# Europos Sąjungos C 87/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.087.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 87 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. balandžio 16d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.087.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 87

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. balandžio 16d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 087/01 | Euro kursas | 1 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 087/02 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą) (
  1
  ) | 2 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 087/01

Euro kursas

1

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 087/02

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą) (
  1
  )

Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą

1

2

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 087/03 | Valstybės Pagalba – Nyderlandai Valstybės pagalba C 45/08 (ex NN 97/05) – Pagalba Farm Dairy Flevoland Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį | 5 |
| 2009/C 087/04 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2009/C 087/06 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 14 |
| 2009/C 087/07 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 20 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 087/03

Valstybės Pagalba – Nyderlandai Valstybės pagalba C 45/08 (ex NN 97/05) – Pagalba Farm Dairy Flevoland Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

Farm Dairy Flevoland

5

2009/C 087/04

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

KITI AKTAI

Komisija

2009/C 087/06

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

14

2009/C 087/07

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/1

---

Euro kursas (1)

2009 m. balandžio 15 d.

2009/C 87/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3173 |
| JPY | Japonijos jena | 130,70 |
| DKK | Danijos krona | 7,4498 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88210 |
| SEK | Švedijos krona | 10,8650 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5100 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,8405 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,883 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 290,79 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7092 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3005 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1935 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1162 |
| AUD | Australijos doleris | 1,8352 |
| CAD | Kanados doleris | 1,6004 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2094 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,2912 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9810 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 757,28 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 12,1509 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,0001 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3767 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 351,98 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7522 |
| PHP | Filipinų pesas | 62,790 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,1005 |
| THB | Tailando batas | 46,758 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,9223 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,4346 |
| INR | Indijos rupija | 65,4370 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3173

JPY

Japonijos jena

130,70

DKK

Danijos krona

7,4498

GBP

Svaras sterlingas

0,88210

SEK

Švedijos krona

10,8650

CHF

Šveicarijos frankas

1,5100

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,8405

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,883

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

290,79

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7092

PLN

Lenkijos zlotas

4,3005

RON

Rumunijos lėja

4,1935

TRY

Turkijos lira

2,1162

AUD

Australijos doleris

1,8352

CAD

Kanados doleris

1,6004

HKD

Honkongo doleris

10,2094

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,2912

SGD

Singapūro doleris

1,9810

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 757,28

ZAR

Pietų Afrikos randas

12,1509

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,0001

HRK

Kroatijos kuna

7,3767

IDR

Indonezijos rupija

14 351,98

MYR

Malaizijos ringitas

4,7522

PHP

Filipinų pesas

62,790

RUB

Rusijos rublis

44,1005

THB

Tailando batas

46,758

BRL

Brazilijos realas

2,9223

MXN

Meksikos pesas

17,4346

INR

Indijos rupija

65,4370

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/2

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo

(Tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

2009/C 87/02

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas (ir pamatinis dokumentas) | Pirmą kartą OL | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizinės savybės | 16.9.2008 | EN 71-1:2005+A4:2007
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (30.11.2008) |
| Pastaba: „Žaislinių svaidinių su prisisiurbiančiomis taurelėmis kaip smūginiu paviršiumi atveju, 4.17.1 punkto b papunktyje nustatytu reikalavimu, pagal kurį tempimo bandymas atliekamas pagal 8.4.2.3 punktą, neatsižvelgiama į šių žaislų keliamą riziką uždusti“ - Komisijos Sprendimas 2007/224/EB 2007 m. balandžio 4 d. (OL L 96, 2007.4.11, p. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Žaislų sauga. 2 dalis. Degumas | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Žaislų sauga 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Žaislų sauga. 6 dalis. Grafinis amžiaus grupės įspėjamasis ženklas | 22.6.1995 | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Žaislų sauga. 8 dalis. Buitinės sūpuoklės, šliaužynės ir panašūs judrumo žaislai, naudojami lauke ir viduje | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (30.11.2006) |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektriniai žaislai. Sauga IEC 62115:2003 (Modifikuotas) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996 + A1:19+ A2:1997 + A3:2002
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas (ir pamatinis dokumentas)

Pirmą kartą OL

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizinės savybės

16.9.2008

EN 71-1:2005+A4:2007

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(30.11.2008)

Pastaba: „Žaislinių svaidinių su prisisiurbiančiomis taurelėmis kaip smūginiu paviršiumi atveju, 4.17.1 punkto b papunktyje nustatytu reikalavimu, pagal kurį tempimo bandymas atliekamas pagal 8.4.2.3 punktą, neatsižvelgiama į šių žaislų keliamą riziką uždusti“ - Komisijos Sprendimas 2007/224/EB 2007 m. balandžio 4 d. (OL L 96, 2007.4.11, p. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Žaislų sauga. 2 dalis. Degumas

16.9.2008

EN 71-2:2006

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija

12.10.1995

EN 71-3:1988

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Žaislų sauga 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(31.7.2006)

CEN

EN 71-6:1994

Žaislų sauga. 6 dalis. Grafinis amžiaus grupės įspėjamasis ženklas

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Žaislų sauga. 8 dalis. Buitinės sūpuoklės, šliaužynės ir panašūs judrumo žaislai, naudojami lauke ir viduje

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(30.11.2006)

Cenelec

EN 62115:2005

Elektriniai žaislai. Sauga IEC 62115:2003 (Modifikuotas) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996 + A1:19+ A2:1997 + A3:2002

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1.1.2008)

| 1 pastaba: | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data – tai panaikinimo data (angl. „dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba:

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data – tai panaikinimo data (angl. „dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 2.1. pastaba: | Naujojo (arba iš dalies pakeisto) standarto ir pakeisto standarto taikymo sritis yra ta pati. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

2.1. pastaba:

Naujojo (arba iš dalies pakeisto) standarto ir pakeisto standarto taikymo sritis yra ta pati. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

| 2.2 pastaba: | Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė nei pakeisto standarto. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

2.2 pastaba:

Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė nei pakeisto standarto. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

| 2.3 pastaba: | Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė nei pakeisto standarto. Produktų, kuriems taikomas naujasis standartas, atveju nurodytą dieną (iš dalies) pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. Prielaidai, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų, nustatytų produktams, kuriems vis dar taikomas (iš dalies) pakeistas standartas, bet kuriems netaikomas naujasis standartas, tai poveikio neturi. |
| --- | --- |

2.3 pastaba:

Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė nei pakeisto standarto. Produktų, kuriems taikomas naujasis standartas, atveju nurodytą dieną (iš dalies) pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. Prielaidai, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų, nustatytų produktams, kuriems vis dar taikomas (iš dalies) pakeistas standartas, bet kuriems netaikomas naujasis standartas, tai poveikio neturi.

| 3 pastaba: | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba:

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

Pastaba:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB, priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB, priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

| — | Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. [ši pastaba turi būti įtraukta tik konsoliduoto sąrašo atveju] |
| --- | --- |

—

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. [ši pastaba turi būti įtraukta tik konsoliduoto sąrašo atveju]

| — | Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.euv) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.euv)

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/5

---

VALSTYBĖS PAGALBA – NYDERLANDAI

Valstybės pagalba C 45/08 (ex NN 97/05) – Pagalba Farm Dairy Flevoland

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

2009/C 87/03

Toliau pateiktu autentiška kalba parengtu 2008.11.26 raštu Komisija pranešė Nyderlandams apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos.

Per mėnesį nuo šios santraukos ir toliau pateikiamo rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti savo pastabas šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural |
| Direction M. Législation agricole |
| Unité M.2. Concurrence |
| Rue de la Loi, 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne

Direction générale de l'agriculture et du développement rural

Direction M. Législation agricole

Unité M.2. Concurrence

Rue de la Loi, 130 5/94A

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 296 76 72

Šios pastabos bus perduotos Nyderlandams. Pastabas pateikiančios suinteresuotosios šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

1.   PROCEDŪRA

| 1. | Išnagrinėjusi informacinį pranešimą, atsiųstą prašant taikyti išimtį remiantis Reglamentu (EB) Nr. 68/2001, Komisija gavo informacijos apie pagalbą, kuri buvo ar bus skiriama Farm Dairy Flevoland. 2004 m. birželio 29 d. laišku Komisija Nyderlandų paprašė informacijos apie šią priemonę. |
| --- | --- |

1.

Išnagrinėjusi informacinį pranešimą, atsiųstą prašant taikyti išimtį remiantis Reglamentu (EB) Nr. 68/2001, Komisija gavo informacijos apie pagalbą, kuri buvo ar bus skiriama Farm Dairy Flevoland. 2004 m. birželio 29 d. laišku Komisija Nyderlandų paprašė informacijos apie šią priemonę.

| 2. | Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2005 m. lapkričio 28 d. laišku, užregistruotu 2005 m. lapkričio 29 d. |
| --- | --- |

2.

Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2005 m. lapkričio 28 d. laišku, užregistruotu 2005 m. lapkričio 29 d.

| 3. | 2007 m. gegužės 22 d. laišku Komisija paprašė papildomos informacijos; į šį laišką Nyderlandai atsakė 2007 m. birželio 22 d. laišku, užregistruotu 2007 m. birželio 25 d. |
| --- | --- |

3.

2007 m. gegužės 22 d. laišku Komisija paprašė papildomos informacijos; į šį laišką Nyderlandai atsakė 2007 m. birželio 22 d. laišku, užregistruotu 2007 m. birželio 25 d.

2.   PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

| 4. | 1998 m. rugpjūčio 24 d.Farm Dairy pateikė pagalbos prašymą pagal Flevolando provincijos BPD (bendrasis programavimo dokumentas) 3.3 punktą. Ši įmonė regione planavo sukurti tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Farm Dairy yra pieno produktus gaminanti įmonė. |
| --- | --- |

4.

1998 m. rugpjūčio 24 d.Farm Dairy pateikė pagalbos prašymą pagal Flevolando provincijos BPD (bendrasis programavimo dokumentas) 3.3 punktą. Ši įmonė regione planavo sukurti tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Farm Dairy yra pieno produktus gaminanti įmonė.

| 5. | 1998 m. rugsėjo 23 d. provincija į šį pagalbos prašymą atsakė teigiamai ir pateikė finansavimo prašymą Nyderlandų žemės ūkio ministerijai (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), kuri prašymą patenkino. |
| --- | --- |

5.

1998 m. rugsėjo 23 d. provincija į šį pagalbos prašymą atsakė teigiamai ir pateikė finansavimo prašymą Nyderlandų žemės ūkio ministerijai (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), kuri prašymą patenkino.

| 6. | Po tokio ministerijos sprendimo provincija priėmė sprendimą skirti 1 575 mln. NLG (715 909 EUR) dydžio subsidiją Farm Dairy ir įmonei apie tai pranešė 1999 m. kovo 3 d. Ši subsidija turėjo būti finansuojama iš EŽŪOGF, valstybės ir provincijos įnašų. |
| --- | --- |

6.

Po tokio ministerijos sprendimo provincija priėmė sprendimą skirti 1 575 mln. NLG (715 909 EUR) dydžio subsidiją Farm Dairy ir įmonei apie tai pranešė 1999 m. kovo 3 d. Ši subsidija turėjo būti finansuojama iš EŽŪOGF, valstybės ir provincijos įnašų.

| 7. | Europos Komisijai nurodžius, kad pagalbos skirti pieno produktų įmonei nebus leidžiama, LNV viešojo finansavimo nusprendė neskirti ir apie tai pranešė provincijai 1999 m. rugsėjo 14 d. laišku. |
| --- | --- |

7.

Europos Komisijai nurodžius, kad pagalbos skirti pieno produktų įmonei nebus leidžiama, LNV viešojo finansavimo nusprendė neskirti ir apie tai pranešė provincijai 1999 m. rugsėjo 14 d. laišku.

| 8. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui atlikus patikrinimą, Komisija nusprendė, kad projekto finansuoti pagal BPD negalima ir todėl iš EŽŪOGF skirtina lėšų dalis skiriama nebus. Provincijai apie šį sprendimą ji pranešė 1999 m. birželio 25 d. |
| --- | --- |

8.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui atlikus patikrinimą, Komisija nusprendė, kad projekto finansuoti pagal BPD negalima ir todėl iš EŽŪOGF skirtina lėšų dalis skiriama nebus. Provincijai apie šį sprendimą ji pranešė 1999 m. birželio 25 d.

| 9. | Vis dėlto provincija nusprendė projektą finansuoti vien tik iš provincijos lėšų. Apie galutinį šios subsidijos skyrimą ir išmokėjimą Farm Dairy buvo pranešta 2000 m. lapkričio 20 d. laišku. |
| --- | --- |

9.

Vis dėlto provincija nusprendė projektą finansuoti vien tik iš provincijos lėšų. Apie galutinį šios subsidijos skyrimą ir išmokėjimą Farm Dairy buvo pranešta 2000 m. lapkričio 20 d. laišku.

| 10. | 2001 m. vasario 23 d. įvyko neoficialus Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato pareigūnų ir Flevolando provincijos atstovų susitikimas pastariesiems prašant. Per susitikimą pareigūnai nurodė, kad pagalba Farm Dairy nėra suderinama su bendrąja rinka ir turi būti išieškota arba skirta kitam projektui. |
| --- | --- |

10.

2001 m. vasario 23 d. įvyko neoficialus Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato pareigūnų ir Flevolando provincijos atstovų susitikimas pastariesiems prašant. Per susitikimą pareigūnai nurodė, kad pagalba Farm Dairy nėra suderinama su bendrąja rinka ir turi būti išieškota arba skirta kitam projektui.

| 11. | Provincija nusprendė skirti pagalbą Farm Dairy kaip kompensaciją už patirtą žalą atšaukus sprendimą skirti pagalbą. Tokios kompensacijos dydis buvo lygus sumai, kurią Farm Dairy būtų gavusi, jei pagalba būtų buvusi skirta. |
| --- | --- |

11.

Provincija nusprendė skirti pagalbą Farm Dairy kaip kompensaciją už patirtą žalą atšaukus sprendimą skirti pagalbą. Tokios kompensacijos dydis buvo lygus sumai, kurią Farm Dairy būtų gavusi, jei pagalba būtų buvusi skirta.

3.   PARENGTINIS ĮVERTINIMAS

| 12. | Remdamasi turima informacija, Komisija šiuo metu mano, kad aptariamai priemonei gali būti taikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis ir tai yra valstybės pagalba. Pagalba buvo suteikta įmonei, veikiančiai konkurencinėje rinkoje, o pagalbą suteikė Flevolando provincija. |
| --- | --- |

12.

Remdamasi turima informacija, Komisija šiuo metu mano, kad aptariamai priemonei gali būti taikoma Sutarties 87 straipsnio 1 dalis ir tai yra valstybės pagalba. Pagalba buvo suteikta įmonei, veikiančiai konkurencinėje rinkoje, o pagalbą suteikė Flevolando provincija.

| 13. | Kadangi pagalba buvo skirta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus, tai yra neteisėta pagalba, kaip tai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte. |
| --- | --- |

13.

Kadangi pagalba buvo skirta ir išmokėta iš anksto apie tai nepranešus, tai yra neteisėta pagalba, kaip tai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio f punkte.

| 14. | Šiuo metu Komisija negali patvirtinti, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka. Remiantis šiuo metu Komisijos turima informacija, negalima teigti, kad pagalba yra suderinama su reikalavimais, numatytais valstybės pagalbos gairėse dėl investicijų, susijusių su žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba (1), kurios buvo taikomos skiriant pagalbą. Šiose gairėse aiškiai nurodyta, kad investicijos karvių pieno sektoriuje nėra įtraukiamos, nebent gamyboje taikoma daug naujovių ar gamyba atitinka kitus kriterijus, susijusius su gamybos pajėgumais ar rinkos nišų egzistavimu. Neįrodyta, kad šie kriterijai būtų tenkinami. |
| --- | --- |

14.

Šiuo metu Komisija negali patvirtinti, kad pagalba yra suderinama su bendrąja rinka. Remiantis šiuo metu Komisijos turima informacija, negalima teigti, kad pagalba yra suderinama su reikalavimais, numatytais valstybės pagalbos gairėse dėl investicijų, susijusių su žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba (1), kurios buvo taikomos skiriant pagalbą. Šiose gairėse aiškiai nurodyta, kad investicijos karvių pieno sektoriuje nėra įtraukiamos, nebent gamyboje taikoma daug naujovių ar gamyba atitinka kitus kriterijus, susijusius su gamybos pajėgumais ar rinkos nišų egzistavimu. Neįrodyta, kad šie kriterijai būtų tenkinami.

| 15. | Šių gairių 3 dalies d punkte taip pat numatyta, kad Komisija privalo išnagrinėti, ar aptariamos priemonės atitinka Bendrijos bendrojo finansavimo reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2328/91 (2). Iš prieš tai pateiktos informacijos matyti, kad projektas negalėjo būti finansuojamas pagal BPD. Todėl Komisija šiuo metu mano, kad aptariamai priemonei negalima taikyti minėtųjų gairių 3 dalies d punkte numatytų išimčių. |
| --- | --- |

15.

Šių gairių 3 dalies d punkte taip pat numatyta, kad Komisija privalo išnagrinėti, ar aptariamos priemonės atitinka Bendrijos bendrojo finansavimo reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2328/91 (2). Iš prieš tai pateiktos informacijos matyti, kad projektas negalėjo būti finansuojamas pagal BPD. Todėl Komisija šiuo metu mano, kad aptariamai priemonei negalima taikyti minėtųjų gairių 3 dalies d punkte numatytų išimčių.

| 16. | Nyderlandų valdžios institucijos tada pakeitė pagalbos teikimo teisinį pagrindą ir nurodė, kad pagalba buvo skirta kaip kompensacija už patirtus nuostolius dėl to, kad iš pradžių valdžios institucija padarė klaidą ir skyrė pagalbą, kuri vėliau pasirodė neteisėta ir galbūt nesuderinama su bendrąja rinka. Vis dėlto iš teismo praktikos yra visiškai aišku, kad, atsižvelgiant į Komisijos atliekamą privalomąjį valstybės pagalbų tikrinimą pagal Sutarties 88 straipsnį, įmonės, kurioms skiriama pagalba, iš principo galėtų teisiškai pasitikėti pagalbos skyrimo teisingumu tik tada, jei pagalba būtų skiriama laikantis minėtame straipsnyje nurodytos tvarkos. Rūpestingas ūkinės veiklos vykdytojas paprastai turi galėti įsitikinti, kad tokios tvarkos buvo laikytasi (3). |
| --- | --- |

16.

Nyderlandų valdžios institucijos tada pakeitė pagalbos teikimo teisinį pagrindą ir nurodė, kad pagalba buvo skirta kaip kompensacija už patirtus nuostolius dėl to, kad iš pradžių valdžios institucija padarė klaidą ir skyrė pagalbą, kuri vėliau pasirodė neteisėta ir galbūt nesuderinama su bendrąja rinka. Vis dėlto iš teismo praktikos yra visiškai aišku, kad, atsižvelgiant į Komisijos atliekamą privalomąjį valstybės pagalbų tikrinimą pagal Sutarties 88 straipsnį, įmonės, kurioms skiriama pagalba, iš principo galėtų teisiškai pasitikėti pagalbos skyrimo teisingumu tik tada, jei pagalba būtų skiriama laikantis minėtame straipsnyje nurodytos tvarkos. Rūpestingas ūkinės veiklos vykdytojas paprastai turi galėti įsitikinti, kad tokios tvarkos buvo laikytasi (3).

| 17. | Pagalbos skyrimas kaip kompensacija būtų draudimo skirti pagalbą nepranešus Komisijai apėjimas. Beje, tai patvirtinta faktu, kad tuo metu, kai Flevolando provincija nurodė, kad aptariama pagalba buvo skirta kaip kompensacija už administracijos padarytą klaidą, ji žinojo, kad apie pagalbą, prieš ją taikant, turėjo būti pranešta Komisijai, kad ši ją patvirtintų. |
| --- | --- |

17.

Pagalbos skyrimas kaip kompensacija būtų draudimo skirti pagalbą nepranešus Komisijai apėjimas. Beje, tai patvirtinta faktu, kad tuo metu, kai Flevolando provincija nurodė, kad aptariama pagalba buvo skirta kaip kompensacija už administracijos padarytą klaidą, ji žinojo, kad apie pagalbą, prieš ją taikant, turėjo būti pranešta Komisijai, kad ši ją patvirtintų.

| 18. | Nyderlandų valdžios institucijoms nepateikus jokio kito teisinio pagrindo, šiuo metu nepaneigtina, kad aptariama pagalba yra pagalba veiklai, kitaip tariant, tai yra pagalba, kuria siekiama atleisti įmonę nuo išlaidų, kurias ji įprastai būtų patyrusi kasdieniame administravime ar vykdydama įprastą veiklą. Tokia pagalba iš principo turėtų būti laikoma nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

18.

Nyderlandų valdžios institucijoms nepateikus jokio kito teisinio pagrindo, šiuo metu nepaneigtina, kad aptariama pagalba yra pagalba veiklai, kitaip tariant, tai yra pagalba, kuria siekiama atleisti įmonę nuo išlaidų, kurias ji įprastai būtų patyrusi kasdieniame administravime ar vykdydama įprastą veiklą. Tokia pagalba iš principo turėtų būti laikoma nesuderinama su bendrąja rinka.

| 19. | Todėl, vadovaudamasi turima informacija ir atlikusi preliminarų vertinimą, Komisija abejoja, ar Farm Dairy įmonei suteikta pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, ir todėl nusprendė taikyti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį bet kokia neteisėta pagalba, kuri yra nesuderinama su bendrąja rinka, bus išieškota iš gavėjo, nebent tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui. |
| --- | --- |

19.

Todėl, vadovaudamasi turima informacija ir atlikusi preliminarų vertinimą, Komisija abejoja, ar Farm Dairy įmonei suteikta pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, ir todėl nusprendė taikyti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį bet kokia neteisėta pagalba, kuri yra nesuderinama su bendrąja rinka, bus išieškota iš gavėjo, nebent tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui.

RAŠTO TEKSTAS

„Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1.   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2.   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3.   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4.   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5.   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1.   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2.   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3.   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1.), als schadevergoeding (3.3.2.) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3.).

3.3.1.   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2.   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3.   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“ |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“

---

(1)  OL C 29, 1996 2 2, p. 4.

1

(2)  OL L 218, 1991 8 6; p. 1.

2

(3)  EBTT, 1997 m. sausio 14 d. Ispanija /Komisija, byla C-169/95, Rinkinys p. I-135.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/12

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 87/04

| 1. | 2009 m. balandžio 3 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Deutsche Lufthansa AG“ (toliau – „Lufthansa“, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „British Midland“ (Jungtinė Karalystė) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. balandžio 3 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Deutsche Lufthansa AG“ (toliau – „Lufthansa“, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „British Midland“ (Jungtinė Karalystė) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Lufthansa“: keleivių ir krovinių vežimas oro transportu ir susijusios paslaugos (keleivių maitinimas skrydžio metu, IT paslaugos, orlaivių techninė priežiūra, remontas ir kapitalinis remontas), |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Lufthansa“: keleivių ir krovinių vežimas oro transportu ir susijusios paslaugos (keleivių maitinimas skrydžio metu, IT paslaugos, orlaivių techninė priežiūra, remontas ir kapitalinis remontas),

| — | „British Midland“: keleivių ir krovinių vežimas oro transportu, orlaivių techninė priežiūra, remontas ir kapitalinis remontas. |
| --- | --- |

—

„British Midland“: keleivių ir krovinių vežimas oro transportu, orlaivių techninė priežiūra, remontas ir kapitalinis remontas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/13

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 87/05

| 1. | 2009 m. balandžio 3 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Lonza Group Ltd“ (toliau – „Lonza“) ir „Teva Pharmaceuticals Industries Ltd“ (toliau – „Teva“) („Lonza“ ir „Teva“ toliau kartu – „Patronuojančios įmonės“) įsteigia bendrą įmonę (toliau – JV), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2009 m. balandžio 3 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Lonza Group Ltd“ (toliau – „Lonza“) ir „Teva Pharmaceuticals Industries Ltd“ (toliau – „Teva“) („Lonza“ ir „Teva“ toliau kartu – „Patronuojančios įmonės“) įsteigia bendrą įmonę (toliau – JV), kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Lonza“: įvairių paslaugų – nuo mokslinių tyrimų iki galutinio produkto gamybos – tiekimas farmacijos, sveikatos priežiūros ir gyvosios gamtos mokslų srityse, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Lonza“: įvairių paslaugų – nuo mokslinių tyrimų iki galutinio produkto gamybos – tiekimas farmacijos, sveikatos priežiūros ir gyvosios gamtos mokslų srityse,

| — | „Teva“: generinių vaistų ir patentuotų vaistų, taip pat (cheminių) aktyviųjų farmacinių ingredientų kūrimas, gamyba ir teikimas rinkai, |
| --- | --- |

—

„Teva“: generinių vaistų ir patentuotų vaistų, taip pat (cheminių) aktyviųjų farmacinių ingredientų kūrimas, gamyba ir teikimas rinkai,

| — | JV: biologiškai panašių produktų kūrimas, gamyba ir prekyba visame pasaulyje. |
| --- | --- |

—

JV: biologiškai panašių produktų kūrimas, gamyba ir prekyba visame pasaulyje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/14

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2009/C 87/06

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti pakeitimo paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Pranešimai apie prieštaravimus turi būti perduoti Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo datos.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

Pakeitimo paraiška pagal 9 straipsnį

„PARMIGIANO REGGIANO“

EB Nr. IT-PDO-0317–0016–26.7.2007

SGN ( ) SKVN (X)

1.   Produkto specifikacijos dalis, kurioje padaryta pakeitimų

| — |  | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Aprašymas |
| — |  | Geografinė vietovė |
| — |  | Kilmės įrodymas |
| — | | Gamybos būdas |
| — |  | Ryšys |
| — | | Ženklinimas |
| — | | Nacionaliniai reikalavimai |
| — | | Kita [nurodyti] |

—



Produkto pavadinimas

—

Image

Aprašymas

—



Geografinė vietovė

—



Kilmės įrodymas

—

Image

Gamybos būdas

—



Ryšys

—

Image

Ženklinimas

—

Image

Nacionaliniai reikalavimai

—

Image

Kita [nurodyti]

2.   Pakeitimo pobūdis

| — |  | Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios nei bendrasis dokumentas, nei santrauka nepaskelbti, pakeitimas |
| — |  | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbto bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — |  | Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—



Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas

—

Image

Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios nei bendrasis dokumentas, nei santrauka nepaskelbti, pakeitimas

—



Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbto bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—



Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimas (-ai)

3.1.   Aprašymas

Išsamiau aprašomos gatavo produkto savybės.

Išsamiau aprašomi galvijų, kurių pienas naudojamas „Parmigiano Reggiano“ (SKVN) sūriui gaminti, šėrimo būdai, siekiant aiškiau apibūdinti tikrinimo objektus.

3.2.   Gamybos būdas

Patikslinama, kokiais pašarais leidžiama ir kokiais draudžiama šerti pieninius galvijus.

Kad būtų išvengta bet kokios ūkio aplinkos užkrėtimo, įskaitant užkrėtimo per dirvą ar pašarus, pavojaus, ūkyje taip pat draudžiama laikyti bet kokios rūšies silosą. Patikslinama, kad atitinkamais atvejais mėsiniai gyvuliai turėtų būti auginami kitose patalpose nei pieniniai gyvuliai ir laikomi atskirai nuo jų.

Pateikiamos kai kurios su katilų dydžiais ir naudojimu susijusios specifikacijos, kuriomis grindžiamas tradicinės praktikos taikymas siekiant išsaugoti tradicinį sūrio gamybos būdą ir ryšį su vietove. Numatoma galimybė antrajame sūrio gamybos proceso etape dar kartą panaudoti 15 % sūrių gamybai naudojamų katilų. Šią galimybę numatyti paskatino tam tikros „Parmigiano Reggiano“ (SKVN) gamybos vietovei būdingos techninės ir naudojimo sąlygos. Pasinaudojant naująja galimybe siekiama spręsti padidėjusios galvijų pieno produkcijos problemą (kurią patvirtina statistiniai duomenys) leidžiant pieninėms panaudoti padidėjusį gaunamo pieno kiekį nestatant naujų katilų ar kitų įrenginių. Šis katilams taikomas 15 % rodiklis atitinka vidutinį didžiausią pieno produkcijos padidėjimą.

Buvo panaikinta nuoroda į prekės ženklo įdeginimą, kadangi pagal galiojančius įstatymus brandinimo sandėliuose neleidžiama naudotis atvira ugnimi.

3.3.   Ženklinimas etiketėmis

Siekiant užtikrinti rinkai pateikto iš anksto supakuoto tarkuoto ar dalimis padalyto „Parmigiano Reggiano“ sūrio autentiškumą ir teisingą atpažinimą, pateikiama speciali ženklinimo etiketėmis taisyklė: produktas privalo būti pažymėtas skiriamuoju prekės ženklu, kurio viršutinėje dalyje pavaizduota „Parmigiano Reggiano“ riekė, sūrio galva ir peilis, o apatinėje dalyje parašyti žodžiai „PARMIGIANO REGGIANO“.

Todėl nelieka poreikio žodžių „Parmigiano Reggiano“ arba „CFPR“ rašyti ant kazeino plokštelės. Pakeitus šių žodžių vietą, atsiranda galimybė naudoti kitas formuluotes, pavyzdžiui, „Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano“ arba kolektyvinį ženklą.

Kaip užrašo „seconda categoria“ (antra klasė) arba „mezzano“ (vidutiniškai brandintas) atitikmuo pateikiamas užrašas „prima stagionatura“ (pirmo brandinimo).

3.4.   Nacionaliniai reikalavimai

Sūrio gamybos standartas papildomas nuoroda į galiojantį ir taikomą 1991 m. lapkričio 4 d. Ministro Pirmininko dekretą (DPCM).

3.5.   Kita

Numatoma, kad kokybei ir atsekamumui užtikrinti sūris turi būti dalijamas ir pakuojamas kilmės vietovėje. Remiantis 2002 m. birželio 25 d. (C-66/00) ir 2003 m. gegužės 20 d. (C-469/00) Teisingumo Teismo sprendimuose pateiktomis gairėmis, siekiant apsaugoti vartotoją ir užtikrinti rinkai pateikto iš anksto dalimis supjaustyto ir supakuoto „Parmigiano Reggiano“ sūrio autentiškumą, sūrį galima pakuoti tik kilmės vietovėje. Taip yra todėl, kad produkto atpažinties ženklai, kuriais ant sveikos sūrio galvos žymima kilmė ir atranka, neišlieka ant žievės neturinčių sūrio dalių ir nėra aiškiai matomi ant daugelio žievę turinčių dalių. Šį principą pagrindžia būtinybė nesukelti abejonių dėl iš anksto supakuoto produkto autentiškumo garantijos ir užtikrinti visišką produkto atsekamumą. Kokybės atžvilgiu, pjaustant sūrio galvą sūris praranda puikią natūralią apsaugą nuo aplinkos oro – dehidratuotą žievę. Taigi, žievė apsaugo sūrį nuo dehidratacijos, oksidacijos, rasojimo, riebalų tirpimo ir pelėsio plitimo. Norint išvengti šio nepanaikinamo poveikio svarbu, kad prapjovus sūrio galvą, jo dalys prižiūrint specialistams būtų greitai pakuojamos į vakuumines pakuotes arba sudedamos į kondicionuoto oro patalpą pagal aiškiai nustatytas procedūras.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„PARMIGIANO REGGIANO“

EB Nr. IT-PDO-0317–0016–26.7.2007

SGN ( ) SKVN (X)

1.   Pavadinimas

„Parmigiano Reggiano“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto ar maisto produkto apibūdinimas

3.1.   Produkto rūšis (II priedas)

| 1.3 klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3 klasė.

Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, apibūdinimas

„Parmigiano Reggiano“ yra virtos ir lėtai brandintos kietos masės sūris, pagamintas iš neapdoroto, iš dalies natūraliai nugriebto karvės pieno. Privaloma naudoti termiškai neapdorotą, daugiausiai kilmės vietovėje pagamintais pašarais šeriamų karvių pieną. Sūris privalo būti brandinamas ne mažiau nei 12 mėnesių. Rinkoje „Parmigiano Reggiano“ gali būti parduodamas galvomis, dalimis ar tarkuotas.

„Parmigiano Reggiano“ pasižymi šiomis savybėmis:

| — | yra cilindro formos, lengvai išgaubtais ar beveik tiesiais šonais, o paviršius plokščias su truputį pakilusiu kraštu; |
| --- | --- |

—

yra cilindro formos, lengvai išgaubtais ar beveik tiesiais šonais, o paviršius plokščias su truputį pakilusiu kraštu;

| — | matmenys: plokščiojo paviršiaus diametras – nuo 35 iki 45 cm, šono aukštis – nuo 20 iki 26 cm; |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščiojo paviršiaus diametras – nuo 35 iki 45 cm, šono aukštis – nuo 20 iki 26 cm;

| — | mažiausias kiekvienos sūrio galvos svoris – 30 kg; |
| --- | --- |

—

mažiausias kiekvienos sūrio galvos svoris – 30 kg;

| — | išorės išvaizda: žievė yra natūralios šiaudų spalvos; |
| --- | --- |

—

išorės išvaizda: žievė yra natūralios šiaudų spalvos;

| — | žievės storis – apie 6 mm; |
| --- | --- |

—

žievės storis – apie 6 mm;

| — | vidinės sūrio masės spalva – nuo šviesios šiaudų spalvos iki šiaudų spalvos; |
| --- | --- |

—

vidinės sūrio masės spalva – nuo šviesios šiaudų spalvos iki šiaudų spalvos;

| — | būdingas aromatas ir skonis: sūris aromatingas, subtilus, stipraus, bet ne aštraus skonio; |
| --- | --- |

—

būdingas aromatas ir skonis: sūris aromatingas, subtilus, stipraus, bet ne aštraus skonio;

| — | vidinės sūrio masės struktūra smulkiai grūdėta, sluoksniuota; |
| --- | --- |

—

vidinės sūrio masės struktūra smulkiai grūdėta, sluoksniuota;

| — | riebalų kiekis sausoje medžiagoje – ne mažiau kaip 32 %. |
| --- | --- |

—

riebalų kiekis sausoje medžiagoje – ne mažiau kaip 32 %.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Karvės pienas, druska, veršelių šliužo fermentas.

Pienas gaunamas iš nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų karvių.

Papildų naudoti neleidžiama.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

Karvės daugiausiai šeriamos nustatytoje geografinėje vietovėje pagamintais pašarais, kuriems keliami kiekio ir kokybės reikalavimai.

Šioje geografinėje vietovėje privalo būti pagaminta ne mažiau kaip 75 % sausosios pašaro medžiagos.

Pašarai gali sudaryti ne daugiau kaip 50 % sausosios gyvūnų maisto medžiagos.

Bet kokios rūšies silosą naudoti draudžiama.

3.5.   Tam tikri gamybos etapai, kurie turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje

Pieninės karvės, kurių pienas naudojamas „Parmigiano Reggiano“ sūriui gaminti, auginamos nustatytoje geografinėje vietovėje esančiuose ūkiuose.

Pienas privalo būti gaunamas ir perdirbamas nustatytoje geografinėje vietovėje. Pagal gamybos specifikacijas vakarinio ir rytinio melžimo pienas yra pristatomas į pieninę nenugriebtas ir neapdorotas. Rytinio melžimo pienas supilamas į varinius katilus ir sumaišomas su vakarinio melžimo iš dalies įprastai nugriebtu pienu. Į pieną įdedamos toje pačioje vietovėje pagamintos išrūgos. Rinktinių fermentų naudoti neleidžiama. Po koaguliacijos, kuri įvyksta naudojant tik veršelių šliužo fermentą, varškė suyra ir yra verdama. Po sedimentacijos sūrio masė perpilama į tam tikras formas, ir taip susiformuoja sūrių galvos. Tuomet jos yra ženklinamos. Po kelių dienų galvos panardinamos į sūrymą ir brandinamos ne trumpesnį nei 12 mėnesių laikotarpį.

Mažiausiai 12 mėnesių trunkantis brandinimas turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

Praėjus trumpiausiam nustatytam brandinimo laikotarpiui, tikrinama, ar produktas atitinka gamybos specifikacijas.

3.6.   Specialios pjaustymo, tarkavimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Rinkoje „Parmigiano Reggiano“ gali būti parduodamas galvomis, dalimis ar sutarkuotas.

Vartotojui apsaugoti ir į rinką pateikto iš anksto supakuoto tarkuoto ar dalimis padalyto „Parmigiano Reggiano“ autentiškumui garantuoti, sūris privalo būti tarkuojamas, dalijamas ir vėliau pakuojamas nustatytoje geografinėje vietovėje. Šis reikalavimas keliamas todėl, kad produkto atpažinties ženklai, kuriais žymimos „Parmigiano Reggiano“ sūrio galvos, neišlieka arba jų nematyti ant tarkuoto ar dalimis padalyto produkto, ir todėl yra būtina užtikrinti iš anksto supakuoto produkto kilmę Šis reikalavimas taip pat keliamas norint užtikrinti, kad dalimis padalytas sūris būtų pakuojamas greitai ir pagal atitinkamus metodus, kad negalėtų dehitratuotis, oksiduotis ar prarasti „Parmigiano Reggiano“ sūriui būdingų pradinių organoleptinių savybių. Prapjovus sūrio galvą, sūris netenka natūralios apsaugos, kurią jam suteikia puikiai nuo aplinkos oro sūrį izoliuojanti dehidratuota žievė.

„Parmigiano Reggiano“ dalys gali būti pakuojamos jų paruošimo vietoje.

Tarkuoti galima tik sveiką, saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) „Parmigiano Reggiano“ ženklu pažymėtą sūrio galvą. Sutarkuotą sūrį privaloma nedelsiant pakuoti jo neapdorojant ir nepapildant medžiagomis, kurios galėtų pakeisti jo laikymo ar pradines organoleptines savybes.

3.7.   Specialios ženklinimo taisyklės

Kiekviena „Parmigiano Reggiano“ sūrio galva žymima atpažinties ženklais, kuriuos sudaro ant šonų paviršiaus trafaretu įrašomi žodžiai „Parmigiano Reggiano“, pieninės registracijos numeris, pagaminimo metai ir mėnuo, taip pat ovalus spaudas su užrašu „Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela“ ir kazeino plokštelė, kurioje nurodomi formos atpažinties kodai ir, jeigu taikoma, ženklas, iš kurio galima spręsti, kad tai antros klasės sūris.

Rinkai pateiktas iš anksto supakuotas tarkuotas ir dalimis padalytas „Parmigiano Reggiano“ sūris žymimas prekės ženklu, kurio viršutinėje dalyje pavaizduota „Parmigiano Reggiano“ riekė, sūrio galva ir peilis, o apatinėje dalyje parašyti žodžiai „PARMIGIANO REGGIANO“. Šis ženklas yra būtina etiketės sudedamoji dalis ir privalo atitikti atitinkamoje sutartyje konsorciumo nustatytus techninius reikalavimus.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Nustatytą geografinę vietovę sudaro kairėje Reno upės pusėje esanti Bolonijos provincijos teritorija, dešinėje Po upės pusėje esanti Mantujos provincijos teritorija, Modenos, Parmos ir Emilijos Redžo provincijų teritorijos.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatybės

Kalbant apie natūralius veiksnius, ypatingas dėmesys turi būti skirtas nustatytos geografinės vietovės, besitęsiančios nuo Apeninų kalvagūbrių iki Po upės, dirvožemiui būdingoms savybėms ir klimato sąlygoms, kurios daro tiesioginę įtaką tiek natūralios augmenijos sudėčiai, tiek specifinėms produkto fermentacijos savybėms. Kalbant apie žmogiškuosius veiksnius, reikėtų paminėti ne tik istorinę sūrio svarbą vietos ekonomikai, bet ir tai, kad sudėtingą „Parmigiano Reggiano“ sūrio gamybą lemia šimtmečiais šiame regione naudoti ir kaip nuosekli vietos praktika ištikimai perduodami tradiciniai sūrio gamybos būdai.

5.2.   Produkto ypatybės

„Parmigiano Reggiano“ sūris išsiskiria vidine sūrio masės stuktūra – smulkiai grūdėta ir sluoksniuota, – kvapnumu ir subtiliu, stipriu, bet ne aštriu skoniu. Sūris yra labai tirpus ir lengvai virškinamas.

Šį išskirtinumą lemia ypatingos pieno savybės ir jam taikomi atrankos kriterijai, taip pat naudojamas neapdorotas pienas, kuris kasdien pilamas į varinius katilus, tirštinamas naudojant veršelių šliužo fermentą, pasižymintį dideliu chimozino kiekiu. Išskirtinumą lemia ir sūrio laikymas prisotintame sūryme bei ilgas brandinimas.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar ypatybių (SKVN atveju) arba produkto ypatingos kokybės, reputacijos ar kitų ypatybių (SGN atveju) ryšys

Ypatingas pieno fizines, chemines ir mikrobiologines savybes, kurios užtikrina „Parmigiano Reggiano“ sūriui būdingas savybes ir kokybę, iš esmės lemia kilmės vietovėje pagaminti pieninių karvių pašarai ir tai, kad griežtai atsisakoma bet kokios rūšies siloso.

Ne trumpesnis nei dvylikos mėnesių brandinimas, vykstantis tam tikromis klimato sąlygomis pasižyminčioje geografinėje vietovėje, yra būtinas etapas, padedantis užtikrinti, kad iš apdoroto pieno gautas produktas dėl tam tikrų fermentų procesų įgytų „Parmigiano Reggiano“ sūriui būdingas savybes.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

Visas produkto specifikacijos tekstas pateikiamas

| — | Tinklavietėje
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  arba |
| --- | --- |

—

Tinklavietėje

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

arba

| — | jį galima rasti Ministerijos interneto svetainės (www.politicheagricole.it) pradžios puslapyje spustelėjus kairėje ekrano pusėje esančią nuorodą „Prodotti di Qualità“, o vėliau nuorodą „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)“. |
| --- | --- |

—

jį galima rasti Ministerijos interneto svetainės (www.politicheagricole.it) pradžios puslapyje spustelėjus kairėje ekrano pusėje esančią nuorodą „Prodotti di Qualità“, o vėliau nuorodą „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)“.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 16.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 87/20

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2009/C 87/07

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti pakeitimo paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

PAKEITIMŲ PARAIŠKA

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006

Pakeitimo paraiška pagal 9 straipsnį

„BITTO“

EB Nr.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Keičiamosios specifikacijos dalys

| — |  | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkto apibūdinimas |
| — | | Vietovė |
| — |  | Kilmės įrodymas |
| — | | Gamybos būdas |
| — |  | Ryšys su vietove |
| — | | Ženklinimas |
| — |  | Nacionaliniai reikalavimai |
| — |  | Kita (nurodyti) |

—



Produkto pavadinimas

—

Image

Produkto apibūdinimas

—

Image

Vietovė

—



Kilmės įrodymas

—

Image

Gamybos būdas

—



Ryšys su vietove

—

Image

Ženklinimas

—



Nacionaliniai reikalavimai

—



Kita (nurodyti)

2.   Pakeitimų Pobūdis

| — |  | Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — | | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai |
| — |  | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — |  | Laikini specifikacijos pakeitimai dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—



Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas

—

Image

Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimai

—



Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—



Laikini specifikacijos pakeitimai dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimas (-ai)

3.1.   Produkto apibūdinimas

Nustatyta, kad 3 straipsnyje tikslinga išsamiau aprašyti galvijų pašarus ganyklose ir juos papildyti ne daugiau kaip 3 kg sausųjų pašarų per dieną, neįskaitant druskos ir „atsarginių“ pašarų (ganyklų šieno). Šiuos papildomus pašarus prireikė įtraukti, siekiant patenkinti gamintojų, kuriems kyla sunkumų dėl kalnų ganyklų sąlygų ir vasarą ganomų galvijų genetikos savybių, reikalavimus. Ganymo ne visada pakanka gyvulių gerovei užtikrinti. Tame pačiame straipsnyje patikslinta, kad naudojamas pienas – tai šviežias pienas. Toks pakeitimas yra grynas formalumas, nes dabar taikomoje specifikacijoje primelžto pieno apdoroti nenumatyta, todėl savaime suprantama, kad tai šviežias pienas.

Be to, didžiausias galimas sūrio aukštis nuo 10 cm padidinamas iki 12 cm. Toks padidinimas susijęs su gamybos metodais, vis dar labai artimais tradiciniams metodams, kuriuos taikant pagaminamos nevisiškai vienodos sūrių galvos – jų aukštis gali svyruoti iki tam tikrų nustatytų ribų. Taip pat reikėtų patikslinti, kad „Bitto“ sūrio galvos aukščio ribos (8–12 cm) atitinka istoriniuose šaltiniuose pateikiamą informaciją, pagal kurią didžiausias aukštis gali būti 12 cm.

3.2.   Vietovė

Straipsnio dėl kilmės vietos prašomo pakeitimo esmė – į pieno gamybos vietovę įtraukti tris Bergamo ir Leko provincijose esančių Varrone, Artino ir Lareggio kalnų ganyklų vietoves. Šios kalnų ganyklų vietovės į pirmąją redakciją nebuvo įtrauktos per klaidą. Gamybos vietos padidinimas yra nežymus, nes jis sudaro mažiau nei 1 % dabartinės gamybos vietos, o geografiniu požiūriu vientisumas užtikrinamas, nes įtraukiamų kalnų ganyklų litologinės savybės, aukštis virš jūros lygio ir išsidėstymas yra tokie patys kaip ir pirmiau į gamybos vietovę įtrauktų zonų. Todėl ganyklų augmenija labai panaši į pirmiau aprašytą gamybos vietovės augmeniją.

3.3.   Gamybos būdas

Siūlomu pakeitimu siekiama įtraukti galimybę naudoti pradines kultūras: tokia technologiniu požiūriu nauja praktika leidžia pagerinti koaguliacijos procesą, sumažinti produktų trūkumų atsiradimo tikimybę, garantuoti saugų gaminį ir tuo pačiu užtikrinti, kad būtų išsaugotos tipinės produkto savybės, kurios atspindi ryšį su vietove. Vieni svarbiausių koaguliacijos procesui veiksnių – sūrių gamybai ir brandinimui labai svarbūs mikrobiologiniai veiksniai. Gaminant „Bitto“ sūrį ir apskritai tipinius sūrius, šviežio pieno naudojimas jo koaguliacijai yra privalumas, tačiau, kita vertus, tai gali tapti dideliu trūkumu, jei mikrobiologinė pieno kokybė prasta, nes tada pieno bakterijų koncentracija būna maža arba atsiranda patogeninių mikroorganizmų. Mažą pieno bakterijų koncentraciją galima paaiškinti geresnėmis švaros ir higienos sąlygomis įvairiais gamybos etapais (melžimo, pieno vežimo) ir geresnėmis naudojamų talpų bei perdirbimo patalpų sąlygomis, taip pat tuo, kad naudojamos metalinės arba plastmasinės, o ne medinės talpos ir įrenginiai; tokie metodai leidžia išspręsti higienos ir sanitarijos problemas, tačiau kartu sumažinama mikroorganizmų ir sūrio bakterijų koncentracija piene. Kartais kalnų ganyklų piene patogeninė mikrobų floros atsiranda dėl nepalankių gamybos sąlygų, ypač lietingomis vasaromis. Gaminant sūrį iš šviežio pieno naudojamas fermentas leidžia kontroliuoti rūgimo bei koaguliacijos procesus ir sumažinti trūkumų atsiradimo galimybę. Taip užtikrinama, kad parūgštinimo sąlygos bus tinkamos ir varškė nukošta – to neatlikus sūryje liktų per daug pieno serumo, o dėl to susidarytų angos ir atsirastų nemalonus nepageidaujamas kvapas – ir tuo pačiu žaliavoje esantiems įvairių rūšių sūrio mikrobams, kurie dalyvauja sūrio brandinimo procese ir užtikrina tipines gaminio savybes, sudaromos sąlygos tolygiai vystytis. Gaminant tipinius sūrius, atskirų iš kiekvienam sūriui būdingos mikrofloros atrinktų pradinių kultūrų naudojimas labai svarbus. Taip įmanoma išsaugoti tipines savybes, dėl kurių šie gaminiai įgyja gerą reputaciją, pagerinti jų kokybę ir tuo pačiu užtikrinti, kad gaminiai netaptų beskoniai standartiniai ir niekuo neišsiskiriantys. 1999 m. „Consorzio di Tutela“, bendradarbiaudama su Milane esančiu CNR ISPA (Nacionaliniu mokslinių tyrimų centru), pradėjo tyrimus, siekdama pagilinti žinias apie „Bitto“ sūriui būdingą mikroflorą, išsaugoti biologinę mikrobų įvairovę bei savybes, kurias jie suteikia gaminiui, ir pagerinti kokybę. Keletą metų buvo tiriami atskirų pieno bakterijų ir enterokokų kamienai. Dalis tokių atskirų kamienų buvo papildomai tiriama, siekiant įvertinti jų fiziologines, biologines, chemines ir metabolines savybes bei sūriui suteikiamas savybes. Masinis pirminių kamienų dauginimas suteikė galimybę gauti atrinktus fermentus, kuriuos įterpus į šviežią pieną natūrali pieno mikrofloros ne tik nesumažėja, bet ir sukuriamos jos dauginimuisi palankesnės sąlygos ir išsaugomos skoninės sūrio savybės.

3.4.   Ženklinimas

Kad vartotojui būtų suteikta kuo tikslesnė informacija ir taip pat paskatinta nedelsiant paženklinti gaminį, nustatyta, kad tikslinga aprašyti atitinkamos SKVN atpažinimo ženklą, kuris buvo tik pridėtas prie dabartinės specifikacijos, ir reikalauti popierinį apskritimą tvirtinti prie produkto. Ant Bendrijos logotipo apskritimo be kelis kartus nurodyto „Bitto“ pavadinimo taip pat nurodomi ūkių, teritorijų, fermų, įmonių ir privačių prekių ženklų pavadinimai, su sąlyga, kad jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjų. Įtraukta galimybė nurodyti kalnų ganyklos, kurią naudojant pagamintas gaminys, pavadinimą, siekiant suteikti papildomos vertės sūriams, kuriuos gamintojai gamina sudėtingomis ir sunkiomis ūkininkavimo „Bitto“ gamybos vietoje sąlygomis (dažnai sudėtinga prieiga (arba) privažiavimas prie ganyklų, kaimo vietovės patalpos kuklios, naudojami tradiciniai įrenginiai, didelis oro sąlygų poveikis gyvulininkystei ir koaguliacijos procesui) ir sąmoningai taiko didelės rizikos, įskaitant pavojų netekti gaminių, gamybos metodą. Skyrus šiam produktui daugiau dėmesio, galėtų būti kompensuojama didžioji dalis minėtų gamintojų prisiimtos rizikos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„BITTO“

EB Nr.: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Bitto“

2.   Valstybė narė ar trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio ar maisto produkto apibūdinimas

3.1.   Produkto rūšis (žr. II priedą)

| 1.3 klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3 klasė.

Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, apibūdinimas

Tai šviežio nenugriebto vietos tradicinių veislių karvių pieno, į kurį gali būti įmaišyta ne daugiau kaip 10 % šviežio ožkos pieno, vidutinio arba ilgo brandinimo taisyklingos cilindro formos lygaus paviršiaus sūris su įgaubtu pagrindu ir ryškiomis rievelėmis. Sūrio galvos skersmuo – nuo 30 iki 50 cm, aukštis – nuo 8 iki 12 cm, svoris – nuo 8 iki 25 kg. Jo žievė geltonos šiaudų spalvos, kuri brandinant sūrį tampa ryškesnė, žievės storis – nuo 2 iki 4 mm. Sūrio minkštimas kompaktiškas šiek tiek išakytas (vadinamųjų „putpelių akių“). Perpjauto sūrio minkštimo spalva, atsižvelgiant į brandinimo trukmę, gali būti nuo baltos iki geltonos šiaudų spalvos. Skonis švelnus ir subtilus – kuo ilgiau sūris brandintas, tuo skonis sodresnis. Jei pridedama ožkos pieno, sūriui būdingas kvapas tampa stipresnis. Sausojoje medžiagoje ne mažiau kaip 45 % riebalų, o vidutinis drėgnis po 70 d. – 38 %. Sūris gaminamas nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d. laikantis tradicijų, susijusių su aplinkos ypatybėmis.

3.3.   Pirminė žaliava (tik perdirbtiems produktams)

Šviežias karvės pienas, ne daugiau kaip 10 % ožkos pieno, šliužo fermentas, druska, vietiniai fermentai.

3.4.   Pašarai (tik gyvūninės kilmės produktams)

Karvėms šerti naudojama 4 punkte nurodytos kalnų vietovės ganyklų žolė. Siekiant užtikrint galvijų gerovę, pieninių karvių žolės racioną leidžiama papildyti ne daugiau kaip 3 kg sauso pašaro per dieną, kuriame gali būti: kukurūzų, miežių, kviečių, sojos, melasos (kiekis neturi viršyti 3 % ). Laižomuosius pašarus naudoti leidžiama. Be to, ypatingai sudėtingomis oro sąlygomis, dėl kurių ganyti neįmanoma (sniegas, kruša ir pan.), kol oro sąlygos vėl taps normalios, leidžiama šerti „atsarginiais“ pašarais (kurių pagrindas – nuolatinių ganyklų šienas), kurių dalis bendrame racione neturi viršyti 5 %.

3.5.   Specialūs gamybos etapai, kurie turi vykti nustatytoje vietovėje

„Bitto“ sūrio gamybos, pieno perdirbimo ir brandinimo operacijos turi būti atliekamos 4 punkte apibrėžtoje gamybos vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir t. t. taisyklės

Ne trumpiau nei metus brandintą sūrį galima vartoti sutarkuotą.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Prieš tai, kai saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas „Bitto“ sūris baigiamas brandinti ir pateikiamas vartotojui, ant jo apačios karščiu įspaudžiamas ženklas. Ženkle įrašytas „Bitto“ pavadinimas, raidė B įskaitoma iš dalies, nes jos apatinis išgaubimas yra stilizuotos prapjauto sūrio formos. Išpjautoji sūrio vieta yra V raidės, primenančios pirmąją žodžio Valtellina raidę, formos, o pavaizduotas sūris primena aptariamą gaminį. Raidė B yra paveikslėlio formos, o likusi dalis „ITTO“ įrašyta iki 113,94 % padidintu Times regular šriftu.

Siekiant identifikuoti gaminį, maisto produktams skirtus popierinius apskritimus galima tvirtinti ant visų neprapjauto sūrio galvos pusių.

Šio apskritimo skersmuo – apie 30 cm. Apskritimas sudarytas iš išorinio raudonos spalvos žiedo, ant kurio daug kartų spindulių forma išdėstytas geltonos spalvos užrašas BITTO, ir atitinkamo dydžio, tipinių spalvų ir šrifto Bendrijos saugomos kilmės vietos nuorodos logotipas.

Teisės aktuose numatytiems elementams ir įmonių, teritorijų, ūkių ir privačių prekių ženklų pavadinimams įrašyti galima naudoti vidinį geltonos spalvos apskritimą, prišlietą prie raudonos spalvos žiedo, su sąlyga, kad tie įrašai nebūtų giriamojo pobūdžio ir neklaidintų pirkėjų.

Nurodyti kalnų ganyklos, kurią naudojant pagamintas sūris, pavadinimą leidžiama gamintojams, kurie pagal specifikaciją pienines karves šeria tik 4 punkte apibrėžtos vietovės kalnų ganyklų žole, neskirdami papildomų pašarų, išskyrus laižomuosius pašarus ir „atsarginius“ pašarus (kurių pagrindas – nuolatinių ganyklų šienas) ir kurie sudaro ne daugiau nei 20 %, koaguliacijos procese nenaudoja fermentų ir pieną perdirbti pradeda nuo melžimo pabaigos praėjus ne daugiau kaip 30 min. Gaminant ženklinama sūrio galvos apačia, Times šriftu nurodant visą kalnų ganyklos pavadinimą ir kitus minėtus įrašus.

4.   Vietovės ribų nustatymas

Į „Bitto“ sūriui gaminti skirto pieno ir sūrio gamybos vietovę patenka visa Sondrio provincijos teritorija, kaimyninių teritorijų ganyklos, esančios Bergamo provincijai priklausančiose Alta Valle Brembana komunose: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida, Valleve ir Varrone, Artino ir Lareggio kalnų ganyklos, esančios kaimyninėse Leko provincijos Introbio ir Premana komunose.

5.   Ryšys su vietove

5.1.   Vietovės ypatumai

„Bitto“ sūrio gamybos vietovė yra kalnuotoje teritorijoje (70 % jos ploto yra 1 500 m aukštyje virš jūros lygio, o žemesniame nei 500 m virš jūros lygio aukštyje yra mažiau nei 8 % ploto, slėnių nuolydis – vidutinis, o šlaitai – nelygaus reljefo) įskaitant nuo rytų į vakarus tarp Reino ir Dunojaus nusidriekusias Alpes bei Bergamo Alpes. Šios ypatybės daro stiprų poveikį klimatui ir augalijai, o taip pat paveikė ir socialinę, kultūrinę bei ekonominę raidą. Ganyklos yra vidutiniškai 486 m aukštyje, tai yra pakankamas aukštis, kad ganyklos būtų naudojamos racionaliai. Dideli aukščių skirtumai yra būtina sąlyga naudotis ganyklomis, kai žolė geriausia. Gamybos vietovės ganyklų išsidėstymo įvairovė suteikia galimybę vienu metu ganyti įvairius galvijus (įskaitant pieninius galvijus ir ožkas, kurių pienas naudojamas gaminti „Bitto“). Dažniausiai ganyklos išsidėsčiusios įvairiomis kryptimis ir nuo krypties, ganyklų padėties, aukščio ir vėjų priklauso kalnų ganyklų klimatas, kuriam būdingi temperatūrų skirtumai, šiluma ir saulėtumas ir gausūs krituliai vasarą. Beveik visų ganyklų dirva rūgšti, negili, po ja – talkinių ir molinių silicio substratų, sudarytų iš gneiso ir žėrūninių skalūnų, sluoksnis. Vyrauja daugiamečių rūšių augalai, kuriems būdingas greitas reprodukcinis laikotarpis, aktyvi vegetatyvinė raida, nedidelis aukštis ir didelis tankumas, ryški šaknų ir lapų sistemų raida, kvapnumas ir nepaprastas atsparumas trypimui ir rovimui. Dauguma šių rūšių augalų priklauso grūdinių lukštinių kviečių šeimai, o kiti – compositae, ankštinių, skėtinių, chenopodiaceae, erškėtingų ir pan. šeimoms. Ganyklos tradiciškai išsidėsčiusios zonomis aukštėjimo tvarka ir įvairiose vietose.

5.2.   Produkto ypatumai

„Bitto“ sūris gaminamas išskirtinai kalnų ganyklų vietovėse iš ganyklose ganomų karvių ir, prireikus, ožkų šviežio to paties melžimo pieno. Tai – riebus minkštas vidutinio dydžio arba didelis sūris su įgaubtu pagrindu ir ryškiomis rievelėmis. Minkštimas kompaktiškas, šiek tiek išakytas (vadinamųjų „putpelių akių“), beveik geltonos šiaudų spalvos, kuri brandinant sūrį tampa ryškesnė. Sūris brandinamas ne trumpiau kaip septyniasdešimt dienų, tačiau gali būti brandinamas ir keletą metų, nuo to jo organoleptinės ir struktūros savybės nepablogėja. Gamybos metais pagaminto „Bitto“ skonis yra švelnus, minkštimo konsistencija – tirštos grietinės. Kuo ilgiau sūris brandintas, tuo jo skonis sodresnis, konsistencija sausesnė, o minkštimas tampa šiek tiek grūdėtas. „Bitto“ pasižymi ypatingu aromatu, kuris atsiranda dėl pieninių galvijų sukramtomų augalų. Jei pridedama ožkos pieno, sūriui būdingas kvapas tampa stipresnis.

5.3.   Priežastinis vietovės ir produkto kokybės ar savybių (SKVN produktams) arba produkto specialios kokybės, reputacijos ar kitų savybių (SGN produktams) ryšys

Iš svarbiausių „Bitto“ savybėms didelį poveikį darančių teritorinių veiksnių reikėtų paminėti ganyklų augalijos sudėtį, kuri priklauso nuo gamtinės aplinkos (dirvos, klimato) ir ganyklų tvarkymo. Ganyklų augalija suteikia labai įvairaus pašaro galvijams. Daug augalų galvijams gausiai teikia cheminių medžiagų, kurios atlieka svarbų vaidmenį galvijų virškinimo ir medžiagų apykaitos procese ir todėl nulemia kokybines gaminių savybes. Lakieji pašaruose esantys junginiai į pieno produktus gali patekti jiems per virškinamąjį traktą tiesiogiai patekus į virškinimo organus arba patekti kaip atrajojimo dujos per kraujotakos sistemą ir gaminiui suteikti jam būdingą kvapą ir skonį. Su galvijų mityba glaudžiai susijusi kai kurių pieno sudėtinių dalių, pvz., terpeno, koncentracija. Natūraliose kalnų ganyklose gausu augalų rūšių ir jų derinių, ypač dviskilčių augalų, kuriuose daug įvairių rūšių terpenų. Kalnų sūriuose terpenų gausu kaip ir lygumų sūriuose. Be to, kadangi terpenų koncentracija priklauso nuo pašaruose esančių augalų rūšių, piene (ir sūryje) esančių terpenų pobūdis ir kiekis labai priklauso nuo galvijų vartojamų augalų derinio. Atliekant mokslinius tyrimus ypatingas dėmesys buvo skirtas didžiausioje ganyklos augalų dalyje esantiems mikroelementams – riebalų rūgštims. Nesotieji riebalai sudaro daugiau kaip 70 % visų žolėje esančių riebalų rūgščių. Vieną iš jų – linolo rūgštį – į cis- ir trans- izomerus perdirba specialios atrajojimo bakterijos ir kai kurie iš jų vėliau patenka į pieną.

Gaminį su teritorija taip pat sieja gyvulininkystės sistema ir perdirbimo metodai. „Bitto“ gamybos laikotarpiu (nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.) galvijai ganomi atvirose aukštosiose ganyklose (galvijų apsaugos nuo blogų klimato sąlygų įrenginiai yra tik kai kuriose ganyklose). Pieno kokybė priklauso ne tik nuo pašarų, bet ir nuo galvijų auginimo sąlygų ir apskritai nuo visų aplinkos sąlygų. Pavyzdžiui, riebalų koncentraciją daugiausia stimuliuoja nepaprastai didelis žaliosios ląstelienos kiekis žolėje, didelė galvijų laktacija ir aukštis, kuriose yra ganyklos; nuo jų (išskyrus pirmąjį kriterijų) ir nuo tirpaus azoto kiekio ganyklų žolėje taip pat priklauso azotinių medžiagų kiekio didėjimas. Be to, mineralų ir vitaminų koncentracijai poveikį daro ne tik ganyklų kokybė, bet ir didelis saulėtumas. Pieną pradedama perdirbti vietoje iš karto po melžimo, taikant tradicinius iš kartos į kartą perduodamus nepramoninius metodus, kai šviežias pienas neapdorojamas. Senovėje pieną nedelsiant perdirbti į ilgai išsilaikantį sūrį buvo logiškas sprendimas norint pieną „konservuoti“ ganyklų zonoje, išsaugoti jo maistines savybes, o vėliau pasibaigus vasaros sezonui sūrio galvas nuvežti į slėnį. Dauguma operacijų – sūrio formų užpildymas, separavimas, maišymas ir varškės nukošimas – atliekama rankomis – sūrio gamintojo patirtis ir įgūdžiai labai svarbūs. Pirminės mikrofloros skatinamas rūgimas ir gamybos metodai suteikia galimybę pagaminti unikalų ir nepakartojamą galutinį produktą. Apskrita sūrio forma su įgaubtu pagrindu gaunama naudojant tradicinę sūrio formą, į kurią sudedama nukošta varškė. Sūrių brandinimo procesas prasideda ganyklų sūrinėse (dažnai tai būna pusrūsio tipo patalpos), sudarančiose sąlygas pasiekti tolygią temperatūrą ir reikiamą drėgnį, jose sūriai brandinami natūraliomis sąlygomis. Per visą brandinimo laikotarpį sūriai nuolatos vartomi, valomi ir gremžiami.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą:

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę saugomos kilmės vietos nuorodos „Bitto“ pakeitimo užprotestavimo procedūrą.

Visas produkto specifikacijos

| — | tekstas pateikiamas svetainėje
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  arba |
| --- | --- |

—

tekstas pateikiamas svetainėje

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

arba

| — | tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės ministerijos interneto svetainės (www.politicheagricole.it) „Prodotti di Qualità“ (Kokybiški produktai) skyrelyje (kairėje ekrano pusėje) ir „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg. CE 510/2006)“ (Specifikacijos, pateiktos nagrinėti ES (Reglamentas (EB) Nr. 510/2006)). |
| --- | --- |

—

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės ministerijos interneto svetainės (www.politicheagricole.it) „Prodotti di Qualità“ (Kokybiški produktai) skyrelyje (kairėje ekrano pusėje) ir „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg. CE 510/2006)“ (Specifikacijos, pateiktos nagrinėti ES (Reglamentas (EB) Nr. 510/2006)).

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---