# Uradni list C 67/8. f

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 67 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 658. februar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 67

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 658. februar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 7. – 10. junija 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 7. – 10. junija 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 9. junij 2021 |
| 2022/C 67/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2020 (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o vidiku spola v kohezijski politiki (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (2020/2273(INI)) | 25 |
| | četrtek 10. junij 2021 |
| 2022/C 67/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o nasprotju interesov pri češkem predsedniku vlade (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/745 z dne 6. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ogljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostanki destilacije maščob, maščobne kisline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kislina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirane beljakovine, železov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, rastlinska olja / olje navadne ogrščice, kalijev vodikov karbonat, propamokarb, protiokonazol, kremenov pesek, ribje olje, repelenti po vonju živalskega ali rastlinskega izvora / ovčja maščoba, S-metolaklor, nerazvejena veriga feromonov iz reda Lepidoptera, tebukonazol in sečnina (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o kršenju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejstvu, da maroške oblasti v migracijski krizi v Ceuti izrabljajo mladoletnike (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah na Šrilanki, zlasti aretacijah na podlagi zakona o preprečevanju terorizma (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o uvrstitvi nemških nevladnih organizacij na ruski seznam nezaželenih organizacij in pridržanju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o človekovih pravicah in političnih razmerah na Kubi (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o sistematičnem zatiranju v Belorusiji in njegovih posledicah za evropsko varnost po ugrabitvah iz civilnega letala EU, ki so ga prestregle beloruske oblasti (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah v Afganistanu (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi Končajmo dobo kletk (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o prihodnjih sredstvih EU za radijsko mrežo Euranet Plus (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | sreda 9. junij 2021 |
| 2022/C 67/20 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2020/2128(INI)) | 150 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 9. junij 2021

2022/C 67/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2020 (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o vidiku spola v kohezijski politiki (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (2020/2273(INI))

25

četrtek 10. junij 2021

2022/C 67/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o nasprotju interesov pri češkem predsedniku vlade (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/745 z dne 6. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ogljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostanki destilacije maščob, maščobne kisline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kislina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirane beljakovine, železov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, rastlinska olja / olje navadne ogrščice, kalijev vodikov karbonat, propamokarb, protiokonazol, kremenov pesek, ribje olje, repelenti po vonju živalskega ali rastlinskega izvora / ovčja maščoba, S-metolaklor, nerazvejena veriga feromonov iz reda Lepidoptera, tebukonazol in sečnina (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o kršenju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejstvu, da maroške oblasti v migracijski krizi v Ceuti izrabljajo mladoletnike (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah na Šrilanki, zlasti aretacijah na podlagi zakona o preprečevanju terorizma (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o uvrstitvi nemških nevladnih organizacij na ruski seznam nezaželenih organizacij in pridržanju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o človekovih pravicah in političnih razmerah na Kubi (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o sistematičnem zatiranju v Belorusiji in njegovih posledicah za evropsko varnost po ugrabitvah iz civilnega letala EU, ki so ga prestregle beloruske oblasti (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah v Afganistanu (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi Končajmo dobo kletk (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o prihodnjih sredstvih EU za radijsko mrežo Euranet Plus (2021/2708(RSP))

148

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 9. junij 2021

2022/C 67/20

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 8. junij 2021 |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263Posledične spremembe sistema ETIAS: policijsko in pravosodno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 in Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264Posledične spremembe sistema ETIAS: meje in vizumi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene ETIAS ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 in Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2019/817 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve | 164 |
| 2022/C 67/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269Posledične spremembe sistema ETIAS: ECRIS-TCN***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve | 182 |
| 2022/C 67/28 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. maja 2021 o podaljšanju prehodnega obdobja iz prvega pododstavka člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi za sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD)) | 186 |
| | sreda 9. junij 2021 |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 | 190 |
| 2022/C 67/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD)) | 192 |
| | četrtek 10. junij 2021 |
| 2022/C 67/34 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Prehodne določbe za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) 2016/1628) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči med 56 kW in 130 kW ter z močjo nad 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 | 203 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 8. junij 2021

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263Posledične spremembe sistema ETIAS: policijsko in pravosodno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 in Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264Posledične spremembe sistema ETIAS: meje in vizumi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene ETIAS ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 in Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2019/817 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

164

2022/C 67/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269Posledične spremembe sistema ETIAS: ECRIS-TCN***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

182

2022/C 67/28

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. maja 2021 o podaljšanju prehodnega obdobja iz prvega pododstavka člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi za sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

186

sreda 9. junij 2021

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19

190

2022/C 67/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

192

četrtek 10. junij 2021

2022/C 67/34

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Prehodne določbe za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) 2016/1628) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči med 56 kW in 130 kW ter z močjo nad 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19

203

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

8.2.2022

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 7. – 10. junija 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 9. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Politika konkurence – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o politiki konkurence – letno poročilo za leto 2020 (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov od 101 do 109, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov od 101 do 109,

| — | ob upoštevanju pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. julija 2020 o politiki konkurence za leto 2019 (COM(2020)0302) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. julija 2020 o politiki konkurence za leto 2019 (COM(2020)0302) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. marca 2020, 4. aprila 2020, 13. maja 2020 in 2. julija 2020 o začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 in njegovih naknadnih spremembah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 19. marca 2020, 4. aprila 2020, 13. maja 2020 in 2. julija 2020 o začasnem okviru za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 in njegovih naknadnih spremembah (2),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 21. septembra 2020 o smernicah za nekatere ukrepe državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2021 (C(2020)6400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 21. septembra 2020 o smernicah za nekatere ukrepe državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2021 (C(2020)6400),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 17. junija 2020 o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 17. junija 2020 o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253),

| — | ob upoštevanju odločbe Komisije z dne 17. decembra 2020, s katero je Googlu pod določenimi pogoji dovoljen nakup družbe Fitbit, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Komisije z dne 17. decembra 2020, s katero je Googlu pod določenimi pogoji dovoljen nakup družbe Fitbit,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2020 o nadzoru koncentracij in protimonopolnih postopkih EU, ki jih izvaja Komisija: nadzor trga je treba okrepiti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2020 o nadzoru koncentracij in protimonopolnih postopkih EU, ki jih izvaja Komisija: nadzor trga je treba okrepiti (3),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji,

| — | ob upoštevanju pisnih in ustnih odgovorov takratne kandidatke za komisarko Margrethe Vestager na zaslišanju v Evropskem parlamentu 8. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnih in ustnih odgovorov takratne kandidatke za komisarko Margrethe Vestager na zaslišanju v Evropskem parlamentu 8. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropske mreže za konkurenco (ECN) z dne 23. marca 2020 o uporabi zakonodaje o konkurenci med koronavirusno krizo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropske mreže za konkurenco (ECN) z dne 23. marca 2020 o uporabi zakonodaje o konkurenci med koronavirusno krizo (4),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2019 o politiki konkurence za digitalno dobo, ki so ga pripravili strokovnjaki na visoki ravni iz Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2019 o politiki konkurence za digitalno dobo, ki so ga pripravili strokovnjaki na visoki ravni iz Komisije (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2019 o delovnih mestih, rasti in konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2019 o delovnih mestih, rasti in konkurenčnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov z izrednega zasedanja Evropskega sveta 1. in 2. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z izrednega zasedanja Evropskega sveta 1. in 2. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju obvestil Komisije deležnikom z dne 2. decembra 2020 o izstopu Združenega kraljestva in pravilih EU na področju konkurence in državne pomoči ter z dne 18. januarja 2021 o izstopu Združenega kraljestva in pravilih EU na področju državne pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestil Komisije deležnikom z dne 2. decembra 2020 o izstopu Združenega kraljestva in pravilih EU na področju konkurence in državne pomoči ter z dne 18. januarja 2021 o izstopu Združenega kraljestva in pravilih EU na področju državne pomoči,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Vpliv državne pomoči na konkurenco in konkurenčnost med pandemijo COVID-19: zgodnja ocena, ki jo je decembra 2020 pripravil Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Vpliv državne pomoči na konkurenco in konkurenčnost med pandemijo COVID-19: zgodnja ocena, ki jo je decembra 2020 pripravil Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju poročila protimonopolnega pododbora pravosodnega odbora predstavniškega doma ameriškega kongresa z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Preiskovanje konkurence na digitalnem trgu: poročilo in priporočila osebja kongresne večine (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila protimonopolnega pododbora pravosodnega odbora predstavniškega doma ameriškega kongresa z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Preiskovanje konkurence na digitalnem trgu: poročilo in priporočila osebja kongresne večine (6),

| — | ob upoštevanju študije organa Združenega kraljestva, pristojnega za konkurenco in trge, z dne 19. januarja 2021 z naslovom Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers (Algoritmi: kako lahko zmanjšajo konkurenco in škodijo potrošnikom), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije organa Združenega kraljestva, pristojnega za konkurenco in trge, z dne 19. januarja 2021 z naslovom Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers (Algoritmi: kako lahko zmanjšajo konkurenco in škodijo potrošnikom),

| — | ob upoštevanju cilja EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot so ga voditelji EU sprejeli decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030, kot so ga voditelji EU sprejeli decembra 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0168/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0168/2021),

| A. | ker imajo potrošniki koristi od konkurenčnih trgov, zlasti, ko prinašajo pravične cene in večjo izbiro kakovostnih izdelkov; ker je politika konkurence EU namenjena ohranjanju odprtega tržnega gospodarstva s svobodno, pošteno in učinkovito konkurenco, pri čemer daje prednost učinkovitemu razporejanju virov v korist vseh državljanov EU ter tako posebej upošteva potrebe malih in srednjih podjetij ter si prizadeva za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev v korist vsem državljanom EU; ker ta temeljni cilj ostaja pomemben tudi v kriznih razmerah; |
| --- | --- |

A.

ker imajo potrošniki koristi od konkurenčnih trgov, zlasti, ko prinašajo pravične cene in večjo izbiro kakovostnih izdelkov; ker je politika konkurence EU namenjena ohranjanju odprtega tržnega gospodarstva s svobodno, pošteno in učinkovito konkurenco, pri čemer daje prednost učinkovitemu razporejanju virov v korist vseh državljanov EU ter tako posebej upošteva potrebe malih in srednjih podjetij ter si prizadeva za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev v korist vsem državljanom EU; ker ta temeljni cilj ostaja pomemben tudi v kriznih razmerah;

| B. | ker se je Komisija hitro odzvala na krizo zaradi izbruha covida-19 ter je sprejela posebna začasna pravila o konkurenci v odziv na hude motnje v evropskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

ker se je Komisija hitro odzvala na krizo zaradi izbruha covida-19 ter je sprejela posebna začasna pravila o konkurenci v odziv na hude motnje v evropskem gospodarstvu;

| C. | ker se izredni in začasni ukrepi za odziv na pandemijo ne bi smeli uporabljati za prikrivanje protikonkurenčnega ravnanja niti jih gospodarske družbe, ki so že bile v finančnih težavah, ne bi smele izkoriščati za prejemanje dodatne pomoči brez potrebnih in učinkovitih načrtov prestrukturiranja; |
| --- | --- |

C.

ker se izredni in začasni ukrepi za odziv na pandemijo ne bi smeli uporabljati za prikrivanje protikonkurenčnega ravnanja niti jih gospodarske družbe, ki so že bile v finančnih težavah, ne bi smele izkoriščati za prejemanje dodatne pomoči brez potrebnih in učinkovitih načrtov prestrukturiranja;

| D. | ker bi bilo treba vso državno pomoč zasnovati in dodeljevati gospodarsko, socialno in družbeno odgovorno; ker bi morala nova politika konkurence dolgoročno učinkovito obravnavati socialne, digitalne in okoljske izzive ter biti v celoti v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v evropskem zelenem dogovoru, in cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba vso državno pomoč zasnovati in dodeljevati gospodarsko, socialno in družbeno odgovorno; ker bi morala nova politika konkurence dolgoročno učinkovito obravnavati socialne, digitalne in okoljske izzive ter biti v celoti v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v evropskem zelenem dogovoru, in cilji Pariškega sporazuma;

| E. | ker je za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev v vseh sektorjih, krepitev odpornih vrednostnih verig, spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in krepitev konkurenčnosti na svetovni ravni bistveno, da Unija svoja pravila o konkurenci preudarno uskladi s svojimi politikami na področju industrije, digitalizacije, okolja, in mednarodne trgovine ter na socialnem področju; |
| --- | --- |

E.

ker je za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev v vseh sektorjih, krepitev odpornih vrednostnih verig, spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in krepitev konkurenčnosti na svetovni ravni bistveno, da Unija svoja pravila o konkurenci preudarno uskladi s svojimi politikami na področju industrije, digitalizacije, okolja, in mednarodne trgovine ter na socialnem področju;

| F. | ker nepoštena konkurenca med državami članicami ovira pravilno delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

F.

ker nepoštena konkurenca med državami članicami ovira pravilno delovanje notranjega trga;

| G. | ker Komisija trenutno opravlja splošni pregled učinkovitosti izvrševanja politike konkurence, ki vključuje protimonopolne predpise, vrsto pravil in smernic o državni pomoči, presojo pravil o nadzoru koncentracij in pregled obvestila o opredelitvi koncentracije; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija trenutno opravlja splošni pregled učinkovitosti izvrševanja politike konkurence, ki vključuje protimonopolne predpise, vrsto pravil in smernic o državni pomoči, presojo pravil o nadzoru koncentracij in pregled obvestila o opredelitvi koncentracije;

| H. | ker so gospodarski bojkoti izdelkov iz specifičnih geografskih območij v EU resna kršitev pravil o konkurenci in bi jo bilo treba učinkovito obravnavati; |
| --- | --- |

H.

ker so gospodarski bojkoti izdelkov iz specifičnih geografskih območij v EU resna kršitev pravil o konkurenci in bi jo bilo treba učinkovito obravnavati;

| I. | ker so zaradi vse večjih izzivov konkuriranja močno subvencioniranim velikim gospodarstvom, kot je kitajsko, potrebni ukrepi za krepitev gospodarskih družb EU, ki se soočajo s konkurenco iz tretjih držav; |
| --- | --- |

I.

ker so zaradi vse večjih izzivov konkuriranja močno subvencioniranim velikim gospodarstvom, kot je kitajsko, potrebni ukrepi za krepitev gospodarskih družb EU, ki se soočajo s konkurenco iz tretjih držav;

| J. | ker je struktura odprtega trga na področju trgovine in kliringa, ki omogoča pristno konkurenco med tržnimi infrastrukturami, ključna za ohranjanje in krepitev odpornosti kapitalskih trgov EU, spodbujanje inovacij na podlagi trga in s tem zagotavljanje boljših rezultatov za upokojence, podjetja in vlagatelje; ker je treba potrebo po strukturi odprtega trga uravnotežiti s pomisleki o finančni stabilnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je struktura odprtega trga na področju trgovine in kliringa, ki omogoča pristno konkurenco med tržnimi infrastrukturami, ključna za ohranjanje in krepitev odpornosti kapitalskih trgov EU, spodbujanje inovacij na podlagi trga in s tem zagotavljanje boljših rezultatov za upokojence, podjetja in vlagatelje; ker je treba potrebo po strukturi odprtega trga uravnotežiti s pomisleki o finančni stabilnosti;

| K. | ker so kanali, prek katerih večina potrošnikov dostopa do interneta, omejeni na presenetljivo nizko število digitalnih ekosistemov in velikih platform; ker je pandemija covida-19 pospešila digitalizacijo, kar predstavlja nove izzive za učinkovitost politike konkurence, zlasti na področju protimonopolnih pravil, kjer predhodni posegi za zdaj niso dovoljeni; |
| --- | --- |

K.

ker so kanali, prek katerih večina potrošnikov dostopa do interneta, omejeni na presenetljivo nizko število digitalnih ekosistemov in velikih platform; ker je pandemija covida-19 pospešila digitalizacijo, kar predstavlja nove izzive za učinkovitost politike konkurence, zlasti na področju protimonopolnih pravil, kjer predhodni posegi za zdaj niso dovoljeni;

| L. | ker se je z nedavnimi škandali v zvezi z razkritjem podatkov, preiskavami in dokazi pokazalo, kako platforme osebne podatke zbirajo in shranjujejo, pogosto v prekomernem obsegu, jih uporabljajo in prodajajo tretjim osebam in kako dominantni tehnološki akterji in platforme na spletu sistematično sledijo potrošnikom; |
| --- | --- |

L.

ker se je z nedavnimi škandali v zvezi z razkritjem podatkov, preiskavami in dokazi pokazalo, kako platforme osebne podatke zbirajo in shranjujejo, pogosto v prekomernem obsegu, jih uporabljajo in prodajajo tretjim osebam in kako dominantni tehnološki akterji in platforme na spletu sistematično sledijo potrošnikom;

| M. | ker nekatera podjetja, ki izkoriščajo dvojni status platform in dobaviteljev, zlorabljajo svoj položaj za vsiljevanje nepoštenih pogojev konkurentom; |
| --- | --- |

M.

ker nekatera podjetja, ki izkoriščajo dvojni status platform in dobaviteljev, zlorabljajo svoj položaj za vsiljevanje nepoštenih pogojev konkurentom;

| N. | ker analitiki napovedujejo (7), da bodo Amazon, Facebook in Alphabet Inc. (Google) v letu 2021 skupaj zajemali 61 % vsega digitalnega oglaševanja, kar pomeni dvakrat večji delež v primerjavi z letom 2015; ker Facebook in Alphabet Inc. (Google) 98,53 % oziroma 83,3 % svojih prihodkov zaslužita z digitalnim oglaševanjem (8); |
| --- | --- |

N.

ker analitiki napovedujejo (7), da bodo Amazon, Facebook in Alphabet Inc. (Google) v letu 2021 skupaj zajemali 61 % vsega digitalnega oglaševanja, kar pomeni dvakrat večji delež v primerjavi z letom 2015; ker Facebook in Alphabet Inc. (Google) 98,53 % oziroma 83,3 % svojih prihodkov zaslužita z digitalnim oglaševanjem (8);

| O. | ugotavlja, da globe, ki jih nalagajo organi za konkurenco, pogosto nimajo odvračilnega učinka za velika tehnološka podjetja, saj jih ta zgolj štejejo za poslovni strošek; |
| --- | --- |

O.

ugotavlja, da globe, ki jih nalagajo organi za konkurenco, pogosto nimajo odvračilnega učinka za velika tehnološka podjetja, saj jih ta zgolj štejejo za poslovni strošek;

| P. | ker bi bilo treba protimonopolna orodja prilagoditi novim razmeram hitro spreminjajočih se digitalnih in tehnoloških trgov; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba protimonopolna orodja prilagoditi novim razmeram hitro spreminjajočih se digitalnih in tehnoloških trgov;

| Q. | ker morajo imeti ponudniki finančnih storitev in tehnološka podjetja enake konkurenčne pogoje, da bi lahko konkurirali pod enakimi pogoji v skladu z načelom „enako tveganje, enaka dejavnost, enaka ureditev“; |
| --- | --- |

Q.

ker morajo imeti ponudniki finančnih storitev in tehnološka podjetja enake konkurenčne pogoje, da bi lahko konkurirali pod enakimi pogoji v skladu z načelom „enako tveganje, enaka dejavnost, enaka ureditev“;

| R. | ker lahko algoritmi močno povečajo učinkovitost in podjetjem omogočijo zagotavljanje boljših proizvodov in storitev potrošnikom, vendar je mogoče z namerno ali nenamerno zlorabo algoritmov povzročiti škodo potrošnikom in konkurenci; |
| --- | --- |

R.

ker lahko algoritmi močno povečajo učinkovitost in podjetjem omogočijo zagotavljanje boljših proizvodov in storitev potrošnikom, vendar je mogoče z namerno ali nenamerno zlorabo algoritmov povzročiti škodo potrošnikom in konkurenci;

| S. | ker bi morala biti pravila EU o konkurenci in državni pomoči skladna z evropskim zelenim dogovorom, digitalno strategijo EU, evropskim stebrom socialnih pravic in cilji OZN glede trajnostnega razvoja ter bi lahko bistveno prispevala k njim; ker primeri državne pomoči EU redko zadevajo tovrstne splošne cilje politike EU; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala biti pravila EU o konkurenci in državni pomoči skladna z evropskim zelenim dogovorom, digitalno strategijo EU, evropskim stebrom socialnih pravic in cilji OZN glede trajnostnega razvoja ter bi lahko bistveno prispevala k njim; ker primeri državne pomoči EU redko zadevajo tovrstne splošne cilje politike EU;

Splošni pomisleki

| 1. | poudarja, da je politika konkurence, katere namen je zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev v vseh sektorjih, spodbujanje inovacij in povečanje kakovosti in obsega izbire potrošnikov, ključna za pravilno delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža zaskrbljenost glede vse večje koncentracije v industriji v Evropi; v zvezi s tem ugotavlja, da se je med letoma 2001 in 2012 delež prodaje 10 % največjih gospodarskih družb v povprečni panogi v 10 evropskih gospodarstvih povečal za 2 do 3 %; opozarja, da je to povečanje ugotovljeno v proizvodnji in nefinančnih storitvah ter ga ne povzročajo digitalno intenzivni sektorji; ugotavlja, da naraščanje koncentracij v industriji povzroča višje pribitke, povezane z višjimi dobički na račun evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da so neodvisni organi za konkurenco s strogim in nepristranskim izvrševanjem pravil EU o konkurenci bistveni za evropska podjetja, dejavna na notranjem trgu in na mednarodni ravni, zlasti mala in srednja, ter lahko bistveno prispevajo h ključnim prednostnim političnim nalogam, kot so bolj povezan in pravičnejši notranji trg, povezan digitalni enotni trg, svetovna konkurenčnost Unije, boj proti socialnim neenakostim ter podnebna kriza, pa tudi k evropskim vrednotam glede okoljskih standardov, socialnih zadev, podnebne politike in varstva potrošnikov; vendar poudarja, da je v kriznih razmerah pomembna dobro odmerjena prožnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja posvetovanje o pravu na področju konkurence in evropskem zelenem dogovoru kot korak k okrepljeni skladnosti politik; poziva Komisijo, naj predloži celovit in v prihodnost usmerjen akcijski načrt za revizijo pravil konkurence in pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja na enotnem trgu in svetovnih trgih, ki je ključno zlasti za mala in srednja podjetja ter za ustvarjanje dostojnih in trajnostnih delovnih mest v EU in zunaj nje, tudi odvisno od učinkovitega boja proti socialnemu, okoljskemu in fiskalnemu dampingu; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za vzpostavitev pravnega okvira za instrument o obvezni potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic in okolja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da lahko agresivne davčne prakse multinacionalnih družb, škodljive davčne prakse in davčne ugodnosti za velike gospodarske družbe zavirajo inovacije in ogrozijo odprtost trgov za konkurenco, zlasti za mala in srednja podjetja, ki tvorijo hrbtenico evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen ECN pri podpiranju sodelovanja med nacionalnimi organi za konkurenco in Komisijo, da bi z okrepljenim izvrševanjem in izmenjavo primerov dobre prakse spodbujali pošteno konkurenco na enotnem trgu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | spodbuja strukturirane dialoge z izvršno podpredsednico Komisije za konkurenco in prizadevanja Komisije, da ohrani tesno sodelovanje s člani pristojnega odbora Parlamenta; meni, da je letno poročilo Komisije o politiki konkurence nepogrešljivo pri demokratičnem nadzoru; želi spomniti, da je bil v zadnjih letih Parlament z rednim zakonodajnim postopkom vključen v oblikovanje okvira za pravila konkurence; vztraja, da mora Parlament obdržati pristojnost soodločanja pri oblikovanju okvira o pravilih konkurence; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj uporabi svoje pristojnosti zagovorništva in poudari tveganja ukrepov za nadzor cen, ki jih izvajajo vlade, vključno z ukrepi v zvezi z izkrivljanjem cenovnih signalov, ki lahko krepijo proizvodnjo in spodkopavajo spodbude za nove udeležence, da bi se tako odpravilo pomanjkanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatere države članice direktive o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (9) v skladu z oceno Komisije ne izvajajo učinkovito, kar močno škoduje potrošnikom in pošteni konkurenci; poziva Komisijo, naj nadzira nepoštene določbe in prakse, ki se zlasti v bančnem sektorju uporabljajo v potrošniških pogodbah, ter z vsemi razpoložljivimi sredstvi zagotovi učinkovito in hitro izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi morala sredstva, namenjena Generalnemu direktoratu Komisije za konkurenco (GD COMP), ustrezati za izvajanje obsega njegovega dela in števila nalog; meni, da je treba zagotoviti posebno strokovno znanje vedenjskih ekonomistov, strokovnjakov za algoritme, inženirjev in podatkovnih znanstvenikov o digitalnih vprašanjih in praksah spletnih platform; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o razporejanju sredstev med nadzor državne pomoči, nadzor koncentracij in protimonopolno politiko; |
| --- | --- |

11.

Odziv politike na pandemijo covida-19

| 12. | pozdravlja sprejetje začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu covida-19 in njegove spremembe, s katerimi je bil razširjen in podaljšan, da bi se državam članicam omogočilo, da med pandemijo podprejo gospodarske družbe; podpira ohranitev izrednih razmer dokler bo to utemeljeno z epidemiološkimi razmerami, vendar poudarja, da je okvir začasno orodje; poudarja, da je srednje- do dolgoročna ponovna vzpostavitev učinkovite konkurence ključna za zagotavljanje hitrega in skladnega okrevanja; poudarja, da bi morali podporni ukrepi z napredkom okrevanja postati bolj usmerjeni; ugotavlja, da so med državami članicami znatne razlike glede razpoložljivega fiskalnega manevrskega prostora za zagotavljanje državne pomoči; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja sporočilo Komisije o začasnem okviru za presojo protimonopolnih vprašanj, povezanih s poslovnim sodelovanjem v odziv na nujne razmere, ki izvirajo iz sedanjega izbruha covida-19; meni, da smernice in podpora v zvezi s protimonopolnimi pravili lajšajo sodelovanje, ki je potrebno za premagovanje krize zaradi covida-19, in zato koristi potrošnikom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da začasni okvir vključuje določene pogoje za nekatere vrste ukrepov državne pomoči, kot je dokapitalizacija; v tem smislu pozdravlja pogoje, kot je prepoved razdelitve dividend, plačila bonusov in odkupa lastnih delnic; vendar obžaluje, da taki pogoji niso bili določeni za druge ukrepe državne pomoči; poziva Komisijo, naj take pogoje naloži za vse ukrepe državne pomoči iz začasnega okvira, tudi in zlasti za ukrepe dokapitalizacije, ki bi jo morale države članice uporabiti kot zadnjo možno rešitev, ker lahko močan učinek na izkrivljanje enotnega trga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno podpira učinkovite ukrepe za obravnavanje pomanjkanja cepiv proti covidu-19, zlasti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, zato podira prizadevanja Komisije in držav članic, da bi tretje države pripravile do tega, da odpravijo obstoječe prepovedi uvoza in povečajo donacije cepiva, ter poziva Komisijo in države članice, naj dodatno okrepijo svoja prizadevanja za podporo tehnološkemu prenosu in prostovoljnemu izdajanju licenc za pravice intelektualne lastnine za zdravljenje endemičnih ali pandemičnih nalezljivih bolezni svetovnega prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ukrepi Komisije, usmerjeni v odpravo pogojev, ki vodijo v monopolne in prevladujoče položaje, ter v omejitev financiranja gospodarskih družb, ki bi lahko bile v takem položaju, ne zagotavljajo rešitve problema sistemskih in strukturnih prikrajšanosti, ki negativno vplivajo na konkurenčnost podjetij, ki imajo sedež in delujejo na otoških evropskih ozemljih ali v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembno je, da so politike skladne, odobrena pomoč pa se izplača samo podjetjem, ki so zaradi pandemije utrpela neposredne finančne posledice; poleg tega poziva, naj se podjetjem, ki uporabljajo davčne oaze zunaj EU za izogibanje davkom, prepove dostop do državne pomoči ali finančne podpore, če se ne zavežejo, da bodo svoje ravnanje spremenila; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo izvajati načrt za obdobje po covidu-19 za bolje usmerjeno državno pomoč, da bi spodbudile konkurenčnost in ohranile delovna mesta; predlaga, da bi lahko tak časovni načrt vključeval ukrepe za obravnavanje razdrobljenosti trga, izkrivljanja trgov in neenakih konkurenčnih pogojev, analizo vpliva državne pomoči na notranji trg ter jasne smernice, kako najbolje uporabiti instrumente politike konkurence za spodbujanje okrevanja; poleg tega poziva Komisijo, naj industrijsko, digitalno in zeleno strategijo vključi v določanje pogojev za prihodnjo državno pomoč; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je prednostna naloga zagotoviti, da se pravila o državni pomoči in evropski bančni predpisi strogo in nepristransko izvršujejo, tudi pri obravnavanju prihodnjih bančnih kriz; poziva Komisijo, naj hitro preuči razhajanja med pravili o državni pomoči na področju pomoči za likvidacijo in ureditvijo za reševanje iz direktive o sanaciji in reševanju bank (10) ter ustrezno spremeni svoje sporočilo o bančništvu z dne 30. julija 2013 (11) v okviru pregleda okvira za krizno upravljanje, tudi glede na nedavne primere, pri tem pa upošteva potrebo po zaščiti davkoplačevalcev in varčevalcev pred bremenom reševanja bank; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se pravila EU o konkurenci in državni pomoči ne bi smela obravnavati ločeno od monetarne, trgovinske in fiskalne politike; poziva k razmisleku o morebitnem izkrivljanju konkurence, ki bi ga lahko Evropska centralna banka povzročila z nakupom vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja; v zvezi s tem opozarja na koncept selektivnosti pri državni pomoči in na člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki vsebuje tako imenovano načelo zvestobe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi in spremlja ustrezno uporabo in razdeljevanje različnih ukrepov financiranja EU v odziv na krizo zaradi covida-19, tudi prek nacionalnih načrtov držav članic za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kar bi moralo biti v skladu s pravili EU on konkurenci in državni pomoči, vendar ne sme privesti do izkrivljanja konkurence in se mora uporabljati za vsa podjetja, zlasti v kritičnih sektorjih, kot so telekomunikacije, energija in promet; poziva Komisijo, naj nadzira morebitna tovrstna izkrivljanja konkurence; poudarja, da se državna pomoč ne bi smela dodeliti podjetjem, ki so bila neučinkovita in so strukturno ustvarjala izgube pred krizo zaradi covida-19, ter ne bi smela spodbujati oblikovanja monopolnih struktur; |
| --- | --- |

21.

Svetovna razsežnost

| 22. | poudarja, da sta vse bolj intenzivno strukturirana globalni dialog in sodelovanje pomembna za izvrševanje in reformo politike konkurence ter skupen pristop k pošteni konkurenci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira dejavno udeležbo Komisije in nacionalnih organov za konkurenco v Mednarodni mreži za konkurenco ter poziva k večji vključenosti Parlamenta v dejavnosti zadevnih delovnih skupin in skupin strokovnjakov Mednarodne mreže za konkurenco in OECD; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira strategijo Komisije za odpravo negativnih posledic, ki so jih povzročile tretje države z nezakonito ekstrateritorialno uporabo enostranskih sankcij zoper subjekte iz EU; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije z dne 19. januarja 2021 z naslovom Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti (COM(2021)0032); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da lahko namenski sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami na področju politike konkurence smiselno prispevajo k učinkovitosti politike konkurence ter poziva Komisijo, naj si prizadeva za več takih namenskih sporazumov o konkurenci, da bi omogočili učinkovitejšo izmenjavo informacij med organi za konkurenco; poleg tega opozarja, da mora EU s svojimi mednarodnimi partnerji zagotoviti enake konkurenčne pogoje z vidika državne pomoči, javnega naročanja in naložbene politike; poziva Komisijo, naj v prihodnjih sporazumih o trgovini in naložbah okrepi poglavja o državni pomoči; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj nameni pozornost vlogi državnih podjetij s sedežem v tujini, ki jih njihove vlade podpirajo in subvencionirajo na načine, ki so v skladu s pravili enotnega trga EU za subjekte EU prepovedani; izraža zaskrbljenost zaradi izkrivljanja konkurence, ki ga s pomočjo državnega financiranja povzročajo tuja podjetja, ki prevzemajo evropska podjetja, zlasti s področja inovativnih ali strateških sektorjev in tehnologij, tista, ki so usklajena z evropskim zelenim dogovorom ter tista, ki jih je pandemija covida-19 oslabila; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja začetek veljavnosti Uredbe (EU) 2019/452 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (12) kot predhodni ukrep ter belo knjigo Komisije o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij; opozarja na stalen pritisk tujih prevzemov evropskih podjetij in svari, da je treba nujno ukrepati; zato z zanimanjem pričakuje prihodnji zakonodajni predlog Komisije, namenjen obravnavi učinkov izkrivljanja, ki jih imajo tuje subvencije na notranji trg; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi morala imeti podjetja iz Unije možnost, da na svetovnih trgih tekmujejo v enakih pogojih; zato poziva Komisijo, naj prilagodi svojo politiko glede konkurence in državne pomoči, da bi spodbudila resen industrijski razvoj; poudarja, da lahko pametna industrijska politika, ki bi pripomogla k prerazporeditvi virov v nekatere ključne sektorje brez izkrivljanja konkurence, ter tako položi temelje za dolgoročno odporno in trajnostno gospodarstvo; meni, da morajo Unija in države članice okrepiti sinergijo med ciljno usmerjenimi politikami EU, naložbami in politiko konkurence za spodbuditev ustvarjanja delovnih mest in odpornih vrednostnih verig, da bi dosegli strateško neodvisnost EU v nekaterih ključnih sektorjih ter obenem ohranili odprto gospodarstvo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva evropsko industrijo k močnim naložbam v raziskave in razvoj, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med proizvajalci v EU in zunaj nje, dosegli cilje evropskega zelenega dogovora, vključno s prehodom na nizkoogljične načine proizvodnje, ter podprli konkurenčnost evropskih podjetij v primerjavi s konkurenti iz tretjih držav, katerih proizvodni procesi niso podvrženi enakim merilom kot so tista, določena na ravni EU; v zvezi s tem nadalje poziva Komisijo, naj razmisli o povečanju pomoči za raziskave in inovacije ter o za tehnologije, ki ustvarjajo pozitivne zunanje učinke za okolje ali za celotni energetski sistem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj opredeli strateško odvisnost, zlasti v občutljivih industrijskih ekosistemih, ter predlaga ukrepe za njeno zmanjšanje, vključno z diverzifikacijo proizvodnih in dobavnih verig, spodbujanjem proizvodnje in naložb v Evropi ter zagotavljanjem strateškega ustvarjanja zalog; v zvezi s tem poudarja ključen pomen pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za naložbe v prelomne tehnologije; poziva Komisijo, naj v zvezi s prihodnjo revizijo sporočila o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa pojasni pravila izbire za te projekte, ter revidira in poenostavi nekatera izvedbena merila in zahteve, da bi dodatno spodbujala tovrstne projekte, ter naj premisli o možnosti za lažje sofinanciranje EU, da bi olajšala udeležbo partnerjev iz manjših držav članic in manjšim industrijskim projektom olajšala dostop do podpore; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira zamisel, da bi se v pravila EU o konkurenci vključil temeljit pregled podjetij iz držav zunaj EU z vidika državne pomoči, obenem pa poudarja, da bi morala Unija ostati odprta za neposredne tuje naložbe, ki so v skladu z njenim pravnim okvirom ter spoštujejo evropske socialne in okoljske standarde in ne izkrivljajo konkurence; v zvezi s tem ponovno poziva Komisijo in države članice, naj do obravnave predloga o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah sprejmejo okrepljene instrumente trgovinske zaščite za boj proti nepoštenim trgovinskim praksam in zlasti za zaščito konkurenčnosti industrijskih sektorjev; hkrati poudarja, da se odločitve v okviru politike konkurence ne bi smele uporabljati kot protekcionistični ukrepi, in v zvezi s tem poziva k analizi učinkov prelivanja pravil EU o državni pomoči na konkurenčnost držav z nizkimi in srednjimi dohodki; |
| --- | --- |

31.

| 32. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom šibkejši v primerjavi z drugimi trgovinskimi sporazumi, kot je sporazum s Švico; zlasti obžaluje, da sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ne vključuje določb o enakih konkurenčnih pogojih v zvezi z državno pomočjo in konkurenco; poziva EU in Združeno kraljestvo, naj dosežeta kompromis, ki bo omogočal nadaljnje sodelovanje, in si prizadevata za pošteno konkurenco in enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

32.

Politika konkurence v digitalni dobi

| 33. | pozdravlja odločenost Komisije, da bo obravnavala nepoštene pogoje in prakse platform, ki delujejo kot vratarji, odločno ukrepala in odpravila nezakonite ovire za spletno konkurenco na evropskem enotnem digitalnem trgu; obžaluje, da so protimonopolne preiskave počasne v primerjavi s hitrimi spremembami na digitalnih trgih; v zvezi s tem obžaluje, da deset let po začetku preiskave o praksah pristranskosti iskanja z Googlom, je Komisija še vedno ni zaključila; meni, da v digitalnemu gospodarstvu koncentracija podatkov v majhnem številu podjetij vodi v nedelovanje trga, pretirano črpanje rent in blokiranje novih udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da se težave, povezane s pretiranim prevladujočim položajem velikih tehnoloških podjetij na trgu, doslej niso ustrezno obravnavale, čeprav priznava prizadevanja v zvezi s tem, in da jih je treba nujno rešiti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava, da bo oblikovanje in izvrševanje politike konkurence prineslo nekatere izzive, med drugim povezane z omrežnimi učinki, koncentracijo, združevanjem in uporabo podatkov na trgih z ničelnimi cenami, algoritmi, strukturo velikih platform in posredovanje na trgu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj nameni ustrezno pozornost strukturnim težavam v zvezi s konkurenco, povezanim s položaji vratarjev sedanjih plačilnih mrež, ki so se med pandemijo covida-19 še povečale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja odločitev Komisije o pritožbi na stališče družbe Apple (13); meni, da se je pri zadevi Apple znova pokazala potreba po zanesljivih pravilih o državni pomoči, pri čemer je treba upoštevati ugodnejše davčne režime; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da so tradicionalni instrumenti, ki jih uporabljajo organi za konkurenco, kot so preiskave morebitnih zlorab prevladujočega položaja na trgu, zelo počasni, kar predstavlja težavo za hitro razvijajoče se digitalne trge; zato pozdravlja oceno Komisije o potrebi po novih orodjih za konkurenco, da bi odpravili strukturne težave v zvezi s konkurenco na različnih trgih, ki jih sedanja pravila ne morejo najučinkoviteje obravnavati, in poziva Komisijo, naj skrbno nadzoruje ta trg, da bi lahko hitro in učinkovito odkrila velike težave in pravne vrzeli in jih odpravila; ugotavlja, da globe, ki jih nalagajo organi za konkurenco, pogosto nimajo odvračilnega učinka za velika tehnološka podjetja, saj jih ta zgolj štejejo za poslovni strošek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja predlog Komisije o aktu o digitalnih trgih, ki bi platformam preprečil poslovne prakse dajanja prednosti samim sebi (vključno z obveznim združevanjem/predhodno namestitvijo) ali delovanje v panogah, ki so odvisne od njih ali interoperabilne z njimi, ter naj zahteva, da morajo platforme poskrbeti za skladnost svojih storitev s konkurenčnimi omrežji za zagotavljanje interoperabilnosti, vključno s temeljnimi storitvami, prenosljivostjo podatkov ter vključevanjem več ponudnikov; poziva Komisijo, naj obravnava primere, v katerih so bili uporabljeni korektivni ukrepi očitno neučinkoviti pri obnovi konkurence na trgu primerjalnega nakupovanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | želi spomniti, da na podatkih temelječe prednosti, povezane s souporabo in prodajo podatkov, pa tudi storitve, ki so določene kot privzete nastavitve, vključujejo tveganje, da nekatera podjetja postanejo vratarji na digitalnih trgih, zato jih mora akt o digitalnih trgih učinkovito obravnavati; meni, da bi morala biti Komisija zmožna prisiliti platforme, ki delujejo kot vratarji, da nadomestijo nekatere privzete nastavitve z učinkovito in objektivno arhitekturo, ki potrošnikom omogoča izbiro; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da bi strukturno ločevanje monopolov velikih tehnoloških družb glede na omejitve glob in neuspeh sprejetih ravnalnih ukrepov v nekaterih protimonopolnih zadevah lahko bilo zaželeno za ponovno vzpostavitev konkurence na digitalnih trgih; poudarja, da ciljno usmerjeni in učinkoviti ravnalni ukrepi ponujajo časovno učinkovito rešitev; predlaga, naj se izvaja okvir participativnih protimonopolnih ukrepov, da bi spodbudili stalen dialog z vsemi podjetji, povečali pravno varnost, preglednost in varstvo potrošnikov ter zagotovili učinkovite korektivne ukrepe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj pospeši postopke, zlasti v zvezi s protimonopolnimi pravili in hitro rastočimi digitalnimi trgi; in v zvezi s tem poziva k sodelovanju tudi podjetja, ki so v preiskavi; obsoja ravnanje nekaterih preiskovanih podjetij, ki umetno podaljšujejo preiskave, saj sistematično zahtevajo podaljšanje rokov in se na zaprosila za informacije odzivajo šele z velikimi zamudami ali s predložitvami neučinkovitih predlogov za zaveze, ki bi jih sprejele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da je sicer pomembno zagotoviti dolžno postopanje in pravico preiskovanih podjetij do obrambe, vendar je treba tudi pospešiti upravne postopke in povečati njihovo učinkovitost; poudarja, da je treba preučiti možnost bolj sistematične uporabe posebnih ukrepov, kot so začasni ukrepi ter drugi strukturni in ravnalni ukrepi, da bi preprečili nepopravljivo izkrivljanje konkurence; v zvezi s tem želi spomniti, da je Komisija v prilogi k direktivi o Evropski mreži za konkurenco+ (14) opredelila začasne ukrepe kot ključno orodje, s katerim bi organi za konkurenco zagotavljali, da konkurenca ni prizadeta, medtem ko poteka preiskava; obžaluje in je zaskrbljen, ker so bili začasni ukrepi v 20 letih uporabljeni samo enkrat; poziva Komisijo, naj revidira obvestilo o korektivnih ukrepih (15) in pri tem upošteva razvoj digitalnega sektorja v zadnjih letih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja, da predlog Komisije o aktu o digitalnih storitvah in aktu o digitalnih trgih vključuje poseben pristop za vse digitalne storitve, zelo velike digitalne storitve in vratarje; zlasti poudarja, da je cilj predloga akta o digitalnih trgih zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga s spodbujanjem učinkovite konkurence, enakih konkurenčnih pogojev na digitalnih trgih ter pravičnega in dostopnega okolja spletnih platform; obžaluje, da osnutki predlogov ne vsebujejo ustreznih ukrepov proti oglaševalskim posrednikom; ugotavlja, da bodo prvi izvršilni ukrepi v skladu z uredbo o aktu o digitalnih trgih mogoči šele čez pet let; zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za izvrševanje protimonopolnih ukrepov v novih in tekočih zadevah, ki vključujejo vratarje v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja pomen ustreznega okvira izvrševanja v prihodnjem aktu o digitalnih trgih; meni, da bi morala biti nadzorna funkcija Komisije ustrezno financirana in da bi morali imeti vsi akterji, vključno s pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi sektorskimi regulatorji, Evropskim odborom za varstvo podatkov, Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in potrošniškimi organizacijami, možnost sodelovanja v nadzornem postopku; poudarja, da oblikovanje korektivnih ukrepov ne bi smelo biti prepuščeno obtoženemu podjetju, temveč bi se moral uporabljati strog mehanizem skladnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je predlog akta o digitalnih trgih dopolnilno orodje k pravilom konkurence, katerega namen je zagotoviti pravične in dostopne spletne trge; meni, da ne bi smel ogroziti pravilnega izvrševanja že veljavnega konkurenčnega prava, vključno z obstoječimi nacionalnimi zakoni, niti ne bi smel Komisiji preprečiti, da uporabi vsa obstoječa orodja za uveljavljanje konkurence; v zvezi s tem pripominja obstoječe pomisleke v zvezi s sklepom o Androidu (16) in nezadostni konkurenci na področju spletnega iskanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da so akterji na trgu in potrošniške organizacije po vsej Evropi zavrnili korektivne ukrepe, ki jih je predlagal Google, saj da so neučinkoviti; poziva Komisijo, naj proti Googlu vloži protimonopolno tožbo zaradi zlorabe prevladujočega položaja pri drugih specializiranih storitvah iskanja, vključno z lokalnim iskanjem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj uporabi vse instrumente politike konkurence, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje, in obravnava morebitne učinke vratarjev v zvezi z dostopom do ključnih omogočitvenih tehnologij za umetno inteligenco in podatke; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da bi moral Parlament dejavno sodelovati v politični razpravi o politiki konkurence, tudi z organizacijo javnega zaslišanja direktorjev spletnih velikanov GAFA (Google, Amazon, Facebook in Apple) o njihovih poslovnih strategijah na področju konkurence in obdavčitve; obžaluje, da so vsi štirje izvršni direktorji vabilo zavrnili; obžaluje tudi, da parlament nima ustreznih mehanizmov za pravno zahtevanje tovrstnih nastopov, in upa, da bo ta problem kmalu rešen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je register za preglednost pomemben za zagotavljanje javnega nadzora nad dejavnostmi lobiranja, da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence; poziva k obsežnejšemu registru EU za preglednost, ki bi vključeval informacije v zvezi s financiranjem podjetij ali združenj, da bi se deležnikom preprečilo delovanje v imenu drugih podjetij, ne da bi to opredelili; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba potrošnikom in uporabnikom pomagati, da bi pridobili večji nadzor nad svojimi podatki in istovetnostjo ter prevzeli odgovornost zanju, ter poziva k višji ravni varstva osebnih podatkov in hkrati k večji preglednosti digitalnih storitev in odgovornosti zanje; opozarja, da potrošnikom ne preostane nič drugega kot privolitev, če ne želijo izgubiti dostopa do nekaterih storitev, ki jih ponujajo spletne platforme; v zvezi s tem poziva k obveznemu okviru za souporabo podatkov, s katerim se bo potrošnikom zagotovilo orodje za upravičeno prevzemanje odgovornosti ter preprostejše in učinkovitejše upravljanje lastnih podatkov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj pregleda svoja pravila o koncentracijah in prevzemih, kar zadeva ocenjevanje osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj pri odločitvah o digitalnih koncentracijah in prevzemih v celoti upošteva in oceni osebna podatkovna sredstva ter vse drugo tradicionalno fizično premoženje; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju digitalnih združitev zavzame širši pogled in oceni tudi učinek konsolidacije podatkov, vključno z oglaševalsko tehnologijo, ki je v središču poslovnih modelov velikih tehnoloških podjetij; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da lahko prevzem podjetij z viri posebnih podatkov vodi v koncentracijo nadzora nad viri dragocenih in neponovljivih podatkov ter v boljši dostop strani, ki se združijo, do podatkov, kot ga imajo njihovi konkurenti; poudarja, da se lahko s konsolidacijo podatkov prek koncentracij okrepi prevladujoč položaj ali omogoči, da prevzemni subjekt poveča tržno moč, kar včasih vzbuja pomisleke glede omejevanja dostopa; zato obžaluje odločitev Evropske komisije, da dovoli Googlov prevzem podjetja za proizvodnjo nosljivih pametnih fitnes naprav Fitbit; je zaskrbljen glede prihodnje obdelave osebnih podatkov uporabnikov Fitbita, vključno s podatki v zvezi z zdravjem, ki jih je mogoče uporabiti za namene digitalnega oglaševanja; določa, da bi bilo treba podatke v zvezi z zdravjem obravnavati kot posebno vrsto osebnih podatkov, kot je določeno v členu 9 splošne uredbe o varstvu podatkov (GDPR) (17); ugotavlja, da pravna sredstva, ki jih je predlagal Google in potrdila Evropska komisija, ne zadoščajo za zagotovitev učinkovite konkurence na področju nosljivih naprav in digitalnega zdravja, ki v življenju potrošnikov postajajo čedalje pomembnejši; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da je na več posebnih trgih za finančne podatke več ponudnikov in čeprav nihče izmed njih nima prevladujočega tržnega deleža, konkurenca ostaja šibka; ugotavlja tudi, da bi lahko nekateri ponudniki podatkov s finančnih trgov, uveljavljeni kot združevalniki podatkov, delovali kot vratarji, ki bi nadzirali dostop do podatkov in omejevali uporabo za stranke; poziva Komisijo, naj oceni situacije, v katerih podjetja pridobijo položaj vratarja ali oligopola ter oblikuje ukrepe za vnovično vzpostavitev konkurence, da bi se izboljšala preglednost cen, hkrati pa bi se preprečile nepoštene in nerazumne poslovne prakse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje in izraža zaskrbljenost, ker je podjetje Facebook leta 2014 prevzelo podjetje WhatsApp; opozarja, da je družba Facebook med postopkom ocenjevanja prevzema Komisiji lagala o svoji tehnični zmogljivosti za uporabo podatkov WhatsApp za digitalno oglaševanje; ugotavlja, da je Facebook leta 2016 začel uporabljati metapodatke iz pogovorov v aplikaciji WhatsApp za namene oglaševanja; opozarja, da je Komisija leta 2017 podjetju Facebook naložila globo, ker ji je med postopkom ocenjevanja lagalo; znova poudarja, da mora Komisija v skladu s členom 105 PDEU predlagati ustrezne ukrepe za odpravo kršitev členov 101 in 102 PDEU; poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne ukrepe, da bi Facebook prenehal uporabljati podatke uporabnikov aplikacije WhatsApp za namene oglaševanja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva k povečanju zmogljivosti Unije za odpornost infrastrukture in operativno odpornost v kritičnih digitalnih sektorjih, vključno s spodbujanjem poštene konkurence in načel pravičnega licenciranja programske opreme na evropskih trgih v oblaku; meni, da je trajnostna konkurenca in preprečevanje monopolnih struktur na trgih bistvenega pomena za digitalni prehod, gospodarsko okrevanje in konkurenčnost Evrope; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj pregleda in prilagodi metodologijo za ocenjevanje „zlorabe prevladujočega položaja“ ter zagotovi, da bo pojem „bistvena zmogljivost“ v digitalni dobi še naprej ustrezal svojemu namenu; poziva Komisijo, naj razmisli o dopolnitvi pojma prevladujočega položaja s pojmi, kot sta odvisnost in/ali sorazmerna tržna moč; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da so se na področju finančnih storitev razvile nekatere oligopolne strukture, nekatera velika tehnološka podjetja pa so postala pomembni akterji na trgu finančnih storitev; poziva Komisijo, naj spremlja in razišče, kako bi lahko konkurenčne prednosti teh operaterjev izkrivljale konkurenco na trgu ter škodovale interesom potrošnikov in inovacijam; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da morajo biti varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, načelo nediskriminacije ter svoboda izražanja in obveščanja ukoreninjeni v samem jedru uspešne in trajne politike EU o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

59.

Nadzor državne pomoči

| 60. | ugotavlja, da je politika državnih pomoči sestavni del politike konkurence in da nadzor državnih pomoči odraža potrebo po ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev za vsa podjetja, ki delujejo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da so storitve splošnega gospodarskega pomena še naprej bistvene za preživetje številnih evropskih skupnosti, zlasti v izoliranih, oddaljenih ali obrobnih regijah v Uniji; pozdravlja odprto posvetovanje Komisije o vladnih subvencijah za osnovne storitve; pozdravlja nedavno sprejete nove smernice o regionalni državni pomoči; želi spomniti, da je potreben časovni načrt za bolje naravnano državno pomoč, zlasti za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo teritorialno oceno socialno-ekonomskega vpliva krize zaradi covida-19 v okviru uporabe pravil o državni pomoči in s tem povezanega trenutnega postopka pregleda; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba v skladu z določbami členov 174 in 349 PDEU posebno pozornost nameniti analizi vplivov na podjetja s sedežem na otokih EU in v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj skrbno preuči sektorje, na katerih temeljijo številne druge panoge, ter socialno in gospodarsko vrednostno verigo Unije; ponovno poudarja, da je treba spodbujati tehnologije in proizvodne prakse, ki vodijo k znatnemu zmanjšanju vplivov na okolje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva, naj se ob upoštevanju podnebnih zavez EU vsa pravila EU o konkurenci in državni pomoči uskladijo z dolgoročnimi družbenimi cilji, zlasti z evropskim zelenim dogovorom; obžaluje, da čeprav opredelitev mešanice energetskih virov ostaja v nacionalni pristojnosti, večina držav članic državne pomoči ne pogojuje s temi cilji; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja začetek posvetovanja o tem, kako konkurenca podpira evropski zeleni dogovor, da bi se pri obravnavi državne pomoči, nadzora koncentracij in protimonopolnih pravil bolje upoštevala zelena in trajnostna učinkovitost; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje revizije smernic za državno pomoč za varstvo okolja in energijo ter za sporazume o horizontalnem sodelovanju vzpostavi konkretne spodbude in pogoje za nadaljevanje razogljičenja; poziva zlasti k smernicam za nadomestitev stare zmogljivosti z novo, hibridne projekte in shranjevanje električne energije ter naložbe v energetsko učinkovitost in prenovo stavb; poleg tega ponovno poudarja, da so za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo potrebni ukrepi za obravnavanje strukturnih sprememb, vključno z opredelitvijo premogovniških regij kot območij, ki prejemajo pomoč, v skladu s členom 107(3) PDEU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je vračanje nezakonite državne pomoči še vedno dolgotrajen in zapleten proces; poleg tega poudarja, da bi bilo treba izboljšati preglednost in sledljivost postopka ocenjevanja primerov, ko je bila dodeljena državna pomoč, pri tem pa upoštevati nezanemarljivo tveganje, da so ti primeri med seboj povezani; |
| --- | --- |

66.

Nadzor koncentracij, protimonopolna politika in karteli

| 67. | poziva Komisijo, naj bo še naprej pozorna in naj dosledno izvaja člen 102 PDEU, ki prepoveduje zlorabo prevladujočega položaja, ter postopke nadzora nad združitvami, določene v Uredbi ES o združitvah (18); |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo pregledala svoje obvestilo iz leta 1997 (19) o opredelitvi upoštevnega trga pri izvrševanju pravil o koncentracijah in protimonopolnega prava; spodbuja Komisijo, naj pri presoji konkurenčnosti za vsak primer posebej upošteva dolgoročno vizijo, ki vključuje svetovno razsežnost in morebitno prihodnjo konkurenco; poudarja, da je bila v preteklosti opredelitev upoštevnega trga, ki jo je sprejela Komisija, morda preozka, da bi zadostno upoštevala dinamično konkurenco na svetovnih trgih; poziva Komisijo, naj sprejme bolj dinamičen pristop, merila za inovacije pa postavi v središče analize upoštevnega trga pri nadzoru nad združitvami v Evropi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj pregleda smernice o koncentracijah in pri tem upošteva izboljšave učinkovitosti v zvezi s koncentracijami, vključno z izzivom industrijske konkurenčnosti EU; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se lahko oddelek za prednostne naloge in strateško usklajevanje GD COMP pri svojih preiskavah opre na strokovno znanje vseh generalnih direktoratov Komisije; meni, da bi bilo mogoče strokovno znanje industrijske ali sektorske strategije Komisije okrepiti in tako podpreti preiskovalne ekipe GD COMP, da bi opredelile izvedljivost in posledice korektivnih ukrepov glede na prednostne naloge Komisije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | znova poziva Komisijo, naj izvede oceno direktive o odškodninskih tožbah (20), ko bodo imele vse države članice dovolj izkušenj z uporabo novih pravil, da bi se ocenila morebitna potreba po učinkovitejšem in usklajenem izvajanju odškodninskih tožb po vsej EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja, da je Komisija uvedla orodje eLeniency; želi spomniti, da hitri razvoj digitalnih trgov prinaša tudi nove izzive v zvezi z izvajanjem politike konkurence; v tem smislu priporoča Komisiji, naj preuči možnosti predhodnega posredovanja, zlasti na digitalnih trgih, ter EU, nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, in regulativnim organom zagotovi potrebna sredstva za anonimno zbiranje podatkov, da bi lahko bolje pravočasno odkrivali nedelovanje trga; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da do zlorab tržne moči in s tem povezanega nepravičnega ravnanja, kot je poslabšanje kakovosti ali izsiljevanje, lahko pride tudi, kadar se proizvodi ali storitve dobavljajo brezplačno; poudarja, da v interesu potrošnikov EU niso zgolj nizke cene, pač pa v skladu z načeli PDEU tudi kakovost, inovacije, produktivnost, trajnost, varstvo okolja in širjenje pravičnih trgovinskih odnosov; meni, da bi morala politika konkurence bolje vključevati vrednost javnih dobrin in zunanjih učinkov, povezanih z nekaterimi vrstami proizvodnje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | želi spomniti, da Evropsko sodišče pri razlagi člena 101 PDEU upošteva različne cilje Pogodb; zlasti opozarja na sodbo Wouters (21), v kateri je prevladal splošni interes, zato se je omejevanje konkurence štelo za upravičeno; poziva Komisijo, naj oblikuje „teorijo škode“, ki bi morala preseči zgolj cenovne vidike in upoštevati širše premisleke, hkrati pa poudarjati pomen načela sorazmernosti, kar pomeni, da omejevanje konkurence ne sme presegati tistega, kar je potrebno za splošni interes; poziva Komisijo, naj s smernicami razloži, kaj pomeni „bistveno oviranje učinkovite konkurence“ na podlagi Uredbe ES o združitvah; |
| --- | --- |

73.

| 74. | se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da Komisija na splošno ustrezno uporablja svoja izvršilna pooblastila pri nadzoru koncentracij in protimonopolnih postopkih, vendar so na več področjih potrebne izboljšave; zlasti ugotavlja, da zgornje meje prometa morda niso primerne za ugotavljanje, katere zadeve bi morali organi za konkurenco pregledati; poziva Komisijo, naj razmisli o pregledu pragov, da bi vključila dejavnike, kot sta število prizadetih potrošnikov in vrednost povezanih transakcij v okviru potekajoče ocene Uredbe ES o združitvah; poziva Komisijo, naj v okviru pravkar potekajoče ocene Uredbe ES o združitvah preuči tudi višje ravni koncentracije zaradi horizontalnega lastništva velikih družb za upravljanje in razmisli o pripravi ustreznih smernic o uporabi členov 101 in 102 PDEU; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ugotavlja, da Evropsko računsko sodišče sicer upravičeno poudarja, da na podlagi zneska glob ni mogoče ugotoviti, ali so uspešno sredstvo odvračanja, hkrati pa poudarja, da sama zgornja meja lahko omeji odvračilni učinek v resnih primerih; v zvezi s tem poudarja, da sta bili skoraj dve tretjini glob, ki jih je Komisija od leta 2006 naložila v kartelnih zadevah, nižji od 0,99 % skupnega letnega prometa, kar je precej pod zgornjo mejo 10 % letnega svetovnega prometa družbe (22); poziva Komisijo, naj oceni odvračilni učinek svojih glob in razmisli o nalaganju glob v višini do 40 % svetovnega letnega prometa v resnih kartelnih zadevah; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da karteli predstavljajo eno najhujših kršitev konkurenčnega prava in da so monopoli najbolj zaskrbljujoča oblika koncentracije na trgu; poudarja, kako pomembno je izslediti nezakonito kartelno ravnanje, saj so take kršitve konkurenčnega prava v nasprotju z interesi državljanov EU, povzročajo znatno višje stroške za potrošnike in bi utegnile ovirati inovacije in kakovost; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da bi lahko nekatera podjetja ob soočenju s krizo zamikalo, da bi strukturo panoge reorganizirala z vključitvijo v tako imenovane krizne kartele, tj. sporazume med večino konkurentov ali vsemi konkurenti, da se omeji proizvodnja in/ali zmanjša zmožnost povečanja donosnosti in preprečevanja umika s trga v kriznih časih; |
| --- | --- |

77.

| 78. | predlaga preučitev praks uničujočih prevzemov, ki bi lahko ogrožale inovacije in uspeh evropskih zagonskih podjetij in malih podjetij; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje večje uporabe „nizozemske klavzule“ iz člena 22 Uredbe ES o združitvah in za sprejemanje napotitev nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v zvezi z združitvami, ki jih je treba pregledati na ravni EU; poziva Komisijo, naj pregleda in izda smernice o svoji napotitveni praksi, ki temelji na prej omenjenemu členu, vzporedno z obveznostjo obveščanja o koncentracijah, ki je predvidena v aktu o digitalnih trgih; |
| --- | --- |

78.

Razvoj dogodkov po sektorjih

| 79. | ponovno poudarja, da je močno zaskrbljen zaradi daljnosežne koncentracije evropske verige preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi v škodo potrošnikov, malih kmetov, okolja in biotske raznovrstnosti; poudarja, da prekomerna predelovalna ali kupna moč nižje v dobavni verigi povzroča nevzdržen pritisk na znižanje cen kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | v zvezi s tem pozdravlja direktivo o nepoštenih trgovinskih praksah med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi (23), saj je pomemben prvi korak v smeri poštenega razmerja med gospodarskimi subjekti, boja proti dvojnim standardom v kmetijsko-živilskih praksah in reševanja problema neenakomerno razporejene pogajalske moči; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja napredek pri njenem prenosu in spodbuja izmenjavo dobrih praks med državami članicami; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj nadaljuje poglobljeno analizo obsega in učinka nakupovalnih združenj, pri tem pa posebno pozornost nameni zagotavljanju poštene konkurence in večje preglednosti v poslovnih praksah verig supermarketov in hipermarketov, zlasti kadar vplivajo na vrednost blagovne znamke in izbiro proizvodov ali omejujejo inovacije ali primerljivost cen, da bi kmetom zagotovili poštene pogoje in cene za njihove proizvode; v zvezi s tem obžaluje, da prodaja z izgubo na ravni EU ni prepovedana; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opozarja na vse pogostejša protestna sporočila kmetov in ugotavlja, da so med drugim zaskrbljeni zaradi kumulativnega učinka prostotrgovinskih sporazumov na kmetijsko-živilski sektor EU; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni morebitnim protikonkurenčnim praksam držav, ki niso članice EU, ki bi lahko slabo vplivale na kmetijski sektor EU in kmete, saj zunaj EU veljajo drugačni socialni, zdravstveni, delovni in okoljski standardi ter standardi dobrega počutja živali; poziva k uporabi načel vzajemnosti in skladnosti kmetijskih proizvodov v sedanjih in prihodnjih trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ugotavlja, da je obdavčitev povečini v nacionalni pristojnosti, odvisna od političnih pogledov in ukrepov vlad in parlamentov, temelji pa na davčnih politikah in političnih željah glede javnih financ; pozdravlja previdnost Komisije pri izvajanju pravil o državni pomoči na področju obdavčevanja; ponovno poudarja, da lahko selektivna fiskalna državna pomoč ustvari neenake konkurenčne pogoje na notranjem trgu in da agresivno davčno načrtovanje ne škoduje le pošteni konkurenci, temveč tudi ovira pravilno delovanje socialnih sistemov na splošno; poudarja pomen reforme sedanjega sistema obdavčevanja, da se zagotovi plačevanje davkov tam, kjer se ustvarja vrednost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pregleda svoje smernice o državni pomoči, da bi ocenila, kateri davčni ukrepi državne pomoči izkrivljajo konkurenco; |
| --- | --- |

83.

| 84. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je dostop do telekomunikacij in internetnih povezav zelo velikih hitrosti v državah članicah in na podeželskih in mestnih območjih po vsej Evropi razdrobljen in neenak; opozarja, da je za odpravo vrzeli potrebna zdrava konkurenca; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, da je napočil odločilni trenutek za gostinske in nastanitvene storitve v Uniji, ki so z gospodarskega in finančnega vidika ves čas sedanje krize najbolj prizadete; v zvezi s tem pozdravlja državno pomoč, namenjeno temu sektorju; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisijo, naj pri pregledu direktive o potrošniških kreditih (24) zagotovi ustrezno varstvo potrošnikov na področju potrošniških kreditov, vključno s spodbujanjem učinkovitih konkurenčnih pogojev med ponudniki, pa tudi lažji dostop do njih; v zvezi s tem poziva, naj se potrošnikom omogoči boljša primerjava ponudb z večjo preglednostjo, vključno z razlikovanjem neposrednih stroškov, povezanih z odplačilom kredita, od posrednih stroškov, kot so stroški za storitve tretjih oseb in davki, ki niso vračljivi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | je zaskrbljen, ker je naftno podjetje, ki ga upravlja država, kupilo vodilno časopisno hišo, lastnico 20 vodilnih časopisov, 120 tednikov in 500 spletnih portalov (25) v zadevni državi članici; znova poziva Komisijo, naj opravi študijo koncentracije lastništva medijev v Evropi, zlasti ob upoštevanju dejstva, da multinacionalne družbe odkupujejo evropske ponudnike medijev; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic ter nacionalnim in po potrebi regionalnim organom držav članic, pristojnim za konkurenco. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition _policy_SL.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdf

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  GroupMWorldwide, Inc., This Year Next Year: The End-Of-Year Forecasts (Letošnje in prihodnje leto: napovedi ob koncu leta), december 2020. https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  Statista dossier about Google, Amazon, Facebook, Apple, and Microsoft (GAFAM) (Dosje Statista o Googlu, Amazonu, Facebooku, Applu in Microsoftu), članek (2020), https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

(10)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

(11)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

(12)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

(13)  Sodba z dne 15. julija 2020 v zadevah Irska in drugi proti Komisiji, T-778/16 in T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  Direktiva (EU) 2019/1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje uveljavljali pravila konkurence, in o zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga, UL L 11, 14.1.2019, str. 3.

(15)  Obvestilo Komisije o korektivnih ukrepih, sprejemljivih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 in Uredbo Komisije (ES) št. 802/2004. UL C 267, 22.10.2008, str. 1.

(16)  Sodba z dne 23. septembra 2019, Google proti Komisiji, T-604/18, EU:T:2012:743.

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES. UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(19)  UL C 372, 9.12.1997, str. 5.

(20)  Direktive 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o nekaterih pravilih, ki urejajo postopke z odškodninskimi tožbami v nacionalni zakonodaji zaradi kršitev določb zakonodaje o konkurenci držav članic in Evropske unije (UL L 349, 5.12.2014, str. 1).

(21)  Sodba z dne 19. februarja 2002, J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh in Price Waterhouse Belastingadviseurs BV proti Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_ policy_EN.pdf

(23)  Direktiva (EU) 2019/633 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o nepoštenih trgovinskih praksah med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi (UL L 111, 25.4.2019, str. 59).

(24)  Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Vidik spola v kohezijski politiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o vidiku spola v kohezijski politiki (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6 in 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6 in 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 2., 3. in 9. načela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 2., 3. in 9. načela,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 (1);

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja št. 5 o doseganju enakosti spolov in izboljšanju življenjskih pogojev žensk do leta 2030 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja št. 5 o doseganju enakosti spolov in izboljšanju življenjskih pogojev žensk do leta 2030 (2),

| — | ob upoštevanju evropske listine za enakost žensk in moških v lokalnem življenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske listine za enakost žensk in moških v lokalnem življenju (3),

| — | ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 79/7/EGS (4), Direktiva 86/613/EGS (5), Direktiva 92/85/EGS (6), Direktiva 2004/113/ES (7), Direktiva 2006/54/ES (8), Direktiva 2010/18/EU (9) in Direktiva 2010/41/EU (10)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 79/7/EGS (4), Direktiva 86/613/EGS (5), Direktiva 92/85/EGS (6), Direktiva 2004/113/ES (7), Direktiva 2006/54/ES (8), Direktiva 2010/18/EU (9) in Direktiva 2010/41/EU (10)),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (15),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Gender in regional cohesion policy (Spol v regionalni kohezijski politiki), objavljene 25. januarja 2017 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Gender in regional cohesion policy (Spol v regionalni kohezijski politiki), objavljene 25. januarja 2017 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (25),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework (Priprava proračuna, pri kateri se upošteva vidik spola – vključevanje vidika spola v proračun in okvir makroekonomske politike EU), objavljene 10. aprila 2019 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework (Priprava proračuna, pri kateri se upošteva vidik spola – vključevanje vidika spola v proračun in okvir makroekonomske politike EU), objavljene 10. aprila 2019 (26),

| — | ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških z dne 19. decembra 2018 z naslovom The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (Prihodnost strategije za enakost spolov po letu 2019: bitke, v katerih zmagamo, potem spet bojujemo) (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških z dne 19. decembra 2018 z naslovom The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (Prihodnost strategije za enakost spolov po letu 2019: bitke, v katerih zmagamo, potem spet bojujemo) (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (29),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 o poročilu o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 o poročilu o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101) (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (31),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi (32),

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 10. decembra 2019 naslovom The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki v letu 2019: politike za vključujoče podjetništvo) (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 10. decembra 2019 naslovom The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship (Manjkajoči podjetniki v letu 2019: politike za vključujoče podjetništvo) (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (34),

| — | ob upoštevanju študije o vidiku spola v kohezijski politiki EU, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 19. februarja 2019 (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o vidiku spola v kohezijski politiki EU, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 19. februarja 2019 (35),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (36),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (37),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju informativnega pregleda Komisije z dne 17. junija 2020 z naslovom Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality (Pandemija covida-19 – vpliv na enakost spolov) (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega pregleda Komisije z dne 17. junija 2020 z naslovom Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality (Pandemija covida-19 – vpliv na enakost spolov) (38),

| — | ob upoštevanju sporočila Sveta Evrope z dne 29. maja 2020 z naslovom National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated (Narodne manjšine in covid-19: poglobljena neenakost, večja ranljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Sveta Evrope z dne 29. maja 2020 z naslovom National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated (Narodne manjšine in covid-19: poglobljena neenakost, večja ranljivost),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo št. 129 z dne 24. julija 2020 z naslovom Gender Smart Financing. Investing In & With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: priložnosti za Evropo) (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo št. 129 z dne 24. julija 2020 z naslovom Gender Smart Financing. Investing In & With Women: Opportunities for Europe (Financiranje ob upoštevanju enakosti spolov. Vlaganje v ženske in z njimi: priložnosti za Evropo) (39),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2020 Evropskega inštituta za enakost spolov, objavljenega 16. oktobra 2020 (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2020 Evropskega inštituta za enakost spolov, objavljenega 16. oktobra 2020 (40),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0154/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0154/2021),

| A. | ker je načelo enakosti žensk in moških temeljna vrednota Evropske unije, zapisana v pogodbah in Listini; ker bi zato morali načelo enakosti spolov izvajati in ga vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih, ukrepih in programih EU ter projektih in politikah, ki se financirajo s sredstvi EU, vključno s kohezijsko politiko; ker si je treba bolj prizadevati za odpravo različnih oblik diskriminacije in neenakosti, s katerimi se soočajo ženske; ker člen 7 uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 (41) določa, da se med celotno pripravo in izvajanjem programov, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem, upoštevata in spodbujata enakost moških in žensk ter vključevanje vidika spola; ker so ženske in moški, ki so na čelu boja za enakost, izkazali predanost, pogum in vodilno vlogo pri spodbujanju enakih možnosti po vsem svetu, zlasti tam, kjer so te neenakosti še vedno prisotne, kjer so ženske preganjane in se njihove pravice kršijo zgolj zato, ker so ženske; ker smo lahko evropski državljani ponosni, da smo dosegli enake pravice in obveznosti, svoboščine in možnosti za moške in ženske, in ker so ženske dandanes na čelu nekaterih najpomembnejših institucij in zasedajo najvidnejše politične položaje v Evropi; ker ti dobri zgledi pripomorejo k odpravljanju obstoječih stereotipov in promoviranju vzornikov; |
| --- | --- |

A.

ker je načelo enakosti žensk in moških temeljna vrednota Evropske unije, zapisana v pogodbah in Listini; ker bi zato morali načelo enakosti spolov izvajati in ga vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih, ukrepih in programih EU ter projektih in politikah, ki se financirajo s sredstvi EU, vključno s kohezijsko politiko; ker si je treba bolj prizadevati za odpravo različnih oblik diskriminacije in neenakosti, s katerimi se soočajo ženske; ker člen 7 uredbe o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 (41) določa, da se med celotno pripravo in izvajanjem programov, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem, upoštevata in spodbujata enakost moških in žensk ter vključevanje vidika spola; ker so ženske in moški, ki so na čelu boja za enakost, izkazali predanost, pogum in vodilno vlogo pri spodbujanju enakih možnosti po vsem svetu, zlasti tam, kjer so te neenakosti še vedno prisotne, kjer so ženske preganjane in se njihove pravice kršijo zgolj zato, ker so ženske; ker smo lahko evropski državljani ponosni, da smo dosegli enake pravice in obveznosti, svoboščine in možnosti za moške in ženske, in ker so ženske dandanes na čelu nekaterih najpomembnejših institucij in zasedajo najvidnejše politične položaje v Evropi; ker ti dobri zgledi pripomorejo k odpravljanju obstoječih stereotipov in promoviranju vzornikov;

| B. | ker se s kohezijsko politiko obravnavajo razlike med različnimi regijami in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi in spodbuja splošno usklajen razvoj, da bi dosegli ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, pri čemer je bistvenega pomena enakost spolov; ker se je ta politika izkazala za zelo pomembno, saj smo dosegli velik napredek na področju enakosti državljanov in teritorialnega ravnovesja; |
| --- | --- |

B.

ker se s kohezijsko politiko obravnavajo razlike med različnimi regijami in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi in spodbuja splošno usklajen razvoj, da bi dosegli ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, pri čemer je bistvenega pomena enakost spolov; ker se je ta politika izkazala za zelo pomembno, saj smo dosegli velik napredek na področju enakosti državljanov in teritorialnega ravnovesja;

| C. | ker je kohezijska politika pomembno orodje za dejavno in učinkovito podporo pri doseganju enakosti državljanov, trajnostnega razvoja ter ekonomske in socialne kohezije, pa tudi za zmanjšanje razlik med skupinami, ki so še vedno žrtve diskriminacije, tudi zaradi spolne usmerjenosti; ker je spodbujanje enakosti spolov horizontalni cilj za vse sklade kohezijske politike; ker so strukturni skladi zelo pomemben vir za podporo državam članicam pri doseganju napredka na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

C.

ker je kohezijska politika pomembno orodje za dejavno in učinkovito podporo pri doseganju enakosti državljanov, trajnostnega razvoja ter ekonomske in socialne kohezije, pa tudi za zmanjšanje razlik med skupinami, ki so še vedno žrtve diskriminacije, tudi zaradi spolne usmerjenosti; ker je spodbujanje enakosti spolov horizontalni cilj za vse sklade kohezijske politike; ker so strukturni skladi zelo pomemben vir za podporo državam članicam pri doseganju napredka na področju enakosti spolov;

| D. | ker je doseganje enakosti spolov, enakosti med moškimi in ženskami, regijami ali generacijami itd. ključnega pomena za zmanjšanje lokalnih in regionalnih ter gospodarskih in socialnih razlik, pa tudi za dolgoročno konkurenčnost ter pravičen, vključujoč in trajnostni razvoj EU, držav članic in regij; ker je bil v zadnjih desetletjih dosežen napredek na področju enakosti moških in žensk, enakost spolov v EU pa se je v številnih razsežnostih horizontalno izboljšala; ker nezadostna zastopanost žensk na trgu dela in razpoložljivi kazalniki še vedno kažejo vertikalno in horizontalno segmentacijo na trgu dela ter na socialno-ekonomskem in političnem področju; ker je že rimska pogodba vključevala načelo enakega plačila za enako delo in ker lahko kohezijska politika pripomore k ustvarjanju pogojev za gospodarski in družbeni razvoj, kar bo ugodno tudi za nadaljnje zmanjševanje plačnih razlik in vključevanje žensk na trg dela; ker Evropski inštitut za enakost spolov meni, da bi učinkovito spodbujanje enakosti spolov imelo močan pozitiven socialni in gospodarski učinek, med drugim bi se povečal BDP na prebivalca v EU, nastalo bi več milijonov dodatnih delovnih mest in povečal bi se BDP držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker je doseganje enakosti spolov, enakosti med moškimi in ženskami, regijami ali generacijami itd. ključnega pomena za zmanjšanje lokalnih in regionalnih ter gospodarskih in socialnih razlik, pa tudi za dolgoročno konkurenčnost ter pravičen, vključujoč in trajnostni razvoj EU, držav članic in regij; ker je bil v zadnjih desetletjih dosežen napredek na področju enakosti moških in žensk, enakost spolov v EU pa se je v številnih razsežnostih horizontalno izboljšala; ker nezadostna zastopanost žensk na trgu dela in razpoložljivi kazalniki še vedno kažejo vertikalno in horizontalno segmentacijo na trgu dela ter na socialno-ekonomskem in političnem področju; ker je že rimska pogodba vključevala načelo enakega plačila za enako delo in ker lahko kohezijska politika pripomore k ustvarjanju pogojev za gospodarski in družbeni razvoj, kar bo ugodno tudi za nadaljnje zmanjševanje plačnih razlik in vključevanje žensk na trg dela; ker Evropski inštitut za enakost spolov meni, da bi učinkovito spodbujanje enakosti spolov imelo močan pozitiven socialni in gospodarski učinek, med drugim bi se povečal BDP na prebivalca v EU, nastalo bi več milijonov dodatnih delovnih mest in povečal bi se BDP držav članic;

| E. | ker Evropsko računsko sodišče trenutno ocenjuje vključevanje vidika spola v evropskem proračunu; ker bo revizijsko poročilo, ki bo objavljeno v prvem četrtletju leta 2021, omogočalo koristen vpogled, kako v ukrepih kohezijske politike v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 izvajati razsežnost spola; |
| --- | --- |

E.

ker Evropsko računsko sodišče trenutno ocenjuje vključevanje vidika spola v evropskem proračunu; ker bo revizijsko poročilo, ki bo objavljeno v prvem četrtletju leta 2021, omogočalo koristen vpogled, kako v ukrepih kohezijske politike v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 izvajati razsežnost spola;

| F. | ker sta bila v programskem obdobju 2014–2020 glavna kritična elementa za spodbujanje enakosti spolov s kohezijsko politiko med drugim vrzel med uradnimi izjavami v partnerskih sporazumih in operativnih programih (izjave o spodbujanju načel enakih možnosti in nediskriminacije) in dejanskim izvajanjem ter šibka politična zavezanost na tem področju; ker je v partnerskih sporazumih in operativnih programih navedeno, da spoštujejo in spodbujajo načelo enakih možnosti in načelo nediskriminacije; ker je treba storiti še več za udeležbo žensk v vseh fazah cikla kohezijske politike, zlasti pri razvoju programov in postopkih odločanja ter pri izvajanju izbranih projektov; ker so se v programskem obdobju 2014–2020 vprašanja, povezana s spolom, obravnavala predvsem v okviru operativnih programov Evropskega socialnega sklada; ker je v istem obdobju Evropski sklad za regionalni razvoj zelo malo prispeval k spodbujanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

F.

ker sta bila v programskem obdobju 2014–2020 glavna kritična elementa za spodbujanje enakosti spolov s kohezijsko politiko med drugim vrzel med uradnimi izjavami v partnerskih sporazumih in operativnih programih (izjave o spodbujanju načel enakih možnosti in nediskriminacije) in dejanskim izvajanjem ter šibka politična zavezanost na tem področju; ker je v partnerskih sporazumih in operativnih programih navedeno, da spoštujejo in spodbujajo načelo enakih možnosti in načelo nediskriminacije; ker je treba storiti še več za udeležbo žensk v vseh fazah cikla kohezijske politike, zlasti pri razvoju programov in postopkih odločanja ter pri izvajanju izbranih projektov; ker so se v programskem obdobju 2014–2020 vprašanja, povezana s spolom, obravnavala predvsem v okviru operativnih programov Evropskega socialnega sklada; ker je v istem obdobju Evropski sklad za regionalni razvoj zelo malo prispeval k spodbujanju enakosti spolov;

| G. | ker so podatki, razčlenjeni po spolu, ki temeljijo na zanesljivih in preverjenih virih ter kazalniki, vezani na spol, bistveni, da lahko posamezni sektorji ali regije učinkovito izkoristijo podporo EU glede na lokalno stanje na področju neenakosti in da se izboljša postopek odločanja in ocenijo rezultati neposrednih in posrednih ukrepov kohezijske politike, ki so namenjeni spodbujanju prepoznavanja morebitnih neenakosti ali krivic, proti katerim je treba ukrepati, in razvoju učinkovite politike za spoštovanje enakih pravic in svoboščin med državljani; |
| --- | --- |

G.

ker so podatki, razčlenjeni po spolu, ki temeljijo na zanesljivih in preverjenih virih ter kazalniki, vezani na spol, bistveni, da lahko posamezni sektorji ali regije učinkovito izkoristijo podporo EU glede na lokalno stanje na področju neenakosti in da se izboljša postopek odločanja in ocenijo rezultati neposrednih in posrednih ukrepov kohezijske politike, ki so namenjeni spodbujanju prepoznavanja morebitnih neenakosti ali krivic, proti katerim je treba ukrepati, in razvoju učinkovite politike za spoštovanje enakih pravic in svoboščin med državljani;

| H. | ker politike na področju enakosti spolov niso usklajene in ker enoten sistem, ki bi omogočal enako razumevanje in izvajanje vključevanja vidika spola v institucije EU, še ne obstaja; |
| --- | --- |

H.

ker politike na področju enakosti spolov niso usklajene in ker enoten sistem, ki bi omogočal enako razumevanje in izvajanje vključevanja vidika spola v institucije EU, še ne obstaja;

| I. | ker še vedno ne poznamo vseh posledic pandemije covida-19 na gospodarskem in socialnem področju in področju zaposlovanja; ker predhodne študije kažejo, da je pandemija še povečala obstoječe neenakosti med moškimi in ženskami, več je namreč neplačanega dela na področju oskrbe in manj usklajevanja med poklicnim in zasebnim življenjem, povečalo pa se je tudi nasilje v družini, ker poleg tega te študije kažejo, da je pandemija nesorazmerno bolj prizadela dekleta in ženske, zlasti tiste iz marginaliziranih skupin; ker je eden od razlogov, zakaj je tako, izpostavljenost sektorjev, v katerih prevladujejo ženske, kot sta izobraževanje in zdravstvo, pandemiji; ker bi bilo treba to upoštevati v kohezijski politiki, natančneje v prihajajočem Evropskem socialnem skladu plus; |
| --- | --- |

I.

ker še vedno ne poznamo vseh posledic pandemije covida-19 na gospodarskem in socialnem področju in področju zaposlovanja; ker predhodne študije kažejo, da je pandemija še povečala obstoječe neenakosti med moškimi in ženskami, več je namreč neplačanega dela na področju oskrbe in manj usklajevanja med poklicnim in zasebnim življenjem, povečalo pa se je tudi nasilje v družini, ker poleg tega te študije kažejo, da je pandemija nesorazmerno bolj prizadela dekleta in ženske, zlasti tiste iz marginaliziranih skupin; ker je eden od razlogov, zakaj je tako, izpostavljenost sektorjev, v katerih prevladujejo ženske, kot sta izobraževanje in zdravstvo, pandemiji; ker bi bilo treba to upoštevati v kohezijski politiki, natančneje v prihajajočem Evropskem socialnem skladu plus;

| J. | ker se s skladom EU za okrevanje podpirajo sektorji, ki jih je kriza močno prizadela; ker bodo njene posledice za evropsko družbo kot celoto zato dolgoročno vplivale na izobraževanje, zaposljivost in prihodnost vseh državljanov in ker je treba pohvaliti hiter odziv evropskih institucij in njihovo pripravljenost pomagati evropski družbi; ker se krovne prednostne naloge sklada EU za okrevanje osredotočajo na sektorje, v katerih je zaposlenih veliko moških, kar lahko privede do povečanja neenakosti med moškimi in ženskami na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

J.

ker se s skladom EU za okrevanje podpirajo sektorji, ki jih je kriza močno prizadela; ker bodo njene posledice za evropsko družbo kot celoto zato dolgoročno vplivale na izobraževanje, zaposljivost in prihodnost vseh državljanov in ker je treba pohvaliti hiter odziv evropskih institucij in njihovo pripravljenost pomagati evropski družbi; ker se krovne prednostne naloge sklada EU za okrevanje osredotočajo na sektorje, v katerih je zaposlenih veliko moških, kar lahko privede do povečanja neenakosti med moškimi in ženskami na področju zaposlovanja;

| K. | ker ženske in moški nimajo enakih virov, potreb in želja; ker se v številnih politikah upošteva predvsem moški vidik; ker ženske in moški zato različno dojemajo storitve in infrastrukturo ter pogosto nimajo enakih preferenc, kar zadeva osnovne storitve; |
| --- | --- |

K.

ker ženske in moški nimajo enakih virov, potreb in želja; ker se v številnih politikah upošteva predvsem moški vidik; ker ženske in moški zato različno dojemajo storitve in infrastrukturo ter pogosto nimajo enakih preferenc, kar zadeva osnovne storitve;

| L. | ker so mala in srednja podjetja hrbtenica gospodarstva EU; ker se bo s spodbujanjem enakosti, usklajevanja med poklicnim in zasebnim življenjem, vključujočega zaposlovanja in enakega plačila omogočila enakost spolov v teh podjetjih; |
| --- | --- |

L.

ker so mala in srednja podjetja hrbtenica gospodarstva EU; ker se bo s spodbujanjem enakosti, usklajevanja med poklicnim in zasebnim življenjem, vključujočega zaposlovanja in enakega plačila omogočila enakost spolov v teh podjetjih;

| M. | ker številne naložbe različno vplivajo na ženske in moške, zaradi česar je treba pri naložbah upoštevati vidik enakosti spolov; |
| --- | --- |

M.

ker številne naložbe različno vplivajo na ženske in moške, zaradi česar je treba pri naložbah upoštevati vidik enakosti spolov;

Vloga kohezijske politike pri spodbujanju enakosti spolov za socialno-ekonomsko rast in trajnostni razvoj

| 1. | poudarja pomen kohezijske politike pri spodbujanju enakosti med ljudmi in med regijami, vključno z enakostjo spolov, ter pri izvajanju strategije EU za enakost spolov, vključno z njenimi prednostnimi nalogami na področju zdravja, povezanimi s spolom, kot so spolno in reproduktivno zdravje in pravice; želi spomniti, da je treba ustrezno, zadostno in vzdržno financirati doseganje vseh ciljev politike; priporoča, da države članice pri razvoju in odobritvi programov upoštevajo ukrepe za enakost spolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je prepričan, da se enakost spolov še vedno obravnava bolj na splošno in le na področjih politike Evropskega socialnega sklada ter pri analizi okoliščin in v fazi načrtovanja programov ter da bi bilo treba redno več pozornosti namenjati fazam izvajanja, spremljanja in vrednotenja; želi opozoriti, da je treba v vsaki fazi načrtovanja programov opredeliti prednostna področja, ki prispevajo k enakosti spolov in trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da bi morala biti pravila EU napisana jasno in nedvoumno, da bi se lahko bolj uporabljala v korist državljanov, tudi kar zadeva enakost spolov; poudarja, da je pomanjkanje ustreznih virov glavni vzrok diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se je treba močno politično zavzeti za enakost spolov v zakonodaji za vse prebivalstvo ter za pravično, vključujočo in trajnostno gospodarsko rast in teritorialni razvoj; poudarja, da enakosti spolov ni mogoče doseči brez možnosti za dobro usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ki zmanjšujejo pritisk na ženske med dopustom, povezanim z družino; poudarja, da torej potrebujemo boljšo strategijo EU za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, če želimo povečati enakost spolov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen usklajenega okvira upravljanja na področju enakosti spolov, nacionalnih smernic in tehnične podpore za spremljanje učinka na enakost spolov, ki naj bodo na voljo v uradnih jezikih EU, ter večjega nadzora na ravni EU po sprejetju programov; poleg tega poziva, naj se upošteva povezanost z nacionalnimi načrti, sprejetimi na podlagi načrta za okrevanje, za razvoj ciljev teh programov glede gospodarskega in socialnega razvoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da potrebujemo strategijo za enakost spolov z jasnimi cilji na nacionalni in regionalni ravni in programe za ozaveščanje o prednostih, ki jih prizadevanja za enakost spolov in enake možnosti za ženske in moške prinašajo socialno-ekonomski rasti in trajnostnemu razvoju na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je treba izboljšati znanje in spretnosti, nadalje razviti usposabljanje in povečati zmogljivosti organov upravljanja in izvajalskih partnerjev, kar zadeva razsežnost spola pri strukturnih skladih, ter zadostiti potrebam po usklajenih strategijah spremljanja, enotni metodologiji in sistemih ocenjevanja pri upravljanju in razčlenitvi koristnih podatkov za ugotavljanje morebitnih neenakosti med državljani; poudarja pomen vrednotenja rezultatov usposabljanja, da bi ocenili njegovo učinkovitost pri izboljšanju vključevanja vidika spola; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba pri načrtovanju nacionalnih programov v okviru kohezijske politike spoštovati načelo partnerstva; poziva države članice, naj se v okviru načela partnerstva in pri pripravi partnerskega sporazuma tesno usklajujejo z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi in gospodarskimi partnerji, civilno družbo in akademiki in upoštevajo izzive za učinkovite politike enakosti na lokalni in regionalni ravni, ter jih spodbuja, naj izvajajo kampanje za spodbujanje politik enakosti, zlasti na področju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, odprave spolnih stereotipov pri izbiri poklicne poti in izboljšanju ekonomske neodvisnosti žensk; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morali imeti programski deležniki in odbori za spremljanje na voljo jasnejše kazalnike uspešnosti in učinkovitosti programov pri uveljavljanju razsežnosti spola pri konkretnih projektih, zlasti pri posegih Evropskega sklada za regionalni razvoj; meni, da je za obravnavanje tega vprašanja še vedno premalo smernic, programov usposabljanja in konkretnih primerov dobre prakse; v zvezi s tem poudarja potencial Evropskega sklada za regionalni razvoj/Kohezijskega sklada za premostitev vrzeli, s katero se še vedno srečujejo ženske, s posebnim poudarkom na ženskem podjetništvu in digitalnem sektorju, saj je v Evropski uniji med samozaposlenimi le 34,4 % žensk, med podjetniki zagonskih podjetij pa jih le 30 %; poziva Svet, naj doseže dogovor o predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih), saj je zelo pomembno orodje za doseganje bolj uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju v gospodarstvu na najvišji ravni; poziva, naj se del sredstev kohezijske politike nameni podpori za ženske, ki živijo v revščini ali na robu revščine, matere samohranilke, invalidke in ženske, ki so žrtve nasilja; poziva države članice in njihove organe, naj izvajajo te programe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba med pripravo, izvajanjem, spremljanjem in vrednotenjem vseh programov v okviru kohezijske politike zagotavljati enakost spolov in enake možnosti za vse, po potrebi in možnosti tudi s pozitivnimi ukrepi brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; poudarja, da bi bilo treba pri ukrepih za premostitev razlik med spoloma v okviru kohezijske politike sprejeti tudi medsektorski pristop; meni, da bi morala biti pri sestavi strokovnih skupin v različnih fazah cikla politike zagotovljena uravnotežena zastopanost spolov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, države članice in njihove organe, naj upoštevajo načela pravne države, vključno z načelom nediskriminacije in spoštovanjem temeljnih pravic, ko gre za odločitve o programih financiranja ali regijah, čemur sledijo spremljanje, preiskave in ustrezni ukrepi v primeru kršitve teh načel, pri čemer je treba vedno zagotoviti zaščito končnih upravičencev; meni, da upravičenci v okviru kohezijske politike ne bi smeli sprejeti morebitne diskriminacijske politike, zlasti proti manjšinam, ki se še vedno srečujejo z diskriminacijo, kot je skupnost LGBTI; poziva k zavrnitvi zahtevkov morebitnih upravičencev, vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi, ki so sprejeli diskriminatorne politike do pripadnikov skupnosti LGBTI, kot je razglasitev „območij brez LGBT“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi bilo treba izboljšati sinergijo med kohezijskim skladom, skladom za okrevanje in drugimi obstoječimi programi, da bi izboljšali delovne pogoje za ženske, med drugim z odpravljanjem razlik med plačami moških in žensk ter bojem proti prekarnim zaposlitvam, naložbami v ustanove za oskrbo, bojem proti nasilju na podlagi spola in preprečevanjem tega nasilja ter zagotavljanjem dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da so ženske kot glavne oskrbovalke v formalnem in neformalnem okolju obremenjene, in se zaveda družbene vrednosti te oskrbe, zlasti med koronavirusno krizo; se zaveda, da 80 % storitev oskrbe v vsej EU opravijo neplačani neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk; zato izpostavlja ključno vlogo kohezijske politike pri zagotavljanju ustreznih naložb v storitve oskrbe; poziva države članice, naj razpoložljiva sredstva v okviru kohezijske politike prednostno namenijo zagotavljanju oskrbe, da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po infrastrukturi za oskrbo in tudi učinkovito obravnavali razlike med spoloma pri zaposlovanju, posledične razlike v plačah in pokojninah ter segregacijo na trgu dela, s tem pa izboljšali delovne pogoje in zagotovili enako plačilo za enako delo, odpravili neformalno in prekarno zaposlitev in ustvarili nova kakovostna delovna mesta v tem sektorju in podprli prehod na boljšo ekonomijo oskrbe, ki bo dostopna vsem; zato poziva Komisijo, naj predlaga dogovor o oskrbi za Evropo, s katerim bi podprli ta prehod; poleg tega poudarja, da je treba vlagati v socialno-ekonomsko zaščito žensk, saj večinoma prevzamejo odgovornost za oskrbo in za to delo niso plačane ter imajo pogosto zelo malo socialne zaščite; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je še vedno treba odpraviti veliko digitalno vrzel in da je treba več vlagati v digitalizacijo, digitalne inovacije in digitalno povezljivost; poudarja, da je treba v kohezijski politiki podpirati enak dostop do usposabljanja in zaposlovanja za ženske in moške, izvajati pozitivne ukrepe za premostitev digitalnega razkoraka med spoloma ter podpirati pravičen, zeleni in digitalni prehod, hkrati pa zaščititi delavce, na katere bo ta prehod vplival, in na primer povečati delež diplomantk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter njihovo udeležbo v sektorjih, ki so bistveni za okoljski prehod, kot je energetski sektor; se zaveda, da so inovacije ključne za trajnostni razvoj in zelena delovna mesta v EU in da lahko vsaka regija s prilagojenimi strategijami prepozna in razvije svoje konkurenčne prednosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja ključno vlogo kohezijske politike pri naložbah v visokokakovostne javne storitve, vključno z zdravstvom, in socialno infrastrukturo, da bi odpravili neenakosti, zlasti med spoloma, in povečali družbeno odpornost ter obvladovali gospodarske, socialne in zdravstvene krize; želi spomniti, da je cilj kohezijske politike skladen razvoj regij v skladu s ciljem socialne in gospodarske konvergence ter s tem prispevanje k blaginji državljanov; meni, da bi morali v kohezijski politiki posebno pozornost nameniti ženskam, ki živijo na podeželju, območjih, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in v regijah, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najbolj oddaljene regije ali slabo in redko poseljena območja ter otoške, čezmejne in gorske regije; poudarja, da učinkovito izvajanje politik enakosti spolov prispeva k spreminjanju trendov depopulacije v konvergenčnih regijah, dovzetnih za ta pojav; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so strategije za trajnostni celostni urbani in teritorialni razvoj, ki jih v skladu z agendo 2030 sprejemajo lokalne in regionalne vlade, priložnost, da se pri oblikovanju politik na lokalni in regionalni ravni upoštevajo vse razsežnosti trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja št. 5; poudarja vlogo mest in regij, ki so že dolgo na čelu prizadevanj za enakost spolov, pa tudi vlogo evropskih pobud za razvoj mest, kot je Leipziška listina; meni, da bi bilo treba s kohezijsko politiko prispevati k zmanjšanju splošnih neenakosti v mestih in ženske bolje vključiti v načrtovanje politik za regionalni in mestni razvoj, da bi oblikovali mesta in skupnosti, ki upoštevajo vidik spola in delujejo v korist vseh; poudarja, da lahko urbanistično načrtovanje, pri katerem se upošteva vidik spola, zagotovi pravičnejši in enakopravnejši dostop do mestnih dobrin; poudarja tudi, da imajo regije in lokalne vlade ključno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti in da je mogoče k napredku v tem procesu prispevati s teritorialnim načrtovanjem, pri katerem se upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

16.

Enakost spolov v kohezijski politiki po letu 2020

| 17. | poziva k močni politični zavezanosti enakosti spolov na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni, da bi nacionalni, regionalni in lokalni deležniki več pozornosti namenili enakosti spolov kot človekovi pravici in kot bistvenemu dejavniku socialno-ekonomskega razvoja ter da bi se spodbujale nadaljnje zaveze na tem področju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se v vse programe po letu 2020 s konkretnimi in interdisciplinarnimi ukrepi, ki se bodo odražali v vseh dejavnostih, vključijo jasni in konkretni cilji in zahteve na področju enakosti spolov ter več enakih možnosti in večja enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odločno podpira, da se predhodno zahteva priprava nacionalne strategije za enakost spolov z jasnimi cilji, s katero se bodo nato podpirali ukrepi kohezijske politike, da se izboljšata njena učinkovitost in dodana vrednost na področju enakosti spolov; poziva države članice, naj uveljavijo to strategijo, po potrebi tudi s ciljnimi ukrepi, obveznostmi in zavezujočimi smernicami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj sredstva kohezijske politike uporabijo za nadaljnje zmanjševanje regionalnih ekonomskih in socialnih razlik s posebnim poudarkom na boju proti feminizaciji revščine, brezposelnosti žensk in njihovi izključenosti iz številnih gospodarskih priložnosti, preprečevanju vseh oblik nasilja in diskriminacije na podlagi spola ter boju proti njim, spodbujanju in podpiranju krepitve vloge žensk z izboljšanjem njihovega dostopa do trga dela in ponovnega vključevanja vanj ter obravnavanju prednostnih nalog, povezanih z zdravjem, kot so opredeljene v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025, zlasti na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj gre za temeljne pravice in bistvene vidike dobrobiti ljudi, ter na doseganju napredka na področju enakosti spolov; poziva tudi k izboljšanju sinergije med kohezijskim skladom in skladom za okrevanje ter drugimi obstoječimi programi, da bi izboljšali delovne pogoje za ženske, med drugim z odpravljanjem razlike med plačami moških in žensk, bojem proti prekarnim zaposlitvam in neformalnemu delu, vlagali v ustanove za oskrbo, se borili proti nasilju na podlagi spola in ga preprečevali ter zagotavljali dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen partnerstva z organi za enakost spolov in odločno podpira sodelovanje teh organov v vseh fazah programov, da bi zagotovili boljšo usklajenost med izvedenimi ukrepi in potrebami žensk in moških ter konsolidirali institucionalni okvir in povečali vlogo usklajevalnih in podpornih organov za enakost spolov na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k uvedbi predhodne in naknadne ocena učinka na enakost spolov kot del vrednotenja držav članic, kako se na področju spodbujanja enakosti spolov porabljajo sredstva in ali se dejansko izpolnjujejo cilji o enakosti spolov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo med vmesnim pregledom kohezijske politike po letu 2020 izvedeno vrednotenje uporabe virov, da bi ocenili njihovo učinkovitost, uspešnost, vpliv ter po potrebi vključevanje in nediskriminacijo, tudi z vidika spola; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da je treba sklade vrednotiti na podlagi informacij, zbranih ob upoštevanju posebnih zahtev glede spremljanja; poudarja, da bi morali merljivi kazalniki po potrebi omogočati tudi spremljanje podpore za enakost spolov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja, da sta enakost spolov in vključevanje vidika spola ena od horizontalnih prednostnih nalog novega večletnega finančnega okvira in horizontalno načelo v novi uredbi o skupnih določbah; želi spomniti, da vključevanje vidika spola v proračun pomeni, da se vidik spola upošteva na vseh ravneh proračunskega postopka; poudarja, da se pri spremljanju programov ne bi smeli osredotočiti le na merjenje ustreznih izdatkov v proračunskih vrsticah, temveč je veliko pomembneje, da ocenimo, kako proračun EU prispeva k izboljšanju enakosti spolov; poudarja, da bi morala biti ocena učinka na enakost spolov na voljo v vseh uradnih jezikih EU; priporoča uporabo meril, s katerimi se ne ocenjujejo le nacionalne mediane plače in mediane letnega bruto dohodka, merjene po pariteti kupne moči, temveč tudi neekonomski kazalniki, kot so kazalniki, s katerimi se meri subjektivna blaginja, odprava nasilja na podlagi spola, državljansko udejstvovanje, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter socialne povezave; poudarja, da je rezultate mogoče ocenjevati le, če so na voljo podatki, razčlenjeni po spolu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da v številnih državah članicah nimajo podatkov o enakosti spolov na področju kohezijske politike in urbanističnega načrtovanja, ter poziva države članice, naj uvedejo metode zbiranja podatkov, s katerimi bodo lahko pridobile podatke, razčlenjene po spolu in bo mogoče ustrezno analizirati razlike med spoloma; poudarja, da bi morala Komisija za zagotovitev vključevanja vidika spola pri vsaki politiki in zakonodajnem predlogu na področju kohezijske politike oceniti učinek na enakost spolov, opredeliti kazalnike, ki upoštevajo vidik spola, zbirati podatke, razčlenjene po spolu, in opraviti vrednotenja, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva vse institucije, naj pripravijo smernice in redno zagotovijo praktično usposabljanje na vseh upravnih ravneh, da se bodo razširili in uveljavili konkretni primeri dobre prakse pri vključevanju vidika spola; poleg tega poudarja, da bi bilo treba merila glede vključevanja vidika spola v fazi izbora projektov podkrepiti z dodeljevanjem višjega števila točk in vključitvijo zahtev glede bolj praktičnih ukrepov; pozdravlja vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov pri spodbujanju enakosti spolov in boju proti diskriminaciji na podlagi spola; poudarja njegov pozitiven prispevek k vključevanju vidika spola, tudi na področju kohezijske politike; poziva k ustreznemu financiranju tega inštituta in priporoča, da se v vseh fazah ocenjevanja, izvajanja in spremljanja v evropskih strukturnih in investicijskih skladih uporabijo obstoječa orodja, ki jih je razvil, kot je na primer nabor orodij za upoštevanje vidika spola pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da se nešteto žensk srečuje z izzivi pandemije covida-19, med katero se je zelo povečalo število prijav nasilja v družini; poziva Svet, naj nujno zaključi ratifikacijo Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; poziva Komisijo in države članice, naj dodelijo sredstva kohezijske politike in izvajajo programe, namenjene preprečevanju nasilja nad ženskami in boju proti njemu ter pomoči žrtvam nasilja; poudarja razlike v količini in kakovosti storitev za ženske in otroke, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, ter vlogo kohezijske politike pri odpravljanju teh neenakosti; poudarja, da morajo lokalni organi pri svojem delu sodelovati z regionalnimi delodajalci in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj v svoje sporočilo o novi kohezijski politiki v obdobju 2021–2027 vključi ustrezna priporočila za spodbujanje razsežnosti spola in vprašanj, povezanih s spolom; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://www.ccre.org/docs/charte_egalite_en.pdf

(4)  Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (UL L 6, 10.1.1979, str. 24).

(5)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 56).

(6)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

(7)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

(8)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

(9)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13).

(10)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

(11)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(12)  UL C 36, 29.1.2016, str. 18.

(13)  UL C 316, 22.9.2017, str. 173.

(14)  UL C 11, 12.1.2018, str. 35.

(15)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  UL C 252, 18.7.2018, str. 99.

(18)  UL C 263, 25.7.2018, str. 49.

(19)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

(20)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(21)  UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(22)  UL C 458, 19.12.2018, str. 34.

(23)  UL C 162, 10.5.2019, str. 9.

(24)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(25)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  UL C 411, 27.11.2020, str. 38.

(29)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/en/pdf

(31)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/sl/pdf.

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(35)  Študija/poglobljena analiza – Gender Dimension of the EU Cohesion Policy (Vidik spola v kohezijski politiki), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 19. februar 2019, na voljo na: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf.

(36)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0025.

(37)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_en

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 na isto temo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 na isto temo (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ – za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ – za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2016 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2016 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2016)0087),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. oktobra 2015 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. oktobra 2015 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2015)0478),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352) in svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352) in svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (3) in predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. oktobra 2020 o novem splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (3) in predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. oktobra 2020 o novem splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (4),

| — | ob upoštevanju globalnega poročila o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je 31. maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega poročila o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je 31. maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in prihodnjega 15. zasedanja Konference pogodbenic te konvencije (COP15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti in prihodnjega 15. zasedanja Konference pogodbenic te konvencije (COP15),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju pete napovedi o svetovni biotski raznovrstnosti z dne 15. septembra 2020, ki jo je pripravil sekretariat Konvencije o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete napovedi o svetovni biotski raznovrstnosti z dne 15. septembra 2020, ki jo je pripravil sekretariat Konvencije o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), zlasti posebnega poročila z dne 24. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, posebnega poročila z dne 8. avgusta 2019 o podnebnih spremembah in zemljiščih ter posebnega poročila z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), zlasti posebnega poročila z dne 24. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, posebnega poročila z dne 8. avgusta 2019 o podnebnih spremembah in zemljiščih ter posebnega poročila z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu,

| — | ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem, Helsinške konvencije o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja in Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem, Helsinške konvencije o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja in Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN z dne 24. januarja 2018 in z dne 15. julija 2020 o obveznostih glede človekovih pravic v zvezi z uživanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN z dne 24. januarja 2018 in z dne 15. julija 2020 o obveznostih glede človekovih pravic v zvezi z uživanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja,

| — | ob upoštevanju zaveze voditeljev OZN za naravo z dne 28. septembra 2020 z naslovom United to Reverse Biodiversity Loss by 2030 for Sustainable Development (Skupaj za obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti do leta 2030 za trajnostni razvoj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze voditeljev OZN za naravo z dne 28. septembra 2020 z naslovom United to Reverse Biodiversity Loss by 2030 for Sustainable Development (Skupaj za obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti do leta 2030 za trajnostni razvoj),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 o evropskem okolju – stanje in napovedi za leto 2020 – znanje za prehod na trajnostno Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 o evropskem okolju – stanje in napovedi za leto 2020 – znanje za prehod na trajnostno Evropo,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 19. oktobra 2020 z naslovom State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 19. oktobra 2020 z naslovom State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018),

| — | ob upoštevanju poročila o napovedih za leto 2019 na področju svetovnih virov, ki ga je pripravil Mednarodni forum za vire programa OZN za okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napovedih za leto 2019 na področju svetovnih virov, ki ga je pripravil Mednarodni forum za vire programa OZN za okolje,

| — | ob upoštevanju poročila z delavnice IPBES z dne 29. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z delavnice IPBES z dne 29. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 2020 o stanju svetovnega ribištva in akvakulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 2020 o stanju svetovnega ribištva in akvakulture,

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča za znanstveno podporo politiki z dne 13. oktobra 2020 z naslovom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev – ocena ekosistemov EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča za znanstveno podporo politiki z dne 13. oktobra 2020 z naslovom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartiranje in ocenjevanje ekosistemov in njihovih storitev – ocena ekosistemov EU),

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča z dne 5. februarja 2020 o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev – omejen napredek pri merjenju in zmanjševanju tveganj, z dne 5. junija 2020 o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih – s prispevkom SKP se upad ni ustavil, z dne 9. julija 2020 o zaščiti divjih opraševalcev v EU – pobude Komisije niso bile uspešne in z dne 26. novembra 2020 o morskem okolju – zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča z dne 5. februarja 2020 o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev – omejen napredek pri merjenju in zmanjševanju tveganj, z dne 5. junija 2020 o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih – s prispevkom SKP se upad ni ustavil, z dne 9. julija 2020 o zaščiti divjih opraševalcev v EU – pobude Komisije niso bile uspešne in z dne 26. novembra 2020 o morskem okolju – zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena,

| — | ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 6. oktobra 2020 o učinkovitosti upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 6. oktobra 2020 o učinkovitosti upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000,

| — | ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 11. januarja 2021 z naslovom Growth without economic growth (Rast brez gospodarske rasti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 11. januarja 2021 z naslovom Growth without economic growth (Rast brez gospodarske rasti),

| — | ob upoštevanju rezultatov ad hoc tehnične strokovne skupine Konvencije o biološki raznovrstnosti z dne 15. aprila 2020 o oceni tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov ad hoc tehnične strokovne skupine Konvencije o biološki raznovrstnosti z dne 15. aprila 2020 o oceni tveganja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (9),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (10) in z dne 12. septembra 2017 o kitolovu na Norveškem (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2016 o odločitvi Japonske o obnovi kitolova v sezoni 2015–2016 (10) in z dne 12. septembra 2017 o kitolovu na Norveškem (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (13),

| — | ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0179/2021),

| A. | ker je Evropski parlament razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno (14); ker so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se stopnjujejo (15), pri čemer pomenita enako veliki grožnji za življenje na našem planetu, zato bi ju bilo treba nujno obravnavati skupaj; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno (14); ker so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se stopnjujejo (15), pri čemer pomenita enako veliki grožnji za življenje na našem planetu, zato bi ju bilo treba nujno obravnavati skupaj;

| B. | ker narava propada s hitrostjo in v obsegu, ki sta brez primere v človeški zgodovini; ker se ocenjuje, da na svetovni ravni grozi izumrtje milijonu vrst (16); ker je samo 23 % vrst in 16 % habitatov iz direktiv EU o naravi v ugodnem stanju (17); |
| --- | --- |

B.

ker narava propada s hitrostjo in v obsegu, ki sta brez primere v človeški zgodovini; ker se ocenjuje, da na svetovni ravni grozi izumrtje milijonu vrst (16); ker je samo 23 % vrst in 16 % habitatov iz direktiv EU o naravi v ugodnem stanju (17);

| C. | ker je namen strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in prihodnjega mednarodnega sporazuma v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti vzpostaviti okvir EU in svetovni okvir za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

C.

ker je namen strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in prihodnjega mednarodnega sporazuma v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti vzpostaviti okvir EU in svetovni okvir za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

| D. | ker bo leto 2021 odločilno za biotsko raznovrstnost in ker bi 15. zasedanje Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) moralo biti za biotsko raznovrstnost takšen mejnik, kot je bil Pariški sporazum; ker sta COP15 in COP26 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja edinstveni priložnosti za prehod z reaktivnega na proaktivni in previdnosti model, in bosta pripeljali do potrebnih preobrazb; |
| --- | --- |

D.

ker bo leto 2021 odločilno za biotsko raznovrstnost in ker bi 15. zasedanje Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) moralo biti za biotsko raznovrstnost takšen mejnik, kot je bil Pariški sporazum; ker sta COP15 in COP26 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja edinstveni priložnosti za prehod z reaktivnega na proaktivni in previdnosti model, in bosta pripeljali do potrebnih preobrazb;

| E. | ker je strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ena ključnih pobud evropskega zelenega dogovora; ker bosta strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategija „od vil do vilic“ skupaj z drugimi politikam oblikovali spremembe za zaščito narave in ohranitev habitatov in vrst; |
| --- | --- |

E.

ker je strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ena ključnih pobud evropskega zelenega dogovora; ker bosta strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategija „od vil do vilic“ skupaj z drugimi politikam oblikovali spremembe za zaščito narave in ohranitev habitatov in vrst;

| F. | ker razpoložljivi dokazi kažejo, da še ni prepozno za ustavitev in obrnitev sedanjega trenda upadanja biotske raznovrstnosti (18); ker bodo za to potrebne bistvene spremembe; |
| --- | --- |

F.

ker razpoložljivi dokazi kažejo, da še ni prepozno za ustavitev in obrnitev sedanjega trenda upadanja biotske raznovrstnosti (18); ker bodo za to potrebne bistvene spremembe;

| G. | ker so ljudje del narave in ker je narava sama po sebi dragocena; ker je biotska raznovrstnost sestavni del svetovne dediščine; |
| --- | --- |

G.

ker so ljudje del narave in ker je narava sama po sebi dragocena; ker je biotska raznovrstnost sestavni del svetovne dediščine;

| H. | ker je izumrtje vrst dokončno, kar ogroža obstoj ekosistemov in ekosistemskih storitev ter pomeni grožnjo za blaginjo in preživetje človeštva; ker je Svetovna zveza za varstvo narave (IUCN) samo v zadnjem desetletju za izumrle razglasila 160 vrst; |
| --- | --- |

H.

ker je izumrtje vrst dokončno, kar ogroža obstoj ekosistemov in ekosistemskih storitev ter pomeni grožnjo za blaginjo in preživetje človeštva; ker je Svetovna zveza za varstvo narave (IUCN) samo v zadnjem desetletju za izumrle razglasila 160 vrst;

| I. | ker naj bi se glede na Medvladno platformo o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah do leta 2050 bistveno spremenilo 90 % zemljišč in ker se jih je 75 % že spremenilo; ker je 85 % mokrišč že izginilo; |
| --- | --- |

I.

ker naj bi se glede na Medvladno platformo o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah do leta 2050 bistveno spremenilo 90 % zemljišč in ker se jih je 75 % že spremenilo; ker je 85 % mokrišč že izginilo;

| J. | ker je biotska raznovrstnost ključnega pomena za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; |
| --- | --- |

J.

ker je biotska raznovrstnost ključnega pomena za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu;

| K. | ker mora EU izkoristiti te priložnosti za vključitev spoznanj, pridobljenih med pandemijo covida-19, v svoje politike in cilje; |
| --- | --- |

K.

ker mora EU izkoristiti te priložnosti za vključitev spoznanj, pridobljenih med pandemijo covida-19, v svoje politike in cilje;

| L. | ker je 70 % porajajočih se bolezni in pandemij živalskega izvora (19); ker je pandemija covida-19 pokazala, da prakse, ki povzročajo pritisk na biotsko raznovrstnost, lahko vodijo do povečanega tveganja za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

L.

ker je 70 % porajajočih se bolezni in pandemij živalskega izvora (19); ker je pandemija covida-19 pokazala, da prakse, ki povzročajo pritisk na biotsko raznovrstnost, lahko vodijo do povečanega tveganja za zdravje ljudi in živali;

| M. | ker se zaradi uničevanja naravnih habitatov in trgovine s prostoživečimi vrstami povečuje stik med ljudmi ter prostoživečimi vrstami, kar bo močno prispevalo k pojavu in širjenju virusnih bolezni v prihodnosti (20); |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi uničevanja naravnih habitatov in trgovine s prostoživečimi vrstami povečuje stik med ljudmi ter prostoživečimi vrstami, kar bo močno prispevalo k pojavu in širjenju virusnih bolezni v prihodnosti (20);

| N. | ker biotska raznovrstnost pozitivno prispeva k zdravju ljudi; ker je do 80 % zdravil, ki jih ljudje uporabljajo, naravnega izvora (21); |
| --- | --- |

N.

ker biotska raznovrstnost pozitivno prispeva k zdravju ljudi; ker je do 80 % zdravil, ki jih ljudje uporabljajo, naravnega izvora (21);

| O. | ker je v Evropi več zavarovanih območij kot v kateri koli drugi regiji na svetu (22); ker sedanje omrežje pravno zavarovanih območij, tudi tistih pod strogim varstvom, ni dovolj za varstvo biotske raznovrstnosti (23); |
| --- | --- |

O.

ker je v Evropi več zavarovanih območij kot v kateri koli drugi regiji na svetu (22); ker sedanje omrežje pravno zavarovanih območij, tudi tistih pod strogim varstvom, ni dovolj za varstvo biotske raznovrstnosti (23);

| P. | ker se EU pri učinkovitem upravljanju omrežja Natura 2000 še vedno spoprijema z velikimi vrzelmi pri izvajanju; |
| --- | --- |

P.

ker se EU pri učinkovitem upravljanju omrežja Natura 2000 še vedno spoprijema z velikimi vrzelmi pri izvajanju;

| Q. | ker Natura 2000 prispeva k ohranjanju vrst, veliko ogroženih vrst pa ni zaščitenih v okviru omrežja (24); |
| --- | --- |

Q.

ker Natura 2000 prispeva k ohranjanju vrst, veliko ogroženih vrst pa ni zaščitenih v okviru omrežja (24);

| R. | ker Natura 2000 po ocenah podpira 52 000 neposrednih in posrednih delovnih mest na področju upravljanja ohranjanja ter ker je 3,1 milijona (četrtina) delovnih mest v turizmu povezanih z zavarovanimi območji (25); ker je namen širitve zavarovanih območij zaščita biotske raznovrstnosti, pa tudi prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter ustvarjanje znatnih donosov prek naložb in delovnih mest; |
| --- | --- |

R.

ker Natura 2000 po ocenah podpira 52 000 neposrednih in posrednih delovnih mest na področju upravljanja ohranjanja ter ker je 3,1 milijona (četrtina) delovnih mest v turizmu povezanih z zavarovanimi območji (25); ker je namen širitve zavarovanih območij zaščita biotske raznovrstnosti, pa tudi prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter ustvarjanje znatnih donosov prek naložb in delovnih mest;

| S. | ker je Evropsko računsko sodišče izpostavilo resne pomanjkljivosti politik EU o varstvu ali obnovi biotske raznovrstnosti, med drugim neustrezne ukrepe za zaščito ali obnovo biotske raznovrstnosti, nezadostno izvajanje in financiranje ter neustrezne kazalnike za merjenje napredka (26); ker bi morale prihodnje politike EU te pomanjkljivosti odpraviti in obravnavati; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropsko računsko sodišče izpostavilo resne pomanjkljivosti politik EU o varstvu ali obnovi biotske raznovrstnosti, med drugim neustrezne ukrepe za zaščito ali obnovo biotske raznovrstnosti, nezadostno izvajanje in financiranje ter neustrezne kazalnike za merjenje napredka (26); ker bi morale prihodnje politike EU te pomanjkljivosti odpraviti in obravnavati;

| T. | ker je približno 75 % svetovnih prehrambnih kmetijskih rastlin odvisnih od žuželk opraševalk (27), katerih število se je v zadnjih desetletjih močno zmanjšalo; ker sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje žuželk neločljivo povezana; |
| --- | --- |

T.

ker je približno 75 % svetovnih prehrambnih kmetijskih rastlin odvisnih od žuželk opraševalk (27), katerih število se je v zadnjih desetletjih močno zmanjšalo; ker sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje žuželk neločljivo povezana;

| U. | ker smernice Evropske agencije za varnost hrane o čebelah niso bile uradno sprejete, njihov pregled pa še ni bil uspešno zaključen; |
| --- | --- |

U.

ker smernice Evropske agencije za varnost hrane o čebelah niso bile uradno sprejete, njihov pregled pa še ni bil uspešno zaključen;

| V. | ker je Evropski parlament 18. decembra 2019 (28) sprejel resolucijo o pobudi EU za opraševalce, v kateri je potrdil trdno stališče glede pomena zaščite opraševalcev; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropski parlament 18. decembra 2019 (28) sprejel resolucijo o pobudi EU za opraševalce, v kateri je potrdil trdno stališče glede pomena zaščite opraševalcev;

| W. | ker okvir in ukrepi sedanje pobude EU za opraševalce zahtevajo okrepitev in vključevanje v sektorske politike EU; |
| --- | --- |

W.

ker okvir in ukrepi sedanje pobude EU za opraševalce zahtevajo okrepitev in vključevanje v sektorske politike EU;

| X. | ker so spremljanje, raziskave in druge dejavnosti, povezane z varstvom žuželk, razdrobljene, pogosto neustrezne in nezadostno financirane, ali pa jih na nacionalni ravni sploh ni; |
| --- | --- |

X.

ker so spremljanje, raziskave in druge dejavnosti, povezane z varstvom žuželk, razdrobljene, pogosto neustrezne in nezadostno financirane, ali pa jih na nacionalni ravni sploh ni;

| Y. | ker je izguba biotske raznovrstnosti povezana z gospodarskimi dejavnostmi; ker bi te morale spoštovati omejene zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

Y.

ker je izguba biotske raznovrstnosti povezana z gospodarskimi dejavnostmi; ker bi te morale spoštovati omejene zmogljivosti planeta;

| Z. | ker ima ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov neposredne in posredne gospodarske koristi za večino sektorjev gospodarstva in podpira delovanje naših gospodarstev in družb; ker so vsa podjetja neposredno ali posredno odvisna od ekosistemskih storitev; ker lahko izboljšana politika za biotsko raznovrstnost z učinkovitimi ukrepi poveča gospodarstvo in zagotovi zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

Z.

ker ima ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov neposredne in posredne gospodarske koristi za večino sektorjev gospodarstva in podpira delovanje naših gospodarstev in družb; ker so vsa podjetja neposredno ali posredno odvisna od ekosistemskih storitev; ker lahko izboljšana politika za biotsko raznovrstnost z učinkovitimi ukrepi poveča gospodarstvo in zagotovi zaposlitvene možnosti;

| AA. | ker so glavni neposredni vzroki za izgubo biotske raznovrstnosti spremembe rabe zemljišč in morja, izkoriščanje naravnih virov, podnebne spremembe, onesnaževanje in vdor tujih vrst (29); ker so za učinkovito strategijo za biotsko raznovrstnost po letu 2020 poleg ohranjanja in obnove narave ključnega pomeni ukrepi v zvezi z dejavniki, ki so vzrok za izgubo biotske raznovrstnosti, zlasti v sektorjih rabe tal ter peska in pri preoblikovanju prehranskega sistema (30); |
| --- | --- |

AA.

ker so glavni neposredni vzroki za izgubo biotske raznovrstnosti spremembe rabe zemljišč in morja, izkoriščanje naravnih virov, podnebne spremembe, onesnaževanje in vdor tujih vrst (29); ker so za učinkovito strategijo za biotsko raznovrstnost po letu 2020 poleg ohranjanja in obnove narave ključnega pomeni ukrepi v zvezi z dejavniki, ki so vzrok za izgubo biotske raznovrstnosti, zlasti v sektorjih rabe tal ter peska in pri preoblikovanju prehranskega sistema (30);

| AB. | ker so tla skupni vir (31), njihova biotska raznovrstnost pa je pod vse večjim pritiskom; ker bi bilo treba redno statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal o fizikalno-kemijskih parametrih dolgoročno dopolniti s spremljanjem biotske raznovrstnosti tal ter trendov v njenem razponu in obsegu po vsej EU; |
| --- | --- |

AB.

ker so tla skupni vir (31), njihova biotska raznovrstnost pa je pod vse večjim pritiskom; ker bi bilo treba redno statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal o fizikalno-kemijskih parametrih dolgoročno dopolniti s spremljanjem biotske raznovrstnosti tal ter trendov v njenem razponu in obsegu po vsej EU;

| AC. | ker biotska raznovrstnost v kmetijstvu zajema vse elemente biotske raznovrstnosti, ki so pomembni za prehrano in kmetijstvo, ter vse elemente biotske raznovrstnosti, ki sestavljajo kmetijske ekosisteme, tudi z raznovrstnostjo in spremenljivostjo živali, rastlin in mikroorganizmov na genetski ravni, ravni vrst in ekosistema, ki sta potrebni za ohranjanje ključnih funkcij kmetijskega ekosistema, njegove strukture in procesov; |
| --- | --- |

AC.

ker biotska raznovrstnost v kmetijstvu zajema vse elemente biotske raznovrstnosti, ki so pomembni za prehrano in kmetijstvo, ter vse elemente biotske raznovrstnosti, ki sestavljajo kmetijske ekosisteme, tudi z raznovrstnostjo in spremenljivostjo živali, rastlin in mikroorganizmov na genetski ravni, ravni vrst in ekosistema, ki sta potrebni za ohranjanje ključnih funkcij kmetijskega ekosistema, njegove strukture in procesov;

| AD. | ker dolgoročni trendi v populaciji ptic kmetijske krajine, gozdnih ptic in razširjenih vrst ptic ter v populaciji travniških metuljev kažejo, da se je biotska raznovrstnost kmetijskih zemljišč v EU močno zmanjšala (32); ker je to predvsem posledica izgube, razdrobljenosti in degradacije naravnih ekosistemov, zlasti zaradi intenzifikacije kmetijstva, intenzivnega gospodarjenja z gozdovi, opuščanja zemljišč in širjenja mestnih območij (33); |
| --- | --- |

AD.

ker dolgoročni trendi v populaciji ptic kmetijske krajine, gozdnih ptic in razširjenih vrst ptic ter v populaciji travniških metuljev kažejo, da se je biotska raznovrstnost kmetijskih zemljišč v EU močno zmanjšala (32); ker je to predvsem posledica izgube, razdrobljenosti in degradacije naravnih ekosistemov, zlasti zaradi intenzifikacije kmetijstva, intenzivnega gospodarjenja z gozdovi, opuščanja zemljišč in širjenja mestnih območij (33);

| AE. | ker lahko trajnostno gospodarjenje s kmetijskimi zemljišči prispeva k širšim ekosistemskim funkcijam, kot so zaščita biotske raznovrstnosti, sekvestracija ogljika, ohranjanje kakovosti vode in zraka, zadrževanje vlage v tleh z zmanjšanjem odtekanja, pronicanje vode in obvladovanje erozije; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko trajnostno gospodarjenje s kmetijskimi zemljišči prispeva k širšim ekosistemskim funkcijam, kot so zaščita biotske raznovrstnosti, sekvestracija ogljika, ohranjanje kakovosti vode in zraka, zadrževanje vlage v tleh z zmanjšanjem odtekanja, pronicanje vode in obvladovanje erozije;

| AF. | ker se glede na vse sesalce na zemlji na podlagi biomase ocenjuje, da je večina živine, majhen odstotek pa je prostoživečih živali; ker obstaja zaskrbljujoče nizka stopnja genske raznovrstnosti ptic (34); |
| --- | --- |

AF.

ker se glede na vse sesalce na zemlji na podlagi biomase ocenjuje, da je večina živine, majhen odstotek pa je prostoživečih živali; ker obstaja zaskrbljujoče nizka stopnja genske raznovrstnosti ptic (34);

| AG. | ker lahko ribiški, akvakulturni in predelovalni sektor prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja OZN; |
| --- | --- |

AG.

ker lahko ribiški, akvakulturni in predelovalni sektor prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja OZN;

| AH. | ker je zaradi izsledkov znanstvenih študij zavladala zaskrbljenost zaradi znatnih dolgoročnih škodljivih vplivov nekaterih ribolovnih tehnik na biotsko raznovrstnost oceanov in morsko okolje; |
| --- | --- |

AH.

ker je zaradi izsledkov znanstvenih študij zavladala zaskrbljenost zaradi znatnih dolgoročnih škodljivih vplivov nekaterih ribolovnih tehnik na biotsko raznovrstnost oceanov in morsko okolje;

| AI. | ker lahko ribiči s trajnostnimi metodami in tehnikami prispevajo k preprečevanju poslabšanja okolja in ohranjanju morskega okolja; |
| --- | --- |

AI.

ker lahko ribiči s trajnostnimi metodami in tehnikami prispevajo k preprečevanju poslabšanja okolja in ohranjanju morskega okolja;

| AJ. | ker so degradacija habitatov, motnje v migracijskih koridorjih in čezmerno izkoriščanje, ki je posledica ribolova, med drugim povzročili, da so nekatere vrste rib, kot je jeseter, potisnjene na rob izumrtja; |
| --- | --- |

AJ.

ker so degradacija habitatov, motnje v migracijskih koridorjih in čezmerno izkoriščanje, ki je posledica ribolova, med drugim povzročili, da so nekatere vrste rib, kot je jeseter, potisnjene na rob izumrtja;

| AK. | ker v nekaterih morskih bazenih kljub nekaterim preverjenim izboljšavam trajnosti pri izkoriščanju morskih virov, še vedno obstajajo področja, na katerih so razmere zaskrbljujoče, zlasti v Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

AK.

ker v nekaterih morskih bazenih kljub nekaterim preverjenim izboljšavam trajnosti pri izkoriščanju morskih virov, še vedno obstajajo področja, na katerih so razmere zaskrbljujoče, zlasti v Sredozemskem morju;

| AL. | ker je EU v okvirni direktivi o morski strategiji zastavila cilje; ker so še vedno potrebni ukrepi za doseganje cilja za dobro okoljsko vodnih teles; |
| --- | --- |

AL.

ker je EU v okvirni direktivi o morski strategiji zastavila cilje; ker so še vedno potrebni ukrepi za doseganje cilja za dobro okoljsko vodnih teles;

| AM. | ker je Evropsko računsko sodišče zatrdilo (35), da ukrepi EU kljub okviru za varstvo morskega okolja niso prinesli zadostne zaščite ekosistemov in habitatov ter da sedanja morska zavarovana območja zagotavljajo le omejeno varstvo; |
| --- | --- |

AM.

ker je Evropsko računsko sodišče zatrdilo (35), da ukrepi EU kljub okviru za varstvo morskega okolja niso prinesli zadostne zaščite ekosistemov in habitatov ter da sedanja morska zavarovana območja zagotavljajo le omejeno varstvo;

| AN. | ker so gozdovi in celotna vrednostna veriga gozdov bistvenega pomena za nadaljnji razvoj krožnega biogospodarstva, saj zagotavljajo delovna mesta, gospodarsko blaginjo na podeželskih in mestnih območjih, storitve za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje in zdravstvene koristi, ščitijo biotsko raznovrstnost in priložnosti za gorske, otoške in podeželske regije ter pomagajo v boju proti dezertifikaciji; |
| --- | --- |

AN.

ker so gozdovi in celotna vrednostna veriga gozdov bistvenega pomena za nadaljnji razvoj krožnega biogospodarstva, saj zagotavljajo delovna mesta, gospodarsko blaginjo na podeželskih in mestnih območjih, storitve za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje in zdravstvene koristi, ščitijo biotsko raznovrstnost in priložnosti za gorske, otoške in podeželske regije ter pomagajo v boju proti dezertifikaciji;

| AO. | ker gozdovi predstavljajo 43 % kopenske površine EU, zajemajo pa 80 % njene kopenske biotske raznovrstnosti (36); ker so gozdarske dejavnosti po poročilih druga največja kategorija pritiska na vrste (37), ki prizadenejo zlasti členonožce, sesalce in rastline razen cevnic; ker odstranjevanje odmrlih, odmirajočih in starih dreves (38), zmanjševanje staroraslih gozdov ter nekatere metode gospodarjenja z gozdom, kot je posek na golo, negativno vplivajo na veliko vrst, odvisnih od gozda; |
| --- | --- |

AO.

ker gozdovi predstavljajo 43 % kopenske površine EU, zajemajo pa 80 % njene kopenske biotske raznovrstnosti (36); ker so gozdarske dejavnosti po poročilih druga največja kategorija pritiska na vrste (37), ki prizadenejo zlasti členonožce, sesalce in rastline razen cevnic; ker odstranjevanje odmrlih, odmirajočih in starih dreves (38), zmanjševanje staroraslih gozdov ter nekatere metode gospodarjenja z gozdom, kot je posek na golo, negativno vplivajo na veliko vrst, odvisnih od gozda;

| AP. | ker gozdovi predstavljajo več kot 75 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti (39); ker je Parlament Komisiji dal priporočila o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov ter degradacije gozdov in ekosistemov po svetu, ki ga povzroča EU (40); |
| --- | --- |

AP.

ker gozdovi predstavljajo več kot 75 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti (39); ker je Parlament Komisiji dal priporočila o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov ter degradacije gozdov in ekosistemov po svetu, ki ga povzroča EU (40);

| AQ. | ker so dobro stanje okolja in zdravi ekosistemi ključnega pomena v boju proti podnebnim spremembam, pri čemer imajo glavno vlogo pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker podnebne spremembe vplivajo na biotsko raznovrstnost, saj podnebne spremenljivke v veliki meri določajo zemljepisno porazdelitev vrst; ker na območjih, kjer podnebje ni več primerno, nekatere vrste spreminjajo svoje zemljepisno razširjenost, druge pa lokalno izumirajo; |
| --- | --- |

AQ.

ker so dobro stanje okolja in zdravi ekosistemi ključnega pomena v boju proti podnebnim spremembam, pri čemer imajo glavno vlogo pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker podnebne spremembe vplivajo na biotsko raznovrstnost, saj podnebne spremenljivke v veliki meri določajo zemljepisno porazdelitev vrst; ker na območjih, kjer podnebje ni več primerno, nekatere vrste spreminjajo svoje zemljepisno razširjenost, druge pa lokalno izumirajo;

| AR. | ker lahko na naravi temelječe rešitve in na ekosistemu temelječi pristopi zagotovijo močno povezanost politik med tremi konvencijami iz Ria, ki na celovit način obravnavajo podnebne spremembe in izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

AR.

ker lahko na naravi temelječe rešitve in na ekosistemu temelječi pristopi zagotovijo močno povezanost politik med tremi konvencijami iz Ria, ki na celovit način obravnavajo podnebne spremembe in izgubo biotske raznovrstnosti;

| AS. | ker je po podatkih IPBES onesnaževanje eden od petih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti; ker se ocenjuje, da obstajajo zanesljive informacije o približno 500 kemikalijah, do aprila 2019 pa je Evropska agencija za kemikalije ocenila, da je 450 snovi zadovoljivo reguliranih; ker se šteje, da so precej dobro opredeljena tveganja za dodatnih 10 000 snovi, za približno 20 000 snovi pa so na voljo omejene informacije o tveganju; ker je za večino, tj. za okoli 70 000 snovi, na voljo zelo malo informacij o njihovi nevarnosti ali izpostavljenosti; ker je treba nemudoma odpraviti precejšnje vrzeli v znanju glede vseh vplivov kemikalij na biotsko raznovrstnost in okolje; |
| --- | --- |

AS.

ker je po podatkih IPBES onesnaževanje eden od petih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti; ker se ocenjuje, da obstajajo zanesljive informacije o približno 500 kemikalijah, do aprila 2019 pa je Evropska agencija za kemikalije ocenila, da je 450 snovi zadovoljivo reguliranih; ker se šteje, da so precej dobro opredeljena tveganja za dodatnih 10 000 snovi, za približno 20 000 snovi pa so na voljo omejene informacije o tveganju; ker je za večino, tj. za okoli 70 000 snovi, na voljo zelo malo informacij o njihovi nevarnosti ali izpostavljenosti; ker je treba nemudoma odpraviti precejšnje vrzeli v znanju glede vseh vplivov kemikalij na biotsko raznovrstnost in okolje;

| AT. | ker svetlobno onesnaževanje spreminja raven naravne nočne svetlobe za ljudi, živali in rastline, kar negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, na primer s porušenjem ravnovesja selitvenih, nočnih in reproduktivnih dejavnosti živali, kar vodi tudi do izgube žuželk in opraševalcev, ki zaradi privlačnosti umetne svetlobe na koncu poginejo; |
| --- | --- |

AT.

ker svetlobno onesnaževanje spreminja raven naravne nočne svetlobe za ljudi, živali in rastline, kar negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, na primer s porušenjem ravnovesja selitvenih, nočnih in reproduktivnih dejavnosti živali, kar vodi tudi do izgube žuželk in opraševalcev, ki zaradi privlačnosti umetne svetlobe na koncu poginejo;

| AU. | ker so glede na izsledke iz poročila (41) Skupnega raziskovalnega središča za leto 2020 invazivne tuje vrste zdaj prisotne v vseh ekosistemih in ogrožajo zlasti mestne ekosisteme in travinje; |
| --- | --- |

AU.

ker so glede na izsledke iz poročila (41) Skupnega raziskovalnega središča za leto 2020 invazivne tuje vrste zdaj prisotne v vseh ekosistemih in ogrožajo zlasti mestne ekosisteme in travinje;

| AV. | ker bodo sedanji negativni trendi biotske raznovrstnosti in ekosistemov ogrozili napredovanje k ciljem trajnostnega razvoja, kot tudi k ciljem v zvezi z revščino, lakoto, zdravjem, vodo, mesti in podnebjem; ker je treba zato izgubo in degradacijo biotske raznovrstnosti obravnavati ne le kot okoljsko, temveč tudi kot razvojno, gospodarsko, socialno in moralno vprašanje; |
| --- | --- |

AV.

ker bodo sedanji negativni trendi biotske raznovrstnosti in ekosistemov ogrozili napredovanje k ciljem trajnostnega razvoja, kot tudi k ciljem v zvezi z revščino, lakoto, zdravjem, vodo, mesti in podnebjem; ker je treba zato izgubo in degradacijo biotske raznovrstnosti obravnavati ne le kot okoljsko, temveč tudi kot razvojno, gospodarsko, socialno in moralno vprašanje;

| AW. | ker je zdaj skoraj 80 % biotske raznovrstnosti EU v najbolj oddaljenih regijah ter čezmorskih državah in ozemljih (42); |
| --- | --- |

AW.

ker je zdaj skoraj 80 % biotske raznovrstnosti EU v najbolj oddaljenih regijah ter čezmorskih državah in ozemljih (42);

| AX. | ker morajo EU in njene države članice poleg obveznosti, da so njihove politike za zunanje delovanje skladne, spoštovati mednarodne obveznosti na področju biotske raznovrstnosti in človekovih pravic, kar je v skladu z obveznostjo iz listine, da v politike Unije vključijo visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti, in z načelom trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

AX.

ker morajo EU in njene države članice poleg obveznosti, da so njihove politike za zunanje delovanje skladne, spoštovati mednarodne obveznosti na področju biotske raznovrstnosti in človekovih pravic, kar je v skladu z obveznostjo iz listine, da v politike Unije vključijo visoko raven varstva okolja in izboljšanje njegove kakovosti, in z načelom trajnostnega razvoja;

| AY. | ker delo posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje lahko utre pot nastanku pravnega okvira za obveznosti na področju človekovih pravic v zvezi z ohranjanjem in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker se je število okoljevarstvenikov in zagovornikov zemljiških človekovih pravic, ki so bili napadeni, v zadnjih letih po vsem svetu močno povečalo; |
| --- | --- |

AY.

ker delo posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje lahko utre pot nastanku pravnega okvira za obveznosti na področju človekovih pravic v zvezi z ohranjanjem in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker se je število okoljevarstvenikov in zagovornikov zemljiških človekovih pravic, ki so bili napadeni, v zadnjih letih po vsem svetu močno povečalo;

| AZ. | ker se ocenjuje, da imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti v lasti oziroma upravljajo, uporabljajo ali poseljujejo vsaj četrtino svetovnih zemljišč; ker deklaracija OZN o pravicah domorodnih ljudstev priznava kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev; ker imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti ključno vlogo pri ohranjanju svetovne biotske raznovrstnosti, globalnih ciljev glede biotske raznovrstnosti pa ni mogoče uresničiti brez priznanja njihovih pravic; |
| --- | --- |

AZ.

ker se ocenjuje, da imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti v lasti oziroma upravljajo, uporabljajo ali poseljujejo vsaj četrtino svetovnih zemljišč; ker deklaracija OZN o pravicah domorodnih ljudstev priznava kolektivne in individualne pravice domorodnih ljudstev; ker imajo domorodna ljudstva in lokalne skupnosti ključno vlogo pri ohranjanju svetovne biotske raznovrstnosti, globalnih ciljev glede biotske raznovrstnosti pa ni mogoče uresničiti brez priznanja njihovih pravic;

| BA. | ker nezakonita in zakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in njihovo izkoriščanje znatno prispevata k upadanju biotske raznovrstnosti, uničevanje naravnih habitatov in izkoriščanje prostoživečih vrst pa prispevata k pojavom in širjenju nalezljivih bolezni (43); |
| --- | --- |

BA.

ker nezakonita in zakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in njihovo izkoriščanje znatno prispevata k upadanju biotske raznovrstnosti, uničevanje naravnih habitatov in izkoriščanje prostoživečih vrst pa prispevata k pojavom in širjenju nalezljivih bolezni (43);

| BB. | ker je po Medvladni platformi o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah in Medvladnem panelu za podnebne spremembe morska biotska raznovrstnost resno ogrožena (44); ker Evropska agencija za okolje opozarja na slabšanje evropskega morskega okolja in potrebo po hitri obnovi naših morskih ekosistemov z obravnavo vplivov človekovih dejavnosti na morsko okolje (45); ker so morske žariščne točke, kot so koralni grebeni, mangrove in z morsko travo poraslo dno, močno degradirane, ogrožajo jih podnebne spremembe in onesnaževanje; |
| --- | --- |

BB.

ker je po Medvladni platformi o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah in Medvladnem panelu za podnebne spremembe morska biotska raznovrstnost resno ogrožena (44); ker Evropska agencija za okolje opozarja na slabšanje evropskega morskega okolja in potrebo po hitri obnovi naših morskih ekosistemov z obravnavo vplivov človekovih dejavnosti na morsko okolje (45); ker so morske žariščne točke, kot so koralni grebeni, mangrove in z morsko travo poraslo dno, močno degradirane, ogrožajo jih podnebne spremembe in onesnaževanje;

| BC. | ker imamo samo en ocean, njegovo dobro okoljsko stanje pa je ključno za njegovo odpornost in ohranjanje ekosistemskih storitev, kot sta absorpcija CO2 in proizvodnja kisika; ker so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji; ker Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) opozarja, da oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje (46); |
| --- | --- |

BC.

ker imamo samo en ocean, njegovo dobro okoljsko stanje pa je ključno za njegovo odpornost in ohranjanje ekosistemskih storitev, kot sta absorpcija CO2 in proizvodnja kisika; ker so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, zmanjševanju količine kisika in obalni eroziji; ker Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) opozarja, da oceani lahko prispevajo k blaženju posledic podnebnih sprememb in prilagajanju nanje (46);

| BD. | ker 80 % morskih odpadkov izvira s kopnega, v naših oceanih pa se je nakopičilo 150 milijonov ton plastike (47); ker je 80 % komunalnih odplak izpuščenih v morje; ker na površini skupna masa plavajočih odpadkov predstavlja le 1 % plastike, odvržene v ocean (48); |
| --- | --- |

BD.

ker 80 % morskih odpadkov izvira s kopnega, v naših oceanih pa se je nakopičilo 150 milijonov ton plastike (47); ker je 80 % komunalnih odplak izpuščenih v morje; ker na površini skupna masa plavajočih odpadkov predstavlja le 1 % plastike, odvržene v ocean (48);

| BE. | ker modro gospodarstvo predstavlja priložnost za trajnostni razvoj pomorskih in obalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

BE.

ker modro gospodarstvo predstavlja priložnost za trajnostni razvoj pomorskih in obalnih dejavnosti;

| BF. | ker bi bilo treba spodbujati skupne pobude ljudi, občin, združenj, podjetij, izobraževalnih ustanov in vseh drugih družbenih deležnikov o zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

BF.

ker bi bilo treba spodbujati skupne pobude ljudi, občin, združenj, podjetij, izobraževalnih ustanov in vseh drugih družbenih deležnikov o zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti;

| BG. | ker je za uspešno izvajanje strategije potrebno učinkovito sodelovanje na ravni EU in držav članic, tudi vseh deležnikov; |
| --- | --- |

BG.

ker je za uspešno izvajanje strategije potrebno učinkovito sodelovanje na ravni EU in držav članic, tudi vseh deležnikov;

Trenutno stanje biotske raznovrstnosti

| 1. | pozdravlja novo strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in njeno stopnjo ambicioznosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja tudi poglavitno ambicijo, da se do leta 2050 zagotovi, da bodo vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zaščiteni; poudarja, da si je treba na vse načine prizadevati, da bi ta cilj dosegli čim prej; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi bilo treba pri izvajanju strategije zagotoviti skladnost z drugimi strategijami evropskega zelenega dogovora, kot je strategija „od vil do vilic“; priznava pomen treh razsežnosti trajnostnega razvoja: okoljske, gospodarske in družbene; opozarja, da okoljska razsežnost, biotska raznovrstnost in ohranjanje ekosistemov podpirajo drugi razsežnosti in so temeljna podlaga za trajnostni razvoj in doseganje njegovih ciljev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je treba v novih strategijah Evropske unije nujno okrepiti pomorsko vizijo, zlasti pri nadaljnjih ukrepih evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost in strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj vsak zakonodajni predlog utemelji na celoviti oceni učinka, ki upošteva ločene in kumulativne učinke, vpliv na socialno in gospodarsko trajnost ustreznih sektorjev, prehransko varnost in cene hrane ter morebitno tveganje premestitve izgube biotske raznovrstnosti v države, ki niso članice EU, z nadomestitvijo lokalne proizvodnje z uvozom, ter ceno ukrepanja in neukrepanja v smislu takojšnjih in dolgoročnih učinkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj za namene izvajanja ocen učinka dopolni edino orodje, ki se trenutno uporablja za ocenjevanje okoljskih vidikov in z orodji za preučevanje učinkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, rabo virov in onesnaževanjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem ugotavlja, da lahko hkratno osredotočanje na družbene, okoljske in ekonomske koristi gozdov prispeva k odpornosti in prilagoditveni sposobnosti, pa tudi k prehodu na krožno biogospodarstvo in boljšemu varstvu biotske raznovrstnosti; meni, da je treba pri ciljih in izvajanju upoštevati razmere in možnosti posamezne države in da morajo ti pozitivno vplivati na gozdove in gozdarske razmere, možnosti preživljanja na podeželju in biotsko raznovrstnost gozdov v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na sklepe poročila IPBES iz leta 2019, v skladu s katerimi narava po svetu propada hitreje kot kdaj koli v zgodovini človeštva in približno milijonu vrst grozi izumrtje od skupaj več kot osmih milijonov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je to tretja strategija za biotsko raznovrstnost, ki si prizadeva zaustaviti njeno izgubo v EU; obžaluje pa, da biotska raznovrstnost v EU še vedno upada; globoko obžaluje, da EU ni izpolnila niti ciljev strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020 niti globalnih ciljev glede biotske raznovrstnosti iz Aičija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da mora strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030 v celoti uresničiti svoje cilje; poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo pomembnim in dodatnim ukrepom za ohranitev in obnovo biotske raznovrstnosti, da bi v celoti izpolnile nove cilje, ki bi morali biti jasno opredeljeni in merljivi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pandemija covida-19 spet pokazala, kako pomembno je načelo „eno zdravje“ pri celostnem oblikovanju politik, kar odraža dejstvo, da je zdravje ljudi, živali in okolja medsebojno povezano ter da so nujno potrebne korenite spremembe v celotni družbi; poudarja, kako pomembno vlogo ima Komisija pri usklajevanju in podpiranju pristopa „eno zdravje“ v EU ter zagovarjanju tega pristopa na vseh mednarodnih forumih; poziva k premisleku in nujni celotni uskladitvi aktualne politike EU s potrebnimi spremembami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da so poglavitni vzroki za nastanek pandemije enake globalne okoljske spremembe, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe (49), kot so sprememba rabe zemljišč ter zakonita in nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in potrošnja; poudarja, da se tveganje pandemije lahko znatno zmanjša z zmanjšanjem človekovih dejavnosti, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti, in da so ocenjeni stroški zmanjševanja tveganja pandemij stokrat nižji od stroškov odzivanja nanje (50); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in Komisijo, naj v celoti upoštevajo znanstvene dokaze, poročila in priporočila o zoonozah in pandemijah, tudi poročila delavnice IPBES o izgubi biotske raznovrstnosti in pandemijah (51), poročila programa za okolje Združenih narodov z dne 6. julija 2020 z naslovom Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (Preprečevanje naslednje pandemije – zoonotske bolezni in kako prekiniti verigo prenosa) (52), ter tristranskega dokumenta za razpravo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) iz aprila 2010 o delitvi odgovornosti in usklajevanju svetovnih dejavnosti za obravnavo zdravstvenih tveganj v partnerstvu med živalmi, človekom in ekosistemi za boj proti tveganjem za zdravje ljudi, živali in okolja (53); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja predvideno poostritev ukrepov EU proti pandemijam in drugim grožnjam za zdravje v okviru evropske zdravstvene unije (54), tudi z vzpostavitvijo načrta EU za zdravstveno krizo in pandemijo, kot je določeno v novem predlogu Komisije o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje (55), ki bi moral vključevati pandemije zoonotskega izvora; |
| --- | --- |

14.

Varstvo in obnova

| 15. | odločno podpira cilje, s katerimi želi EU zavarovati najmanj 30 % morskih in kopenskih območij na svojem ozemlju, ki bi zajemala širok razpon ekosistemov, kot so gozdovi, mokrišča, šotišča, travinje in obalni ekosistemi, ter strogo zavarovati vsaj 10 % morskih in kopenskih območij v EU, vključno z vsemi preostalimi prvotnimi gozdovi in staroraslimi gozdovi ter drugimi z ogljikom bogatimi ekosistemi; poudarja, da bi morali biti ti cilji zavezujoči, države članice pa bi jih morale izvajati na nacionalni ravni v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter v skladu z znanstvenimi merili in potrebami biotske raznovrstnosti, pri tem pa je treba upoštevati razlike v velikosti in deležu naravnih območij v posameznih državah članicah ter regionalne in lokalne okoliščine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi bilo ta zavarovana območja združiti v ekološko usklajeno in reprezentativno omrežje, ki bi temeljilo na obstoječih zavarovanih območjih; poudarja, da je treba poleg povečanja zavarovanih območij poskrbeti za kakovost zavarovanih območij, med drugim z ustreznim financiranjem in izvajanjem jasnih in učinkovitih okoljevarstvenih načrtov, ustreznim upravljanjem, spremljanjem in ocenjevanjem ter učinkovitim izvrševanjem ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, da bi morale biti v skladu z mednarodnimi priporočili IUCN v vseh kategorijah zavarovanih območjih prepovedane okolju škodljive industrijske dejavnosti in razvoj infrastrukture (56); |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba jasno opredeliti strogo zaščito; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 16. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti, ki določajo, da so tudi ob strogem varstvu lahko dovoljene nekatere človekove dejavnosti, ki so v skladu z ohranitvenimi cilji zavarovanega območja; meni, da bi morale človekove dejavnosti, ki so združljive s cilji varstva ali celo pozitivno prispevajo k varstvu biotske raznovrstnosti, ostati dopustne na strogo zavarovanih območjih; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami pojasni, katere človekove dejavnosti bi lahko bile dovoljene na podlagi strogega zaščitnega statusa pod pogojem, da ne posegajo bistveno v naravne procese in so skladne z ekološkimi zahtevami glede območij, in sicer na podlagi ocene vsakega primera posebej, ki temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bo treba za uresničitev ciljev strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 preprečiti tudi propadanje preostalih morskih in kopenskih območij EU; poziva k ukrepom proti izgubi biotske raznovrstnosti zunaj zaščitenih območij; meni, da obnova narave in ekosistemov na zavarovanih območjih ne nadomešča nadaljnje izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov na drugih območjih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba v ohranitvena in obnovitvena prizadevanja vključiti čezmorske države in ozemlja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je pomembno upoštevati biogeografske regije in sprejeti vsevladni pristop do zaščitenih območij, na podlagi katerega bodo države članice ob imenovanju zaščitenih območij ocenile potrebo po finančni podpori in kompenzacijskih ukrepih; poudarja, da je treba vključiti vse ustrezne deležnike, tudi lastnike zemljišč; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen gozdnih območij omrežja Natura 2000 za ohranjanje biotske raznovrstnosti gozdov; vendar ugotavlja, da so za upravljanje teh območij in za izvajanje ustreznih predpisov potrebna zadostna finančna sredstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba za zdravje gozdnih ekosistemov, njihovo odpornost na podnebne spremembe in dolgoživost ohranitev večnamenske vloge gozdov, tudi njihove biotske raznovrstnosti, pa tudi za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in izvajanje evropskega zelenega dogovora na uravnotežen način krepiti trajnostno gospodarjenje z gozdovi; poudarja, da je treba pri razmislekih o zasaditvi paziti na genetsko raznovrstnost, saj ta omejuje tveganje napadov škodljivcev in širjenja bolezni, in na lokalne/avtohtone vrste; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi opomniti, da ima EU največje usklajeno omrežje zavarovanih območij na svetu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je seznanjen z zavezo, da se do leta 2030 trendi ohranjanja in ugodnega stanja vseh zavarovanih habitatov in vrst ne bodo poslabšali ter da se bo na ravni držav članic zagotovilo, da bo vsaj 30 % vrst in habitatov, ki zdaj niso v ugodnem stanju, v navedeni kategoriji ali da bodo izkazovali močan pozitiven trend; vendar meni, da bi bilo treba v skladu z direktivama o pticah (57) in habitatih (58) čim prej doseči ugodno stanje ohranjenosti vseh zaščitenih vrst in habitatov; poudarja, da obstajajo obveznosti, v skladu s katerimi je treba preprečevati propadanje vrst; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko agencijo za okolje določi jasno izhodišče, zagotovi usklajeno in redno poročanje ter odpravi pomanjkljivosti sedanje metodologije za ocenjevanje trendov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj izboljšajo kakovost in popolnost svojih sistemov spremljanja za omrežje Natura 2000, vključno s spremljanjem učinkovitosti upravljanja; poudarja, da imajo pomembno vlogo specializirani organi upravljanja ter načrti upravljanja za posamezna območja; želi opomniti, da v skladu s poročilom Evropske agencije za okolje (59) strokovnjaki ne poznajo in razumejo dovolj obstoječih standardov učinkovitosti upravljanja; poziva Komisijo in države članice, naj pri krepitvi zmogljivosti delujejo bolj ciljno usmerjeno in zagotovijo boljše smernice za učinkovito upravljanje v okviru ocenjevanja in izboljšanja upravljanja omrežja Natura 2000, vključno z uporabo globalnih standardov za ocenjevanje učinkovitosti upravljanja zaščitenih območij (PAME), kot je zeleni seznam zaščitenih in ohranjenih območij Svetovne zveze za varstvo narave (IUCN); Komisijo tudi poziva, naj posodobi smernice za prilagodljivo upravljanje omrežja Natura 2000, ki vključujejo upoštevanje morebitnih vplivov podnebnih sprememb na vrste in ekosisteme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj z ustreznimi ohranitvenimi ukrepi zaščitijo gensko raznovrstnost prosto živečih vrst; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da države članice niso dosegle cilja dobrega okoljskega stanja morskih voda do leta 2020, kot je opredeljen v okvirni direktivi o morski strategiji; poziva Komisijo, naj z izboljšanjem povezljivosti, upravljanja, prostorskega načrtovanja ter sistematičnimi ocenami in izvrševanjem okrepi omrežje morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža zaskrbljenost zaradi stanja sladkovodnih ekosistemov in vrst; ugotavlja, da je bil med letoma 1970 in 2016 v Evropi najhujši upad, saj je znašal 93 % svetovnega upada (60); |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je večina kopenske biotske raznovrstnosti na gozdnih območjih; ugotavlja, da je bil pri zagotavljanju zaščitnega statusa za nekatere vrste gozdov (61) dosežen manjši napredek, vendar stanje ohranjenosti gozdnih habitatov in vrst, zajetih v naravovarstveno zakonodajo EU, ne kaže bistvenih znakov izboljšanja (62); poudarja, da je bilo v obdobju med 2011 in 2020 ocenjeno, da ima skoraj tretjina gozdov EU slabo stanje ohranjenosti (31 %), za več kot polovico pa je bilo ocenjeno, da ima slabo stanje ohranjenosti (54 %) (63); |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da so evropski gozdovi v slabem stanju; poudarja, da je v nekaterih biogeografskih regijah samo 5 % gozdnih habitatov iz Priloge I v ugodnem stanju ohranjenosti (64); poudarja, da morajo države članice v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost zagotavljati, da se trendi in stanje ohranjenosti vseh zavarovanih habitatov in vrst ne poslabšajo; opaža, da se je v večini biogeografskih regij precej dodatno poslabšalo stanje gozdnih ekosistemov v neugodnem stanju ohranjenosti (65); |
| --- | --- |

31.

| 32. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se poroča o znatnih izgubah gozdnih vrst in habitatov, ter opozarja, da je v Evropi v naravi izumrlo pet vrst gozdnih dreves, 42 vrst gozdnih dreves je kritično prizadetih, 107 vrst gozdnih dreves pa je prizadetih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je pomembno in nujno zagotoviti strogo zaščito vseh preostalih prvotnih in staroraslih gozdov; poudarja, da je pogozdovanje, ki omogoča staranje naravnih gozdov, ključnega pomena za povečanje površine staroraslih gozdov; pozdravlja trenutne participativne postopke določanja, kartiranja ter spremljanja prvotnih gozdov in staroraslih gozdov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da so gozdovi, zlasti prvotni gozdovi, še posebej pomembni za ohranitev biotske raznovrstnosti, in poziva k njihovi zaščiti; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj vključijo opredelitev pragozdov, ki jo bo pripravil Stalni odbor za gozdarstvo kot del prihodnje strategije EU za gozdove; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj izboljšajo nacionalno zakonodajo za okrepitev zaščite pred nezakonito sečnjo; poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo obstoječe podatke in zapolnijo vrzeli v zvezi z lokacijami prvotnih in staroraslih gozdov, naj za nazaj vzpostavijo zbirko podatkov o vseh krajih, ki bi lahko izpolnjevali kakovostna merila za starorasle in prvotne gozdove, za leto 2020 in naj uvedejo začasni moratorij na sečnjo na vseh teh krajih, da se prepreči njihovo namensko uničevanje in se za potrjena območja brez odlašanja pravno zagotovi status gozda, v katerega se ne sme posegati; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toplo pozdravlja zavezo, da se pripravi zakonodajni predlog o načrtu EU za obnovo narave z zavezujočimi obnovitvenimi cilji, ter ponovno poziva k določitvi obnovitvenega cilja, ki bi zajemal vsaj 30 % kopnega in morja EU (66) in ki bi ga morala vsaka država članica dosledno izvajati na vsem svojem ozemlju, tako znotraj kot zunaj zaščitenih območij, na podlagi potreb v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in potreb ekosistemov, ki odražajo posebnosti v posameznih državah; poudarja, da bi morali obnovitveni cilji temeljiti na veljavni zakonodaji EU in da bi morala obnovitvena prizadevanja čim bolj podpirati naravno obnovo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi moral zakonodajni predlog o načrtu EU za obnovo narave poleg splošnega obnovitvenega cilja vključevati tudi cilje za posamezne ekosisteme, habitate in vrste na ravni EU in držav članic na podlagi njihovih ekosistemov, pri čemer mora biti posebni poudarek na ekosistemih z dvojnim namenom obnove biotske raznovrstnosti ter blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje; poudarja, da bi moral ta instrument vključevati gozdove, travišča, mokrišča, šotišča, opraševalce, neregulirane reke, obalna območja in morske ekosisteme; poudarja, da po obnovi ne bi smelo priti do degradacije ekosistemov; meni, da je treba napredek izvajanju obnovitvenih ciljev redno ocenjevati, tako na ravni držav članic kot na ravni EU, med drugim z uporabo vmesnih ciljev za doseganje zastavljenih ciljev do leta 2030; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bi bilo treba s pozitivnimi spodbudami in participativnimi procesi povečati zavezanost obnovi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba cilje EU za obnovo narave v celoti vključiti v druge s tem povezane politike in strategije; ponovno poziva k sprejetju zavezujočih ciljev glede obnove gozdov (67), vključno s krepitvijo in ponovno vzpostavitvijo povezljivosti med gozdovi; zahteva, da se v načrt za obnovo narave vključi obnova vsaj 25 000 km nereguliranih rek v EU z odstranitvijo ovir in obnovo poplavnih ravnic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | globoko obžaluje upadanje števila opraševalcev, ki so eden od ključnih kazalnikov zdravja okolja; poudarja, da zaradi tega zmanjšanja ne le izginja biotska raznovrstnost, temveč je s tem tudi ogrožena varnost preskrbe s hrano; ponovno izraža stališče iz svoje resolucije o pobudi EU za opraševalce in poziva k nujni reviziji te pobude; poudarja, da bi morala revidirana pobuda vključevati nov vseevropski okvir za spremljanje opraševalcev z odločnimi ukrepi, jasnimi časovno opredeljenimi cilji in kazalniki, vključno s kazalniki učinka, ter ustrezno krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | želi spomniti, da je 23. oktobra 2019 izrazil nestrinjanje z oceno učinka fitofarmacevtskih sredstev na medonosne čebele (68), in obžaluje, da države članice niso uradno sprejele smernic Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) za čebele; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo s pregledom smernic EFSA za čebele in prihodnjih izvedbenih aktov zagotovljena vsaj enaka raven varstva, kot je bila določena leta 2013, ki obravnava tako akutno kot kronično toksičnost in toksičnost za ličinke ter zajema tudi divje opraševalce; poudarja, da je treba povečati preglednost v postopku pregleda; je seznanjen, da Evropska agencija za varnost hrane oblikuje svoj sistem modeliranja ApisRAM, ki naj bi bil bolj usklajen z biologijo medonosnih čebel kot sistem BeeHAVE in manj občutljiv za nasprotje interesov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pomen zelo raznolikih krajinskih značilnosti na kmetijskih območjih, ki prispevajo k biotski raznovrstnosti ter varstvu in obnovi opraševalcev, pa tudi vloge čebelarjev; poudarja, da lahko k tem ciljem prispeva tudi povečanje zelenih površin na mestnih območjih; poziva države članice, naj v svoje osnutke strateških načrtov vključijo ukrepe, namenjene posameznim skupinam opraševalcev; |
| --- | --- |

42.

Vzroki za izgubo biotske raznovrstnosti

| 43. | poudarja, da morajo ukrepi strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ustrezno obravnavati vseh pet glavnih neposrednih dejavnikov sprememb v naravi: spremembe rabe zemljišč in morja, neposredno izkoriščanje organizmov, podnebne spremembe, onesnaževanje in invazivne tujerodne vrste; poudarja, da bi bilo treba obravnavati tudi temeljne vzroke sprememb ali posredne dejavnike, kot so netrajnostni vzorci proizvodnje in potrošnje, demografske spremembe, trgovina, tehnološke inovacije in modeli upravljanja; |
| --- | --- |

43.

Spremembe rabe kopnega in morja

| 44. | poudarja, da biotska raznovrstnost tal zagotavlja bistvene ekosistemske storitve in blaži podnebne spremembe, zato je to eden najpomembnejših elementov kopenskih ponorov ogljika; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se povečuje degradacija tal in da na tem področju ni ustrezne evropske zakonodaje; priznava, da različna zakonodaja vsebuje določbe, ki posredno prispevajo k varstvu tal, vendar meni, da to ustvarja razdrobljenost področja upravljanja tal v EU; zato poziva Komisijo, naj ob doslednem načela subsidiarnosti predstavi zakonodajni predlog za vzpostavitev skupnega okvira za varstvo in trajnostno rabo tal ter za učinkovito vključitev tega varstva v vse ustrezne politike EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bi moral ta skupni okvir za tla zajemati vse glavne nevarnosti tal, med drugim izgubo biotske raznovrstnosti tal, izgubo organskih snovi v tleh, onesnaženje, zasoljevanje, zakisljevanje, dezertifikacijo, erozijo in pozidavo tal; poudarja, da je treba vanj vključiti enotne opredelitve, jasne cilje in okvir za spremljanje, ter podpira določitev posebnega cilja za dekontaminacijo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da so zdrave prsti, vključno z rodovitnostjo in strukturo, ključnega pomena za kmetijski sektor; opozarja, da denimo netrajnostne kmetijske in gozdarske prakse, sprememba rabe zemljišč, gradbene dejavnosti, pozidava in industrijske emisije negativno vplivajo na tla; poudarja, da bi bilo treba izvajati metode sečnje gozdov kmetovanja, ki so manj škodljive za tla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo 2010/75/EU o industrijskih emisijah (69) in Direktivo 2006/21/ES o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (70), da bi bolje upoštevali degradacijo tal zaradi industrijskih in rudarskih dejavnosti; ponovno poziva k določitvi cilja glede materialne predelave za izkopano zemljino (71); |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj na podlagi previdnostnega načela in načela, da je treba ukrepati preventivno, ob upoštevanju tveganj in negativnih učinkov hidravličnega lomljenja za pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov na podnebje, okolje in biotsko raznovrstnost, ne odobrijo novih dejavnosti hidravličnega lomljenja v EU in ustavijo vse tekoče dejavnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da se je EU v okviru Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD) zavezala nevtralnosti glede degradacije tal (72) do leta 2030, vendar ta cilj verjetno ne bo dosežen, kot je ugotovilo Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu (73); obžaluje, da kljub grožnji, ki jo dezertifikacija predstavlja za biotsko raznovrstnost, rodovitnost tal, naravno odpornost tal, proizvodnjo hrane in kakovost vode, in kljub dejstvu, da je v okviru UNCCD trinajst držav članic izjavilo, da so prizadete zaradi dezertifikacije, Komisija te ne obravnava učinkovito; zato poziva Komisijo, naj okrepi svoje ambicije in čim prej predstavi strategijo na ravni EU o dezertifikaciji in degradaciji tal; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da v EU urbanizacija in prostočasne dejavnosti predstavljajo 13 % vsega pritiska na naravo in 48 % pritiska na morja (74); poudarja, da lahko zelene mestne površine in zelena infrastruktura zagotavljajo ekosistemske storitve, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost ter prispevajo k telesnemu in duševnemu dobremu počutju prebivalstva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podpira namero Komisije, da vzpostavi platformo EU za ozelenitev mest; poziva Komisijo, naj ambiciozno zastavi ločene zavezujoče cilje za biotsko raznovrstnost v mestih, opredeli sonaravne rešite in ekosistemske pristope ter zeleno infrastrukturo, ki bo koristila ljudem in prosto živečim živalim ter prispevala k uresničevanju splošnih ciljev glede biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba vključiti ukrepe, kot so minimalni delež zelenih streh na novih stavbah, spodbujanje kmetijstva v mestih, vključno z uporabo sadnih dreves po možnosti brez uporabe kemičnih pesticidov in zmanjšanjem uporabe gnojil na zelenih mestnih območjih EU, ter povečanje števila zelenih površin glede na število prebivalcev, hkrati pa je treba obravnavati neenakosti pri dostopu do zelenih površin; Komisijo in države članice tudi poziva, naj okrepijo kopenske in pomorske ekološke koridorje na mestnih območjih, vključno z razvojem vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo (TEN-G), ki bo povezano z vseevropskim omrežjem narave (TEN-N); |
| --- | --- |

51.

Neposredno izkoriščanje organizmov

| 52. | izraža podporo ciljema do leta 2030, da se vsaj 25 % kmetijskih zemljišč vključi v ekološko upravljanje kmetij, ki bi se moralo srednjeročno do dolgoročno povečati; poleg tega toplo pozdravlja cilj, da se zagotovi, da bi imelo vsaj 10 % kmetijskih zemljišč zelo raznolike krajinske značilnosti, kar bi bilo treba izvajati na ustrezni ravni, da se zagotovi ekološka povezljivost habitatov med kmetijskimi površinami; poudarja, da bi bilo treba oba cilja vključiti v zakonodajo EU, izvajati pa bi ju morala vsaka država članica, tudi v okviru strateških načrtov skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v skladu z ugotovitvami poročila Evropskega računskega sodišča o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih število in raznolikost vrst na kmetijskih zemljiščih v EU nenehno zmanjšujeta; obžaluje, da v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 niso določeni merljivi cilji in ukrepi za kmetijstvo, zaradi česar je težko oceniti napredek; želi opomniti, da je spremljanje porabe sredstev iz skupne kmetijske politike za biotsko raznovrstnost nezanesljivo in da politike in strategije EU niso usklajene, zato denimo ne obravnavajo zmanjšanje genske raznovrstnosti (75); poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Evropskega računskega sodišča o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih in v strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (76) gradi na pridobljenih izkušnjah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je biotska raznovrstnost bistvena za ohranjanje prehranske varnosti v EU; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima kmetijski sektor EU pri proizvodnji zdrave, varne in cenovno dostopne hrane; poudarja, da imajo kmetje ključno vlogo pri uspešnosti te strategije, ki bi morala biti usklajena z ukrepi in cilji strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da je treba kmetijstvo EU nujno preoblikovati, da bo postalo trajnostno in da bo zagotavljalo visoke standarde dobrega počutja živali v skladu z ekološkim in podnebnim prehodom, obenem pa je treba čim bolj zmanjšati uporabo fosilnih, kemičnih sredstev in antibiotikov; poudarja, da bi moralo kmetijstvo prispevati k zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da je treba kmetom zaradi morebitnih socialno-ekonomskih učinkov zagotoviti podporo, tudi finančno, in usposabljanje na področju prehoda na trajnostne kmetijske sisteme, da bi spodbujali agroekološke in druge inovativne trajnostne prakse; zato poudarja, da je treba zagotoviti dobro izdelano in zadostno finančno podporo, tudi v okviru večletnega finančnega okvira, da bi pripomogli k doseganju teh ciljev, v zvezi s tem pa poziva države članice, naj za te namene uporabijo strateške načrte skupne kmetijske politike in njene zelene komponente ter hkrati razvijejo rešitve zaščito biotske raznovrstnosti, ki bodo ustrezale vsem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo za podporo lokalnim vrednostnim verigam pri doseganju predlaganih ciljev, in poudarja, da mala kmetijska podjetja pri izvajanju strategije potrebujejo posebno podporo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja priznanje, da je ekološko kmetovanje eno od pomembnih elementov za zagotavljanje bolj trajnostnega prehranskega sistema EU, zlasti kar zadeva vprašanja biotske raznovrstnosti, in za doseganje ciljev javne politike za gospodarski razvoj, zaposlovanje na podeželju, varstvo okolja in podnebne ukrepe; poudarja pomen, ki ga ima evropski akcijski načrt za ekološko kmetovanje za večje uvajanje ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da morajo razvoj ekološke pridelave hrane spremljati tržno usmerjeni razvoj in razvoj dobavne verige ter ukrepi, ki spodbujajo povpraševanje po ekološki hrani, vključno z javnimi naročili in raznovrstnimi promocijskimi ukrepi, raziskavami, inovacijami, usposabljanjem in prenosom znanstvenih spoznanj, da bi podprli stabilnost trga ekoloških proizvodov in pravično plačilo za kmete ter spodbujali ukrepe v podporo mladim ekološkim kmetom; poudarja, da se mora razvijati celotna ekološka prehranska veriga, da bi omogočili lokalno predelavo in distribucijo ekološke proizvodnje v EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da bodo države članice različno prispevale k tem ciljem na ravni Unije glede na raven razvoja svojega ekološkega sektorja, zato poziva k opredelitvi nacionalnih ciljev; poudarja, da ti cilji ne bodo izpolnjeni brez obsežne finančne podpore, zanesljivih programov usposabljanja in svetovalnih storitev; poziva države članice, naj ustrezno oblikujejo svoje strateške načrte skupne kmetijske politike, in Komisijo, naj zagotovi, da bodo ti strateški načrti kos svoji nalogi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja na pomen spodbujanja skupnega pristopa in izkoriščanja njegovega multiplikacijskega učinka za promocijo ukrepov strategije za biotsko raznovrstnost ter poziva Komisijo, naj pri izvajanju ukrepov za kolektivno zaščito biotske raznovrstnosti spodbuja in podpira združenja podjetij, kot so kmetijsko-živilske zadruge; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi morala imeti skupna kmetijska politika ključno vlogo pri varovanju in krepitvi biotske raznovrstnosti kmetijskih zemljišč, skupaj z drugimi politikami v sklopu evropskega zelenega dogovora; obžaluje, da skupna kmetijska politika ni bila učinkovita pri zaustavitvi desetletja dolgega zmanjševanja biotske raznovrstnosti; želi opomniti, da je za zagotovitev dolgoročne trajnosti in odpornosti naših prehranskih sistemov in prehranske varnosti nujno potrebna biotska raznovrstnost, od katere je odvisna kmetijska produktivnost in odpornost; meni, da manjše spremembe na podlagi posameznih reform skupne kmetijske politike kmetom niso dovolj jasno dale vedeti, da morajo spremeniti način delovanja, in da so potrebne bistvene spremembe, sprejete na osnovi izkušenj in napovedi v zvezi s podnebnimi krizami in krizami biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da bi morala biti skupna kmetijska politika popolnoma skladna s cilji EU na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo in države članice, naj cilje strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategije „od vil do vilic“ izvajajo na podlagi strateških načrtov skupne kmetijske politike, vključno z nadaljnjim vključevanjem biotski raznovrstnosti prijaznih in agroekoloških pristopov, ter poziva države članice, naj pri opredeljevanju standardov pogojenosti določijo ustrezna izhodišča za trajnost in biotsko raznovrstnost ter zagotovijo ambiciozen in hiter razvoj in izvajanje ukrepov, zlasti okoljskih shem in kmetijsko-okoljsko-podnebnih ukrepov; poudarja, da bi bilo treba za obnovo nameniti ustrezna finančna sredstva; poziva države članice, naj pri tem upoštevajo priporočila Komisije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, naj razvijejo potrebne ukrepe v zvezi z zelo raznolikimi krajinskimi značilnostmi, zlasti v okviru svojih strateških načrtov skupne kmetijske politike, denimo z uporabo živih mej ali varovalnih pasov, s katerimi bi med drugim spodbujali medsebojno povezanost med habitati in ustvarili zelene koridorje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je treba okrepiti okvir spremljanja v okviru skupne kmetijske politike, tudi z razvojem zanesljivejših kazalnikov za merjenje njenih učinkov; poziva Komisijo, naj po odobritvi nacionalnih strateških načrtov izvede neodvisno oceno njihovega skupnega pričakovanega učinka; poziva Komisijo, naj v primerih, ko ta analiza pokaže, da prizadevanja za uresničitev ciljev evropskega zelenega dogovora niso zadostna, sprejme ustrezne ukrepe, tako da na primer države članice pozove, naj spremenijo svoje strateške načrte, ali v okviru vmesnega pregleda opravi pregled uredbe o strateških načrtih skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je izjemno pomembno uravnoteženo prehranjevanje; meni, da bi morale Komisija in države članice spodbujati zdravo in uravnoteženo prehranjevanje, hkrati pa uvesti ustrezne ukrepe za pomoč kmetom pri tem prehodu ter obenem upoštevati potrebo po zaščiti ekonomske vzdržnosti kmetij v EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | obžaluje, da je v kmetijski pridelavi in potrošnji vse večji poudarek na omejenem številu kmetijskih pridelkov, znotraj teh pa na omejenem številu sort in genotipov; poudarja, da je naravno povečanje in ohranjanje genetske variabilnosti bistveno za spodbujanje raznolikosti kmetijskih ekosistemov ter za ohranjanje lokalnih genskih virov, ki naj bi zlasti pripomogli k soočanju z okoljskimi in podnebnimi izzivi; poudarja, da je pomembna uporaba lokalnih pasem in sort, ki so najprimernejše za lokalne ekosisteme; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi lahko z razvojem računovodenja naravnega kapitala omejili in racionalizirali uporabo in učinek na vrste in ekosisteme ter tako prispevali k zaustavitvi in obrnitvi izgubljanja biotske raznovrstnosti; vendar izraža zadržke glede izvedljivosti natančne kvantitativne analize vrednosti narave in poudarja, da je narava sama po sebi dragocena; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij o morebitni mednarodni pobudi za računovodenje naravnega kapitala; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva države članice, naj v okviru svojih strateških načrtov SKP razvijejo potrebne ukrepe za spodbujanje biotsko raznovrstnih območij, vključno s krajinskimi značilnostmi, da bi dolgoročno dosegli vsaj 10 % območij z visoko raznovrstnostjo, ki prispevajo k biotski raznovrstnosti, na primer žive meje, varovalne pasove, območja, kjer se ne uporabljajo kemikalije, in začasna zemljišča v prahi, pa tudi obsežna kmetijska zemljišča, ki so dolgoročno namenjena biotski raznovrstnosti, ter spodbujali medsebojno povezanost med habitati in ustvarjanjem zelenih koridorjev, da bi čim bolj spodbujali biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ugotavlja, da lahko proizvodnja krzna, ki vključuje ujetništvo več tisoč neudomačenih živali s podobnim genotipom v tesni medsebojni bližini in kronično stresnih pogojih, bistveno ogrozi dobrobit živali in poveča njihovo dovzetnost za nalezljive bolezni, vključno z zoonozami, kot se je zgodilo s covidom-19 pri minkih; |
| --- | --- |

70.

| 71. | obžaluje, da ni bila izpolnjena zaveza, v skladu s katero naj bi EU do leta 2020 v celoti spoštovala največji trajnostni donos, ki je bila ključni cilj skupne ribiške politike; poudarja, da bi bilo treba vse populacije rib obnoviti na ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos ter imajo starost populacije in porazdelitev velikosti, ki sta značilni za zdrav stalež; poziva Komisijo in države članice, naj se ob upoštevanju največjega trajnostnega donosa brez odlašanja zavežejo popolni obnovi morskih habitatov in ribjih staležev na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva, izboljšajo selektivnost in preživetje neciljnih vrst ter pri izvajanju tega pristopa zmanjšajo vpliv ribištva na morske ekosisteme, vključno z omejevanjem praks ali načinov uporabe, ki imajo škodljive učinke; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja, da mora Komisija v skladu z novo uredbo o tehničnih ukrepih (77) Parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predložiti poročilo in da lahko predlaga ukrepe v primerih, ko cilji dokazano niso doseženi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj obravnava degradacijo, evtrofikacijo in zakisljevanje oceanov ter predstavi ambiciozen akcijski načrt za varstvo morskih ekosistemov in ohranjanje ribolovnih virov; meni, da bi bilo treba sprejeti vse ukrepe, vključno z zakonodajnimi, za zmanjšanje morebitnih negativnih vplivov gospodarskih in drugih dejavnosti na morske habitate; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da je treba določiti območja za obnovo staleža ali območja brez odvzema, s čimer bi omogočili obnovitev ribjih populacij, tudi na območjih odraščanja in drstiščih; poudarja, da je treba prepovedati uporabo vseh ribolovnih in drugih ekstraktivnih dejavnosti na območjih brez odvzema; |
| --- | --- |

74.

| 75. | odločno podpira cilj ničelne tolerance do nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; poudarja, da nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov izjemno negativno vpliva na stanje staležev, morske ekosisteme, biotsko raznovrstnost in konkurenčnost ribičev v EU; poziva k večji skladnosti med evropsko trgovinsko in ribiško politiko, da bi se učinkovito soočali z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj vzpostavi pristni ekosistemski pristop k vsem dejavnikom, ki prispevajo k izgubljanju morske biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obremenitve ribolova za staleže, biotsko raznovrstnost in morske ekosisteme, pa tudi drugim dejavnikom, kot so onesnaževanje, podnebne spremembe, ladijski promet ter obalne in priobalne dejavnosti, tudi na podlagi ocene vpliva vseh ribolovnih in drugih morskih dejavnosti na ekosistem, pri čemer je treba upoštevati zmožnost ekosistemov, da prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, ter interakcije med plenom in plenilci; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo in države članice, naj z ukrepi, sprejetimi na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanj, spodbujajo razvoj in izvajanje prijaznejših metod ulova, iztovarjanja in zakola rib; |
| --- | --- |

77.

| 78. | meni, da je pomembno zagotoviti, da so prakse ribogojstva trajnostne in temeljijo na visoki dobrobiti rib; meni, da bi morala akvakultura temeljiti na trajnostnih proizvodnih metodah, kot so ekstenzivne metode in uporaba alg, školjk, ribniških sistemov in lagunske akvakulture, ki lahko zagotovijo pomembne ekosistemske funkcije in storitve, vključno z ohranjanjem mokrišč, ter zmanjšajo pritisk na vire in biotsko raznovrstnost, poleg tega pa imajo nižje emisije ogljika in zagotavljajo prehrano; izraža zaskrbljenost zaradi ulova rib z izključnim namenom krmljenja mesojedih gojenih rib in meni, da bi bilo treba to prakso ukiniti in nadomestiti s trajnostnimi alternativami; poudarja, da morajo biti upravni postopki za dejavnost akvakulture jasni in da jih bo mogoče v celoti izvajati; poziva Komisijo, naj po potrebi posodobi smernice o ribogojstvu in območjih Natura 2000; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je zaskrbljen, da se v obalnih vodah v EU nadaljujejo razširjene fizične motnje na morskem dnu, zlasti zaradi ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami (78) ki jih je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) opredelila kot vrsto orodja, ki ustvarja največje količine zavržkov na leto in lahko zelo škodljivo vpliva na morsko dno, kar je seveda odvisno od ribištva in posebnosti ribolovnih območij (79); želi opomniti, da je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami eno od najpogostejših ribolovnih orodij v Evropi (80); opozarja na zahtevo po prenehanju ribolova s pridnenim orodjem pod 400 m na območjih, za katera je znano oziroma verjetno, da so tam občutljivi morski ekosistemi; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dosledno in učinkovito izvajanje Uredbe (EU) 2016/2336 (81), vključno s podvodnimi gorami; poleg tega poziva Komisijo, naj v skladu z omejitvami v Sredozemlju (82) omeji, kjer je to potrebno za zaščito obalnih ekosistemov, uporabo pridnenih vlečnih mrež na drugih obalnih območjih, tudi v prihodnjem akcijskem načrtu za ohranitev ribolovnih virov in zaščito morskih ekosistemov, da bi zagotovila najbolj trajnostne in najmanj škodljive prakse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da bi morali načrti za ribiško upravljanje upoštevati rezultate znanstvenih študij o vplivu ribolovnih praks na vrste, habitate, biotsko raznovrstnost oceanov in morsko okolje, ter sodelovati v prizadevanjih za odpravo ugotovljenih negativnih vplivov, vključno z omejevanjem njihove uporabe ali uvajanjem novih tehničnih rešitev za blažitev; poudarja tudi, da bi bilo treba prilov občutljivih vrst odpraviti ali zmanjšati na raven, ki omogoča popolno obnovo, in da bi bilo treba čim bolj zmanjšati poškodovanje habitatov morskega dna; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj opredeli super plovila z vlečno mrežo in preuči možnost ukrepov za omejitev njihove dejavnosti v vodah EU, zlasti s prepovedjo ribolova na zaščitenih območjih; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da je bistveno vzpostaviti dobro sodelovanje s tretjimi državami, zlasti s sosednjimi državami, denimo s spodbujanjem enakovrednega načina spremljanja ribolovnih virov v vodah tretjih držav, da bi bil zdrav ekosistem zagotovljen tudi v morskih habitatih onstran naših meja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da ima EU na podlagi skupne ribiške politike in uredbe o nadzoru ribištva (83) regulativni okvir s posebnimi orodji za ribištvo; poudarja, da je treba ribičem, ki so utrpeli izgube zaradi prehoda na ekološke prakse v modrem gospodarstvu, zagotoviti socialno-ekonomsko trajnost, vključno z ustreznimi potrebami po usposabljanju; poudarja, da je treba v ta namen zagotoviti ustrezno financiranje iz Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Svet, naj samoiniciativno objavi vse dokumente v zvezi s sprejetimi predpisi o celotnem dovoljenem ulovu v skladu s priporočilom evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi 640/2019/FP; |
| --- | --- |

84.

| 85. | priporoča stalno zbiranje podatkov, da bi bolje ocenili merila trajnostnosti in preprečili vzpostavitev ribolovnih območij tam, kjer so bili opredeljeni ranljivi morski ekosistemi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da morata imeti na zavarovanih območjih prednost varstvo in obnova okolja in da ne sme nobena dejavnost na teh območjih ogroziti tega cilja; poziva Komisijo in države članice, naj prepovejo škodljivo človeško delovanje na zaščitenih morskih območjih; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo občutljivost vrst in habitatov na človeške pritiske na vseh morskih območjih upoštevala v nacionalnih pomorskih prostorskih načrtih; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da je treba krepiti in učinkovito izvajati obstoječa zaščitena morska območja, zlasti na žariščnih območjih biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo in države članice, naj prednostno oblikujejo posebne načrte upravljanja za ta območja, v katerih bodo opredeljeni jasni ohranitveni cilji ter učinkoviti ukrepi za spremljanje, nadzor in kontrole; zlasti poziva države članice, naj pospešijo pripravo in predložitev skupnih priporočil za upravljanje ribištva v svojih morskih zavarovanih območjih v skladu s členom 11 skupne ribiške politike; meni, da bi bilo treba dosledno upoštevati vpliv podnebnih sprememb na morske vrste; nadalje poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami predlaga merila in smernice za ustrezne načrte za upravljanje zaščitenih morskih območij, tudi v ekoloških koridorjih, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih, ter naj spodbuja sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo, naj zaščitena morska območja vključi v mednarodne cilje šele takrat, ko se z njimi ustrezno upravlja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | meni, da bi bilo treba nova zaščitena morska območja vključiti v okvir omrežja Natura 2000 in spodbujati ekološko povezljivost; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da morska zavarovana območja, če so uspešna, zagotavljajo bistvene socialno-ekonomske koristi, zlasti za obalne skupnosti ter sektor ribištva in turizma, ter lahko opravljajo ključne ekološke funkcije za obnovo ribjih staležev in povečajo njihovo odpornost; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da mora biti nova strategija EU za gozdove usklajena in skladna z evropskimi podnebnimi pravili in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poudarja, da je treba oblikovati celostno in dosledno strategijo EU za gozdove, s katero bi okrepili večnamensko vlogo gozdov in gozdarskega sektorja ter spodbujali daljnosežne okoljske, družbene in ekonomske koristi gozdov ob doslednem upoštevanju podnebnih in okoljskih ciljev EU; poudarja, da je treba v novi strategiji za gozdove jasno zastaviti prednostne naloge, pri katerih bosta varstvo in obnova podnebja in biotske raznovrstnosti osrednja in medsebojno povezana cilja; poziva, naj se v načrt za obnovo narave vključijo specifični zavezujoči cilji glede obnove in varstva gozdnih ekosistemov, ki bi jih bilo treba vključiti tudi v strategijo EU za gozdove; meni, da je treba upoštevati različne okoliščine na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ponovno poudarja svoje stališče z dne 8. oktobra 2020 o gozdarski strategiji EU, ki bi morala delovati kot most med nacionalnimi gozdnimi in kmetijsko-gozdarskimi politikami ter cilji EU v zvezi z gozdovi in kmetijskimi gozdovi ter priznavati potrebo po spoštovanju nacionalnih pristojnosti in potrebo po prispevanju k širšim ciljem EU; zato poudarja, da je treba v strategiji EU za gozdove spoštovati načelo subsidiarnosti in upoštevati pristojnosti EU na področju varstva okolja, ter opozarja, da mora okoljska politika EU v skladu s členom 191 PDEU med drugim prispevati k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter k skrbni in preudarni rabi naravnih virov; opozarja, da se več zakonodajnih aktov EU nanaša na gozdove in gospodarjenje z njimi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU in države članice, naj v svojih notranjih in zunanjih politikah zagotovijo najvišje standarde varstva gozdov; |
| --- | --- |

93.

| 94. | zato poudarja, da bi morala nova strategija EU za gozdove spodbujati trajnostno gospodarjenje z gozdovi in je za zdravje, odpornost na podnebne spremembe in dolgoživost gozdnih ekosistemov ter za ohranitev večnamenske vloge gozdov pomembno izboljšati trajnostno gospodarjenje z njimi; opozarja, da sta ohranjanje naših gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi bistvena za splošno blaginjo, saj zagotavljajo javne storitve na področju rekreacije in zdravja ter izobraževanja, in priznava, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi prispeva k ohranitvi biotske raznovrstnosti gozdov v EU; želi spomniti, da so se EU in njene države članice zavezale k upoštevanju opredelitev in načel trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da gozdovi prispevajo k uresničevanju podnebnih ciljev EU; meni, da bi morala imeti v EU prednost krožna in kaskadna uporaba gozdov in drugih virov biomase, ki ne spodkopavata znanstveno podprtih ukrepov varstva in obnove ter podnebnih ukrepov; meni, da je uporaba lesa v gradnji dober primer; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja ključni pomen kmetijsko-gozdarskih ukrepov skupne kmetijske politike in ukrepov za pogozdovanje ter spodbuja kontinuiteto gozdarskih ukrepov v skladu s strategijo EU za gozdove; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, kako pomembni so odporni in zdravi gozdni ekosistemi, vključno z živalskimi in rastlinskimi vrstami, da bi ohranili in izboljšali številne ekosistemske storitve, ki jih zagotavljajo gozdovi, kot so biotska raznovrstnost, čist zrak, voda, zdrava tla ter lesne in druge surovine; poudarja, da ciljev EU glede okolja, podnebja in biotske raznovrstnosti nikoli ne bo mogoče izpolniti brez večnamenskih in zdravih gozdov, s katerimi se dolgoročno in trajnostno gospodari, in ustreznega gozdarstva; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da je treba oblikovati usklajen pristop, s katerim bosta zaščita biotske raznovrstnosti in varstvo podnebja obravnavana skupaj v okviru cvetočega gozdarskega sektorja in trajnostnega biogospodarstva; |
| --- | --- |

98.

| 99. | priznava vlogo uporabe lesa iz gozdov, s katerim se trajnostno gospodari, in lesnih proizvodov kot prispevek pri prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo in razvoju krožnega biogospodarstva; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da je treba pregledati pravila EU o uporabi biomase za proizvodnjo energije ter jih uskladiti s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in evropskimi podnebnimi pravili, zlasti v okviru direktive o obnovljivih virih energije in delegiranih aktov v skladu z uredbo o taksonomiji; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja zavezo, da se v EU posadi vsaj tri milijarde dodatnih dreves; poudarja, da bi morale pobude EU za sajenje dreves v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji temeljiti na jasnih ekoloških načelih, nemoteni rasti gozdov, trajnostnem pogozdovanju, ozelenitvi mestnih in primestnih območij, obnovi, krepitvi povezljivosti in kmetijsko-gozdarskih sistemov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo te pobude izvajale le skladno s cilji za zagotavljanje biotske raznovrstnosti in da bo prispevale k njihovemu uresničevanju, obenem pa je treba zagotoviti, da se s tem sajenjem ne bo nadomestilo obstoječih starih in biotsko raznovrstnih gozdov, ter naj prispeva k temu, da bodo gozdovi odporni, mešani in zdravi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | želi spomniti na svoje stališče, opredeljeno v svoji resoluciji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, poziva Komisijo, naj pripravi predlog za pravni okvir EU, ki bo temeljil na obvezni primerni skrbnosti za zagotovitev, da so dobavne verige trajnostne in da se proizvodi oziroma surovine, ki se dajejo na trg EU, ne proizvajajo na podlagi krčenja in degradacije gozdov, pretvorbe ali degradacije ekosistemov ali kršenja človekovih pravic; ugotavlja, da bi bilo treba v ta pravni okvir EU poleg gozdov vključiti tudi ekosisteme z visoko zalogo ogljika in visoko biotsko raznovrstnostjo, ki niso gozdovi, na primer morske in obalne ekosisteme, mokrišča, šotišča in savane, da ne bi bremena prenesli nanje; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja pravnega okvira, predvsem v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ki bi omogočal prepoved trgovine z nekaterimi surovinami, proizvodi in storitvami, ki ogrožajo biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

103.

| 104. | meni, da bi bilo treba nujno zmanjšati okoljski odtis proizvodnje in potrošnje v EU, da bi upoštevali omejene zmogljivosti planeta; poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoče cilje EU, v skladu s katerimi bi do leta 2030 bistveno zmanjšali odtis materialov in potrošnje EU ter ju do leta 2050 uskladili z omejitvami našega planeta (84); podpira pristop na podlagi življenjskega cikla pri merjenju okoljskega odtisa proizvodov in organizacij, ki ga je sprejela Komisija; meni, da bi bilo treba zmanjšati proizvodnjo in uporabo plastike; meni, da bi morale gospodarske dejavnosti, ki vplivajo na ekosisteme in njihovo biotsko raznovrstnost ter jih izkoriščajo, vključevati vse možne zaščitne ukrepe za ublažitev negativnega vpliva na te ekosisteme; |
| --- | --- |

104.

Podnebne spremembe

| 105. | izraža zaskrbljenost, ker se bo po scenariju zvišanja temperatur za 1,5 do 2 oC zaradi globalnega segrevanja močno zmanjšala raznolikost večine kopenskih vrst, enako pa se lahko zgodi tudi morskim vrstam, in ker se bodo glede na sedanjo krivuljo temperature najverjetneje še povišale; zato poudarja, da je treba pri doseganju ciljev blaženja podnebnih sprememb in v strategijah prilagajanja nanje znatno povečati ambicije EU, dati prednost sonaravnim rešitvam in na ekosistemu temelječim pristopom ter povečati varstvo kopenskih in morskih naravnih ponorov ogljika v EU kot dodaten ukrep poleg zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisijo, naj oceni vpliv podnebnih sprememb na številčnost in geografsko porazdelitev vrst, naj to oceno upošteva pri izvajanju strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ter pomaga državam članicam, da rezultate vključijo v svoje nacionalne politike in prihodnja poročila v skladu z direktivami o naravi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja bistveno vlogo zdravih oceanskih ekosistemov pri zaustavitvi in spremembi trenda izgube biotske raznovrstnosti ter blažitvi podnebnih sprememb; poziva k ohranjanju in obnovi z ogljikom bogatih oceanskih habitatov, da bi izboljšali shranjevanje ogljika, zaščito obale ter odpornost morskih vrst in ribištva na podnebne spremembe; poziva tudi k njihovi vključitvi v učinkovito upravljana zaščitena morska območja; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisijo, naj po sprejetju evropskih podnebnih pravil (85) in ob upoštevanju pomembne vloge naravnih ponorov ogljika pri doseganju podnebne nevtralnosti predlaga ambiciozen, znanstveno utemeljen cilj EU do leta 2030 za odstranitev emisij toplogrednih plinov po naravnih ponorih ogljika, ki bi moral biti skladen s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in določen v zakonodaji; želi tudi spomniti, da mora hitro zmanjšanje emisij ostati prednostna naloga; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi dolgoročni akcijski načrt EU za podnebje in biotsko raznovrstnost, tudi za predvidene cilje, s katerim bo izboljšala usklajenost in zagotavljala skladnost, trajnost in medsebojno povezanost prihodnjih ukrepov ter v katerega bo vključila zaveze iz svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 in Pariškega sporazuma, nacionalno določenih prispevkov ter ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da je treba čim prej tudi uradno uskladiti spremljanje, poročanje in pregled načrtov za podnebje in biotsko raznovrstnost; poudarja, da so odporni in zdravi ekosistemi ključni za obvladovanje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter da bi bilo treba pri ukrepih v okviru evropskega podnebnega pakta zagotoviti sinergije med biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi politikami; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pozdravlja strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam; meni, da bi morali biti ukrepi, sprejeti v okviru prilagoditvene strategije, v celoti usklajeni s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in ukrepi za preprečevanje naravnih nesreč in pripravljenost nanje v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

110.

| 111. | podpira tudi ekosistemske pristope, kot so opredeljeni v Konvenciji OZN o biološki raznovrstnosti ter ki ponujajo celovito strategijo za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, ki spodbuja ohranjanje in pravično trajnostno rabo; |
| --- | --- |

111.

| 112. | meni, da bi bilo treba bolje opredeliti izraz „naravne rešitve“ in da bi morala ta opredelitev zagotavljati, da biotska raznovrstnost in celovitost ekosistemov ne bosta ogroženi; zato poziva k oblikovanju jasnejše opredelitve na ravni EU ter smernic in orodij za uporabo naravnih rešitev, da bi čim bolj povečali povezljivost narave ter koristi in sinergije med ohranjanjem biotske raznovrstnosti ter blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ugotavlja, da v številnih nacionalnih podnebnih strategijah ni sonaravnih rešitev; meni, da bi večdeležniška platforma za sonaravne rešitve lahko pripomogla k okrepitvi sinergije med večstranskimi mednarodnimi konvencijami o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah ter podprla doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN; |
| --- | --- |

113.

Onesnaževanje

| 114. | pozdravlja cilje Komisije glede zmanjšanja uporabe nevarnejših in kemičnih pesticidov za 50 % in izgube hranil zaradi gnojil za 50 %, kar pomeni zmanjšanje uporabe gnojil za vsaj 20 % do leta 2030, kar bi bilo treba določiti v zakonodaji in revidirati za obdobje po letu 2030, da bi se zmanjševanje nadaljevalo in da bi sprejeli dolgoročne obveznosti; poziva k dejanski oceni teh ciljev na podlagi posebnih mejnikov; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisijo, naj določi jasna in ambiciozna izhodišča za te cilje in skupaj z državami članicami za vsako izmed njih določi pravične prispevke k ciljem na ravni EU, pri čemer naj upošteva njihova različna izhodišča in okoliščine; vztraja, da bi morala vsaka država članica izvajati stroge ukrepe, da bi dosegla svoje cilje; |
| --- | --- |

115.

| 116. | nasprotuje ponovni odobritvi aktivne snovi glifosat po 31. decembru 2022; poziva vse države članice, naj opravijo ustrezno pripravljalno delo, da bi vsem kmetom zagotovile alternativne trajnostne rešitve po uvedbi prepovedi glifosata; |
| --- | --- |

116.

| 117. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (86) in pričakuje, da bodo Komisija in države članice nemudoma obravnavale vse, k čemur poziva; poziva Komisijo, naj v revizijo izvedbenih ukrepov okvira za fitofarmacevtska sredstva vključi določbe, ki bodo podpirale cilj zmanjšanja pesticidov po vsej EU, na primer z okrepitvijo in pojasnitvijo okoljskih meril za odobritev dostopa pesticidov na trg; poudarja, da dostopa ne bi smeli odobriti, če EFSA ugotovi, da obstajajo nesprejemljivi vplivi na okolje; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo regulativni podatki o tveganju preglednejši in dostopnejši; |
| --- | --- |

117.

| 118. | meni, da bi bilo treba odstopanje iz člena 53(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 (87) pojasniti, uporabljati pa bi se smelo samo iz zdravstvenih in okoljskih razlogov; obžaluje, da se to odstopanje uporablja za spodkopavanje prepovedi uporabe treh neonikotinoidov na prostem; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisijo, naj hitro dokonča revizijo Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (88), vključno s cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov, in sprejme vse ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se bodo države članice tudi v svojih nacionalnih akcijskih načrtih zavezale k njenemu izvajanju; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ugotavlja, da razširjena uporaba pesticidov povzroča odpornost proti pesticidom, kar je velika težava, zaradi katere so pesticidi manj učinkoviti; poudarja, da večja raba pesticidov in večja odvisnost od pesticidov za kmete pomeni visoke stroške; ugotavlja, da je treba za prispevanje k preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti in razvoja odpornosti škodljivih organizmov slediti hierarhiji ukrepov v skladu z osmimi načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi iz Priloge III k Direktivi 2009/128/ES, ki določajo, da se kemični pesticidi uporabljajo šele kot zadnja možnost; |
| --- | --- |

120.

| 121. | obžaluje, da je presoja vplivov kemikalij na okolje in biotsko raznovrstnost pri socialno-ekonomski analizi, ki se izvede v postopku odobritve v skladu z uredbo REACH, običajno podcenjena; je zaskrbljen zaradi stalne uporabe in odobritev nevarnih kemikalij, ki negativno vplivajo na okolje, ali, v primerih manjkajočih varnostnih podatkov, na okoljske končne točke; poziva Komisijo, naj kot pristojna za obvladovanje tveganj bolj upošteva vplive kemikalij, vključno z njihovimi kroničnimi in dolgotrajnimi učinki, na okolje in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake standarde in dejanske preglede kmetijskih proizvodov, uvoženih iz držav, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisijo, naj pregleda Uredbo (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov (89), da bi med zakonska merila vključila zdravje živali in okoljska tveganja; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo že od vsega začetka sodelovala z državami članicami in deležniki, da bi poskrbela za to, da bodo nacionalni strateški načrti za kmetijstvo v celoti odražali ambicije evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“, vključno z višjo ravnjo prizadevanj za občutno zmanjšanje uporabe kemičnih pesticidov in tveganja, povezanega z njimi, pa tudi uporabe gnojil in antibiotikov; poudarja, da je treba te cilje uresničevati s celostnim in krožnim pristopom, na primer s sprejetimi kmetijsko-ekološkimi pristopi, kot sta integrirana pridelava in ekološko kmetovanje, vključno s kolobarjenjem; poudarja tudi prispevek preciznega kmetijstva, digitalizacije in drugih orodij k zmanjšanju in učinkoviti uporabi pesticidov, gnojil in hranil; |
| --- | --- |

124.

| 125. | meni, da kmetje potrebujejo več alternativnih, učinkovitih, cenovno dostopnih in okoljsko varnih rešitev in metod za zaščito pridelka, da bi zmanjšali potrebo po pesticidih in dosegli nadaljnje zmanjšanje uporabe kemičnih pesticidov in s tem povezanih tveganj; predlaga, naj to vključuje večjo uporabo tehnik za kulturno, fizično in biološko zatiranje, nove pesticide z majhnim tveganjem in biopesticide, učinkovitejše tehnike uporabe, ki jih omogočajo orodja, kot so digitalno in precizno kmetovanje, epidemiološke modele, širši in boljši izbor odpornih sort, ki zahtevajo manj vložkov, ter okrepljene sisteme usposabljanja in svetovanja na področju raziskav in inovacij, vključno s kmetijsko-ekološkimi praksami kmetovanja; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poudarja, da imajo kmetijski, ribiški in gozdarski sektor EU pomembno vlogo pri varstvu in obnovi narave ter da morajo biti v celoti vključeni v izvajanje strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poudarja, da bi morali izvedbene ukrepe spremljati dobro opredeljena podpora, programi usposabljanja in nabor trajnostnih, varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih rešitev in alternativ, pa tudi dostop do najnovejšega znanja, tehnologije in svetovalnih storitev; poudarja tudi, da lahko pozitivne spodbude in izmenjava najboljših praks prispevajo k izvajanju strategije; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 v celoti upoštevani pri izvajanju strategije „od vil do vilic“, trajnostne strategije za kemikalije in prihodnjega akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje, ki bi moral obravnavati tudi onesnaževanje s svetlobo in hrupom, vključno s podvodnim hrupom; poudarja, da je treba prednostno obravnavati problem onesnaževanja pri viru, hkrati pa zagotoviti uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva Komisijo, naj si zastavi ambiciozen cilj zmanjšanja uporabe umetne svetlobe na prostem do leta 2030 in predlaga smernice o tem, kako bi lahko države članice umetno svetlobo ponoči zmanjšale; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da mora strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030 vključevati posebne ukrepe za zmanjšanje onesnaževanja z neposrednim vplivom na izgubo biotske raznovrstnosti in zdravje, kot je onesnaževanje s plastiko in mikroplastiko ter kemično onesnaževanje; poziva Komisijo, naj zagotovi hitro izvajanje vseh ukrepov iz novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in z njim povezane zakonodaje; |
| --- | --- |

129.

Invazivne tujerodne vrste

| 130. | izraža zaskrbljenost, da invazivne tujerodne vrste že pomenijo resno grožnjo za okolje, pogoje za preživljanje in prehransko varnost, s čimer povzročajo trajno škodo zavarovanim območjem in njihovi biotski raznovrstnosti, podnebne spremembe pa to stanje še zaostrujejo; |
| --- | --- |

130.

| 131. | obžaluje, da je na seznamu invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, manj kot 6 % invazivnih vrst, prisotnih v EU; poziva Komisijo, naj odločneje ukrepa in zagotovi, da bodo na seznam vključene tudi invazivne tujerodne vrste, ki vplivajo na ogrožene vrste; poziva jo tudi, naj izboljša preprečevanje z uvedbo obveznih ocen tveganja pred prvim uvozom tujerodne vrste in s čim hitrejšim predlaganjem belih seznamov vrst, ki se lahko uvažajo, gojijo, vzrejajo in tržijo kot hišne živali, na podlagi znanstvene ocene tveganja in ekoloških značilnosti v EU; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poudarja, da je trgovina z eksotičnimi hišnimi živalmi ena od glavnih poti za uvedbo invazivnih tujerodnih vrst in da je uvedba invazivnih tujerodnih vrst povezana tudi z drugimi dejavniki, kot so kopenski in morski prevoz ter morski odpadki; poziva k dodatnim ukrepom na ravni EU za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje invazivnih tujerodnih vrst, vključno s pripravo posebnih načrtov za tiste vrste, ki vplivajo na kritično ogrožene vrste; poudarja, da so za preprečevanje in pomoč prizadetim območjem pri obravnavanju obstoječih in na novo uvedenih invazivnih tujerodnih vrst potrebni zadostni človeški, tehnični in finančni viri; |
| --- | --- |

132.

| 133. | obžaluje, da je na seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, vključena samo ena morska vrsta (90); poziva Komisijo, naj obravnava to nesorazmerno nizko število morskih invazivnih tujerodnih vrst, da bi zagotovila skladnost z Uredbo (EU) št. 1143/2014 (91); |
| --- | --- |

133.

Financiranje, vključevanje in okvir upravljanja

| 134. | poudarja, da družbene in okoljske koristi preprečevanja in obnove presegajo stroške naložb; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito vključevanje biotske raznovrstnosti in odpornosti v vse odhodke in programe EU na podlagi taksonomije EU; poziva k učinkoviti uporabi načela, da se ne škoduje bistveno, pri vseh odhodkih in programih EU; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito oceno, kako bi lahko mobilizirali vsaj 20 milijard EUR letno, kolikor je potrebno za naravo, naj predstavi ustrezne predloge za letni proračun EU in preuči, ali je potreben namenski instrument za financiranje TEN-N; je seznanjen z dogovorom o vključitvi povečanja porabe za biotsko raznovrstnost za 7,5 % od leta 2024 in 10 % od leta 2026 dalje; meni, da bi si bilo treba od leta 2021 dalje prizadevati, da se v okviru večletnega finančnega okvira čim prej doseže vsaj 10-odstotna letna poraba za biotsko raznovrstnost; poudarja, da je treba zagotoviti skladnost med financiranjem na področjih podnebja in biotske raznovrstnosti; poziva države članice v načrte za okrevanje in odpornost vključijo ukrepe za biotsko raznovrstnost; opozarja, da bi bilo treba porabo EU, povezano z biotsko raznovrstnostjo, spremljati v skladu z učinkovito, pregledno in celovito metodologijo, ki bi jo določila Komisija v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisijo in države članice, naj do leta 2022 ocenijo, katere subvencije so škodljive za okolje, da bi jih nemudoma začele odpravljati; poziva k preusmeritvi finančnih spodbud v naložbe, ki pozitivno vplivajo na biotsko raznovrstnost, ter k preusmeritvi sistemov obdavčevanja v večjo uporabo okoljskih davkov in okoljskih prihodkov; |
| --- | --- |

135.

| 136. | opozarja, da se je EU zavezala izpolniti cilje iz Pariškega sporazuma; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej in najpozneje do leta 2025 odpravijo vse posredne in neposredne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

136.

| 137. | meni, da bi bilo treba postopno opuščanje fosilnih goriv in drugih okolju škodljivih subvencij podpreti tudi na svetovni ravni s trgovinsko politiko EU in zeleno diplomacijo, tudi z dogovorjenim časovnim načrtom z mejniki za vsakega trgovinskega partnerja; |
| --- | --- |

137.

| 138. | opozarja, da po ocenah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj vlade po svetu namenijo približno 500 milijard USD letno za podporo, ki bi lahko ogrožala biotsko raznovrstnost, kar je pet- do šestkrat več od skupnih izdatkov za biotsko raznovrstnost (92); |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice in spodbude za mobilizacijo zasebnega financiranja za biotsko raznovrstnost ter naložbe uskladi s cilji evropskega zelenega dogovora in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poziva jo tudi, naj v okviru prihodnje prenovljene strategije za trajnostno financiranje zagotovi ambiciozen in v prihodnost usmerjen okvir, ki bo vključeval zakonodajne ukrepe in finančne spodbude za javni in zasebni sektor, da podpreta doseganje ciljev iz strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za trajnostna zasebna naročila; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost politik ter unijske in nacionalne politike uskladijo s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030; nadalje poziva k spoštovanju vseh načel Pogodb v vseh politikah EU, zlasti previdnostnega načela in načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poudarja, da je potreben pravno zavezujoč okvir upravljanja na področju biotske raznovrstnosti, tj. pravila za biotsko raznovrstnost, ki bo temeljil na celoviti oceni učinka in ki bo usmerjal pot do leta 2050 z vrsto ciljev, vključno s cilji do leta 2030 in zavezami 15. zasedanja Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ter v katerem bo vzpostavljen mehanizem spremljanja s kazalniki SMART tako znotraj kot zunaj zavarovanih območij; poziva Komisijo, naj leta 2022 poda zakonodajni predlog v ta namen; poudarja, da bo zagotavljanje zadostnih človeških in finančnih virov ključnega pomena za učinkovito upravljanje; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisijo, naj razmisli o ustanovitvi neodvisnega evropskega znanstvenega odbora za biotsko raznovrstnost ali podobnega organa, ki bo ocenjeval skladnost ukrepov EU z ambicijami strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in v skladu s tem pripravljal politična priporočila, da se prepreči morebitno prekrivanje s politikami EGP ali drugih unijskih in mednarodnih organov; |
| --- | --- |

142.

| 143. | opozarja, da je v členu 37 Listine navedeno načelo zagotavljanja varstva okolja v zakonodaji EU; meni, da bi bilo treba pravico do zdravega okolja priznati v Listini in da bi EU morala voditi pobudo za to, da se podobno pravico prizna tudi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

143.

Raziskave, inovacije in izobraževanje

| 144. | poziva Komisijo, naj okrepi vključevanje biotske raznovrstnosti v programe EU za mlade, kot je evropska prostovoljska služba, in začne zeleni program Erasmus, ki bo del splošnega programa Erasmus in ki bo osredotočen na izmenjavo znanja, študentov in strokovnjakov na področju obnove in varstva; |
| --- | --- |

144.

| 145. | poudarja, da je potrebno boljše razumevanje sestave biotske raznovrstnosti in njenih vplivov na delovanje ekosistemov ter ekosistemske odpornosti; meni, da bi bilo treba povečati temeljne in uporabne raziskave o biotski raznovrstnosti, in poudarja, da je treba za to zagotoviti zadostna finančna sredstva; poziva k vključitvi raziskav biotske raznovrstnosti v različne evropske in nacionalne programe financiranja; ponovno poziva k posebni misiji za biotsko raznovrstnost v raziskovalnem programu EU; poudarja, da je treba znatno povečati finančna sredstva za javne raziskave; |
| --- | --- |

145.

| 146. | poudarja, kako pomembno je izvesti več raziskav biogeografskih regij in taksonomije organizmov ter vpliva krčenja gozdov in izgube biotske raznovrstnosti na osnovne storitve, kot je oskrba s hrano; poudarja, da je treba izboljšati znanje o povezavah med pojavom bolezni na eni strani ter zakonito in nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami ter ohranjanjem in degradacijo ekosistemov na drugi strani; |
| --- | --- |

146.

| 147. | trdno verjame, da bi bilo treba še naprej raziskovati oceane, saj so v veliki meri neraziskani; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj prevzame pomembno vlogo v pobudi OZN za desetletje oceanskih znanosti in naj upošteva priporočila misije Starfish 2030: obnovimo oceane in vode; meni, da bi bilo treba zagotoviti financiranje tudi za globokomorske ekosisteme in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

147.

| 148. | spodbuja raziskave o trajnostnih kmetijskih inovacijah, tehnologijah ter proizvodnih metodah in praksah za kmete, ki bi izboljšale biotsko raznovrstnost in zdravje ekosistemov, tudi o digitalizaciji, trajnostnem kmetijsko-gozdarskem sistemu, bioloških alternativah kemičnim pesticidom z majhnim tveganjem in kmetijstvu brez pesticidov; |
| --- | --- |

148.

| 149. | meni, da bi se bilo treba v okviru okrepljenih prizadevanj na področju raziskav osredotočiti tudi na družbene in gospodarske vplive ter priložnosti, ki jih nudijo politike ohranjanja, biotsko raznovrstnost tal ter taljenje ledenikov in permafrost; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pozdravlja ustanovitev centra za znanje o biotski raznovrstnosti in nove opazovalne skupine EU za tla; |
| --- | --- |

150.

| 151. | poudarja, kako pomembno je dodeliti ustrezna sredstva za zbiranje podatkov in razvoj kazalnikov za podporo povečanju zmogljivosti in sodelovanja na področju biotske raznovrstnosti med deležniki; priznava potencial digitalizacije, masovnih podatkov in umetne inteligence za izboljšanje našega razumevanja in poznavanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva Komisijo, naj podpira mala in srednja podjetja pri sodelovanju v raziskovalnih in inovacijskih prizadevanjih, da bi prispevali k doseganju ciljev strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

152.

| 153. | meni, da bi moralo biti znanje o okolju sestavni del izobraževanja; podpira vzpostavitev zaščitenih območij tudi za izobraževalne namene; poudarja, da bi bilo treba podpirati participativno znanost in ozaveščanje, tudi zato, da se družba zaveda, kako potrebni sta zaščita in obnova biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

153.

Svetovni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020, mednarodni ukrepi, trgovina in upravljanje oceanov

| 154. | opozarja na stališče, ki ga je izrazil v svoji resoluciji o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti o biotski raznovrstnosti in potrebi po večstranskem zavezujočem sporazumu po letu 2020, ki bo podoben Pariškemu sporazumu, da bi do leta 2030 zaustavili in obrnili trend izgubljanja biotske raznovrstnosti s cilji in kazalniki SMART, trdnim okvirom izvajanja in na znanosti temelječim, neodvisnim in preglednim mehanizmom pregleda; meni, da je leto 2021 prelomno za biotsko raznovrstnost na svetovni ravni in da bi morala EU med pogajanji delovati kot vodilna v svetu in si prizadevati za visoke ambicije, ki bi bile vsaj tako visoke, kot jih ima sama, vključno s pravno zavezujočimi svetovnimi cilji za obnovo in zaščito v višini vsaj 30 % do leta 2030; v zvezi s tem pozdravlja zavezo koalicije ambicioznih za naravo in ljudi, da zaščiti 30 % kopenskih in morskih območij na svetu; poudarja, da je treba podpirati države z nizkimi dohodki pri izvajanju tega novega okvira; poudarja pomen nadaljnjih zavez zasebnega sektorja za zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poziva Komisijo, naj spodbuja sprejetje svetovnih dolgoročnih standardov, ki bodo ambiciozni in jasni; ponavlja svoje stališče, da bi morala EU pri pogajanjih morda pozvati k zaščiti polovice planeta do leta 2050 (93); |
| --- | --- |

155.

| 156. | podpira pripravo mednarodne pogodbe o pandemijah v okviru Svetovne zdravstvene organizacije za povečanje odpornosti na prihodnje pandemije; ugotavlja, da je medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah na delavnici o biotski raznovrstnosti in pandemijah priporočila ustanovitev medvladnega sveta na visoki ravni za preprečevanje pandemij, ki bi olajšal sodelovanje med vladami, tudi tako, da bi zagotavljal znanstvene informacije, pomembne za oblikovanje politike, usklajeval oblikovanje okvira za spremljanje ter postavil temelje za morebitne cilje, ki bi združevali tri konvencije iz Ria; poziva EU in države članice, naj na konvenciji COP15 spodbujajo ustanovitev takšnega sveta, ki bi moral delovati v sinergiji z obstoječimi organi, kot je Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisijo in države članice, naj pozovejo k sprejetju posebnega poročila IPCC o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

157.

| 158. | je zaskrbljen zaradi novih pravnih in okoljskih izzivov ter izzivov na področju biološke varnosti in upravljanja, ki bi lahko nastali zaradi izpuščanja organizmov z gensko spremenjenim genskim vlekom v okolje, tudi če zaradi ohranjanja narave; je seznanjen z rezultatom ad hoc tehnične strokovne skupine Konvencije o biološki raznovrstnosti o genskih vlekih in živih spremenjenih ribah (94), ki vzbuja zaskrbljenost, saj je težko predvidevati njihovo vedenje, ocenjevati tveganja in jih nadzirati po izpustu; ugotavlja, da bi lahko organizmi z genskim vlekom sami postali invazivne vrste; meni, da bi bilo treba do konca razviti smernice in orodja za oceno tveganja na svetovni ravni in ravni EU in okvir za spremljanje okolja, pa tudi jasne globalne mehanizme upravljanja za nadziranje in odpravo učinkov organizmov z genskim vlekom, ter da so potrebne dodatne raziskave o zdravstvenih, okoljskih, ekoloških, etičnih in drugih posledicah organizmov z genskim vlekom, da bi bolje razumeli njihov morebitni vpliv; zato meni, da v skladu s previdnostnim načelom (95) izpuščanje gensko spremenjenih organizmov ne bi smelo biti dovoljeno, niti zaradi ohranjanja narave; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poudarja potencial uporabe zelene diplomacije, trgovinske politike in večstranskih ukrepov za spodbujanje zaščite biotske raznovrstnosti zunaj Evrope; izraža podporo pobudi OZN za desetletje obnove ekosistemov (2021-2031) ter poziva Komisijo in države članice, naj varstvo okolja in biotske raznovrstnosti dejansko vključijo v vse zunanje ukrepe; |
| --- | --- |

159.

| 160. | poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri prizadevanjih za mednarodni sporazum o upravljanju naravnih virov, da bi pri njihovi rabi upoštevali omejene zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

160.

| 161. | poudarja, da degradacija ekosistemov in stres, s katerim se soočajo, škodujeta skupnemu prizadevanju za trajnostni razvoj in ogrožata napredek pri doseganju večine ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030, predvsem ciljev v zvezi z odpravo revščine in lakote, zagotavljanjem dostopa do vode in sanitarne oskrbe, zagotavljanjem prehranske varnosti in zdravega življenja ter zmanjšanjem socialnoekonomskih neenakosti v državah in med njimi; |
| --- | --- |

161.

| 162. | poudarja, da podnebne spremembe in degradacija okolja vse bolj vplivajo na dejavnike razseljevanja ljudi, saj se zaradi posledic podnebnih sprememb, degradacije okolja in naravnih nesreč prebivalstvo prisilno razseljuje; poudarja, da bodo zaradi podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti te krize v naslednjih desetletjih postale bolj pogoste, če se že zdaj ne bo hitro in učinkovito ukrepalo; poudarja, da mora biti EU pripravljena na razseljevanje zaradi podnebnih sprememb ter razseljevanje zaradi degradacije okolja in naravnih nesreč, in priznava, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zaščito človekovih pravic ogroženega prebivalstva; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poziva Komisijo, naj zlasti olajša krepitev zmogljivosti, vključno s prenosom znanja, izmenjavo tehnologije in usposabljanjem držav upravičenk za izvajanje Konvencije o biološki raznovrstnosti, Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter drugih konvencij in sporazumov, ki so bistveni za zaščito biotske raznovrstnosti, v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje in pomoči za trgovino; vztraja, da je treba okrepiti programe sodelovanja z državami zunaj EU, namenjene ohranitvi njihove domače biotske raznovrstnosti, vključno z medparlamentarnim dialogom, in državam v razvoju pomagati, da jih izvajajo; poziva tudi k izboljšanju skupnega upravljanja čezmejnih ekosistemov ter selitvenih poti in vrst ter k zmanjšanju možnosti prenosa tveganja izgube biotske raznovrstnosti na druge dele sveta; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pozdravlja pobude, kot je afriški veliki zeleni zid, in poziva Komisijo, naj razvije podobne pobude za druge regije in podpre mednarodne pobude za obnovo biotske raznovrstnosti po svetu, hkrati pa razširi ključna območja biotske raznovrstnosti, namenjena spodbujanju odpornosti držav v razvoju na podnebne spremembe; meni, da bi lahko novi instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje pomembno spodbujal spremembe v smeri obnove in ohranjanja biotske raznovrstnosti po vsem svetu; meni, da bi bilo treba v novem instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje znaten delež iz proračuna porabiti za obnovo in ohranjanje biotske raznovrstnosti, kar bi prispevalo k splošnemu cilju vključevanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

164.

| 165. | meni, da je znanje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ključno za učinkovito zaščito biotske raznovrstnosti, in opozarja, da je v posebnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah o podnebnih spremembah in zemljiščih priznana ključna vloga domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti pri ohranjanju okolja; poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj z mednarodno skupnostjo še naprej prizadevajo za priznavanje prispevka k varstvu biotske raznovrstnosti, za zagotavljanje njihovih pravic in za podporo njihovemu sodelovanju v postopkih odločanja; poziva tudi vse države članice, naj nemudoma ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989 (konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169); |
| --- | --- |

165.

| 166. | podpira prizadevanje posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje, ki želi oblikovati smernice o obveznostih na področju človekovih pravic v povezavi z okoljem, ekosistemi in biotsko raznovrstnostjo; poziva države članice in institucije EU, naj podprejo in se zavzemajo, da se bodo okvirna načela o človekovih pravicah in okolju, kot jih je leta 2018 predstavil posebni poročevalec OZN za človekove pravice in okolje, izvajala po vsem svetu; poziva tudi EU, naj podpre pobudo programa OZN za okolje o okoljskih pravicah; |
| --- | --- |

166.

| 167. | spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo zagotovila popolno izvajanje in izvrševanje določb o biotski raznovrstnosti v vseh trgovinskih sporazumih EU ter da bo bolje ocenila njihov vpliv na biotsko raznovrstnost; pozdravlja tudi, da nova trgovinska strategija poziva k tesnejšemu povezovanju trgovinske in notranje politike EU, in priznava, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti svetovni izziv, ki zahteva svetovna prizadevanja (96); poudarja, da struktura sedanjih sporazumov o prosti trgovini in veljavna pravila Svetovne trgovinske organizacije neustrezno obravnavajo vlogo trgovine pri drastičnem izgubljanju biotske raznovrstnosti; zato poziva Komisijo, naj nemudoma razmisli o posebnih in konkretnih ukrepih, s katerimi bi zagotovila, da trgovinski sporazumi EU ne bodo povzročali izgubljanja biotske raznovrstnosti ali je ogrožali, ter naj bo trgovinska politika EU dejansko usklajena z njeno strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

168.

| 169. | poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi novi in prihodnji trgovinski in naložbeni sporazumi povsem skladni z evropskim zelenim dogovorom, Pariškim sporazumom, zavezami EU glede biotske raznovrstnosti in cilji trajnostnega razvoja ter da bodo vsebovali zavezujoča in izvršljiva poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, vključno z zaščitnimi ukrepi ter učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami za neskladnost, tudi možnost ponovne uvedbe tarif; poleg tega poziva Komisijo, naj podobne ukrepe spodbuja tudi v obstoječih trgovinskih in naložbenih sporazumih; |
| --- | --- |

169.

| 170. | poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost, skupaj z gospodarsko in socialno razsežnostjo, sistematično vključiti v vse ocene učinka na trajnostnost na podlagi bolj zanesljive metodologije, kar predlagajo tudi študije Komisije, ki so na razpolago, ter da je treba dosledno upoštevati vidike, povezane z biotsko raznovrstnostjo; poziva, naj se ocene učinka na trajnostnost izvajajo v okviru predhodne študije o prihodnjih sporazumih o prosti trgovini in naložbah; poziva, naj se ocene učinka na trajnostnost v teku pogajanj redno posodabljajo, da bi čim prej ustrezno opredelili, ocenili in obravnavali morebitna tveganja za biotsko raznovrstnost v posameznih regijah in v EU ter naj odražajo ustrezne dvostranske zaveze, izoblikovane v pogajanjih; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vključevala časovni načrt s konkretnimi in preverljivimi zavezami, na podlagi katerih bo dosežen napredek pri drugih poglavjih; poudarja, da je za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi zavezami EU o biotski raznovrstnosti pomembno sistematično izvajanje rednih naknadnih ocen trajnosti in ocen učinka trgovinskih sporazumov na trajnostni razvoj; poziva Komisijo, naj posodobi sedanja poglavja trgovinskih in naložbenih sporazumov, tako da uporabi klavzule o dejavnem in pravočasnem pregledu, zato da bi čim prej zagotovila uskladitev obstoječih sporazumov o prosti trgovini z evropskim zelenim dogovorom, ter naj Parlamentu predstavi njegove rezultate in načrtovane prilagoditve; |
| --- | --- |

171.

| 172. | poziva Svet, naj v osnutku mandata za prihodnje sporazume in pri pregledu sedanjih sporazumov določi, da je Konvencija o biološki raznovrstnosti bistven element sporazumov o prosti trgovini, pod pogojem, da se doseže dogovor o obveznih mehanizmih za pregled nacionalnih ciljev; poziva ga, naj kot bistvena elementa sporazumov o prosti trgovini opredeli tudi Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Pariški sporazum ter poudari, da ju je treba učinkovito izvajati; poudarja pomen skorajšnje reforme uredbe o splošnem sistemu preferencialov pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja večstranskih konvencij o podnebnih in okoljskih vidikih, ki jih zajema uredba, vključno s Konvencijo o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo uvoženi proizvodi izpolnjevali enake standarde, kot veljajo za evropske proizvajalce, da bi zaščitili okolje in biotsko raznovrstnost ter zagotovili spoštovanje človekovih in delavskih pravic; poudarja, da je treba spodbujati enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni in sprejeti ukrepe za preprečevanje morebitne premestitve izgube biotske raznovrstnosti v tujino; poziva Komisijo, naj zagotovi študijo o učinkih izvoza EU in uporabljenih proizvodnih metod na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za prepoved izvoza nevarnih snovi, ki so v EU prepovedane, iz EU v skladu z načelom neškodovanja, z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za nekatere nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini in z evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

174.

| 175. | podpira namero Komisije, da v mednarodnih razpravah o trgovini in okolju povečuje ozaveščenost in spodbuja razlago ustreznih določb Svetovne trgovinske organizacije, ki priznavajo pravico članic, da se učinkovito odzovejo na svetovne okoljske izzive, zlasti na podnebne spremembe in zaščito biotske raznovrstnosti, in sicer predvsem z uporabo postopkov in proizvodnih metod, ki niso povezani z izdelkom; poleg tega meni, da bi si morala EU prizadevati za vključitev zavezujočih ravni varstva biotske raznovrstnosti v prihodnje delo v zvezi z reformo Svetovne trgovinske organizacije; spodbuja Komisijo, naj razmisli o tem, da bi v spore, ki izhajajo iz trgovinskih zavez in izjem glede varstva okolja, vključili strokovno znanje o trgovini in okolju; poziva Komisijo, naj ta predlog izpostavi v okviru svoje pobude Svetovne trgovinske organizacije o podnebju in trgovini; poziva k neodvisni poglobljeni analizi učinkov preostalih določb o reševanju sporov med vlagateljem in državo ter sistemu sodišč za naložbe v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

175.

| 176. | obžaluje pomanjkljivosti pri izvajanju predpisov EU za trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami, saj ne urejajo vseh ključnih vrst in ne zagotavljajo enakega varstva za živali, vzrejene v ujetništvu; poziva Komisijo, naj pri pregledu akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki bi moral biti popolnoma v skladu s strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in prejemati ustrezna finančna sredstva, vključno s pomočjo državam, ki niso članice EU, ter centrom in zatočiščem za reševanje prostoživečih živali in rastlin, skupaj obravnava zakonito in nezakonito trgovino; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo prepovedovala uvoz, pretovarjanje, nakup in prodajo prostoživečih rastlinskih in živalskih vrst, ulovljenih, obdelanih, prepeljanih ali prodanih v nasprotju z zakoni države izvora; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo in si prizadevaj; za ustavitev trgovine z ogroženimi vrstami in njihovimi deli; poudarja, da je pomembno razviti cilje SMART v ta namen; ponovno poziva k popolni in takojšnji prepovedi komercialnega trgovanja, izvoza ali ponovnega izvoza slonovine (97), vključno s slonovino, ki izvira iz časa pred konvencijo, na ravni EU znotraj in zunaj EU, hkrati pa poudarja, da bi morale biti še naprej možne omejene izjeme za uvoz in izvoz znanstvenih izdelkov, za glasbila, zakonito pridobljena pred letom 1975, in za trgovino z artefakti in starinami, izdelanimi pred letom 1947, pod pogojem, da jim je priloženo veljavno potrdilo, ter poziva k podobnim omejitvam za druge ogrožene vrste, kot so tigri in nosorogi; poziva, naj se ta prepoved začne izvajati brez odlašanja, že v letu 2021; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisijo in države članice, naj svetovni skupnosti pomagajo pri obravnavanju tveganj, povezanih s trgovino in prodajo prostoživečih živali; poziva Komisijo, naj regulativne dialoge, ki so predvideni v sporazumih o prosti trgovini, uporabi za promocijo strogih sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU ter standardov dobrobiti živali, da bi čim bolj zmanjšali tveganje za prihodnje epidemije in pandemije; poziva jo tudi, naj po potrebi razmisli o sprejetju moratorija za uvoz prostoživečih živali ali drugih vrst z območij izbruha nalezljivih bolezni, da bi ustrezno upoštevala varnostne vidike; |
| --- | --- |

178.

| 179. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je onesnaženost morij s plastiko od leta 1980 povečala za desetkrat, danes pa je zaradi tega pojava neposredno prizadetih vsaj 267 vrst, ogroženo pa je tudi zdravje ljudi; izraža zaskrbljenost zaradi onesnaževanja, ki ga povzročata mikroplastika in nanoplastika, ter njunega vpliva na morsko biotsko raznovrstnost; poudarja potrebo po sinergijah med akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

179.

| 180. | poziva EU, naj vodi pogajanja za globalni sporazum o plastiki, tudi o oceanih brez plastike, in zavezujočih ciljih do leta 2030; |
| --- | --- |

180.

| 181. | ugotavlja, da članice Svetovne trgovinske organizacije pogajanj o ribiških subvencijah niso zaključile do konca leta 2020; globoko obžaluje, da ni bila izpolnjena zaveza v okviru ciljev trajnostnega razvoja (cilj 14.6) o opustitvi škodljivih subvencij za ribištvo do leta 2020; podpira poziv k sprejetju globalnega sporazuma o prepovedi škodljivih subvencij za ribištvo; zato poziva EU, naj prevzame vidnejšo vlogo v pogajanjih, Komisijo pa, naj zagotovi, da bodo določbe o ribištvu v trgovinskih sporazumih ščitile morsko biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

181.

| 182. | meni, da bi morali biti oceani na mednarodni ravni priznani kot svetovni skupni vir, da bi jih lahko zaščitili; prav tako poziva EU, naj se na naslednjem zasedanju medvladne konference o biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije zavzame za sprejetje ambicioznega svetovnega sporazuma o oceanih, s katerim bi po vsem svetu zaščitili morsko biotsko raznovrstnost na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, in za medvladni panel o oceanih; |
| --- | --- |

182.

| 183. | meni, da je treba doseči celovit okvir pomorske politike EU, v katerem bodo morska biotska raznovrstnost, podnebna politika in skupna ribiška politika usklajene; |
| --- | --- |

183.

| 184. | poudarja, da velja globokomorsko območje za najbolj biotsko raznovrstno območje na Zemlji in opravlja ključne ekološke storitve, vključno z dolgoročno sekvestracijo ogljika; poudarja, da bo globokomorsko rudarjenje zelo verjetno povzročilo neizogibno in trajno izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba v sektorju globokomorskega rudarjenja, ki je v razvoju, uporabljati previdnostno načelo; želi spomniti na svojo resolucijo z dne 16. januarja 2018 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (98) ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uvedbo moratorija na globokomorsko rudarjenje, tudi pri Mednarodnem organu za morsko dno, dokler se ne preučijo in raziščejo učinki globokomorskega rudarjenja na morsko okolje, biotsko raznovrstnost in človekove dejavnosti na morju ter dokler se z upravljanjem globokomorskega rudarjenja ne more zagotoviti, da ne bo prišlo do izgube morske biotske raznovrstnosti ali poslabšanja morskih ekosistemov; poudarja, da mora Komisija v skladu s krožnim gospodarstvom, ki temelji na zmanjševanju količine, ponovni uporabi in recikliranju mineralov in kovin, prenehati financirati razvoj tehnologije globokomorskega rudarjenja; |
| --- | --- |

184.

| 185. | ponovno poziva (99) države članice in Komisijo, naj z delom pri Mednarodni agenciji za morsko dno skušajo zagotoviti preglednost njenih delovnih metod in učinkovito varstvo morskega okolja pred škodljivimi učinki ter varstvo in ohranjanje morskega okolja, kot se zahteva v delih XI in XII Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, ter poziva države članice, naj prevzamejo proaktivno in progresivno vlogo v mednarodnih organih, da bi predlagale reforme preglednosti in povečale splošne okoljske ambicije sprejetih ukrepov; |
| --- | --- |

185.

| 186. | opozarja, kako izredno pomembne so populacije kitov za morske ekosisteme in sekvestracijo ogljika; želi spomniti, da odločno podpira ohranitev svetovnega moratorija za komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov (100); obžaluje, da je Japonska izstopila iz Mednarodne komisije za kitolov; poziva Norveško in Japonsko k zaustavitvi kitolovnih dejavnosti; poziva EU in države članice, naj Mednarodno komisijo za kitolov pozovejo, naj tudi uradno obravnava komercialne kitolovne dejavnosti na Norveškem; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Ferske otoke, naj zaustavijo sporen vsakoletni lov na mrke pliskavke, znan tudi kot „grindadràp“; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj bodo glede tega vprašanja stalno v stiku s Ferskimi otoki in si prizadevajo za opustitev te prakse; |
| --- | --- |

187.

Izvajanje in izvrševanje naravovarstvene zakonodaje

| 188. | države članice poziva, naj v celoti izvajajo in izpolnjujejo obveznosti iz veljavne okoljske zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj hitreje, učinkoviteje in pregledneje, tudi z rednim spremljanjem primerov, izvaja postopke za ugotavljanje kršitev, da bi odpravila vse primere neskladnosti, in naj do leta 2022 izboljša svojo javno podatkovno zbirko, da bo mogoče ukrepe, ki so jih države članice in Komisija sprejele v odziv na okoljske kršitve, spremljati na razumljiv in dostopen način; Komisijo poziva tudi, naj nameni ustrezna sredstva za odpravo trenutnih zamud; meni, da je zadostno število kvalificiranih uslužbencev in virov osnovni pogoj za uspešno izvajanje in izvrševanje politik EU; |
| --- | --- |

188.

| 189. | zlasti poziva Komisijo, naj hitro začne postopke za ugotavljanje kršitev v primerih nezakonite sečnje, pri čemer naj sodeluje z drugimi evropskimi organizacijami, kot je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter v zvezi z nespoštovanjem okvirne direktive o vodah (101) in okvirne direktive o morski strategiji (102), da bi izpolnili zahteve za doseganje dobrega okoljskega stanja evropskih morij in voda; |
| --- | --- |

189.

| 190. | poziva države članice, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, naj pospešijo izvajanje in izvrševanje, vlade držav članic pa, naj posodobijo svoje nacionalne strategije za biotsko raznovrstnost in Komisiji vsaki dve leti predložijo poročilo o strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj opravi vmesno oceno in po potrebi pregleda strategijo; |
| --- | --- |

190.

| 191. | poudarja, da je izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU v vseh državah članicah pomembno tudi za to, da bi bil regulativni okvir stabilen in pregleden tudi za deležnike, vključno z gospodarskimi subjekti; poziva Komisijo in države članice, naj dosežejo cilje strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 na najučinkovitejši način, pri čemer gospodarski subjekti ne bi nosili nepotrebnega upravnega bremena; |
| --- | --- |

191.

| 192. | meni, da je treba v državah članicah in na čezmejni ravni okrepiti boj proti okoljskemu kriminalu; meni, da obstajajo velike razlike med državami članicami EU, zaradi katerih kazensko okoljsko pravo ni učinkovito; zato poziva Komisijo, naj revidira direktivo o okoljski kriminaliteti (103), da bi obravnavala te razlike; poziva, naj se kazniva dejanja zoper okolje, kot je nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, ter kazniva dejanja, povezana s prostoživečimi živalmi in rastlinami, priznajo kot huda kazniva dejanja, ki bi jih bilo treba ustrezno kaznovati z močnimi odvračilnimi ukrepi, zlasti če gre za organizirani kriminal; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče v Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu vključiti protokol o kaznivih dejanjih, povezanimi s prostoživečimi živalmi in rastlinami; |
| --- | --- |

192.

| 193. | poudarja pomen odgovornosti v primeru kršitev zakonodaje ali okoljske škode; poziva, naj se direktiva o okoljski odgovornosti (104) čim prej revidira in preoblikuje v povsem harmonizirano uredbo; |
| --- | --- |

193.

| 194. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja okoljskih zagovornikov in aktivistov, zlasti v državah v razvoju, ter poziva Komisijo in države članice, naj jih podpirajo po vsem svetu; |
| --- | --- |

194.

| 195. | poziva Komisijo, naj opredeli posebno strategijo zaščite in podpore za lokalne skupnosti in zagovornike okoljskih človekovih pravic in zemljiških pravic, ki bi jo bilo treba uskladiti v vseh programih zunanje pomoči; prav tako poziva k večji podpori organizacijam civilne družbe, ki delujejo na področju varstva okolja in biotske raznovrstnosti, predvsem z vzpostavitvijo partnerstev in krepitvijo zmogljivosti za zaščito pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

195.

| 196. | znova poudarja, da morajo države članice zagotoviti ohranjanje območij Natura 2000 in ohranjanje ali ponovno vzpostavitev ugodnega stanja ohranjenosti zaščitenih vrst in habitatov; poziva k celovitemu izvajanju direktive o habitatih, da bi se ohranitveni ukrepi uskladili z najnovejšim tehničnim in znanstvenim napredkom; se zaveda težav, ki izhajajo iz soobstoja živinoreje in velikih mesojedcev v nekaterih državah članicah; zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za reševanje socialno-ekonomskih konfliktov, povezanih s sobivanjem z velikimi plenilci, na primer preventivne in izravnalne ukrepe, pri čemer naj zagotavljajo varstvo teh živali; ugotavlja, da obstajajo jasne smernice za izvajanje teh ukrepov, tudi glede hibridizacije volkov, v skladu z Direktivo 92/43/EGS; |
| --- | --- |

196.

| 197. | poudarja, da je uspešno izvajanje strategije odvisno od vključenosti vseh ustreznih akterjev in sektorjev; poudarja, da je treba te akterje in sektorje pritegniti in spodbujati, da bi dosegli napredek pri uresničevanju ciljev strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo deležnikov za razprave z različnimi deležniki in skupnostmi in zagotovi vključujoč, enakopraven in pravičen prehod; meni, da bi morala ta platforma olajšati dejavno in reprezentativno sodelovanje skupnosti in deležnikov v postopku odločanja; |
| --- | --- |

197.

| 198. | poudarja, da je ključnega pomena v prihodnjo revizijo direktive o nefinančnem poročanju vključiti zahteve, ki bodo vključevale tako podnebne zahteve kot tudi zahteve glede biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

(3)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

(4)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(7)  UL C 23, 21.1.2021, str. 130.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0285.

(9)  UL C 356, 4.10.2018, str. 38.

(10)  UL C 101, 16.3.2018, str. 123.

(11)  UL C 337, 20.9.2018, str. 30.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0201.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0241.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(15)  „Climate change exacerbates biodiversity loss: Post-2020 biodiversity targets will have to consider global warming“, Karlsruher Institut für Technologie, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  Summary for policymakers of the IPBES Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Povzetek za oblikovalce politik o globalnem poročilu IPBES o oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev).

(17)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018).

(18)  Napoved o svetovni biotski raznovrstnosti 5.

(19)  Daszak, P. idr., Workshop Report on Biodiversity and Pandemics (Poročilo z delavnice o biotski raznovrstnosti in pandemijah), Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Bonn, 2020.

(20)  Prav tam.

(21)  Durant, O., Natural Medicine: Past to Present, University College of London, London, 2018.

(22)  Poročilo Evropske agencije za okolje z dne 23. novembra 2020 z naslovom An introduction to Europe’s Protected Areas (Uvod v zaščitena evropska območja).

(23)  Učinkovitost upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000.

(24)  ten Brink, P. idr., Natura 2000 – Jobs Scoping Study (Executive summary) (Natura 2000 – Študija o določanju obsega delovnih mest (povzetek)), Inštitut za evropsko okoljsko politiko, Brusselj, 2017.

(25)  Prav tam.

(26)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča z dne 21. februarja 2017 z naslovom Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj.

(27)  Poročilo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo z dne 20. maja 2018 z naslovom Zakaj so čebele pomembne.

(28)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0104.

(29)  Globalno poročilo IPBES o oceni z dne 31. maja 2019 biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah.

(30)  Leclère, D. idr., „Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy“, Nature, letnik 585, Nature Research, London, 2020, str. 551–556.

(31)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0143).

(32)  Poročilo Evropskega računskega sodišča z naslovom Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil.

(33)  Poročilo Evropske agencije za okolje z naslovom The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Evropsko okolje – stanje in napovedi za leto 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo).

(34)  Bar-On, Y.M., Phillips, R. in Milo, R., „The biomass distribution on Earth“, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, letnik. 115, št. 25, National Academy of Sciences, Washington, D.C., 2018.

(35)  Poročilo Evropskega računskega sodišča z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena.

(36)  Članek Evropskega parlamenta z dne 9. decembra 2020 z naslovom Trajnostno gospodarjenje: Evropski poslanci proti krčenju gozdov.

(37)  Poročilo Komisije z dne 15. oktobra 2020 z naslovom Stanje narave v Evropski uniji – Poročilo o stanju in trendih vrst in habitatnih tipov, zavarovanih z direktivo o pticah in direktivo habitatih, v obdobju 2013–2018 (COM(2020)0635).

(38)  Prav tam.

(39)  Poročilo programa za okolje Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Združenih narodov z dne 22. maja 2020 z naslovom The State of the World’s Forests – Forests, biodiversity and people (Stanje svetovnih gozdov – gozdovi, biotska raznovrstnost in ljudje).

(40)  Resolucija s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU.

(41)  Poročilo Skupnega raziskovalnega središča za znanstveno podporo politiki z dne 13. oktobra 2020 z naslovom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment’ (supplement) and Commission Directorate-General for Environment BEST initiative (voluntary scheme for Biodiversity and Ecosystem Services in EU Outermost Regions and Overseas Countries and Territories) (Ocena ekosistemov EU (dodatek) in pobuda BEST Generalnega direktorata Komisije za okolje (prostovoljna shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve v najbolj oddaljenih regijah EU ter čezmorskih državah in ozemljih).

(42)  Pobuda BEST.

(43)  Summary for policymakers of the IPBES Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Povzetek za oblikovalce politik o globalnem poročilu IPBES o oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev).

(44)  Globalno poročilo IPBES o oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah in napoved o svetovni biotski raznovrstnosti 5.

(45)  Poročilo Evropske agencije za okolje z dne 25. junija 2020 z naslovom Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach (Sporočila o morju II – Usmerjanje poti k čistemu, zdravemu in produktivnemu morju z izvajanjem ekosistemskega pristopa).

(46)  Posebno poročilo IPCC z dne 24. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju.

(47)  Generalni direktorat Komisije za okolje, Descriptor 10: Marine Litter (Deskriptor 10 – morski odpadki).

(48)  Prav tam.

(49)  Poročilo Evropske agencije za okolje o stanju narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018.

(50)  Poročilo z delavnice IPBES z dne 29. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah.

(51)  Prav tam.

(52)  Poročilo programa za okolje Združenih narodov z dne 6. julija 2020 z naslovom Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (Preprečevanje naslednje pandemije – zoonotske bolezni in kako prekiniti verigo prenosa).

(53)  Tristranski dokument za razpravo iz aprila 2010 o delitvi odgovornosti in usklajevanju svetovnih dejavnosti za obravnavo zdravstvenih tveganj na stičišču žival–človek–ekosistemi.

(54)  Sporočilo Komisije z dne 11. novembra 2020 o oblikovanju evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020)0724).

(55)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(56)  Priporočilo IUCN z dne 10. septembra 2016 o zaščitenih območjih in drugih območjih, ki so pomembna za biotsko raznovrstnost, v zvezi z okolju škodljivimi industrijskimi dejavnostmi in razvojem infrastrukture.

(57)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(58)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(59)  Poročilo Evropske agencije za okolje o učinkovitosti upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000.

(60)  Sporočilo za javnost organizacije Fish Migration Foundation z dne 28. julija 2020Massive decline in migratory freshwater fish populations could threaten livelihoods of millions, warns new report (V skladu z novim poročilom bi lahko množično zmanjšanje selivskih staležev sladkovodnih rib ogrozilo preživetje milijonov ljudi).

(61)  Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018.

(62)  Poročilo Komisije z dne 2. oktobra 2015 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2015)0478).

(63)  Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018.

(64)  Borealna biogeografska regija ima po podatkih (iz leta 2019) za obdobje 2013–2018, o katerih se poroča v skladu s členom 17 direktive o habitatih, 4,84 %, atlantska pa 4,94 % površin v ugodnem stanju.

(65)  Podatki (iz leta 2019) za obdobje 2013–2018, o katerih se poroča v skladu s členom 17 direktive o habitatih.

(66)  Resolucija o Konvenciji o biološki raznovrstnosti.

(67)  Resolucija o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov.

(68)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2019 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 546/2011 glede ocene učinka fitofarmacevtskih sredstev na medonosne čebele (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0041).

(69)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(70)  Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES – Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

(71)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0040).

(72)  Pogodbenice UNCCD so nevtralnost glede degradacije tal opredelile kot stanje, v katerem količina in kakovost talnih virov, ki sta potrebna za podporo delovanju ekosistemov in ekosistemskih storitev ter povečanju prehranske varnosti, ostajata nespremenjena ali se povečata v ustreznih časovnih in prostorskih merilih in ekosistemih.

(73)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča z dne 18. decembra 2018 z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi.

(74)  Stanje narave v EU – rezultati poročanja na podlagi direktiv o naravi za obdobje 2013–2018.

(75)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča z dne 5. junija 2020 z naslovom Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil.

(76)  Prav tam.

(77)  Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

(78)  Poročilo Evropske agencije za okolje Marine Messages II (Morska sporočila II), str. 34.

(79)  Tehnični dokument Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) z dne 19. februarja 2019 z naslovom A third assessment of global marine fisheries discards (Tretja ocena zavržkov svetovnega morskega ribištva).

(80)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil.

(81)  Uredba (EU) 2016/2336 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (UL L 354, 23.12.2016, str. 1).

(82)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

(83)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(84)  Resolucija o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo.

(85)  Začasni dogovor o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) COM(2020)0080 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)).

(86)  UL C 411, 27.11.2020, str. 48.

(87)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(88)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

(89)  Uredba (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(90)  Tsiamis, K. et al., Prioritizing marine invasive alien species in the European Union through horizon scanning (Prednostna obravnava morskih invazivnih tujerodnih vrst v Evropski uniji prek obzornega preiskovanja), Aquatic Conservation – Marine and Freshwater Ecosystems, zvezek 30, št. 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  Uredba (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (UL L 317, 4.11.2014, str. 35).

(92)  Poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj iz aprila 2020 z naslovom A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance (Celovit pregled financiranja za biotsko raznovrstnost v svetu).

(93)  Resolucija o Konvenciji o biološki raznovrstnosti.

(94)  Poročilo ad hoc tehnične strokovne skupine Konvencije o biološki raznovrstnosti z dne 15. aprila 2020 o oceni tveganja.

(95)  Prav tam.

(96)  Sporočilo Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066).

(97)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2016 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (UL C 224, 27.6.2018, str. 117).

(98)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru (UL C 458, 19.12.2018, str. 9).

(99)  Resolucija o mednarodnem upravljanju oceanov.

(100)  Resolucija o kitolovu na Norveškem.

(101)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(102)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(103)  Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

(104)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

---

četrtek 10. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Nasprotje interesov pri češkem predsedniku vlade

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o nasprotju interesov pri češkem predsedniku vlade (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310(6) in 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Obvestila Komisije – Smernice o izogibanju in obvladovanju nasprotja interesov v skladu s finančno uredbo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Obvestila Komisije – Smernice o izogibanju in obvladovanju nasprotja interesov v skladu s finančno uredbo (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji za leta 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 in 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji za leta 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 in 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (3) in svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (3) in svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (4),

| — | ob upoštevanju misij za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki ju je Odbor za proračunski nadzor opravil 26. in 27. marca 2014 in od 26. do 28. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misij za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki ju je Odbor za proračunski nadzor opravil 26. in 27. marca 2014 in od 26. do 28. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju končnega poročila iz novembra 2019 o reviziji delovanja sistemov upravljanja in nadzora, vzpostavljenih za preprečevanje nasprotja interesov na Češkem, ki sta ga izvedla generalna direktorata Komisije za regionalno in mestno politiko (REGIO) ter za zaposlovanje, vključevanje in socialne zadeve (EMPL), ki je bilo objavljeno 23. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila iz novembra 2019 o reviziji delovanja sistemov upravljanja in nadzora, vzpostavljenih za preprečevanje nasprotja interesov na Češkem, ki sta ga izvedla generalna direktorata Komisije za regionalno in mestno politiko (REGIO) ter za zaposlovanje, vključevanje in socialne zadeve (EMPL), ki je bilo objavljeno 23. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (5),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o pravni državi za leto 2020, zlasti poglavja o stanju pravne države na Češkem (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o pravni državi za leto 2020, zlasti poglavja o stanju pravne države na Češkem (SWD(2020)0302),

| — | ob upoštevanju vmesnega ocenjevalnega poročila o skladnosti iz četrtega kroga ocenjevanja skupine držav proti korupciji (GRECO) o Češki republiki, ki ga je skupina GRECO sprejela na 84. plenarnem zasedanju decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega ocenjevalnega poročila o skladnosti iz četrtega kroga ocenjevanja skupine držav proti korupciji (GRECO) o Češki republiki, ki ga je skupina GRECO sprejela na 84. plenarnem zasedanju decembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila o Češki 2020 z dne 26. februarja 2020 (SWD(2020)0502), ki je priloženo sporočilu Komisije z naslovom Evropski semester 2020: ocena napredka pri strukturnih reformah in preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij ter rezultati poglobljenih pregledov v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o Češki 2020 z dne 26. februarja 2020 (SWD(2020)0502), ki je priloženo sporočilu Komisije z naslovom Evropski semester 2020: ocena napredka pri strukturnih reformah in preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij ter rezultati poglobljenih pregledov v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 (COM(2020)0150),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za proračunski nadzor,

| A. | ker člena 61 in 63 finančne uredbe, člen 24 Direktive 2014/24/EU o pravilih za preprečevanje nasprotij interesov pri javnem naročanju, člena 144 in 145 uredbe o skupnih določbah za sklade z deljenim upravljanjem, Uredba (EU) št. 1303/2013, sodna praksa Sodišča in češki zakon št. 159/2006 o nasprotju interesov, kakor je bil spremenjen 29. novembra 2016, določajo posebne obveznosti in zagotavljajo orodja za učinkovito obravnavanje primerov nasprotja interesov; |
| --- | --- |

A.

ker člena 61 in 63 finančne uredbe, člen 24 Direktive 2014/24/EU o pravilih za preprečevanje nasprotij interesov pri javnem naročanju, člena 144 in 145 uredbe o skupnih določbah za sklade z deljenim upravljanjem, Uredba (EU) št. 1303/2013, sodna praksa Sodišča in češki zakon št. 159/2006 o nasprotju interesov, kakor je bil spremenjen 29. novembra 2016, določajo posebne obveznosti in zagotavljajo orodja za učinkovito obravnavanje primerov nasprotja interesov;

| B. | ker je predsednik češke vlade Andrej Babiš ustanovil konglomerat Agrofert, ki ga sestavlja več kot 230 podjetij; ker je bilo razkrito, da je predsednik vlade Andrej Babiš eden od dejanskih lastnikov družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB Private Trust I in AB Private Trust II (kjer je prav tako dejanski lastnik) nadzoruje skupino Agrofert, med drugim tudi več pomembnih čeških medijskih hiš; |
| --- | --- |

B.

ker je predsednik češke vlade Andrej Babiš ustanovil konglomerat Agrofert, ki ga sestavlja več kot 230 podjetij; ker je bilo razkrito, da je predsednik vlade Andrej Babiš eden od dejanskih lastnikov družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB Private Trust I in AB Private Trust II (kjer je prav tako dejanski lastnik) nadzoruje skupino Agrofert, med drugim tudi več pomembnih čeških medijskih hiš;

| C. | ker je januarja in februarja 2019 več služb Komisije (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI (pridruženi generalni direktorat)) izvedlo usklajeno in celovito revizijo uporabe zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje; ker bodo v okviru revizije, ki jo izvaja GD AGRI, preučena domnevna nasprotja interesov pri izvajanju skupne kmetijske politike na Češkem; |
| --- | --- |

C.

ker je januarja in februarja 2019 več služb Komisije (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI (pridruženi generalni direktorat)) izvedlo usklajeno in celovito revizijo uporabe zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje; ker bodo v okviru revizije, ki jo izvaja GD AGRI, preučena domnevna nasprotja interesov pri izvajanju skupne kmetijske politike na Češkem;

| D. | ker je Komisija aprila 2021 objavila ustrezno redigirano različico končnega revizijskega poročila o pravnem izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki sta jo preverila GD EMPL in GD REGIO; ker drugo revizijsko poročilo GD AGRI še vedno ni bilo objavljeno; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija aprila 2021 objavila ustrezno redigirano različico končnega revizijskega poročila o pravnem izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki sta jo preverila GD EMPL in GD REGIO; ker drugo revizijsko poročilo GD AGRI še vedno ni bilo objavljeno;

| E. | ker objavljeno revizijsko poročilo opozarja na hude pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora (6) v Češki republiki ter na napake, ki jih je treba odpraviti s finančnimi popravki; |
| --- | --- |

E.

ker objavljeno revizijsko poročilo opozarja na hude pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora (6) v Češki republiki ter na napake, ki jih je treba odpraviti s finančnimi popravki;

| F. | ker je GD REGIO v revizijskem poročilu odkril tri primere, ko je bila dodelitev nepovratnih sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v nasprotju s češko zakonodajo in uredbo EU o skupnih določbah; |
| --- | --- |

F.

ker je GD REGIO v revizijskem poročilu odkril tri primere, ko je bila dodelitev nepovratnih sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v nasprotju s češko zakonodajo in uredbo EU o skupnih določbah;

| G. | ker še vedno poteka kazenska preiskava predsednika vlade Babiša, ki se je začela zaradi poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) o nepravilni uporabi subvencij EU za mala podjetja, ki je bila končana in nato ponovno odprta ter je bila o njej objavljena resolucija Parlamenta z dne 19. junija 2020; |
| --- | --- |

G.

ker še vedno poteka kazenska preiskava predsednika vlade Babiša, ki se je začela zaradi poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) o nepravilni uporabi subvencij EU za mala podjetja, ki je bila končana in nato ponovno odprta ter je bila o njej objavljena resolucija Parlamenta z dne 19. junija 2020;

| H. | ker Komisija po enem letu še vedno ni zagotovila izčrpnega odgovora na zahtevo Parlamenta, da opredeli višino skupnega zneska subvencij, ki so jih prejeli subjekti skupine Agrofert; |
| --- | --- |

H.

ker Komisija po enem letu še vedno ni zagotovila izčrpnega odgovora na zahtevo Parlamenta, da opredeli višino skupnega zneska subvencij, ki so jih prejeli subjekti skupine Agrofert;

| I. | ker po resolucijah Parlamenta iz decembra 2018 in junija 2020 o nasprotju interesov predsednika vlade Babiša in več kot dve leti po začetku revizij Komisije to nasprotje interesov še vedno ni razjasnjeno; |
| --- | --- |

I.

ker po resolucijah Parlamenta iz decembra 2018 in junija 2020 o nasprotju interesov predsednika vlade Babiša in več kot dve leti po začetku revizij Komisije to nasprotje interesov še vedno ni razjasnjeno;

| J. | ker lahko države članice zagotovijo dobro finančno poslovodenje le, če javni organi delujejo v skladu z zakonodajo, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, in če preiskovalni organi in tožilstvo učinkovito preganjajo kazniva dejanja, do katerih je prišlo zaradi primerov nasprotja interesov, ki niso bili ustrezno obravnavani; |
| --- | --- |

J.

ker lahko države članice zagotovijo dobro finančno poslovodenje le, če javni organi delujejo v skladu z zakonodajo, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, in če preiskovalni organi in tožilstvo učinkovito preganjajo kazniva dejanja, do katerih je prišlo zaradi primerov nasprotja interesov, ki niso bili ustrezno obravnavani;

| K. | ker lahko v skladu s členom 3(b) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 neuspešno preprečevanje nasprotja interesov kaže na kršenje načel pravne države; |
| --- | --- |

K.

ker lahko v skladu s členom 3(b) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 neuspešno preprečevanje nasprotja interesov kaže na kršenje načel pravne države;

| L. | ker so vzpostavljene podrobne politike in pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov in zaznanih nasprotij interesov bistven del dobrega upravljanja in dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

L.

ker so vzpostavljene podrobne politike in pravila za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov in zaznanih nasprotij interesov bistven del dobrega upravljanja in dobrega finančnega poslovodenja;

| M. | ker so bile v misiji Odbora za proračunski nadzor februarja 2020 odkrite zaskrbljujoče omejitve pravnega okvira, ki ovirajo učinkovito in uspešno delo češkega vrhovnega revizijskega urada, saj mu preprečujejo preverjanje pravilnosti in rezultatov porabe javnih sredstev na regionalni in lokalni ravni ali preverbe končnih upravičencev na kraju samem; |
| --- | --- |

M.

ker so bile v misiji Odbora za proračunski nadzor februarja 2020 odkrite zaskrbljujoče omejitve pravnega okvira, ki ovirajo učinkovito in uspešno delo češkega vrhovnega revizijskega urada, saj mu preprečujejo preverjanje pravilnosti in rezultatov porabe javnih sredstev na regionalni in lokalni ravni ali preverbe končnih upravičencev na kraju samem;

1.

pozdravlja objavo končnega revizijskega poročila GD REGIO in GD EMPL o delovanju sistemov upravljanja in nadzora, vzpostavljenih za preprečevanje nasprotja interesov na Češkem, po večkratnih pozivih Parlamenta, v katerem je potrjeno nasprotje interesov predsednika vlade Babiša v zvezi s konglomeratom Agrofert in s tem tudi stališče Parlamenta, izraženo v prejšnjih resolucijah in poročilih o razrešnici;

2.

pozdravlja, da GD REGIO in GD EMPL priznavata, da je pomemben javni interes za preglednost in obveščanje o teh izrednih razmerah dovolj upravičen razlog za objavo; kljub temu obžaluje, da so bile ugotovitve objavljene šele aprila 2021, čeprav je bilo končno revizijsko poročilo češkim organom poslano že novembra 2019 in je Komisija prejela odgovore maja 2020; poziva GD AGRI, naj pospeši revizijski postopek in nadaljnje ukrepanje ter brez nepotrebnega odlašanja objavi svoje končno revizijsko poročilo; poziva, naj se posebna pozornost nameni plačilom podjetjem, ki so neposredno ali posredno v lasti predsednika vlade Babiša ali drugih članov češke vlade;

3.

obžaluje, da revizijski in razčiščevalni postopki ter postopki za uporabo finančnega popravka trajajo že več let; poziva Komisijo, naj revidira pravila za revizijo in postopke finančnih popravkov, da bi se omogočili hitrejši sklepi in izterjava neupravičeno izplačanih sredstev EU; ponovno poziva Komisijo, naj objavi vse dokumente, povezane s tem primerom nasprotja interesov češkega predsednika vlade;

4.

| — | so bila subjektom skupine Agrofert neupravičeno dodeljena sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

so bila subjektom skupine Agrofert neupravičeno dodeljena sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | je predsednik vlade dejanski lastnik holdinga Agrofert in od februarja 2017 tudi skrbniških skladov AB Private Trust I in AB Private Trust II, ki ju nadzoruje, s čimer ohranja neposreden gospodarski interes pri ekonomski uspešnosti podjetja Agrofert, |
| --- | --- |

—

je predsednik vlade dejanski lastnik holdinga Agrofert in od februarja 2017 tudi skrbniških skladov AB Private Trust I in AB Private Trust II, ki ju nadzoruje, s čimer ohranja neposreden gospodarski interes pri ekonomski uspešnosti podjetja Agrofert,

| — | je bil predsednik vlade Babiš dejavno vključen v izvrševanje proračuna EU na Češkem in je lahko vplival na organe, kot sta Svet evropskih strukturnih in investicijskih skladov in nacionalni usklajevalni organ, hkrati pa je sodeloval pri odločitvah, ki so vplivale na skupino Agrofert, |
| --- | --- |

—

je bil predsednik vlade Babiš dejavno vključen v izvrševanje proračuna EU na Češkem in je lahko vplival na organe, kot sta Svet evropskih strukturnih in investicijskih skladov in nacionalni usklajevalni organ, hkrati pa je sodeloval pri odločitvah, ki so vplivale na skupino Agrofert,

| — | so se opredeljenim projektom dodelila sredstva v nasprotju s členom 4c revidiranega češkega zakona o nasprotju interesov in finančno uredbo EU, |
| --- | --- |

—

so se opredeljenim projektom dodelila sredstva v nasprotju s členom 4c revidiranega češkega zakona o nasprotju interesov in finančno uredbo EU,

| — | je bilo v revidiranem obdobju ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje funkcije Andreja Babiša kot predsednika vlade, predsednika Sveta evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in pred tem še podpredsednika vlade, pristojnega za gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

je bilo v revidiranem obdobju ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje funkcije Andreja Babiša kot predsednika vlade, predsednika Sveta evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in pred tem še podpredsednika vlade, pristojnega za gospodarstvo;

5.

ugotavlja, da je od 1. junija 2021 s češkim zakonom št. 37/2021 Sb. o registraciji dejanskih lastnikov končno prenesena v nacionalno zakonodajo peta direktiva o preprečevanju pranja denarja, v skladu s katero je treba vzpostaviti javno dostopne registre za družbe, sklade in druge pravne ureditve; opominja, da je rok za prenos te direktive potekel 10. januarja 2020; ostro kritizira dejstvo, da je Češka peto direktivo o preprečevanju pranja denarja prenesla s tako veliko zamudo; ugotavlja, da je predsednik vlade Andrej Babiš od 1. junija 2021 vpisan v češki register lastnikov kot posredni dejanski lastnik družbe Agrofert; ostro kritizira izjavo, v kateri češko ministrstvo za pravosodje navaja, da se Agrofertu lahko še naprej izplačujejo subvencije, čeprav je Andrej Babiš naveden kot dejanski lastnik Agroferta na Češkem;

6.

| (a) | se sprejmejo ukrepi za zagotovitev, da predsednik vlade Andrej Babiš ne bo več imel nobenega gospodarskega ali drugih interesov, ki spadajo na področje uporabe člena 61 finančne uredbe EU ali češkega zakona o nasprotju interesov, v zvezi s skupino Agrofert; ali |
| --- | --- |

(a)

se sprejmejo ukrepi za zagotovitev, da predsednik vlade Andrej Babiš ne bo več imel nobenega gospodarskega ali drugih interesov, ki spadajo na področje uporabe člena 61 finančne uredbe EU ali češkega zakona o nasprotju interesov, v zvezi s skupino Agrofert; ali

| (b) | se zagotovi, da poslovni subjekti, ki jih nadzoruje predsednik vlade Andrej Babiš, prenehajo prejemati vsa sredstva iz skladov EU, javne subvencije ali finančna sredstva, ki jih dodeljujejo javni organi na vseh ravneh v vsej EU; ali |
| --- | --- |

(b)

se zagotovi, da poslovni subjekti, ki jih nadzoruje predsednik vlade Andrej Babiš, prenehajo prejemati vsa sredstva iz skladov EU, javne subvencije ali finančna sredstva, ki jih dodeljujejo javni organi na vseh ravneh v vsej EU; ali

| (c) | se v celoti vzdrži sodelovanja v vseh postopkih odločanja EU, ki bi lahko neposredno ali posredno zadevali interese skupine Agrofert; poudarja pa, da je glede na Babiševe funkcije in pristojnosti predsednika vlade in članov njegove vlade malo verjetno, da bi lahko ta ukrep v praksi zadostno rešil nasprotje interesov, dokler te osebe še naprej opravljajo svojo javno funkcijo, ter da bi bil odstop z javne funkcije ustreznejši način za popolno odpravo nasprotja interesov; |
| --- | --- |

(c)

se v celoti vzdrži sodelovanja v vseh postopkih odločanja EU, ki bi lahko neposredno ali posredno zadevali interese skupine Agrofert; poudarja pa, da je glede na Babiševe funkcije in pristojnosti predsednika vlade in članov njegove vlade malo verjetno, da bi lahko ta ukrep v praksi zadostno rešil nasprotje interesov, dokler te osebe še naprej opravljajo svojo javno funkcijo, ter da bi bil odstop z javne funkcije ustreznejši način za popolno odpravo nasprotja interesov;

7.

pozdravlja napoved, da bo Evropsko javno tožilstvo izvedlo nepristransko in na dejstvih temelječo preiskavo nasprotja interesov; je seznanjen z izjavo pristojnega tožilstva, po kateri zadeva „v skladu z ustrezno uredbo Evropske unije izpolnjuje pogoje obvezne pristojnosti novoustanovljenega Evropskega javnega tožilstva, kateremu jo je treba nemudoma posredovati“;

8.

obžaluje, da ugotovitve revizije potrjujejo hude sistemske pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora ter zlasti pri odkrivanju nasprotij interesov; obžaluje, da neučinkoviti navzkrižni pregledi ter nejasni postopki in strukture ovirajo zanesljivo preprečevanje in odkrivanje nasprotij interesov v Češki republiki;

9.

je zelo zaskrbljen, ker pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora v zvezi s preprečevanjem nasprotja interesov tudi po začetku veljavnosti členov 61 in 63 finančne uredbe leta 2018 še vedno niso odpravljene in ker češki organi ne sprejmejo zadostnih ukrepov, da bi zagotovili skladnost;

10.

obžaluje domnevne poskuse češke vlade, da bi z zakonom, ki je bil predlagan v začetku koronavirusne krize marca 2020, legalizirala nasprotje interesov predsednika vlade Andreja Babiša, namesto da bi ga odpravila;

11.

pričakuje, da bodo državni organi izvajali vsa zahtevana priporočila, katerih cilj je med drugim izboljšanje sistema upravljanja in nadzora ter preverjanje vseh nepovratnih sredstev, dodeljenih po 9. februarju 2017, s katerimi bi se lahko kršil zakon o nasprotju interesov;

12.

prosi Komisijo, naj obvesti Parlament o tem, kako češka vlada izvaja revizijska priporočila, zlasti v zvezi z nadzorom vseh sredstev, dodeljenih skupini Agrofert, ki niso bila zajeta v revizijskem vzorcu;

13.

je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti splošnega regulativnega okvira, zaradi katerih je težko sistematično opredeliti dejanske lastnike subjektov, ki prejemajo sredstva EU; opozarja, da je Komisija potrdila, da je v okviru skupne kmetijske politike izvedla plačila podjetjem iz skupine Agrofert in drugim podjetjem v več drugih državah članicah, katerih dejanski lastnik je predsednik vlade Andrej Babiš, da pa ne more izčrpno opredeliti vseh teh gospodarskih subjektov; vztraja, da naj bi Komisija organu za podelitev razrešnice zagotovila popoln in zanesljiv pregled vseh plačil, ki so jih prejela podjetja skupine Agrofert in podjetja z istim dejanskim lastnikom v vseh državah članicah za proračunski leti 2018 in 2019; poziva Komisijo, naj vključi tudi informacije za leto 2020; meni, da to kaže, da je nujno potrebno, da Komisija v sodelovanju z nacionalnimi agencijami poišče standardizirano in javno dostopno obliko za razkritje končnih upravičencev do izplačil v okviru skupne kmetijske politike;

14.

opozarja na nedavni popravek v evidenci registra dejanskih lastnikov podjetij (Transparenzregister), ki zdaj navaja predsednika vlade Andreja Babiša kot upravičenca in delničarja hčerinskega podjetja Agroferta v Nemčiji; ponavlja, da je predsednik vlade Andrej Babiš naveden kot ena od šestih aktivnih oseb, ki imajo pomemben vpliv ali nadzor nad skrbniki sklada, povezanega s hčerinskim podjetjem Agroferta GreenChem Solutions Ltd. v Združenem kraljestvu; poziva vse države članice, v katerih so aktivna podjetja Agroferta, naj v zvezi s tem pregledajo register dejanskih lastnikov;

15.

obžaluje, da subjekti skupine Agrofert še naprej prejemajo plačila v okviru prvega stebra skupne kmetijske politike; opozarja, da češki zakon o nasprotju interesov prepoveduje dodeljevanje subvencij, vključno z neposrednimi plačili skupne kmetijske politike, podjetjem, v katerih ima javni uslužbenec ali subjekt pod nadzorom javnega uslužbenca 25-odstotni ali večji delež; poudarja, da obstajajo resni dvomi o neodvisnosti čeških organov, ki odločajo o upravičenosti in nadzoru neposrednih kmetijskih plačil; med dejavniki tveganja opredeljuje dejstvo, da podjetja, ki so del skupine Agrofert, še naprej prejemajo ta sredstva v nasprotju s češkim zakonom o nasprotju interesov;

16.

ugotavlja, da so v sedanji češki zakonodaji o nasprotju interesov, ki velja od leta 2006, velike vrzeli in pomanjkljivosti pri izvajanju, kar je omogočilo vzpostavitev in rast globokih oligarhičnih struktur; obžaluje, da je misija Odbora Parlamenta za proračunski nadzor februarja 2020 razkrila resne pomanjkljivosti v sistemih za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nasprotij interesov na Češkem;

17.

je presenečen nad na videz različnimi pristopi GD REGIO in GD EMPL ter GD AGRI do podobnih kršitev češkega zakona o nasprotju interesov in člena 61 finančne uredbe; po mnenju GD REGIO in GD EMPL je kršitev češkega zakona o nasprotju interesov kršitev člena 61(2) finančne uredbe, GD AGRI pa se s tem ne strinja; poleg tega poudarja, da preverjanje upravičenosti plačil na podlagi pravic (neposredna plačila) vključuje tudi element odločanja; poudarja, da lahko nasprotje interesov vpliva tudi na to odločitev o preverjanju; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi podrobno pravno razlago različnih učinkov kršitev nacionalne zakonodaje o nasprotju interesov in člena 61 finančne uredbe ter naj vključi podrobno pojasnilo o tem, kako Komisija zagotavlja, da na odločitve o preverjanju plačil na podlagi pravic ni vplivalo nasprotje interesov;

18.

je presenečen nad oceno Komisije, češ da češki minister za kmetijstvo ni v nasprotju interesov, čeprav njegovi sorodniki prejemajo precejšnje kmetijske subvencije, medtem ko je on odgovoren za načrtovanje in izvajanje kmetijskih programov v okviru skupne kmetijske politike; poziva Komisijo, naj to oceno posreduje Parlamentu; poziva Komisijo, naj zagotovi enotno razlago in uporabo člena 61 finančne uredbe;

19.

poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost člena 61 finančne uredbe pri preprečevanju ali odkrivanju in odpravljanju morebitnih primerov nasprotja interesov in po potrebi v okviru naslednje revizije finančne uredbe pripravi predloge za nadaljnjo okrepitev pravil, ki urejajo nasprotja interesov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti opredelitvam, področju uporabe (kdo je zajet), opredelitvi občutljivih funkcij ali tveganih dejavnosti, primerom, ki jih je objektivno mogoče razumeti kot nasprotje interesov, in obveznostim v tem primeru; opozarja, da člen 61 finančne uredbe ne razlikuje med različnimi vrstami plačil iz proračuna EU in da je zadosten pokazatelj že možnost uporabe položaja, ki izhaja iz nasprotja interesov;

20.

je zaskrbljen zaradi ozke razlage člena 61 finančne uredbe s strani češke plačilne agencije za kmetijstvo (državni kmetijski intervencijski sklad), ki meni, da se ne uporablja za člane vlade; ponovno izraža zaskrbljenost Parlamenta glede več pomanjkljivosti, ugotovljenih pri upravljanju češke plačilne agencije za kmetijstvo, zlasti premajhne neodvisnosti nadzornega sveta, kot je poudarjeno v poročilu Parlamenta o misiji v Češki republiki februarja 2020 (7); poziva Komisijo, naj začne revizijski postopek, da bi zagotovila dobro upravljanje agencije;

21.

meni, da so smernice Komisije o izogibanju in obvladovanju nasprotij interesov v skladu s finančno uredbo pomembno orodje za nadaljnjo krepitev ukrepov za zaščito proračuna EU pred goljufijami in nepravilnostmi; poziva Komisijo, naj ozavešča in spodbuja enotno razlago in uporabo pravil o preprečevanju nasprotij interesov, vključno z neposrednimi plačili v okviru prvega stebra skupne kmetijske politike, ter naj spremlja neodvisno delovanje plačilnih agencij in revizijskih struktur v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj ustreznim organom držav članic posreduje dodatne praktične primere, predloge in priporočila, da bi jim pomagala pri preprečevanju nasprotij interesov;

22.

poudarja, da češki državljani in davkoplačevalci ne bi smeli plačevati zaradi nasprotja interesov predsednika vlade Andreja Babiša ali občutiti posledic tega nasprotja interesov ter da bi morala podjetja, ki pripadajo skupini Agrofert, vrniti vse subvencije, ki so jih nezakonito prejele iz proračuna EU ali češkega nacionalnega proračuna; poziva češke oblasti, naj izterjajo vse subvencije, ki so bile neupravičeno izplačane kateremu koli subjektu skupine Agrofert;

23.

vztraja, da je treba ustaviti nadaljnje izplačevanje sredstev iz proračuna EU ali češkega nacionalnega proračuna podjetjem, ki so pod končnim nadzorom predsednika vlade Andreja Babiša ali članov češke vlade, dokler se ti primeri nasprotja interesov v celoti ne razrešijo;

24.

poziva češko vlado, naj poskrbi za večjo splošno pravičnost pri razdeljevanju subvencij EU in naj vzpostavi sistem, ki bo zagotavljal, da bodo sredstva EU razdeljena popolnoma pregledno; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da glede na informacije, ki jih ima na voljo Komisija, od vzpostavitve češkega sistema neposrednih plačil leta 2014 ni bila sprejeta nobena odločitev o njegovi spremembi in o vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za preprečevanje nasprotja interesov;

25.

opozarja, da je skupina Agrofert v okviru projekta „Štorkljino gnezdo“ umetno ustanovila srednje veliko podjetje pod svojim nadzorom, da bi pridobilo sredstva za mala in srednja podjetja v skupnem znesku približno 2 milijona EUR; meni, da je nesprejemljivo, da so češke oblasti po odkritju hudih nepravilnosti v preiskavah projekta „Štorkljino gnezdo“ tega umaknile iz financiranja EU, da bi ga financirale iz nacionalnega proračuna in prenesle finančno breme na češke davkoplačevalce; meni, da to potrjuje, da češke oblasti niso prepričale Komisije o zakonitosti in pravilnosti teh plačil; obžaluje, ker to pomeni, da urad OLAF nima več pravice do preiskave in da lahko tožbo vloži le državno tožilstvo; je resno zaskrbljen, ker je češki tožilec začasno zaključil postopek in zadevo pozneje ponovno odprl; poziva češke organe, naj institucije EU čim prej obvestijo o izidu preiskave projekta „Štorkljino gnezdo“;

26.

ugotavlja, da je češka policija že drugič priporočila, naj se predsednik vlade Andrej Babiš obtoži domnevne goljufije v višini približno 2 milijona EUR v zvezi s preiskavami „Štorkljino gnezdo“; ugotavlja, da je nadzorujoči tožilec Jaroslav Šaroch, ki se je septembra 2019 prvotno odločil, da zadevo opusti, pristojen za odločanje o predlogu obtožnice; opozarja, da je Pavel Zeman, ki je pred kratkim odstopil s funkcije generalnega tožilca, 4. decembra 2019 odredil ponovno obravnavo zadeve, pri čemer je navedel pomanjkljivosti v pravni presoji tožilca Jaroslava Šarocha;

27.

je zelo zaskrbljen zaradi političnega pritiska na neodvisne medije in neodvisne institucije v Češki republiki, na kar je z odstopom nedavno opozoril generalni državni tožilec, ki je kot razlog za odstop navedel pritisk pravosodne ministrice;

28.

poziva Komisijo, naj preuči vrzeli v češkem pravosodnem sistemu in sprejme potrebne ukrepe; poziva Komisijo, naj skrbno preuči in analizira, ali so bili morebiti zaradi pritiska umaknjeni ali predčasno zaključeni tudi drugi primeri, v katere so vpleteni člani češke vlade; poziva Komisijo, naj Parlament brez nepotrebnega odlašanja obvešča o svojih ugotovitvah in sklepih;

29.

je zaskrbljen zaradi poročil, da je češka vlada v tem revizijskem obdobju Agrofertu že plačala več kot 150 milijonov CZK iz češkega državnega proračuna (8); ker lahko to pomeni nezakonito državno pomoč in ogrozi pošteno konkurenco na enotnem trgu EU, pa tudi njegovo celovitost, poziva Komisijo, naj v natančno razišče te primere financiranja iz nacionalnega proračuna ter Parlament obvesti o ugotovitvah preiskave in sprejetih ukrepih;

30.

obsoja, da se je odpravilo financiranje projektov iz sredstev EU, da bi jih po tem, ko sta Komisija ali Evropsko računsko sodišče odkrila nepravilnosti, financirali iz nacionalnega proračuna; poziva Komisijo, naj v teh primerih pozorno spremlja in opravi skrbno pravno analizo, pri čemer naj posebno pozornost nameni morebitnim kršitvam pravil o državni pomoči;

31.

obžaluje javne komentarje predsednika vlade Andreja Babiša po objavi končnega revizijskega poročila GD REGIO in GD EMPL (9); meni, da je nesprejemljivo, da član Evropskega sveta revizorje Komisije zmerja z mafijo;

32.

obsoja žaljive izjave predsednika vlade Andreja Babiša, uperjene proti novinarskim organizacijam, ki poročajo o njegovem nasprotju interesov in poslovanju njegovih podjetij; v zvezi s tem opozarja na njegove negativne pripombe o časniku Denik Referendum v češkem parlamentu novembra 2020;

33.

je zelo zaskrbljen zaradi nizke stopnje skladnosti s priporočili Skupine držav proti korupciji iz poročila o četrtem krogu ocenjevanja – zadovoljivo je bilo izvedeno le eno od štirinajstih priporočil, sedem jih je bilo delno izvedenih, preostalih šest priporočil pa sploh ne;

34.

poziva vse države članice, naj v novem večletnem finančnem okviru prepovedo plačila subvencij posameznim fizičnim osebam v višini več kot 100 milijonov EUR in naj se približajo stališču Parlamenta o zagotavljanju popolne preglednosti in možnosti združevanja plačil ter digitalnih postopkov za spremljanje in revizijo prek meja držav članic v programih v okviru deljenega upravljanja;

35.

poziva Svet, naj v aktualnih pogajanjih o uredbi o skupni kmetijski politiki ustrezno upošteva proračunsko učinkovitost ter pravičnejšo in preglednejšo porazdelitev neposrednih plačil, naj se približa stališču Parlamenta o določitvi posebnih omejitev na posameznika v obeh stebrih skupne kmetijske politike ter o degresivnosti, obvezni omejitvi in prerazporeditvenih plačilih, da se zagotovi pozitivno mnenje državljanov EU o skupni kmetijski politiki na splošno; poudarja, da nasprotja interesov ne smejo vplivati na pogajanja v Svetu in da noben minister, član ali predstavnik nacionalne vlade ne sme sodelovati v pogajanjih, če je zanj ugotovljeno nasprotje interesov; meni, da je nesprejemljivo, da je predsednik vlade Andrej Babiš, ki je dejanski lastnik skupine Agrofert, sodeloval v pogajanjih o skupni kmetijski politiki in se boril proti omejevanju subvencij; odločno poudarja, da je treba omejitve na fizično osebo v prvem in drugem stebru skupne kmetijske politike uporabljati enotno, tudi za člane nacionalnih vlad, da se jim preprečijo pogajanja v Svetu v lastno korist;

36.

odločno nasprotuje oligarhičnim strukturam, ki črpajo iz kmetijskih in kohezijskih skladov EU, ko le majhna manjšina upravičencev prejme veliko večino sredstev EU, ter poziva Komisijo, Svet in Evropski svet, naj preprečijo spodbujanje razvoja teh struktur, zaradi katerih se zmanjšuje konkurenčnost malih in srednjih kmetov ter družinskih kmetij, ki bi morali biti glavni upravičenci skupne kmetijske politike;

37.

je zelo zaskrbljen, ker je predsednik vlade Andrej Babiš kljub nasprotju interesov sodeloval pri odločanju o uskladitvi skupne kmetijske politike s splošnimi cilji evropske podnebne politike, saj bi lahko poslovni interesi skupine Agrofert prevladali nad javnim interesom za podpiranje bolj trajnostnega kmetijstva in omejevanje negativnih učinkov podnebnih sprememb;

38.

meni, da neukrepanje češke vlade pri obravnavanju nasprotja interesov predsednika vlade Andreja Babiša negativno vpliva na delovanje čeških državnih organov, vključno z organi kazenskega pregona ter sistemi upravljanja in nadzora, ter na skladnost z zakonodajo EU;

39.

poziva Komisijo, naj oceni te razmere skupaj z vplivom predsednika vlade Andreja Babiša na češke medije in pravosodni sistem, da bi opredelila kršitve načela pravne države, in naj na podlagi svojih ugotovitev, če bodo potrjene, pravočasno aktivira mehanizem pogojenosti za zaščito proračuna Unije;

40.

je še vedno zaskrbljen zaradi vse višje koncentracije lastništva medijev v rokah peščice oligarhov (10);

41.

ugotavlja, da na nacionalni in evropski ravni potekajo preiskave in revizije morebitnih nasprotij interesov in uporabe sredstev EU; je zaskrbljen zaradi pomislekov, izraženih v poročilu Komisije o pravni državi za leto 2020, da se primeri korupcije na visoki ravni obravnavajo nezadostno in da so bile ugotovljene vrzeli v okvirih celovitosti, ki veljajo za poslance;

42.

poziva Svet in Evropski svet, naj v skladu s členom 61(1) finančne uredbe sprejmeta vse potrebne in ustrezne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov; izraža zaskrbljenost, da je češki predsednik vlade bil in je še vedno dejavno vključen v pogajanja o proračunu EU in programih EU, hkrati pa je v nasprotju interesov; poziva Svet in Evropski svet, naj Parlamentu pojasnita, kako nameravata upoštevati sodelovanje predsednika vlade Andreja Babiša pri odločanju v zvezi s skupno kmetijsko politiko in proračunom EU na podlagi ugotovitve iz revizijskih poročil Komisije ter ukrepati v zvezi s tem;

43.

meni, da primer navzkrižja interesov predsednika vlade Andreja Babiša potrjuje tudi, da je treba nujno vzpostaviti interoperabilen digitalni sistem poročanja in spremljanja financ EU; globoko obžaluje, da sozakonodajalca nista dosegla zadovoljivega dogovora o določbah, ki vzpostavljajo interoperabilnost informacijskih sistemov, kar bi omogočilo standardizirano in enotno poročanje ter spodbudilo sodelovanje; poziva vse zadevne akterje, naj si prizadevajo za enako učinkovite rešitve za večjo odgovornost;

44.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo določbe finančne uredbe o nasprotju interesov, tudi v primeru nasprotja interesov predsednika vlade Andreja Babiša, v celoti uporabljale pri izvajanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta Next Generation EU, tako da ne bo izvršeno nobeno plačilo podjetjem, ki so v neposredni ali posredni lasti predsednika vlade Andreja Babiša (11); poziva k nadaljnjemu nadzoru morebitnih nasprotij interesov in drugih elementov pravne države v nacionalnih načrtih za oživitev gospodarstva;

45.

odločno poudarja, da mora biti poslancem Evropskega parlamenta omogočeno, da opravljajo delo brez groženj, in da so nacionalne vlade odgovorne, da zagotovijo njihovo zaščito v matičnih državah;

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladi in obema domovoma parlamenta Češke republike.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

1

(2)  UL C 121, 9.4.2021, str. 1.

2

(3)  UL C 388, 13.11.2020, str. 157.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

5

(6)  V končnem revizijskem poročilu so bile ugotovljene hude pomanjkljivosti pri zasnovi sistema nadzora za preprečevanje nasprotja interesov, kar je razvidno iz sedmih kršitev člena 4c češkega zakona o nasprotju interesov in visoke stopnje napake v revidiranem vzorcu, ki je znašala 96,7 %.

6

(7)  Poročilo o misiji za ugotavljanje dejstev Odbora za proračunski nadzor (CONT) v Češki republiki od 26. do 28. februarja 2020.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů (Penam, Lovochemie, Cerea. Češka po navedbah Bruslja Agrofertu izplačala za 155 milijonov subvencij), 27. april 2021.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia“ (Češki predsednik vlade revizorje Komisije ozmerjal z mafijo), 26. april 2021.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia“

(10)  Novinarji brez meja, Czech Republic (Češka republika), https://rsf.org/en/czech-republic [dostop 2.6.2021].

10

Czech Republic

(11)  Seznam podjetij in projektov, ki jih je češka vlada odobrila za financiranje iz Sklada za pravični prehod, vključuje več kot 6 milijard CZK za podjetje Lovochemie, ki je del skupine Agrofert, ki jo je prej vodil sedanji češki minister za okolje Richard Brabec.

11

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Obravnavanje globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), zlasti člena 31a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), zlasti člena 31a,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Dohe z dne 14. novembra 2001 o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Dohe z dne 14. novembra 2001 o sporazumu TRIPS in javnem zdravju,

| — | ob upoštevanju sklepa sveta STO za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine z dne 6. novembra 2015 v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic STO za podaljšanje njihovega izvzetja v zvezi z izvajanjem nekaterih obveznosti sporazuma TRIPS glede farmacevtskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa sveta STO za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine z dne 6. novembra 2015 v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic STO za podaljšanje njihovega izvzetja v zvezi z izvajanjem nekaterih obveznosti sporazuma TRIPS glede farmacevtskih izdelkov,

| — | ob upoštevanju sporočila o opustitvi nekaterih določb sporazuma TRIPS za preprečevanje, obvladovanje in zdravljenje covida-19, ki sta ga 2. oktobra 2020 objavili Indija in Južna Afrika, podprli pa so ga Esvatini, Kenija, Mozambik in Pakistan ter še 100 drugih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o opustitvi nekaterih določb sporazuma TRIPS za preprečevanje, obvladovanje in zdravljenje covida-19, ki sta ga 2. oktobra 2020 objavili Indija in Južna Afrika, podprli pa so ga Esvatini, Kenija, Mozambik in Pakistan ter še 100 drugih držav,

| — | ob upoštevanju revidiranega predloga za opustitev določb sporazuma TRIPS, ki ga je 21. maja 2021 sporočilo 62 članic STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega predloga za opustitev določb sporazuma TRIPS, ki ga je 21. maja 2021 sporočilo 62 članic STO,

| — | ob upoštevanju odprtega pisma o reševanju svetovnih izzivov neustrezne ponudbe in nepravičnega dostopa do medicinskih izdelkov za covid-19, zlasti cepiv, ki ga je 13. aprila 2021 243 organizacij civilne družbe poslalo generalni direktorici STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma o reševanju svetovnih izzivov neustrezne ponudbe in nepravičnega dostopa do medicinskih izdelkov za covid-19, zlasti cepiv, ki ga je 13. aprila 2021 243 organizacij civilne družbe poslalo generalni direktorici STO,

| — | ob upoštevanju izjave trgovinske predstavnice Združenih držav Amerike z dne 5. maja 2021, v kateri je izrazila podporo začasni opustitvi sporazuma TRIPS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave trgovinske predstavnice Združenih držav Amerike z dne 5. maja 2021, v kateri je izrazila podporo začasni opustitvi sporazuma TRIPS,

| — | ob upoštevanju odprtega pisma predsednika Republike Kostarike in generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z dne 27. maja 2021, v katerem sta vse države članice te organizacije ponovno pozvala, naj dejavno podprejo enotno tehnološko točko za COVID-19 (C-TAP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma predsednika Republike Kostarike in generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z dne 27. maja 2021, v katerem sta vse države članice te organizacije ponovno pozvala, naj dejavno podprejo enotno tehnološko točko za COVID-19 (C-TAP),

| — | ob upoštevanju Rimske izjave, sprejete na svetovnem vrhu o zdravju 21. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske izjave, sprejete na svetovnem vrhu o zdravju 21. maja 2021,

| — | ob upoštevanju pisma generalnega direktorja SZO, generalne direktorice STO, generalne direktorice Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in predsednika Skupine Svetovne banke z dne 31. maja 2021, v katerem so pozvali k ponovni zavezi za pravično razdelitev cepiv in odpravo pandemije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma generalnega direktorja SZO, generalne direktorice STO, generalne direktorice Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in predsednika Skupine Svetovne banke z dne 31. maja 2021, v katerem so pozvali k ponovni zavezi za pravično razdelitev cepiv in odpravo pandemije,

| — | ob upoštevanju skupne izjave generalnih direktorjev STO in Svetovne zdravstvene organizacije z dne 20. aprila 2020, v kateri sta podprla prizadevanja za nemoten čezmejni pretok nujne medicinske opreme ter drugega blaga in storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave generalnih direktorjev STO in Svetovne zdravstvene organizacije z dne 20. aprila 2020, v kateri sta podprla prizadevanja za nemoten čezmejni pretok nujne medicinske opreme ter drugega blaga in storitev,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo po vsem svetu približno 172 milijonov okužb s covidom-19 in več kot 3,7 milijona smrtnih žrtev, kar je povzročilo trpljenje, stisko in finančne izgube več milijonov ljudi; ker posledice dolgega covida prizadenejo 10 % bolnikov po svetu in vodijo v izgubo delovnih mest, revščino in močno socialno-ekonomsko ranljivost; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo po vsem svetu približno 172 milijonov okužb s covidom-19 in več kot 3,7 milijona smrtnih žrtev, kar je povzročilo trpljenje, stisko in finančne izgube več milijonov ljudi; ker posledice dolgega covida prizadenejo 10 % bolnikov po svetu in vodijo v izgubo delovnih mest, revščino in močno socialno-ekonomsko ranljivost;

| B. | ker sedanja svetovna pandemija zahteva globalno strategijo za cepiva, diagnostiko, zdravljenje ter proizvodnjo in distribucijo opreme; ker reševanje zdravstvenih izzivov, povezanih s pandemijo, zahteva celosten, znanstven in na dejstvih temelječ pristop; ker je presečni pristop, ki upošteva vidik spola, ključen za doseganje enakosti na vseh stopnjah procesa cepljenja, od razvoja do uvedbe cepiv; |
| --- | --- |

B.

ker sedanja svetovna pandemija zahteva globalno strategijo za cepiva, diagnostiko, zdravljenje ter proizvodnjo in distribucijo opreme; ker reševanje zdravstvenih izzivov, povezanih s pandemijo, zahteva celosten, znanstven in na dejstvih temelječ pristop; ker je presečni pristop, ki upošteva vidik spola, ključen za doseganje enakosti na vseh stopnjah procesa cepljenja, od razvoja do uvedbe cepiv;

| C. | ker so cepiva šolski primer in jih je treba zaradi ogromnih pozitivnih zunanjih učinkov obravnavati kot svetovno javno dobrino in jih zagotoviti brezplačno; ker so v razvitih državah vsi državljani deležni brezplačnega cepiva; ker bi bilo etično nesprejemljivo, če se to načelo ne bi uporabljalo za veliko revnejše ljudi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

C.

ker so cepiva šolski primer in jih je treba zaradi ogromnih pozitivnih zunanjih učinkov obravnavati kot svetovno javno dobrino in jih zagotoviti brezplačno; ker so v razvitih državah vsi državljani deležni brezplačnega cepiva; ker bi bilo etično nesprejemljivo, če se to načelo ne bi uporabljalo za veliko revnejše ljudi v državah v razvoju;

| D. | ker deklaracija o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) in javnem zdravju, sprejeta 14. novembra 2001 v Dohi, navaja, da bi bilo treba ta sporazum izvajati in razlagati tako, da bo koristil javnemu zdravju, torej da bo spodbujal dostop do že obstoječih zdravil in razvoj novih; ker je Svet STO za sporazum TRIPS 6. novembra 2015 sklenil podaljšati izvzetje zdravil iz patentih pravic za najmanj razvite države do januarja 2033; |
| --- | --- |

D.

ker deklaracija o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) in javnem zdravju, sprejeta 14. novembra 2001 v Dohi, navaja, da bi bilo treba ta sporazum izvajati in razlagati tako, da bo koristil javnemu zdravju, torej da bo spodbujal dostop do že obstoječih zdravil in razvoj novih; ker je Svet STO za sporazum TRIPS 6. novembra 2015 sklenil podaljšati izvzetje zdravil iz patentih pravic za najmanj razvite države do januarja 2033;

| E. | ker je v državah z nizkimi in srednjimi dohodki izjemno pomembno zagotoviti cenovno dostopno cepljenje najranljivejših skupin prebivalstva; ker so se cepiva na osnovi mRNA izkazala za najučinkovitejša, a tudi najdražja; |
| --- | --- |

E.

ker je v državah z nizkimi in srednjimi dohodki izjemno pomembno zagotoviti cenovno dostopno cepljenje najranljivejših skupin prebivalstva; ker so se cepiva na osnovi mRNA izkazala za najučinkovitejša, a tudi najdražja;

| F. | ker je bilo od junija 2021 po vsem svetu uporabljenih približno 1,6 milijarde odmerkov cepiva, velika večina v industrializiranih državah in državah proizvajalkah cepiv; ker je bilo v 29 najrevnejših državah, v katerih živi približno 9 % svetovnega prebivalstva, uporabljenih le 0,3 % vseh odmerkov cepiva; ker Mednarodni denarni sklad ocenjuje, da bi s pospešeno distribucijo cepiv lahko svetovni BDP povečali za več kot 7 bilijonov EUR, če bi virus ohranili pod nadzorom; ker je EU v državah članicah razdelila več kot 260 milijonov cepiv in v tretje države izvozila več kot 226 milijonov cepiv, od tega le 10 % v najmanj razvite države; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo od junija 2021 po vsem svetu uporabljenih približno 1,6 milijarde odmerkov cepiva, velika večina v industrializiranih državah in državah proizvajalkah cepiv; ker je bilo v 29 najrevnejših državah, v katerih živi približno 9 % svetovnega prebivalstva, uporabljenih le 0,3 % vseh odmerkov cepiva; ker Mednarodni denarni sklad ocenjuje, da bi s pospešeno distribucijo cepiv lahko svetovni BDP povečali za več kot 7 bilijonov EUR, če bi virus ohranili pod nadzorom; ker je EU v državah članicah razdelila več kot 260 milijonov cepiv in v tretje države izvozila več kot 226 milijonov cepiv, od tega le 10 % v najmanj razvite države;

| G. | ker se pojavljajo zaskrbljujoče nove različice virusa SARS-CoV-2, ki so bolj prenosljive, bolj smrtonosne in manj dovzetne za cepiva, zaradi česar bodo morda potrebni dodatni odmerki cepiva, in sicer precej več kot 11 milijard odmerkov, kot je bilo prvotno ocenjeno; ker je za svetovno precepljenost bistveno povečati proizvodnjo cepiv; ker je to povečanje proizvodnje prednostna naloga na svetovni ravni; ker svetovnih dobavnih verig za surovine ne smejo ovirati protekcionistični ukrepi ali netarifne trgovinske omejitve; ker je večina držav, v katerih se cepiva proizvajajo, žal prepovedala izvoz cepiv in sestavin zanje, zaradi česar se svetovna proizvodnja ni mogla povečati, v dobavnih verigah pa so nastala ozka grla; |
| --- | --- |

G.

ker se pojavljajo zaskrbljujoče nove različice virusa SARS-CoV-2, ki so bolj prenosljive, bolj smrtonosne in manj dovzetne za cepiva, zaradi česar bodo morda potrebni dodatni odmerki cepiva, in sicer precej več kot 11 milijard odmerkov, kot je bilo prvotno ocenjeno; ker je za svetovno precepljenost bistveno povečati proizvodnjo cepiv; ker je to povečanje proizvodnje prednostna naloga na svetovni ravni; ker svetovnih dobavnih verig za surovine ne smejo ovirati protekcionistični ukrepi ali netarifne trgovinske omejitve; ker je večina držav, v katerih se cepiva proizvajajo, žal prepovedala izvoz cepiv in sestavin zanje, zaradi česar se svetovna proizvodnja ni mogla povečati, v dobavnih verigah pa so nastala ozka grla;

| H. | ker so bile za raziskave in razvoj, klinična preskušanja in javna naročila namenjene ogromne naložbe iz zasebnih in javnih virov, da bi na odprt in pregleden način razvili cepiva in zdravljenje covida-19; ker so raziskovalci v zasebnem in javnem sektorju, zdravstvene ustanove, zdravstveni delavci na terenu, znanstveniki in bolniki zbirali informacije o virusu, ki so jih potem farmacevtske družbe uporabile; |
| --- | --- |

H.

ker so bile za raziskave in razvoj, klinična preskušanja in javna naročila namenjene ogromne naložbe iz zasebnih in javnih virov, da bi na odprt in pregleden način razvili cepiva in zdravljenje covida-19; ker so raziskovalci v zasebnem in javnem sektorju, zdravstvene ustanove, zdravstveni delavci na terenu, znanstveniki in bolniki zbirali informacije o virusu, ki so jih potem farmacevtske družbe uporabile;

| I. | ker bi moralo biti prostovoljno izdajanje licenc najučinkovitejši način za spodbujanje povečanja proizvodnje in izmenjave strokovnega znanja; ker v pobudi za enotno tehnološko točko za covid-19 (C-TAP), v okviru katere so farmacevtska podjetja pozvana, naj se zavežejo k preglednemu in neizključujočemu prostovoljnemu izdajanju licenc na svetovni ravni, ni sodelovalo nobeno zasebno podjetje; ker je po podatkih SZO 19 proizvajalcev iz več kot ducata držav v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki izrazilo pripravljenost, da povečajo proizvodnjo cepiv na osnovi mRNK; ker se doslej le 40 % svetovnih proizvodnih zmogljivosti uporablja za proizvodnjo cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

I.

ker bi moralo biti prostovoljno izdajanje licenc najučinkovitejši način za spodbujanje povečanja proizvodnje in izmenjave strokovnega znanja; ker v pobudi za enotno tehnološko točko za covid-19 (C-TAP), v okviru katere so farmacevtska podjetja pozvana, naj se zavežejo k preglednemu in neizključujočemu prostovoljnemu izdajanju licenc na svetovni ravni, ni sodelovalo nobeno zasebno podjetje; ker je po podatkih SZO 19 proizvajalcev iz več kot ducata držav v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki izrazilo pripravljenost, da povečajo proizvodnjo cepiv na osnovi mRNK; ker se doslej le 40 % svetovnih proizvodnih zmogljivosti uporablja za proizvodnjo cepiv proti covidu-19;

| J. | ker številne države v razvoju, ki imajo omejene proizvodne zmogljivosti oziroma jih sploh nimajo, še vedno občutijo precejšnji politični pritisk in so naletele na pravne težave, zaradi katerih ne morejo uporabiti prožnosti sporazuma TRIPS, zlasti člena 31a, ter kompleksnega in dolgotrajnega postopka za uvoz in izvoz farmacevtskih izdelkov; |
| --- | --- |

J.

ker številne države v razvoju, ki imajo omejene proizvodne zmogljivosti oziroma jih sploh nimajo, še vedno občutijo precejšnji politični pritisk in so naletele na pravne težave, zaradi katerih ne morejo uporabiti prožnosti sporazuma TRIPS, zlasti člena 31a, ter kompleksnega in dolgotrajnega postopka za uvoz in izvoz farmacevtskih izdelkov;

| K. | ker je s patenti in drugimi oblikami zaščite intelektualne lastnine zagotovljeno varstvo pri prevzemanju podjetniškega tveganja, večstranski pravni okvir o pravicah intelektualne lastnine pa zagotavlja spodbude, ki so ključne za pripravljenost na prihodnje pandemije; ker bo mogoče svetovne posledice pandemije za javno zdravje in gospodarstvo ublažiti zgolj s pravičnim dostopom do cenovno dostopnih cepiv, diagnostike in zdravljenja; ker začasna opustitev mednarodnih obveznosti glede varstva intelektualne lastnine za zdravila, medicinske pripomočke in drugo zdravstveno tehnologijo, povezana s covidom-19, pomembno prispeva k temu cilju; |
| --- | --- |

K.

ker je s patenti in drugimi oblikami zaščite intelektualne lastnine zagotovljeno varstvo pri prevzemanju podjetniškega tveganja, večstranski pravni okvir o pravicah intelektualne lastnine pa zagotavlja spodbude, ki so ključne za pripravljenost na prihodnje pandemije; ker bo mogoče svetovne posledice pandemije za javno zdravje in gospodarstvo ublažiti zgolj s pravičnim dostopom do cenovno dostopnih cepiv, diagnostike in zdravljenja; ker začasna opustitev mednarodnih obveznosti glede varstva intelektualne lastnine za zdravila, medicinske pripomočke in drugo zdravstveno tehnologijo, povezana s covidom-19, pomembno prispeva k temu cilju;

| L. | ker je indijska vlada zaradi doslej najhujših in skrb vzbujajočih epidemioloških razmer v državi prepovedala izvoz cepiv, kar je povzročilo motnje v svetovni oskrbi in delovanju instrumenta COVAX; ker je Evropska unija vodilna pri prispevanju k temu instrumentu; ker se je EU v okviru Ekipa Evropa zavezala, da bo do konca leta 2021 vsaj 100 milijonov odmerkov cepiv podarila državam z nizkimi in srednjimi dohodki; |
| --- | --- |

L.

ker je indijska vlada zaradi doslej najhujših in skrb vzbujajočih epidemioloških razmer v državi prepovedala izvoz cepiv, kar je povzročilo motnje v svetovni oskrbi in delovanju instrumenta COVAX; ker je Evropska unija vodilna pri prispevanju k temu instrumentu; ker se je EU v okviru Ekipa Evropa zavezala, da bo do konca leta 2021 vsaj 100 milijonov odmerkov cepiv podarila državam z nizkimi in srednjimi dohodki;

| M. | ker je prišlo cepivo proti otroški paralizi na trge brez patenta in so bolezen zdaj na številnih območjih sveta izkoreninili; ker je bila južnoafriška vlada pod vodstvom Nelsona Mandele prisiljena uporabiti prisilno licenciranje za uporabo dostopnih in kakovostnih generičnih ekvivalentov, da bi se izognila plačilu pretiranih cen večnacionalnim farmacevtskim družbam, ki uporabljajo patente za zdravljenje aidsa; |
| --- | --- |

M.

ker je prišlo cepivo proti otroški paralizi na trge brez patenta in so bolezen zdaj na številnih območjih sveta izkoreninili; ker je bila južnoafriška vlada pod vodstvom Nelsona Mandele prisiljena uporabiti prisilno licenciranje za uporabo dostopnih in kakovostnih generičnih ekvivalentov, da bi se izognila plačilu pretiranih cen večnacionalnim farmacevtskim družbam, ki uporabljajo patente za zdravljenje aidsa;

| N. | ker je treba izboljšati dobavne verige v državah v razvoju; ker bi lahko število cepljenih oseb na svetovni ravni povečali s povečanjem lokalne proizvodnje, ozaveščenostjo prebivalstva in večjo pomočjo pri distribuciji v državah v razvoju; ker za financiranje pospeševalnika dostopa do orodij za boj proti covidu-19 (pospeševalnika ACT) primanjkuje 18,5 milijarde USD, kar je zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

N.

ker je treba izboljšati dobavne verige v državah v razvoju; ker bi lahko število cepljenih oseb na svetovni ravni povečali s povečanjem lokalne proizvodnje, ozaveščenostjo prebivalstva in večjo pomočjo pri distribuciji v državah v razvoju; ker za financiranje pospeševalnika dostopa do orodij za boj proti covidu-19 (pospeševalnika ACT) primanjkuje 18,5 milijarde USD, kar je zelo zaskrbljujoče;

| O. | ker bi morala biti prednostna naloga EU po vsem svetu zagotoviti pravičen dostop do cepiv, diagnostike, terapevtike in drugih rešitev glede medicinske opreme, pri čemer bi morala EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi skrbeti, da bi dobavne verige ostale odprte; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala biti prednostna naloga EU po vsem svetu zagotoviti pravičen dostop do cepiv, diagnostike, terapevtike in drugih rešitev glede medicinske opreme, pri čemer bi morala EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi skrbeti, da bi dobavne verige ostale odprte;

| P. | ker za najmanj razvite države že velja opustitev, odobrena za obdobje do 1. januarja 2033, v zvezi z izvajanjem določb sporazuma TRIPS o farmacevtskih izdelkih ter opustitev, odobrena za obdobje do 1. julija 2021 – trenutno pa se razpravlja o njenem podaljšanju –, na podlagi katere so te države izvzete iz vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazuma TRIPS, razen tistih iz členov 3, 4 in 5; |
| --- | --- |

P.

ker za najmanj razvite države že velja opustitev, odobrena za obdobje do 1. januarja 2033, v zvezi z izvajanjem določb sporazuma TRIPS o farmacevtskih izdelkih ter opustitev, odobrena za obdobje do 1. julija 2021 – trenutno pa se razpravlja o njenem podaljšanju –, na podlagi katere so te države izvzete iz vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazuma TRIPS, razen tistih iz členov 3, 4 in 5;

| 1. | je globoko zaskrbljen zaradi razvoja pandemije, zlasti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki; opozarja, da pandemija covida-19 še ni končana in da bo treba za boj proti mutacijam razviti nova cepiva; poudarja, da mora mednarodna skupnost storiti vse, kar je potrebno, da bi pandemijo obvladali, in da izredne razmere zahtevajo tudi izredne rešitve; zato poudarja, da je potreben celosten pristop, pri katerem bodo pomembni predvsem razpoložljivost in cenovna dostopnost protikovidnih zdravstvenih izdelkov, povečanje proizvodnje protikovidnih cepiv in porazdelitev proizvodnih zmogljivosti povsod po v svetu; poudarja, da mora imeti mednarodna trgovinska politika proaktivno vlogo pri teh prizadevanjih, in sicer s spodbujanjem trgovine s surovinami, zdravstvenimi in medicinskimi izdelki, zmanjševanjem pomanjkanja usposobljenega in izkušenega osebja, reševanjem težav v dobavni verigi in ponovnim pregledom globalnega okvira za pravice intelektualne lastnine za prihodnje pandemije; poziva, da se podprejo proaktivna, konstruktivna in na besedilu osnovana pogajanja za začasno opustitev sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije, da bi izboljšali globalni dostop do cenovno dostopnih medicinskih izdelkov, povezanih s covidom-19, ter odpravili svetovne omejitve proizvodnje in pomanjkanje ponudbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da Deklaracija iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju potrjuje, da ta sporazum članicam ne preprečuje in ne bi smel preprečevati, da sprejmejo ukrepe za varovanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je za cepljenje 70 % svetovnega prebivalstva potrebnih 11 milijard odmerkov, proizveden pa je bil le majhen del te količine; poudarja, da pristop, pri katerem se obljubljajo neporabljeni odmerki cepiva, ne zadostuje; opozarja, da v instrumentu COVAX primanjkuje 190 milijonov odmerkov, kar je povezano s trenutnimi razmerami zaradi covida-19 v Indiji, in v bližnji prihodnosti ne bo izpolnil zastavljenih ciljev glede oskrbe s cepivom; se zaveda, da je EU pomembna donatorica v instrument COVAX v smislu financiranja in razdeljevanja cepiv, tako v okviru instrumenta COVAX kot na podlagi dvostranskih sporazumov; vseeno poziva EU in njene partnerje, naj znatno povečajo finančne in nefinančne prispevke v ta instrument; v zvezi s tem pozdravlja zavezo nekaterih proizvajalcev, da bodo dobavili 1,3 milijarde odmerkov cepiva po proizvodni ali nižji ceni, in zavezo Ekipe Evropa, da bo do konca leta darovala 100 milijonov odmerkov cepiva državam z nizkimi in srednjimi dohodki, pri čemer opozarja, da bodo imele države članice EU v letu 2021 na voljo najmanj 400 milijonov neporabljenih odmerkov cepiv; pozdravlja podporo pri razdeljevanju cepiv in pomožnega materiala, ki ga zagotavlja mehanizem Unije na področju civilne zaščite; poudarja, da se je treba pri zagotavljanju pomoči usmeriti predvsem v COVAX; obžaluje, da Združeno kraljestvo in Združene države Amerike razvijajo sekundarni trg za prodajo neporabljenih cepiv drugim industrializiranim državam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi se morali na globalne izredne zdravstvene razmere v prihodnosti po eni strani odzvati s pristopom, pri katerem bi na strani povpraševanja upoštevali potrebe ter zagotovili skupno financiranje in globalno usklajene vnaprejšnje nakupe, po drugi strani pa s celovito strategijo na strani ponudbe, s katero bi povečali proizvodnjo vzdolž vse vrednostne verige; meni, da so za svetovno distribucijo cepiv potrebni povečana svetovna proizvodnja cepiv, boljše usklajevanje zalog ter okrepljene, diverzificirane in odporne vrednostne verige za cepiva; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami, ki proizvajajo cepiva, da bi hitro odpravile izvozne ovire, in naj tudi lastni mehanizem za izvozna dovoljenja nadomesti z zahtevami za preglednost izvoza, ter vztraja, da je treba Parlamentu zagotoviti pravočasen in celovit dostop do podatkov v zvezi s tem; poziva Združene države Amerike in Združeno kraljestvo, naj nemudoma odpravijo prepoved izvoza cepiv in surovin, potrebnih za njihovo proizvodnjo; poziva k nujnemu povečanju mednarodnih naložb in usklajevanja za povečanje proizvodnje kritičnih cepiv, kot so izdelki za enkratno uporabo in aktivne farmacevtske učinkovine, da bi odpravili ozka grla v vrednostnih verigah cepiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba svetovno proizvodnjo cepiv dolgoročno povečati, da bi zadostili svetovnemu povpraševanju, in da so zato potrebne naložbe v proizvodne zmogljivosti držav v razvoju, da bi postale bolj samozadostne; poudarja, da je za to potreben učinkovit prenos tehnologije in znanja; priznava, da bi moral biti glavni način za doseganje tega cilja spodbujanje prostovoljnih licenčnih pogodb ter prenosa tehnologije in znanja v države z že obstoječimi sektorji za proizvodnjo cepiv; vendar je pripravljen razpravljati o vseh učinkovitih in uporabnih rešitvah za nadaljnje povečanje svetovne proizvodnje cepiv in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem zlasti sodeluje z ZDA in drugimi državami, kjer vlada podoben pristop; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je varstvo intelektualne lastnine ključna spodbuda za inovacije in raziskave po vsem svetu; ugotavlja, da je takšno varstvo temelj za sporazume o prostovoljnem licenciranju ter prenos strokovnega znanja, zato spodbuja razpoložljivost cepiv in je ne ovira; opozarja, da bi se morala podjetja v okviru paradigme o neizvršljivosti za patente zateči k uporabi tajnosti ali ekskluzivnosti, da bi zaščitila svoje inovacije; svari, da bi lahko nejasna opustitev sporazuma TRIPS pomenila grožnjo za financiranje raziskav, zlasti za raziskovalce, vlagatelje, razvijalce in klinično preskušanje; poudarja, da je varstvo lastninskih pravic, tudi pravic intelektualne lastnine, ustavna obveznost Evropske unije in držav članic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z napovedjo Komisije, da je po potrebi pripravljena olajšati uporabo prisilnega licenciranja, da bi zagotovila hiter svetovni dostop do proizvodnje cepiv; poziva Komisijo, naj zagotovi objektivna merila o tem, ali bo uporabila prisilno licenciranje, kdaj in v katerih primerih; poudarja, da sporazum TRIPS ne navaja razlogov, s katerimi bi lahko utemeljili prisilno licenciranje; poudarja, da Deklaracija iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravstvu potrjuje, da lahko države same določijo razloge za izdajanje prisilnih licenc in opredelijo, kaj so nacionalne izredne razmere; poudarja, da je za prisilno licenciranje potreben učinkovit pravni okvir in da bi to lahko povzročilo pravne težave v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj preuči, ali in kako lahko zagotovi pravno podporo za prisilno licenciranje v najmanj razvitih državah; pozdravlja oceno Komisije, da sta sodelovanje in prostovoljno licenciranje najučinkovitejši orodji za spodbujanje povečanja proizvodnje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba okrepiti vezni steber zdravstvenih sistemov pospeševalnika dostopa do orodij za boj proti COVID-19 (ACT) in s tem povečati zmogljivosti za predelavo, shranjevanje, distribucijo in dostavo po vsem svetu, zlasti v ranljivih državah; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje v STO in dajo prednost pospeševalniku ACT, ki je del globalnega odziva EU v vseh stebrih diagnostike, terapevtike, cepiv in krepitve zdravstvenih sistemov; poudarja, da je treba podpreti proizvodne zmogljivosti na afriški celini, in odločno pozdravlja napoved Ekipe Evropa, da bo z 1 milijardo EUR podprla pobudo za izboljšanje proizvodnje in dostopnosti cepiv, zdravil in zdravstvenih tehnologij; poudarja tudi pomen ustreznega regulativnega okvira za farmacevtske izdelke; poudarja, da je EU zdaj odgovorna za naložbe v regionalne distribucijske centre, zlasti v Afriki, in za podporo pri ustanovitvi afriške agencije za zdravila; v zvezi s tem jo poziva, naj podpre lokalne organe za izdajanje dovoljenj, pomaga pri usposabljanju kvalificiranega medicinskega in tehničnega osebja za izvajanje cepljenja, podpre dobavne verige za cepiva in pomaga pri odpravljanju ovir, npr. z dobavo hladilne infrastrukture, zagotavljanjem geografskega in socialno-ekonomskega dosega ter premagovanjem nezaupanja v cepljenje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno potrjuje, da podpira pobudo STO za vzpostavitev enotne tehnološke točke za covid-19 (C-TAP) in vozlišča za prenos tehnologije cepiv na osnovi mRNA; obžaluje, da se farmacevtska podjetja doslej niso odločila za sodelovanje v pobudi C-TAP; poziva Komisijo, naj farmacevtska podjetja spodbuja k izmenjavi svojih tehnologij in znanja prek točke C-TAP, ter naj v prihodnje sporazume EU o predhodnih nakupih vključi zaveze o partnerstvu za prenos tehnologije s tretjimi stranmi, zlasti z državami v razvoju; poziva Komisijo, naj na naslednjih pogajanjih za sklenitev pogodb o naslednji generaciji protikovidnih cepivih v celoti izkoristi svoj vpliv, da bi razvijalci omogočili prenos svoje tehnologije v države z nizkimi in srednjimi dohodki po nizki ceni; poziva, da je treba dejavno evidentirati podjetja, vključno s podizvajalci, ki imajo potrebno znanje in izkušnje za prenos tehnologije, ter jih povezati s podjetji z neizkoriščenimi proizvodnimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo sporazumi EU o predhodnih nakupih v prihodnje v celoti objavljeni, zlasti za nakup naslednje generacije cepiv; poziva EU, naj vanje vključi zaveze za neizključno globalno licenciranje ter glede poslovnih skrivnosti, lastniških podatkov in prenosa tehnologije, pa tudi zahteve glede preglednosti za dobavitelje, vključno z analizo stroškov in dobička za posamezen proizvod; poudarja, da te zahteve glede preglednosti Komisije ne bi smele ovirati, da po potrebi deluje v vlogi konkurenčnega ponudnika; ponovno poudarja, da je treba pri pogajanjih o pogodbah za nakup protikovidnih cepiv zagotoviti čim večjo preglednosti tudi z neposrednim vključevanjem poslancev Evropskega parlamenta prek kontaktne skupine za cepiva v pogodbene postopke odločanja; pričakuje, da bo Evropski parlament redno prejemal celovito in podrobno analizo proizvodnje, uvoza, izvoza in načrtovanja glede cepiv, vključno z informacijami o državi izvoza iz EU ter izvoru uvoza cepiv in njihovih sestavin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da olajšanje trgovine in ukrepi proti omejitvam izvoza, razširitev proizvodnje, tudi z zavezami proizvajalcev in razvijalcev cepiv, ter omogočanje prožnosti sporazuma TRIPS glede prisilnih licenc vsi prispevajo k večji svetovni precepljenosti; pozdravlja prizadevanja generalne direktorice STO, da bi članice spodbudila k iskanju rešitve na podlagi dialoga; je seznanjen s sporočili Evropske unije svetu STO in svetu TRIPS o nujnem odzivu trgovinske politike na krizo zaradi covida-19, ki mora vključevati tri dopolnjujoče se stebre, in sicer olajšanje trgovine, ukrepi proti izvoznim omejitvam in povečanje proizvodnje; pričakuje, da si bo Komisija na 12. ministrski konferenci STO novembra 2021 še bolj prizadevala za sklenitev pobude STO na področju trgovine in zdravja, poziva tudi, naj se na 12. ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije ustanovi odbor za trgovino in zdravje, da bi lahko uporabili izkušnje, pridobljene med pandemijo, da bi pripravili predloge za boljši odziv organizacije v času mednarodnih zdravstvenih kriz in pripravili trgovinsko podlago za mednarodno pandemsko pogodbo, da bi odpravili motnje v dobavnih verigah, povečali proizvodne zmogljivosti, ukrepali proti cenovnim špekulacijam in na podlagi izkušenj revidirali pravni okvir Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora EU zavzeti vodilno vlogo in še naprej sodelovati v večstranskih in svetovnih prizadevanjih na področju razdeljevanja, usklajevanja in večletnega načrtovanja v zvezi s cepivi na prihodnjih sejah sveta TRIPS 8. junija in 14. oktobra 2021, na vrhu skupine G7 11. in 13. junija 2021, na vrhu skupine G20 leta 2021, vrhu EU-ZDA leta 2021, v generalni skupščini Združenih narodov leta 2021, generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije leta 2021 ter na dvanajsti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije in pozneje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu direktorju Svetovne zdravstvene organizacije, generalni direktorici Svetovne trgovinske organizacije, vladam držav G20, Mednarodnemu denarnemu skladu, Svetovni banki, generalnemu sekretarju OZN ter članicam generalne skupščine OZN. |
| --- | --- |

13.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Mejne vrednosti ostankov za imidakloprid

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter zlasti njenih členov 14 in 17, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter zlasti njenih členov 14 in 17,

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 20. aprila 2021 podal Stalni odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 20. aprila 2021 podal Stalni odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 13 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 13 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da nobeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne bi smelo biti dano na trg Unije, če nima dovoljenja in če ni dokazana njegova kakovost, varnost in učinkovitost, ter priznava, da boljši dostop do informacij javnosti omogoča, da izrazi svoje ugotovitve, organom pa, da jih upošteva; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da nobeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne bi smelo biti dano na trg Unije, če nima dovoljenja in če ni dokazana njegova kakovost, varnost in učinkovitost, ter priznava, da boljši dostop do informacij javnosti omogoča, da izrazi svoje ugotovitve, organom pa, da jih upošteva;

| B. | ker Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da bi bilo treba zagotoviti informacije o tem, kako so bile sprejete odločitve o obvladovanju tveganja in o dejavnikih, ki niso rezultati ocene tveganja, ter kako so bili ti dejavniki tehtani, in da bi moralo obveščanje o tveganju prispevati k participativnemu in odprtemu dialogu med vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi zagotovili, da se bo v postopku analize tveganja upošteval predvsem javni interes, pa tudi točnost, celovitost, preglednost, doslednost in odgovornost; |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da bi bilo treba zagotoviti informacije o tem, kako so bile sprejete odločitve o obvladovanju tveganja in o dejavnikih, ki niso rezultati ocene tveganja, ter kako so bili ti dejavniki tehtani, in da bi moralo obveščanje o tveganju prispevati k participativnemu in odprtemu dialogu med vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi zagotovili, da se bo v postopku analize tveganja upošteval predvsem javni interes, pa tudi točnost, celovitost, preglednost, doslednost in odgovornost;

| C. | ker poročilo Evropske agencije za kemikalije (ECHA) o oceni z dne 18. februarja 2011 z naslovom Imidacloprid, vrsta proizvodov 18 (insekticidi, akaricidi in proizvodi za nadzor drugih členonožcev) (Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)) (6) razvršča pomembne podatke o strupenosti za vodne in neciljne vrste; |
| --- | --- |

C.

ker poročilo Evropske agencije za kemikalije (ECHA) o oceni z dne 18. februarja 2011 z naslovom Imidacloprid, vrsta proizvodov 18 (insekticidi, akaricidi in proizvodi za nadzor drugih členonožcev) (Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)) (6) razvršča pomembne podatke o strupenosti za vodne in neciljne vrste;

| D. | ker Direktiva 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa, da „onesnaževanje voda in tal s farmacevtskimi ostanki postaja vse večji okoljski problem. Pri sedanjem ocenjevanju in nadzoru tveganja za vodno okolje ali tveganja, ki se prenaša po vodnem okolju, zaradi zdravil bi bilo treba nameniti ustrezno pozornost okoljskim ciljem Unije. Za obravnavo tega problema bi morala Komisija preučiti nevarnost okoljskih vplivov zdravil in oceniti ustreznost in učinkovitost veljavnega zakonodajnega okvira za varovanje vodnega okolja in zdravja ljudi prek vodnega okolja.“; |
| --- | --- |

D.

ker Direktiva 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa, da „onesnaževanje voda in tal s farmacevtskimi ostanki postaja vse večji okoljski problem. Pri sedanjem ocenjevanju in nadzoru tveganja za vodno okolje ali tveganja, ki se prenaša po vodnem okolju, zaradi zdravil bi bilo treba nameniti ustrezno pozornost okoljskim ciljem Unije. Za obravnavo tega problema bi morala Komisija preučiti nevarnost okoljskih vplivov zdravil in oceniti ustreznost in učinkovitost veljavnega zakonodajnega okvira za varovanje vodnega okolja in zdravja ljudi prek vodnega okolja.“;

| E. | ker so v Uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 (8) določene minimalne zahteve, vključno z informacijami o morebitnih škodljivih učinkih aktivne snovi, njenih metabolitov in nečistoč na zdravje ljudi in živali ali na podtalnico, okolje in neciljne vrste (flora in favna); |
| --- | --- |

E.

ker so v Uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 (8) določene minimalne zahteve, vključno z informacijami o morebitnih škodljivih učinkih aktivne snovi, njenih metabolitov in nečistoč na zdravje ljudi in živali ali na podtalnico, okolje in neciljne vrste (flora in favna);

| F. | ker Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 (9) vsebuje „vse informacije o možnih nesprejemljivih učinkih fitofarmacevtskega sredstva na okolje, rastline in rastlinske proizvode ter o znanih in pričakovanih kumulativnih in sinergijskih učinkih“; |
| --- | --- |

F.

ker Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 (9) vsebuje „vse informacije o možnih nesprejemljivih učinkih fitofarmacevtskega sredstva na okolje, rastline in rastlinske proizvode ter o znanih in pričakovanih kumulativnih in sinergijskih učinkih“;

| G. | ker Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) določa, da „morajo ostale podrobnosti ter dokumentacija, ki morajo biti priloženi vlogi za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom, dokazovati, da so koristi zaradi učinkovitosti večje od možnih tveganj. Če takih dokazov ni, se vloga zavrne.“; |
| --- | --- |

G.

ker Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) določa, da „morajo ostale podrobnosti ter dokumentacija, ki morajo biti priloženi vlogi za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom, dokazovati, da so koristi zaradi učinkovitosti večje od možnih tveganj. Če takih dokazov ni, se vloga zavrne.“;

| H. | ker je bila pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) vložena vloga za določitev najvišje mejne vrednosti ostankov (MRL) za imidakloprid pri salmonidih; |
| --- | --- |

H.

ker je bila pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) vložena vloga za določitev najvišje mejne vrednosti ostankov (MRL) za imidakloprid pri salmonidih;

| I. | ker je EMA na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dne 9. septembra 2020 (11) priporočila določitev MRL za imidakloprid za vse ribe na 0,6 mg/kg (600 μg/kg); |
| --- | --- |

I.

ker je EMA na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dne 9. septembra 2020 (11) priporočila določitev MRL za imidakloprid za vse ribe na 0,6 mg/kg (600 μg/kg);

| J. | ker Codex Alimentarius (12) ne določa MRL za vodno uporabo; ker sta Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovna zdravstvena organizacija na skupnem sestanku o ostankih pesticidov leta 2008 priporočili določitev največjega dopustnega dnevnega vnosa od ostankov kmetijskih pridelkov na 0,06 mg/kg (13); |
| --- | --- |

J.

ker Codex Alimentarius (12) ne določa MRL za vodno uporabo; ker sta Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovna zdravstvena organizacija na skupnem sestanku o ostankih pesticidov leta 2008 priporočili določitev največjega dopustnega dnevnega vnosa od ostankov kmetijskih pridelkov na 0,06 mg/kg (13);

| K. | ker je mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, na katerem temelji priporočilo EMA, na voljo le v povzetku in bo po mnenju Komisije v celoti na voljo šele po določitvi MRL; |
| --- | --- |

K.

ker je mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, na katerem temelji priporočilo EMA, na voljo le v povzetku in bo po mnenju Komisije v celoti na voljo šele po določitvi MRL;

| L. | ker bi moralo biti mnenje v zvezi z določitvijo MRL v skladu s pravom Unije na voljo javnosti in lahko dostopno; |
| --- | --- |

L.

ker bi moralo biti mnenje v zvezi z določitvijo MRL v skladu s pravom Unije na voljo javnosti in lahko dostopno;

| M. | ker zagotavljanje preglednosti postopka ocenjevanja spodbuja razumevanje javnosti, prispeva k večji legitimnosti EMA v očeh potrošnikov in širše javnosti ter zagotavlja večjo odgovornost do državljanov Unije v demokratičnem sistemu (14); |
| --- | --- |

M.

ker zagotavljanje preglednosti postopka ocenjevanja spodbuja razumevanje javnosti, prispeva k večji legitimnosti EMA v očeh potrošnikov in širše javnosti ter zagotavlja večjo odgovornost do državljanov Unije v demokratičnem sistemu (14);

| N. | ker je imidakloprid neonikotinoidna biocidna aktivna snov, ki se je tržila za splošno uporabo za tretiranje pridelkov in živine zaradi strupenosti za širok spekter škodljivih organizmov; ker imidakloprid deluje kot antagonist nikotinskih acetilholinskih receptorjev v osrednjem živčnem sistemu ter tako ovira prenos sinaptičnih signalov, s tem pa povzroča smrtonosno hiperaktivnost živcev in mišic pri živalih, vretenčarjih in nevretenčarjih, kar nepopravljivo blokira nAChR in povzroča paralizo in smrt (15); |
| --- | --- |

N.

ker je imidakloprid neonikotinoidna biocidna aktivna snov, ki se je tržila za splošno uporabo za tretiranje pridelkov in živine zaradi strupenosti za širok spekter škodljivih organizmov; ker imidakloprid deluje kot antagonist nikotinskih acetilholinskih receptorjev v osrednjem živčnem sistemu ter tako ovira prenos sinaptičnih signalov, s tem pa povzroča smrtonosno hiperaktivnost živcev in mišic pri živalih, vretenčarjih in nevretenčarjih, kar nepopravljivo blokira nAChR in povzroča paralizo in smrt (15);

| O. | ker Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 (16) prepoveduje uporabo imidakloprida na vseh kmetijskih rastlinah, gojenih na prostem, zaradi njegovih škodljivih učinkov na opraševalce; |
| --- | --- |

O.

ker Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 (16) prepoveduje uporabo imidakloprida na vseh kmetijskih rastlinah, gojenih na prostem, zaradi njegovih škodljivih učinkov na opraševalce;

| P. | ker se nevarne kemikalije, ki se uporabljajo za zdravljenje okužb morskih uši na podlagi veterinarskega recepta, v končni fazi sprostijo v vodno okolje; to lahko negativno vpliva na občutljive neciljne organizme, prav tako pa je izpust teh snovi opredeljen kot pomemben okoljski problem (17) zaradi velike mobilnosti imidakloprida v tleh in posledične onesnaženosti podtalnih in površinskih voda (18); |
| --- | --- |

P.

ker se nevarne kemikalije, ki se uporabljajo za zdravljenje okužb morskih uši na podlagi veterinarskega recepta, v končni fazi sprostijo v vodno okolje; to lahko negativno vpliva na občutljive neciljne organizme, prav tako pa je izpust teh snovi opredeljen kot pomemben okoljski problem (17) zaradi velike mobilnosti imidakloprida v tleh in posledične onesnaženosti podtalnih in površinskih voda (18);

| Q. | ker obstaja vse več dokazov, da ima uporaba imidakloprida uničujoč učinek na biotsko raznovrstnost, predvsem v rekah in vodnih poteh (19), kar vpliva na rake (20), mehkužce (21) in neciljne vrste (žuželke), pa tudi na organizme v tleh (22), prav tako pa povzroča zmanjševanje populacij ptic (23); ker obstaja vse večja zaskrbljenost zaradi zastajanja in kopičenja ostankov pesticidov in njihovih metabolitov v tleh ter zaradi njihovega potenciala za povzročanje zakisanosti tal; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je uporaba imidakloprida na Japonskem povzročila dramatično izčrpanje staležev rib, ki se niso obnovili (24); |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja vse več dokazov, da ima uporaba imidakloprida uničujoč učinek na biotsko raznovrstnost, predvsem v rekah in vodnih poteh (19), kar vpliva na rake (20), mehkužce (21) in neciljne vrste (žuželke), pa tudi na organizme v tleh (22), prav tako pa povzroča zmanjševanje populacij ptic (23); ker obstaja vse večja zaskrbljenost zaradi zastajanja in kopičenja ostankov pesticidov in njihovih metabolitov v tleh ter zaradi njihovega potenciala za povzročanje zakisanosti tal; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je uporaba imidakloprida na Japonskem povzročila dramatično izčrpanje staležev rib, ki se niso obnovili (24);

| R. | ker je v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25) imidakloprid razvrščen kot „zdravju škodljiv pri zaužitju“, „škodljiv okolju“ in „zelo strupen za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki“ (26); |
| --- | --- |

R.

ker je v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25) imidakloprid razvrščen kot „zdravju škodljiv pri zaužitju“, „škodljiv okolju“ in „zelo strupen za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki“ (26);

| S. | ker je bila v študiji o izpostavljenosti krapov (Cyprinua carpio L.) imidaklopridu poleg histopatoloških sprememb (lesij), aktivacije biomarkerjev in spremembe ravni izražanja genov ugotovljena tudi degeneracija v možganih, škrgah in očeh (27); v študiji je bilo ugotovljeno, da izpostavljenost imidaklopridu povzroča vnetja in oksidativni stres; |
| --- | --- |

S.

ker je bila v študiji o izpostavljenosti krapov (Cyprinua carpio L.) imidaklopridu poleg histopatoloških sprememb (lesij), aktivacije biomarkerjev in spremembe ravni izražanja genov ugotovljena tudi degeneracija v možganih, škrgah in očeh (27); v študiji je bilo ugotovljeno, da izpostavljenost imidaklopridu povzroča vnetja in oksidativni stres;

| T. | ker se lahko pri ljudeh zaradi ponavljajočega vnosa onesnažene hrane pojavi bioakumulacija metabolita NN, saj je bila v študiji na živalih (28) ugotovljena bioakumulacija imidakloprida po izpostavljenosti majhnemu odmerku; |
| --- | --- |

T.

ker se lahko pri ljudeh zaradi ponavljajočega vnosa onesnažene hrane pojavi bioakumulacija metabolita NN, saj je bila v študiji na živalih (28) ugotovljena bioakumulacija imidakloprida po izpostavljenosti majhnemu odmerku;

| U. | ker so številne znanstvene študije pri preskusih na živalih pokazale, da imidakloprid deluje kot strupen za razmnoževanje inendokrini motilec, ki lahko škodljivo vpliva na srce, ledvice, ščitnico in možgane ter lahko povzroči nevrološke simptome, tudi odpoved dihal in smrt (29); |
| --- | --- |

U.

ker so številne znanstvene študije pri preskusih na živalih pokazale, da imidakloprid deluje kot strupen za razmnoževanje inendokrini motilec, ki lahko škodljivo vpliva na srce, ledvice, ščitnico in možgane ter lahko povzroči nevrološke simptome, tudi odpoved dihal in smrt (29);

| V. | ker eksperimentalni dokazi kažejo, da se toksičnost imidakloprida povečuje s časom izpostavljenosti ter z odmerkom, kar se opiše kot „časovna toksičnost“, zato bi morali toksičnost imidakloprida razumeti v smislu akutne smrtnosti, pa tudi v smislu kroničnosti (30); |
| --- | --- |

V.

ker eksperimentalni dokazi kažejo, da se toksičnost imidakloprida povečuje s časom izpostavljenosti ter z odmerkom, kar se opiše kot „časovna toksičnost“, zato bi morali toksičnost imidakloprida razumeti v smislu akutne smrtnosti, pa tudi v smislu kroničnosti (30);

| W. | ker Uredba (EU) št. 283/2013 zahteva izvedbo študij o dolgoročni toksičnosti; |
| --- | --- |

W.

ker Uredba (EU) št. 283/2013 zahteva izvedbo študij o dolgoročni toksičnosti;

| X. | ker Uredba (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora določa, da je treba „upoštevati poznane kumulativne in sinergijske učinke, ko so na voljo metode za oceno takih učinkov“; |
| --- | --- |

X.

ker Uredba (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora določa, da je treba „upoštevati poznane kumulativne in sinergijske učinke, ko so na voljo metode za oceno takih učinkov“;

| Y. | ker Uredba (EU) št. 284/2013 trenutno zahteva toksikološke študije o izpostavljenosti operaterjev, opazovalcev, prebivalcev in delavcev, več študij dolgoročne in kronične strupenosti za živali ter študije o obstoju in obnašanju v tleh, vodi in zraku; |
| --- | --- |

Y.

ker Uredba (EU) št. 284/2013 trenutno zahteva toksikološke študije o izpostavljenosti operaterjev, opazovalcev, prebivalcev in delavcev, več študij dolgoročne in kronične strupenosti za živali ter študije o obstoju in obnašanju v tleh, vodi in zraku;

| Z. | ker ni na voljo dovolj znanja o onesnaževalnih učinkih številnih posameznih kemikalij in zmesi kemikalij na okolje; vse kemikalije še niso bile ocenjene, ocene ekotoksičnosti pa se osredotočajo na zelo majhno število vrst in ekosistemov; |
| --- | --- |

Z.

ker ni na voljo dovolj znanja o onesnaževalnih učinkih številnih posameznih kemikalij in zmesi kemikalij na okolje; vse kemikalije še niso bile ocenjene, ocene ekotoksičnosti pa se osredotočajo na zelo majhno število vrst in ekosistemov;

| AA. | ker Uredba (EU) 2019/6 določa, da bi bilo treba pri odločitvah o obvladovanju tveganja upoštevati: „druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo nadzora“; |
| --- | --- |

AA.

ker Uredba (EU) 2019/6 določa, da bi bilo treba pri odločitvah o obvladovanju tveganja upoštevati: „druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo nadzora“;

| AB. | ker v nasprotju s študijami, ki se predložijo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA), študij, ki se predložijo EMA, ni treba objaviti; obžaluje, da znanstvene študije in mnenja ter neobdelani podatki pogosto niso dostopni v celoti, prav tako pa ni dovolj informacij o izvedljivosti nadzora in obvladovanja tveganja pri izpustu odpadne vode v vodno okolje; |
| --- | --- |

AB.

ker v nasprotju s študijami, ki se predložijo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA), študij, ki se predložijo EMA, ni treba objaviti; obžaluje, da znanstvene študije in mnenja ter neobdelani podatki pogosto niso dostopni v celoti, prav tako pa ni dovolj informacij o izvedljivosti nadzora in obvladovanja tveganja pri izpustu odpadne vode v vodno okolje;

| AC. | ker Uredba (ES) št. 470/2009 določa, da je treba najvišje mejne vrednosti ostankov določiti v skladu s splošno sprejetimi načeli ocene varnosti, pri čemer je treba upoštevati vse druge znanstvene ocene varnosti zadevne snovi, ki so jih morda opravile mednarodne organizacije, predvsem Codex Alimentarius ali, če se te snovi uporabljajo za druge namene, znanstveni odbori v Uniji; |
| --- | --- |

AC.

ker Uredba (ES) št. 470/2009 določa, da je treba najvišje mejne vrednosti ostankov določiti v skladu s splošno sprejetimi načeli ocene varnosti, pri čemer je treba upoštevati vse druge znanstvene ocene varnosti zadevne snovi, ki so jih morda opravile mednarodne organizacije, predvsem Codex Alimentarius ali, če se te snovi uporabljajo za druge namene, znanstveni odbori v Uniji;

| AD. | ker Codex Alimentarius ne priporoča imidakloprida za uporabo v vodnem okolju, ECHA pa razlaga, kakšni bi lahko bili razlogi za to: v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo (ATP01), ki jo je odobrila Evropska unija, je ta snov zelo strupena za vodne organizme z dolgotrajnimi učinki in je škodljiva pri zaužitju (31); |
| --- | --- |

AD.

ker Codex Alimentarius ne priporoča imidakloprida za uporabo v vodnem okolju, ECHA pa razlaga, kakšni bi lahko bili razlogi za to: v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo (ATP01), ki jo je odobrila Evropska unija, je ta snov zelo strupena za vodne organizme z dolgotrajnimi učinki in je škodljiva pri zaužitju (31);

| AE. | ker člen 37 Uredbe (EU) 2019/6 določa, da se dovoljenje za promet z zdravilom zavrne, če tveganja za javno zdravje ali zdravje živali ali okolje niso zadostno obravnavana; meni, da je to utemeljitev za to, da MRL ni bila določena; |
| --- | --- |

AE.

ker člen 37 Uredbe (EU) 2019/6 določa, da se dovoljenje za promet z zdravilom zavrne, če tveganja za javno zdravje ali zdravje živali ali okolje niso zadostno obravnavana; meni, da je to utemeljitev za to, da MRL ni bila določena;

| AF. | ker štiri glavne države proizvajalke lososa – Norveška, Čile, Velika Britanija in Kanada – niso države članice, zato Komisija ne bi mogla izvajati ustreznih revizij pristojnih organov v teh državah ali oceniti ustreznosti nadzora; |
| --- | --- |

AF.

ker štiri glavne države proizvajalke lososa – Norveška, Čile, Velika Britanija in Kanada – niso države članice, zato Komisija ne bi mogla izvajati ustreznih revizij pristojnih organov v teh državah ali oceniti ustreznosti nadzora;

| 1. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/621 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 470/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/621 ni skladna z zakonodajo Unije in da je v nasprotju s svobodo obveščanja in temeljnim načelom preglednosti, demokratičnim nadzorom in odgovornostjo, saj je mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, na katerem temelji, na voljo le v povzetku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj Izvedbeno uredbo (EU) 2021/621 razveljavi in naj odboru predloži nov osnutek, z imidaklopridom na seznamu iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, na katerem so farmakološko aktivne snovi, za katere ni mogoče določiti najvišjih mejnih vrednosti za uporabo v vodnem okolju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pesticide ter farmakološke in kemične ostanke opraviti standardni preskus in strokovno pregledano vrednotenje, saj lahko povzročijo dodatno in trajno škodo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi morala EMA v celoti objaviti mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje znanstveno oceno tveganja in priporočila za obvladovanje tveganja ter znanstvene dokaze, na katerih temeljijo; meni, da je ocena tveganja imidakloprida pomanjkljiva, kar zadeva upoštevanje akutnih končnih vrednosti in ker ne upošteva zapoznelih, kumulativnih in kroničnih učinkov; opozarja, da so raziskave vodnih nevretenčarjev pokazale zapoznel učinek na smrtnost, predvsem med vodnimi žuželkami, ki ga ni mogoče zaznati s standardnimi akutnimi preskusi, kar dokazuje, da ocene tveganja za neonikotinoide niso bile ustrezne z vidika varstva okolja (32); |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je nujno treba oceniti farmakološko aktivne snovi in njihovo razvrstitev glede MRL v živilih živalskega izvora v povezavi s pravili iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (33), Uredbe (ES) št. 396/2005, Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (34) ter uredb (EU) 2019/6 in (EU) 2019/1381; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je nujno treba opraviti revizijo Direktive 2001/82/ES z namenom zaščite biotske raznovrstnosti, vodnega in kopenskega okolja ter upoštevanja dobrega počutja živali in neciljnih organizmov in mikroorganizmov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da Uredba (ES) št. 470/2009 ne upošteva dovolj potrebe po vključevanju Evropskega parlamenta in državljanov, da bi ti lahko v celoti uveljavljali svojo demokratično pravico do nadzora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba okrepiti znanstveno sodelovanje, usklajevanje in povezanost med agencijami Unije s pristojnostmi na tem področju, in sicer EMA, EFSA in ECHA, ter nacionalnimi in mednarodnimi agencijami in v ta namen razviti skupni okvir za oceno tveganja za biocidne in fitofarmacevtske proizvode, ki se uporabljajo v prehranski verigi, da bi preprečili nedoslednost in omejili morebitno okoljsko škodo in ekocid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj kot odgovorna za obvladovanje tveganja pri oceni razpoložljivih informacij ustrezno uporablja previdnostno načelo, da bi količinsko opredelila tveganje škodljivih učinkov na okolje, biotsko raznovrstnost, dobro počutje živali in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj sistematično poroča o tem, kako sta bila upoštevana previdnostno načelo in načelo prostovoljne privolitve ter kako je Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini prišel do zaključkov v svojem mnenju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj spoštuje demokratično načelo prostovoljne privolitve in naj preveri primernost postopka ocene tveganja za določitev MRL za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora; meni, da je bistveno, da je postopek v celoti skladen s cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor, sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem ter strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v oceno tveganja vključeni časovno kumulativni, posodobljeni, strokovno pregledani ekotoksikološki preskusi za neciljne vrste v tleh in vodnem okolju ter da bodo zajeti tudi okoljski ostanki v zraku, tleh in vodi, vključno z dolgotrajnimi kumulativnimi toksičnimi učinki, prav tako pa naj bodo navedene neodvisne, strokovno pregledane študije in znanstvena mnenja, ki so bila upoštevana; poudarja, da bi morale biti te informacije na voljo javnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog, države članice pa, naj ga podprejo, da bi zagotovili skladnost in doslednost uredb (EU) 2019/6 in (EU) 2019/1381 ter vse zakonodaje s področja živil v primerih, ko oceno tveganja za določitev MRL izvedejo druge agencije in ne EFSA; poziva Komisijo, naj zagotovi tudi, da bo ta ocena pregledna in bo zagotovila boljšo zaščito biotske raznovrstnosti in vodnih ekosistemov, insektov, deževnikov in mikroorganizmov v tleh; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 131, 16.4.2021, str. 120.

(2)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(5)  Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 1829/2003, (ES) št. 1831/2003, (ES) št. 2065/2003, (ES) št. 1935/2004, (ES) št. 1331/2008, (ES) št. 1107/2009, (EU) 2015/2283 in Direktive 2001/18/ES (UL L 231, 6.9.2019, str. 1).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7)  Direktiva 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (UL L 226, 24.8.2013, str. 1).

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 283/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 93, 3.4.2013, str. 1).

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o fitofarmacevtskih sredstvih v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 93, 3.4.2013, str. 85).

(10)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/ Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14)  Glej sodbo Sodišča v zadevi T-235/15 Pari Pharma GmbH proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:65; glej tudi zadevo T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:66 in T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH in Intervet International BV proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 z dne 29. maja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev aktivne snovi imidakloprid (UL L 132, 30.5.2018, str. 31).

(17)  Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K.. Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects. Aquaculture, 2010, zvezek 306, 1–4, str. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K.. Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon). Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, zvezek 198.

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K.. Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon). Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, zvezek 198.https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21)  Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K.. The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata. Science of the Total Environment, 2020, zvezek 742. The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22)  de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M.. Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates. Ecotoxicology, 2017, 26, str. 555–564.https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(26)  Poročilo ECHA o oceni z naslovom Imidacloprid, vrsta proizvodov 18 (insekticidi, akaricidi in proizvodi za nadzor drugih členonožcev) (Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)).https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27)  Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P.. Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.). Toxicology International, 2020, 27, str. 70–78.

(28)  Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M.. Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid. Chemosphere 2013, zvezek 93, 10, str. 2612–2620 Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29)  Katić, A., Karačonji, I.B.. Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals. Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2) https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5), 1629 https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/16.

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32)  Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(33)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(34)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Aktivne snovi, vključno s flumioksazinom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/745 z dne 6. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ogljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostanki destilacije maščob, maščobne kisline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kislina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirane beljakovine, železov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, rastlinska olja / olje navadne ogrščice, kalijev vodikov karbonat, propamokarb, protiokonazol, kremenov pesek, ribje olje, repelenti po vonju živalskega ali rastlinskega izvora / ovčja maščoba, S-metolaklor, nerazvejena veriga feromonov iz reda Lepidoptera, tebukonazol in sečnina (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/745 z dne 6. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ogljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostanki destilacije maščob, maščobne kisline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kislina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirane beljakovine, železov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, rastlinska olja / olje navadne ogrščice, kalijev vodikov karbonat, propamokarb, protiokonazol, kremenov pesek, ribje olje, repelenti po vonju živalskega ali rastlinskega izvora / ovčja maščoba, S-metolaklor, nerazvejena veriga feromonov iz reda Lepidoptera, tebukonazol in sečnina (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/745 z dne 6. maja 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ogljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostanki destilacije maščob, maščobne kisline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kislina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirane beljakovine, železov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, rastlinska olja / olje navadne ogrščice, kalijev vodikov karbonat, propamokarb, protiokonazol, kremenov pesek, ribje olje, repelenti po vonju živalskega ali rastlinskega izvora / ovčja maščoba, S-metolaklor, nerazvejena veriga feromonov iz reda Lepidoptera, tebukonazol in sečnina (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2) ter zlasti njenega člena 17 in člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2) ter zlasti njenega člena 17 in člena 21,

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 30. marca 2021 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 30. marca 2021 podal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3),

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bil flumioksazin 1. januarja 2003 z Direktivo Komisije 2002/81/ES (6) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (7) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

ker je bil flumioksazin 1. januarja 2003 z Direktivo Komisije 2002/81/ES (6) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (7) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009;

| B. | ker postopek za obnovitev odobritve flumioksazina v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (8) poteka že od leta 2010 (9), ustrezna vloga pa je bila predložena 29. februarja 2012 v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (10); |
| --- | --- |

B.

ker postopek za obnovitev odobritve flumioksazina v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (8) poteka že od leta 2010 (9), ustrezna vloga pa je bila predložena 29. februarja 2012 v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (10);

| C. | ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi flumioksazin z Direktivo Komisije 2010/77/EU (11) že podaljšano za pet let in se je nato od leta 2015 z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) in (EU) 2020/869 (17) vsako leto znova podaljševalo za eno leto ter se je zdaj z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/745 ponovno podaljšalo za eno leto, tj. do 30. junija 2022; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi flumioksazin z Direktivo Komisije 2010/77/EU (11) že podaljšano za pet let in se je nato od leta 2015 z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) in (EU) 2020/869 (17) vsako leto znova podaljševalo za eno leto ter se je zdaj z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/745 ponovno podaljšalo za eno leto, tj. do 30. junija 2022;

| D. | ker Komisija v Izvedbeni uredbi (EU) 2021/745 ni pojasnila razlogov za podaljšanje, temveč je navedla le, da se bo odobritev navedenih aktivnih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija v Izvedbeni uredbi (EU) 2021/745 ni pojasnila razlogov za podaljšanje, temveč je navedla le, da se bo odobritev navedenih aktivnih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati;

| E. | ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki;

| F. | ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvoumno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali oziroma kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvoumno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali oziroma kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje;

| G. | ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v primeru flumioksazina ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

G.

ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v primeru flumioksazina ni bilo upoštevano;

| H. | ker je bil flumioksazin v 18 letih od njegove odobritve kot aktivne snovi opredeljen in razvrščen kot strupen za razmnoževanje v skupino 1B in kot verjeten endokrini motilec; |
| --- | --- |

H.

ker je bil flumioksazin v 18 letih od njegove odobritve kot aktivne snovi opredeljen in razvrščen kot strupen za razmnoževanje v skupino 1B in kot verjeten endokrini motilec;

| I. | ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenega tveganja škodljivih učinkov na zdravje, pri katerem pa je še vedno prisotna znanstvena negotovost, iz previdnosti sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenega tveganja škodljivih učinkov na zdravje, pri katerem pa je še vedno prisotna znanstvena negotovost, iz previdnosti sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi;

| J. | ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti kadar glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 omenjene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do umika ali spremembe odobritve snovi; |
| --- | --- |

J.

ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti kadar glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 omenjene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do umika ali spremembe odobritve snovi;

Strupen za razmnoževanje iz kategorije 1B in povzročitelj endokrinih motenj

| K. | ker je bil flumioksazin v skladu s usklajenim razvrščanjem iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18) razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, zelo strupen za vodne organizme in zelo strupen za vodne organizme z dolgotrajnim učinkom; |
| --- | --- |

K.

ker je bil flumioksazin v skladu s usklajenim razvrščanjem iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18) razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, zelo strupen za vodne organizme in zelo strupen za vodne organizme z dolgotrajnim učinkom;

| L. | ker je Evropska agencija za varnost hrane že leta 2014, nato pa v letih 2017 in 2018 ugotovila, da obstajajo kritična vprašanja, ker je bil flumioksazin razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, in da verjetno povzroča endokrine motnje, vendar tega ni mogoče dokončno potrditi, in da je to precej zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropska agencija za varnost hrane že leta 2014, nato pa v letih 2017 in 2018 ugotovila, da obstajajo kritična vprašanja, ker je bil flumioksazin razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, in da verjetno povzroča endokrine motnje, vendar tega ni mogoče dokončno potrditi, in da je to precej zaskrbljujoče;

| M. | ker je bil flumioksazin leta 2015 z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatov za zamenjavo, saj je ali bo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1A ali 1B; |
| --- | --- |

M.

ker je bil flumioksazin leta 2015 z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatov za zamenjavo, saj je ali bo v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1A ali 1B;

| N. | ker v skladu s točko 3.6.4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivnih snovi ni mogoče odobriti, če so razvrščene med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, razen v primerih, ko je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih vlogi, jasno, da je aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati z drugimi razpoložljivimi sredstvi, vključno z nekemičnimi metodami, pri čemer je treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje tveganja, da se zagotovi čim manjša izpostavljenost ljudi in okolja tej snovi; |
| --- | --- |

N.

ker v skladu s točko 3.6.4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivnih snovi ni mogoče odobriti, če so razvrščene med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B, razen v primerih, ko je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih vlogi, jasno, da je aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati z drugimi razpoložljivimi sredstvi, vključno z nekemičnimi metodami, pri čemer je treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje tveganja, da se zagotovi čim manjša izpostavljenost ljudi in okolja tej snovi;

| O. | ker je država članica poročevalka 1. februarja 2018 ob upoštevanju novih znanstvenih podatkov Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) podala predlog za usklajeno razvrščanje in označevanje flumioksazina v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008; ker je odbor agencije ECHA za oceno tveganja 15. marca 2019 sprejel mnenje o prerazvrstitvi flumioksazina kot snovi, strupene za razmnoževanje, iz kategorije 1B v kategorijo 2; ker bo to verjetno povzročilo prerazvrstitev flumioksazina v Prilogo IV k Uredbe (ES) št. 1272/2008, kar pa se zaenkrat še ni zgodilo; ker je do takrat flumioksazin še vedno razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B; |
| --- | --- |

O.

ker je država članica poročevalka 1. februarja 2018 ob upoštevanju novih znanstvenih podatkov Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) podala predlog za usklajeno razvrščanje in označevanje flumioksazina v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008; ker je odbor agencije ECHA za oceno tveganja 15. marca 2019 sprejel mnenje o prerazvrstitvi flumioksazina kot snovi, strupene za razmnoževanje, iz kategorije 1B v kategorijo 2; ker bo to verjetno povzročilo prerazvrstitev flumioksazina v Prilogo IV k Uredbe (ES) št. 1272/2008, kar pa se zaenkrat še ni zgodilo; ker je do takrat flumioksazin še vedno razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje iz kategorije 1B;

| P. | ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne more odobriti, če se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, na primer če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi, in kjer ostanki zadevne aktivne snovi na hrani in krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s točko (b) člena 18(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

P.

ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne more odobriti, če se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, na primer če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi, in kjer ostanki zadevne aktivne snovi na hrani in krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s točko (b) člena 18(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (19);

| Q. | ker že od leta 2014 obstaja sum, da flumioksazin povzroča endokrine motnje (20); ker se merila za ugotavljanje, ali snov povzroča endokrine motnje, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, določena v Uredbi Komisije (EU) 2018/605 (21), uporabljajo od 20. oktobra 2018 (22); ker so bile ustrezne smernice sprejete 5. junija 2018 (23); ker je Komisija agenciji EFSA vseeno šele 4. decembra 2019 naročila, naj v skladu z novimi merili oceni, ali lahko flumioksazin povzroča endokrine motnje; |
| --- | --- |

Q.

ker že od leta 2014 obstaja sum, da flumioksazin povzroča endokrine motnje (20); ker se merila za ugotavljanje, ali snov povzroča endokrine motnje, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, določena v Uredbi Komisije (EU) 2018/605 (21), uporabljajo od 20. oktobra 2018 (22); ker so bile ustrezne smernice sprejete 5. junija 2018 (23); ker je Komisija agenciji EFSA vseeno šele 4. decembra 2019 naročila, naj v skladu z novimi merili oceni, ali lahko flumioksazin povzroča endokrine motnje;

| R. | ker je agencija EFSA septembra 2020 objavila posodobljen strokovni pregled ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo flumioksazin (24), v katerem ni mogla izključiti možnosti, da ta snov povzroča endokrine motnje, saj je ugotovila, da primanjkuje precej podatkov, tudi v zvezi z drugimi varnostnimi vidiki, kar je zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

R.

ker je agencija EFSA septembra 2020 objavila posodobljen strokovni pregled ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo flumioksazin (24), v katerem ni mogla izključiti možnosti, da ta snov povzroča endokrine motnje, saj je ugotovila, da primanjkuje precej podatkov, tudi v zvezi z drugimi varnostnimi vidiki, kar je zaskrbljujoče;

| S. | ker je torej agencija EFSA na področju toksikologije pri sesalcih ugotovila, da manjka več podatkov, da nekaterih vprašanj ni mogoče dokončno potrditi in da so nekatera vprašanja zaskrbljujoča; ker je ugotovila tudi, da ni dovolj podatkov glede ostankov in varnosti za potrošnike, poleg tega zaradi pomanjkanja podatkov ni mogla dokončno oceniti izpostavljenosti podzemne vode, zaradi nepopolnega nabora podatkov tudi ni mogla dokončno oceniti endokrine motnje flumioksazina pri ljudeh in neciljnih organizmih, kar pomeni, da ni mogla zaključiti, ali so izpolnjena merila v zvezi z endokrinimi motnjami, povzročenih po mehanizmih EATS, pri ljudeh in neciljnih organizmih, ki so določena v točki 3.6.5 in točki 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605; |
| --- | --- |

S.

ker je torej agencija EFSA na področju toksikologije pri sesalcih ugotovila, da manjka več podatkov, da nekaterih vprašanj ni mogoče dokončno potrditi in da so nekatera vprašanja zaskrbljujoča; ker je ugotovila tudi, da ni dovolj podatkov glede ostankov in varnosti za potrošnike, poleg tega zaradi pomanjkanja podatkov ni mogla dokončno oceniti izpostavljenosti podzemne vode, zaradi nepopolnega nabora podatkov tudi ni mogla dokončno oceniti endokrine motnje flumioksazina pri ljudeh in neciljnih organizmih, kar pomeni, da ni mogla zaključiti, ali so izpolnjena merila v zvezi z endokrinimi motnjami, povzročenih po mehanizmih EATS, pri ljudeh in neciljnih organizmih, ki so določena v točki 3.6.5 in točki 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605;

| T. | ker pri flumioksazinu obstaja veliko tveganje biokoncentracije in je zelo strupen za alge in vodne rastline ter zmerno strupen za deževnike, čebele, ribe in vodne nevretenčarje; |
| --- | --- |

T.

ker pri flumioksazinu obstaja veliko tveganje biokoncentracije in je zelo strupen za alge in vodne rastline ter zmerno strupen za deževnike, čebele, ribe in vodne nevretenčarje;

| U. | ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še naprej dovoljeno uporabljati aktivno snov, ki izpolnjuje merila za njeno izključitev, saj sodi med snovi, ki so mutagene, rakotvorne in/ali strupene za razmnoževanje, in pri kateri ni mogoče izključiti, da izpolnjuje merila za izključitev zaradi lastnosti endokrinih motilcev, ki so bila uvedena za varovanje zdravja ljudi in okolja, kar ogroža zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

U.

ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še naprej dovoljeno uporabljati aktivno snov, ki izpolnjuje merila za njeno izključitev, saj sodi med snovi, ki so mutagene, rakotvorne in/ali strupene za razmnoževanje, in pri kateri ni mogoče izključiti, da izpolnjuje merila za izključitev zaradi lastnosti endokrinih motilcev, ki so bila uvedena za varovanje zdravja ljudi in okolja, kar ogroža zdravje ljudi in okolje;

| V. | ker utegnejo vlagatelji samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, izkoriščati in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, na primer tako, da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar bo povzročilo nesprejemljiva tveganja za zdravje ljudi in okolje, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje; |
| --- | --- |

V.

ker utegnejo vlagatelji samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, izkoriščati in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, na primer tako, da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar bo povzročilo nesprejemljiva tveganja za zdravje ljudi in okolje, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje;

| W. | ker je prosilec po prvotnem predlogu Komisije leta 2014, da se odobritev flumioksazina ne obnovi, ki je temeljil na dejstvu, da ta aktivna snov izpolnjuje merila za izključitev, saj je strupena za razmnoževanje iz kategorije 1B, zaprosil za odstopanje od uporabe teh meril za izločitev, za kar pa je bilo treba oblikovati ustrezne metodologije za ocenjevanje, ki še niso obstajale, čeprav se je Uredba (ES) št. 1107/2009 uporabljala že tri leta, zaradi česar se je postopek neobnovitve zavlekel za več let; |
| --- | --- |

W.

ker je prosilec po prvotnem predlogu Komisije leta 2014, da se odobritev flumioksazina ne obnovi, ki je temeljil na dejstvu, da ta aktivna snov izpolnjuje merila za izključitev, saj je strupena za razmnoževanje iz kategorije 1B, zaprosil za odstopanje od uporabe teh meril za izločitev, za kar pa je bilo treba oblikovati ustrezne metodologije za ocenjevanje, ki še niso obstajale, čeprav se je Uredba (ES) št. 1107/2009 uporabljala že tri leta, zaradi česar se je postopek neobnovitve zavlekel za več let;

| X. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih Komisijo in države članice pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje obdobja odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in so zato razvrščene v kategorijo 1A ali 1B, ali aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kot velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin; |
| --- | --- |

X.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih Komisijo in države članice pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje obdobja odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in so zato razvrščene v kategorijo 1A ali 1B, ali aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kot velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin;

| Y. | ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 10. oktobra 2019 (25) in z dne 10. julija 2020 (26) nasprotoval že prejšnjima podaljšanjema obdobja odobritve flumioksazina, Komisija pa na ti resoluciji ni prepričljivo odgovorila, prav tako ni ustrezno dokazala, da s še enim podaljšanjem ni presegla svojih izvedbenih pooblastil; |
| --- | --- |

Y.

ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 10. oktobra 2019 (25) in z dne 10. julija 2020 (26) nasprotoval že prejšnjima podaljšanjema obdobja odobritve flumioksazina, Komisija pa na ti resoluciji ni prepričljivo odgovorila, prav tako ni ustrezno dokazala, da s še enim podaljšanjem ni presegla svojih izvedbenih pooblastil;

| Z. | ker je bila od 26 aktivnih snovi, med katerimi je tudi flumioksazin, katerih odobritve so bile leta 2020 podaljšane z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/869, le v primeru štirih aktivnih snovi z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/745 odobritev bodisi obnovljena bodisi ni bila obnovljena, medtem ko je bila odobritev 44 aktivnih snovi podaljšana, pri številnih že tretjič ali četrtič; |
| --- | --- |

Z.

ker je bila od 26 aktivnih snovi, med katerimi je tudi flumioksazin, katerih odobritve so bile leta 2020 podaljšane z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/869, le v primeru štirih aktivnih snovi z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/745 odobritev bodisi obnovljena bodisi ni bila obnovljena, medtem ko je bila odobritev 44 aktivnih snovi podaljšana, pri številnih že tretjič ali četrtič;

| 1. | meni, da Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/745 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/745 ni v skladu z zakonodajo Unije in ne spoštuje previdnostnega načela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | strogo obsoja hude zamude v postopku ponovne odobritve in pri identifikaciji snovi, ki motijo delovanje endokrinega sistema; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da odločitev o ponovnem podaljšanju odobritve flumioksazina ni v skladu z varnostnimi merili iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ne temelji na dokazih, da je njegova uporaba varna, niti ni dokazano, da je ta aktivna snov nujno potrebna pri pridelavi hrane v Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj razveljavi Izvedbeno uredbo (EU) 2021/745 in odboru predloži nov osnutek, v katerem bo upoštevala znanstvene dokaze o škodljivih učinkih vseh snovi, na katere se uredba nanaša, zlasti flumioksazina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo predlaga, da se odobritev flumioksazina ne obnovi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj Parlamentu natančno razloži, zakaj se je ocena snovi zavlekla iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati, katere specifične končne točke se še vedno ocenjujejo in zakaj ta ocena traja tako dolgo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva Komisijo, naj predloži osnutke izvedbenih uredb o podaljšanju obdobja odobritve le za snovi, pri katerih glede na trenutna znanstvena dognanja ni pričakovati, da bo Komisija predlagala, da se njihova odobritev ne obnovi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisijo, naj prekliče odobritev snovi, če obstajajo dokazi ali utemeljeni dvomi, da ne bodo izpolnjevale varnostnih meril iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in pravočasno ponovno oceno odobritve aktivnih snovi, za katere so poročevalke, in zagotovijo, da se sedanje zamude čim prej odpravijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL L 160, 7.5.2021, str. 89.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(3)  UL L 67, 12.3.2015, str. 18.

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 183.

(6)  Direktiva Komisije 2002/81/ES z dne 10. oktobra 2002 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS o vključitvi flumioksazina kot aktivne snovi (UL L 276, 12.10.2002, str. 28).

(7)  Direktiva Sveta z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (91/414/EGS) (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

(9)  Direktiva Komisije 2010/77/EU z dne 10. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS v zvezi z datumom poteka veljavnosti registracije nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I (UL L 293, 11.11.2010, str. 48).

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 1141/2010 z dne 7. decembra 2010 o postopku za podaljšanje vključitve druge skupine aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama navedenih snovi (UL L 322, 8.12.2010, str. 10).

(11)  Direktiva Komisije 2010/77/EU z dne 10. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS v zvezi z datumom poteka veljavnosti registracije nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I (UL L 293, 11.11.2010, str. 48).

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1885 z dne 20. oktobra 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi 2,4-D, acibenzolar-s-metil, amitrol, bentazon, cihalofop butil, dikvat, esfenvalerat, famoksadon, flumioksazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), glifosat, iprovalikarb, izoproturon, lambda-cihalotrin, metalaksil-M, metsulfuron metil, pikolinafen, prosulfuron, pimetrozin, piraflufen-etil, tiabendazol, tifensulfuron -metil in triasulfuron (UL L 276, 21.10.2015, str. 48).

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/549 z dne 8. aprila 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi bentazon, cihalofop butil, dikvat, famoksadon, flumioksazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), metalaksil-M, pikolinafen, prosulfuron, pimetrozin, tiabendazol in tifensulfuron-metil (UL L 95, 9.4.2016, str. 4).

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/841 z dne 17. maja 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis sev: AQ 10, benalaksil, bentazon, bifenazat, bromoksinil, karfentrazon-etil, klorprofam, ciazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), etoksazol, famoksadon, fenamidon, flumioksazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum sev: J1446, imazamoks, imazosulfuron, izoksaflutol, laminarin, metalaksil-M, metoksifenozid, milbemektin, oksasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pimetrozin, S-metolaklor in trifloksistrobin (UL L 125, 18.5.2017, str. 12).

(15)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/917 z dne 27. junija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, karvon, klorprofam, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoksazol, famoksadon, fenamidon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum sev: J1446, izoksaflutol, metalaksil-m, metiokarb, metoksifenozid, metribuzin, milbemektin, oksasulfuron, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, pimetrozin in S-metolaklor (UL L 163, 28.6.2018, str. 13).

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/707 z dne 7. maja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaksil-m, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, s-metolaklor in tebukonazol (UL L 120, 8.5.2019, str. 16.

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/869 z dne 24. junija 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, dimetomorf, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol in S-metolaklor (UL L 201, 25.6.2020, str. 7).

(18)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(19)  Uredba (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(20)  Sklep EFSA o strokovnem pregledu, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin’, EFSA Journal 2014; 12(6):3736, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736

(21)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

(22)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

(23)  Evropska agencija za kemikalije (ECHA) in Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) ob podpori Skupnega raziskovalnega središča, Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA Journal 2018; 16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

(24)  Sklep EFSA o strokovnem pregledu, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of active substance flumioxazin, EFSA Journal 2020; 18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246

(25)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/707 z dne 7. maja 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaksil-m, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, s-metolaklor in tebukonazol (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0026).

(26)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, ciazofamid, dimetomorf, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, fenmedifam, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, formetanat, fosmet, kaptan, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus sev 251, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol in S-metolaklor (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0197).

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 16. decembra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 16. decembra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. septembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. septembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (COM(2020)0595),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov (COM(2018)0630),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (7),

| — | ob upoštevanju Budimpeške konvencije o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001 (ETS št. 185), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Budimpeške konvencije o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001 (ETS št. 185),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o trajnostni strategiji za kemikalije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o trajnostni strategiji za kemikalije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju demografski prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju demografski prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2019 o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU in možnih ukrepih na ravni EU za njihovo zmanjšanje (12),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (O-000037/2021 – B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (O-000037/2021 – B9-0024/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je digitalna preobrazba ključna strateška prednostna naloga Unije, ki je neizogibno povezana z večjo izpostavljenostjo kibernetskim grožnjam; |
| --- | --- |

A.

ker je digitalna preobrazba ključna strateška prednostna naloga Unije, ki je neizogibno povezana z večjo izpostavljenostjo kibernetskim grožnjam;

| B. | ker se število povezanih naprav, vključno s stroji, senzorji, industrijskimi komponentami in omrežji, ki sestavljajo internet stvari, še naprej povečuje, saj naj bi bilo do leta 2024 z internetom stvari povezanih 22,3 milijarde naprav po vsem svetu, s čimer se bo povečala izpostavljenost kibernetskim napadom; |
| --- | --- |

B.

ker se število povezanih naprav, vključno s stroji, senzorji, industrijskimi komponentami in omrežji, ki sestavljajo internet stvari, še naprej povečuje, saj naj bi bilo do leta 2024 z internetom stvari povezanih 22,3 milijarde naprav po vsem svetu, s čimer se bo povečala izpostavljenost kibernetskim napadom;

| C. | ker bi lahko tehnološki napredek – kot je kvantno računalništvo – in asimetrija pri dostopu do njega pomenila izziv za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

C.

ker bi lahko tehnološki napredek – kot je kvantno računalništvo – in asimetrija pri dostopu do njega pomenila izziv za kibernetsko varnost;

| D. | ker je kriza zaradi covida-19 še bolj razkrila kibernetske ranljivosti v nekaterih kritičnih sektorjih, zlasti v zdravstvu, in ker so s tem povezani ukrepi dela na daljavo in omejevanja socialnih stikov povečali našo odvisnost od digitalnih tehnologij in povezljivosti, medtem ko so po Evropi vedno številčnejši in bolj izpopolnjeni kibernetski napadi in kibernetski kriminalni napadi, vključno z vohunstvom in sabotažo ter uporabo zlonamernih in nezakonitih načinov za vdiranje v sisteme, strukture in omrežja IKT ter njihovo manipulacijo; |
| --- | --- |

D.

ker je kriza zaradi covida-19 še bolj razkrila kibernetske ranljivosti v nekaterih kritičnih sektorjih, zlasti v zdravstvu, in ker so s tem povezani ukrepi dela na daljavo in omejevanja socialnih stikov povečali našo odvisnost od digitalnih tehnologij in povezljivosti, medtem ko so po Evropi vedno številčnejši in bolj izpopolnjeni kibernetski napadi in kibernetski kriminalni napadi, vključno z vohunstvom in sabotažo ter uporabo zlonamernih in nezakonitih načinov za vdiranje v sisteme, strukture in omrežja IKT ter njihovo manipulacijo;

| E. | ker se število kibernetskih napadov znatno povečuje, kot je razvidno iz nedavnega niza zlonamernih in organiziranih kibernetskih napadov na sisteme zdravstvenega varstva, na primer na Irskem, Finskem in v Franciji; ker ti kibernetski napadi znatno škodujejo zdravstvenim sistemom in oskrbi pacientov ter drugim občutljivim javnim in zasebnim ustanovam; |
| --- | --- |

E.

ker se število kibernetskih napadov znatno povečuje, kot je razvidno iz nedavnega niza zlonamernih in organiziranih kibernetskih napadov na sisteme zdravstvenega varstva, na primer na Irskem, Finskem in v Franciji; ker ti kibernetski napadi znatno škodujejo zdravstvenim sistemom in oskrbi pacientov ter drugim občutljivim javnim in zasebnim ustanovam;

| F. | ker hibridne grožnje, vključno z uporabo dezinformacijskih kampanj in kibernetskih napadov na infrastrukturo, gospodarske procese in demokratične institucije, postajajo resen problem v kibernetskem in fizičnem svetu ter lahko vplivajo na demokratične procese, kot so volitve, zakonodajni postopki, kazenski pregon in pravosodje; |
| --- | --- |

F.

ker hibridne grožnje, vključno z uporabo dezinformacijskih kampanj in kibernetskih napadov na infrastrukturo, gospodarske procese in demokratične institucije, postajajo resen problem v kibernetskem in fizičnem svetu ter lahko vplivajo na demokratične procese, kot so volitve, zakonodajni postopki, kazenski pregon in pravosodje;

| G. | ker smo vse bolj odvisni od temeljne funkcije interneta in bistvenih internetnih storitev za komunikacijo in gostovanje, aplikacije in podatke, pri katerih je tržni delež vse bolj skoncentriran v vedno manjšem številu podjetij; |
| --- | --- |

G.

ker smo vse bolj odvisni od temeljne funkcije interneta in bistvenih internetnih storitev za komunikacijo in gostovanje, aplikacije in podatke, pri katerih je tržni delež vse bolj skoncentriran v vedno manjšem številu podjetij;

| H. | ker se povečujejo zmogljivosti porazdeljenih napadov za zavrnitev storitve in bi bilo zato treba hkrati povečati odpornost jedra interneta; |
| --- | --- |

H.

ker se povečujejo zmogljivosti porazdeljenih napadov za zavrnitev storitve in bi bilo zato treba hkrati povečati odpornost jedra interneta;

| I. | ker sta pripravljenost in ozaveščenost na področju kibernetske varnosti pri podjetjih, zlasti MSP in posameznikih, še vedno nizki in ker primanjkuje kvalificiranih delavcev (od leta 2015 se je vrzel v delovni sili povečala za 20 %), tradicionalni načini zaposlovanja pa ne dohajajo povpraševanja, kar velja tudi za vodstvene in interdisciplinarne položaje; ker skoraj 90 % globalne delovne sile na področju kibernetske varnosti predstavljajo moški in ker stalna neuravnotežena zastopanost spolov še dodatno omejuje potencial talentov (13); |
| --- | --- |

I.

ker sta pripravljenost in ozaveščenost na področju kibernetske varnosti pri podjetjih, zlasti MSP in posameznikih, še vedno nizki in ker primanjkuje kvalificiranih delavcev (od leta 2015 se je vrzel v delovni sili povečala za 20 %), tradicionalni načini zaposlovanja pa ne dohajajo povpraševanja, kar velja tudi za vodstvene in interdisciplinarne položaje; ker skoraj 90 % globalne delovne sile na področju kibernetske varnosti predstavljajo moški in ker stalna neuravnotežena zastopanost spolov še dodatno omejuje potencial talentov (13);

| J. | ker so zmogljivosti za kibernetsko varnost med državami članicami raznolike, poročanje o incidentih in izmenjava informacij med njimi pa ni niti sistematično niti celovito, medtem ko uporaba centrov za izmenjavo in analizo informacij (ISAC) za izmenjavo informacij med javnim in zasebnim sektorjem ne izkoristi svojega potenciala; |
| --- | --- |

J.

ker so zmogljivosti za kibernetsko varnost med državami članicami raznolike, poročanje o incidentih in izmenjava informacij med njimi pa ni niti sistematično niti celovito, medtem ko uporaba centrov za izmenjavo in analizo informacij (ISAC) za izmenjavo informacij med javnim in zasebnim sektorjem ne izkoristi svojega potenciala;

| K. | ker na ravni EU ni dogovora o sodelovanju na področju kibernetskega obveščanja in skupnem odzivanju na kibernetske in hibridne napade; ker države članice tehnično in geopolitično zelo težko same izvajajo protiukrepe proti kibernetskim grožnjam in kibernetskim napadom, zlasti hibridnim; |
| --- | --- |

K.

ker na ravni EU ni dogovora o sodelovanju na področju kibernetskega obveščanja in skupnem odzivanju na kibernetske in hibridne napade; ker države članice tehnično in geopolitično zelo težko same izvajajo protiukrepe proti kibernetskim grožnjam in kibernetskim napadom, zlasti hibridnim;

| L. | ker sta čezmejna izmenjava podatkov in globalna izmenjava podatkov pomembni za ustvarjanje vrednosti, če so zagotovljeni zasebnost ter pravice intelektualne in industrijske lastnine; ker bi izvrševanje tuje zakonodaje o podatkih lahko pomenilo tveganje za kibernetsko varnost evropskih podatkov, saj za podjetja, ki delujejo v različnih regijah, veljajo prekrivajoče se obveznosti, ne glede na lokacijo podatkov ali njihov izvor; |
| --- | --- |

L.

ker sta čezmejna izmenjava podatkov in globalna izmenjava podatkov pomembni za ustvarjanje vrednosti, če so zagotovljeni zasebnost ter pravice intelektualne in industrijske lastnine; ker bi izvrševanje tuje zakonodaje o podatkih lahko pomenilo tveganje za kibernetsko varnost evropskih podatkov, saj za podjetja, ki delujejo v različnih regijah, veljajo prekrivajoče se obveznosti, ne glede na lokacijo podatkov ali njihov izvor;

| M. | ker je kibernetska varnost svetovni trg v vrednosti 600 milijard EUR, katerega obseg naj bi se hitro povečal, in ker je Unija neto uvoznica izdelkov in rešitev; |
| --- | --- |

M.

ker je kibernetska varnost svetovni trg v vrednosti 600 milijard EUR, katerega obseg naj bi se hitro povečal, in ker je Unija neto uvoznica izdelkov in rešitev;

| N. | ker obstaja tveganje za razdrobljenost enotnega trga zaradi nacionalnih predpisov o kibernetski varnosti in pomanjkanja horizontalne zakonodaje v zvezi z bistvenimi zahtevami glede kibernetske varnosti za strojno in programsko opremo, vključno s povezanimi proizvodi in aplikacijami; |
| --- | --- |

N.

ker obstaja tveganje za razdrobljenost enotnega trga zaradi nacionalnih predpisov o kibernetski varnosti in pomanjkanja horizontalne zakonodaje v zvezi z bistvenimi zahtevami glede kibernetske varnosti za strojno in programsko opremo, vključno s povezanimi proizvodi in aplikacijami;

| 1. | pozdravlja pobude, ki jih je Komisija predstavila v skupnem sporočilu z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k spodbujanju razvoja varnih in zanesljivih omrežij in informacijskih sistemov, infrastrukture in povezljivosti po vsej Uniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se določi cilj, da morajo biti vsi z internetom povezani proizvodi v Uniji, tudi za potrošniško in industrijsko uporabo, pa tudi celotne dobavne verige, ki te proizvode dajejo na voljo, varni in odporni na kibernetske incidente, če pa se ugotovi, da imajo šibke točke, morajo biti hitro odpravljene; pozdravlja, da namerava Komisija predlagati horizontalno zakonodajo o zahtevah glede kibernetske varnosti za povezane proizvode in pripadajoče storitve, ter poziva, naj v njej predlaga uskladitev nacionalnih zakonodaj, da bi preprečili razdrobljenost enotnega trga; poziva, naj se upošteva obstoječa zakonodaja (uredba o kibernetski varnosti, novi zakonodajni okvir, uredba o standardizaciji), da bi preprečili dvoumnost in razdrobljenost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je potreben predlog za horizontalno uredbo, ki bi do leta 2023 uvedla zahteve glede kibernetske varnosti za aplikacije, programsko opremo, vgrajeno programsko opremo in operacijske sisteme, in sicer na podlagi pravnega reda EU v zvezi z zahtevami za obvladovanje tveganja; poudarja, da zastarele aplikacije, programska oprema, vgrajena programska oprema in operacijski sistemi (tj. ki ne prejemajo več rednih popravkov in varnostnih posodobitev) predstavljajo nezanemarljiv delež vseh povezanih naprav in tveganje za kibernetsko varnost; poziva Komisijo, naj v svojem predlogu obravnava ta vidik; predlaga, naj v predlog vključi obveznost za proizvajalce, da vnaprej sporočijo minimalno obdobje, v katerem bodo zagotavljali varnostne popravke in posodobitve, da bodo kupci lahko sprejemali premišljene odločitve; meni, da se morajo proizvajalci vključiti v program usklajenega razkrivanja šibkih točk, kot je določeno v predlogu direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podarja, da bi morala biti kibernetska varnost vključena v digitalizacijo; zato poziva, naj projekti digitalizacije, ki jih financira Unija, vključujejo zahteve glede kibernetske varnosti; pozdravlja podporo raziskavam in inovacijam na področju kibernetske varnosti, zlasti v zvezi s prelomnimi tehnologijami (kot sta kvantno računalništvo in kvantna kriptografija), ki bi lahko destabilizirale mednarodno ravnovesje; poleg tega poziva k nadaljnjim raziskavam o postkvantnih algoritmih kot standardu kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da digitalizacija naše družbe pomeni, da so vsi sektorji med seboj povezani in da lahko slabosti v enem sektorju ovirajo druge; zato vztraja, da je treba politike kibernetske varnosti vključiti v digitalno strategijo EU in financiranje EU ter da morajo biti skladne in interoperabilne v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k usklajeni uporabi sredstev EU v zvezi s kibernetsko varnostjo in uvedbo s tem povezane infrastrukture; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izkoriščanje sinergij, povezanih s kibernetsko varnostjo, med različnimi programi, zlasti programom Obzorje Evropa, programom za digitalno Evropo, vesoljskim programom EU, mehanizmom EU za okrevanje in odpornost, programom InvestEU in instrumentom za povezovanje Evrope, ter naj v celoti izkoristijo strokovni center in mrežo za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da je komunikacijska infrastruktura temelj vseh digitalnih dejavnosti in da je zagotavljanje njene varnosti strateška prednostna naloga Unije; podpira razvoj certifikacijske sheme EU za kibernetsko varnost za omrežja 5G; pozdravlja nabor orodij EU za kibernetsko varnost tehnologije 5G ter poziva Komisijo, države članice in industrijo, naj si še naprej prizadevajo za varna komunikacijska omrežja, tudi z ukrepi, ki se bodo nanašali na celotno dobavno verigo; poziva Komisijo, naj prepreči vezanost na ponudnika in poveča varnost omrežja s podpiranjem pobud, ki bodo krepile virtualizacijo in prenos različnih sestavnih delov omrežij v oblak; poziva k hitremu razvoju komunikacijskih tehnologij naslednje generacije, pri katerih bo vgrajena kibernetska varnost temeljno načelo in ki bodo zagotavljale varstvo zasebnosti in osebnih podatkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba vzpostaviti nov, trden varnostni okvir za kritične infrastrukture EU, da bi zaščitili varnostne interese EU in nadgradili obstoječe zmogljivosti za ustrezen odziv na tveganja, grožnje in tehnološke spremembe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj pripravi določbe za zagotovitev dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti javnega jedra interneta ter s tem stabilnosti kibernetskega prostora, zlasti v zvezi z dostopom EU do svetovnega korenskega sistema DNS; meni, da bi morala v te določbe vključiti ukrepe za diverzifikacijo dobaviteljev, da bi se zmanjšalo sedanje tveganje odvisnosti od maloštevilnih podjetij, ki prevladujejo na trgu; pozdravlja predlog za evropski sistem domenskih imen (DNS4EU) kot orodje za odpornejše jedro interneta; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko ta sistem uporabljal najnovejše tehnologije, varnostne protokole in strokovno znanje o kibernetskih grožnjah, da bi vsem Evropejcem ponudili hiter, varen in odporen sistem domenskih imen; želi spomniti, da je treba bolje zaščititi protokol mejnih usmerjevalnikov, da bi preprečili njihovo zlorabo; želi spomniti, da podpira model upravljanja interneta z več deležniki, pri čemer bi morala biti kibernetska varnost ena od osrednjih tem; poudarja, da bi morala EU pospešiti izvajanje internetnega protokola IPv6; priznava, da je odprtokodni model osnova za delovanje interneta in da se je izkazal za učinkovitega in uspešnega; zato spodbuja njegovo uporabo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da je treba povečati forenziko kibernetske varnosti v boju proti kriminalu, kibernetski kriminaliteti in kibernetskim napadom, vključno z napadi pod pokroviteljstvom države, vendar svari pred nesorazmernimi ukrepi, ki bi ogrožali zasebnost in svobodo govora državljanov EU pri uporabi interneta; opozarja, da je treba zaključiti revizijo drugega dodatnega protokola k Budimpeški konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki bi lahko povečal pripravljenost na tovrstno kriminaliteto; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj združijo svoja sredstva za povečanje strateške odpornosti EU, zmanjšanje njene odvisnosti od tujih tehnologij ter spodbujanje njenega vodilnega položaja in konkurenčnosti na področju kibernetske varnosti v digitalni dobavni verigi (vključno s shranjevanjem in obdelavo podatkov v oblaku, procesorskimi tehnologijami, integriranimi vezji (čipi), ultra varno povezljivostjo, kvantnim računalništvom in omrežji naslednje generacije); |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je načrtovana ultra varna infrastruktura za povezljivost pomemben instrument za varnost občutljivih digitalnih komunikacij; pozdravlja napovedani razvoj globalnega varnega vesoljskega komunikacijskega sistema EU, ki bo vključeval tehnologije kvantnega šifriranja; opozarja, da si je treba v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za vesoljski program (EUSPA) in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) nenehno prizadevati za zagotavljanje evropskih vesoljskih dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da zasebni in javni sektor nista dobro sprejela praks izmenjave informacij v zvezi s kibernetskimi grožnjami in incidenti; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo zaupanje in zmanjšajo ovire za izmenjavo informacij o kibernetskih grožnjah in kibernetskih napadih na vseh ravneh; pozdravlja prizadevanja nekaterih sektorjev in poziva k medsektorskemu sodelovanju, saj se šibke točke redko nanašajo le na en sektor; poudarja, da morajo države članice združiti moči na evropski ravni, da bi učinkovito izmenjevale svoje najnovejše znanje o tveganjih za kibernetsko varnost; spodbuja oblikovanje delovne skupine držav članic za kibernetsko obveščevalno dejavnost, da bi spodbudili izmenjavo informacij v EU in evropskem gospodarskem prostoru, zlasti za preprečevanje obsežnih kibernetskih napadov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja načrtovano ustanovitev skupne kibernetske enote za povečanje sodelovanja med organi EU in organi držav članic, pristojnimi za preprečevanje kibernetskih napadov, odvračanje od njih in odzivanje nanje; poziva države članice in Komisijo, naj še povečajo sodelovanje na področju kibernetske obrambe in izvajajo raziskave najsodobnejših zmogljivosti za kibernetsko obrambo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti, kako pomemben je človeški faktor pri strategiji za kibernetsko varnost; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za širjenje ozaveščenosti o kibernetski varnosti, vključno s kibernetsko higieno in kibernetsko pismenostjo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen trdnega in doslednega varnostnega okvira za zaščito vsega osebja, podatkov, komunikacijskih omrežij in informacijskih sistemov EU ter postopkov odločanja pri boju proti kibernetskim grožnjam, ki temeljijo na celovitih, doslednih in homogenih pravilih ter ustreznem upravljanju; poziva, naj se zagotovijo zadostna sredstva in zmogljivosti, tudi zaradi okrepitve mandata skupine CERT-EU in glede na potekajoče razprave o opredelitvi skupnih zavezujočih pravil o kibernetski varnosti za vse institucije, organe in agencije EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k širši uporabi prostovoljnega certificiranja in standardov kibernetske varnosti, saj so pomembna orodja za izboljšanje splošne ravni kibernetske varnosti; pozdravlja vzpostavitev evropskega certifikacijskega okvira in delo Evropske certifikacijske skupine za kibernetsko varnost; poziva agencijo ENISA in Komisijo, naj pri pripravi Evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost za storitve v oblaku razmisli o obvezni uporabi prava EU v zvezi z „visoko“ ravnjo zanesljivosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja na področju izobraževanja in usposabljanja in tako povpraševanje po delovni sili na področju kibernetske varnosti uskladiti z odpravo vrzeli v znanjih in spretnostih; poziva, naj se posebno pozornost nameni odpravi razlik med spoloma, ki so prisotne tudi v tem sektorju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je treba bolj podpreti mikro, mala in srednja podjetja, da bi bolje razumela vsa tveganja za informacijsko varnost in priložnosti za izboljšanje svoje kibernetske varnosti; poziva agencijo ENISA in nacionalne organe, naj razvijejo portale za samotestiranje in vodnike z dobrimi praksami za mikro, mala in srednja podjetja; želi spomniti, kako pomembna sta usposabljanje in dostop do namenskih sredstev za varnost teh subjektov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL L 151, 7.6.2019, str. 15.

(2)  UL L 153, 22.5.2014, str. 62.

(3)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 81.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(6)  UL L 166, 11.5.2021, str. 1.

(7)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0359.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0098.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0261.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0026.

(12)  UL C 23, 21.1.2021, str. 2.

(13)  Informativni dokument Evropskega računskega sodišča o izzivih za uspešno politiko EU za kibernetsko varnost, marec 2019.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Stanje pravne države v Evropski uniji in uporaba uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(1), 4(3), 6, 7, 13, 14(1), 16(1), 17(1), 17(3), 17(8), drugega pododstavka člena 19(1) in člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 265, 310, 317 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(1), 4(3), 6, 7, 13, 14(1), 16(1), 17(1), 17(3), 17(8), drugega pododstavka člena 19(1) in člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 265, 310, 317 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (2) in z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (2) in z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. septembra 2020 o stanju pravne države za leto 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. septembra 2020 o stanju pravne države za leto 2020 (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020 in 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020 in 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (4),

| — | ob upoštevanju sklepa Sodišča Evropske unije z dne 3. junija 2021 v zadevi C-650/18, v katerem je Sodišče zavrnilo tožbo Madžarske zoper resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2018 o začetku postopka za ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila temeljne vrednote Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sodišča Evropske unije z dne 3. junija 2021 v zadevi C-650/18, v katerem je Sodišče zavrnilo tožbo Madžarske zoper resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2018 o začetku postopka za ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila temeljne vrednote Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju obrazloženega predloga Komisije z dne 20. decembra 2017 v skladu s členom 7(1) PEU v zvezi s pravno državo na Poljskem: predlog sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega predloga Komisije z dne 20. decembra 2017 v skladu s členom 7(1) PEU v zvezi s pravno državo na Poljskem: predlog sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (6),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU;

| B. | ker očitno tveganje, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva tudi na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, na samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov, določene v pravu Unije; |
| --- | --- |

B.

ker očitno tveganje, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva tudi na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, na samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov, določene v pravu Unije;

| C. | ker sta Komisija in Parlament v zvezi s Poljsko in Madžarsko uporabila člen 7(1) PEU, saj sta ugotovila očitno tveganje hujše kršitve vrednot, na katerih temelji Unija; ker je Svet v okviru Sveta za splošne zadeve doslej trikrat zaslišal Poljsko in dvakrat Madžarsko; |
| --- | --- |

C.

ker sta Komisija in Parlament v zvezi s Poljsko in Madžarsko uporabila člen 7(1) PEU, saj sta ugotovila očitno tveganje hujše kršitve vrednot, na katerih temelji Unija; ker je Svet v okviru Sveta za splošne zadeve doslej trikrat zaslišal Poljsko in dvakrat Madžarsko;

| D. | ker je uredba o pogojenosti začela veljati 1. januarja 2021 in se od takrat tudi uporablja; |
| --- | --- |

D.

ker je uredba o pogojenosti začela veljati 1. januarja 2021 in se od takrat tudi uporablja;

| E. | ker so v njej jasno opredeljene njena uporaba, namen in področje uporabe, Komisija pa v skladu s členom 17(1) PEU skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi; |
| --- | --- |

E.

ker so v njej jasno opredeljene njena uporaba, namen in področje uporabe, Komisija pa v skladu s členom 17(1) PEU skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi;

| F. | poudarja, da se uporaba uredbe o pogojenosti ne more urejati s sprejetjem smernic, in opominja, da nobene smernice ne smejo ovirati namena sozakonodajalcev; |
| --- | --- |

F.

poudarja, da se uporaba uredbe o pogojenosti ne more urejati s sprejetjem smernic, in opominja, da nobene smernice ne smejo ovirati namena sozakonodajalcev;

| G. | ker ima Evropski parlament v skladu s členom 234 PDEU pravico, da glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji; |
| --- | --- |

G.

ker ima Evropski parlament v skladu s členom 234 PDEU pravico, da glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji;

| H. | ker je Komisija pri izvrševanju svojih obveznosti popolnoma neodvisna, njeni člani pa ne smejo zahtevati niti sprejemati navodil od posameznih vlad, institucij, organov, uradov ali agencij (člen 17(3) PEU, člen 245 PDEU), nadalje je Komisija odgovorna Evropskemu parlamentu (člen 17(8) PEU) ter skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi (člen 17(1) PEU); |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija pri izvrševanju svojih obveznosti popolnoma neodvisna, njeni člani pa ne smejo zahtevati niti sprejemati navodil od posameznih vlad, institucij, organov, uradov ali agencij (člen 17(3) PEU, člen 245 PDEU), nadalje je Komisija odgovorna Evropskemu parlamentu (člen 17(8) PEU) ter skrbi za uporabo Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi (člen 17(1) PEU);

| I. | ker lahko le Sodišče Evropske unije razveljavi uredbo o pogojenosti ali del te uredbe in ker tožbe, vložene pri Sodišču, v skladu s členom 278 PDEU nimajo odložilnega učinka; |
| --- | --- |

I.

ker lahko le Sodišče Evropske unije razveljavi uredbo o pogojenosti ali del te uredbe in ker tožbe, vložene pri Sodišču, v skladu s členom 278 PDEU nimajo odložilnega učinka;

| J. | ker je treba finančne interese Unije zaščititi v skladu s splošnimi načeli iz Pogodb, zlasti z vrednotami iz člena 2 PEU, in z načelom dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 PDEU in iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (7) (finančna uredba); |
| --- | --- |

J.

ker je treba finančne interese Unije zaščititi v skladu s splošnimi načeli iz Pogodb, zlasti z vrednotami iz člena 2 PEU, in z načelom dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 PDEU in iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (7) (finančna uredba);

| 1. | ponovno izraža svoje stališče o uredbi o pogojenosti, ki je začela veljati 1. januarja 2021 in se uporablja v celoti in neposredno v Evropski uniji in vseh njenih državah članicah za vsa sredstva iz proračuna EU, tudi sredstva iz instrumenta EU za okrevanje, ki so bila dodeljena od takrat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj končno priznata, da je nujno treba ukrepati za zaščito vrednot iz člena 2 PEU in da države članice ne morejo spremeniti svoje zakonodaje, tudi ustavnih določb, na način, ki zmanjšuje varstvo teh vrednot; meni, da je ogroženo vzajemno iskreno sodelovanje med institucijami, če te ne delijo pomislekov Parlamenta in jih ne upoštevajo v celoti; opozarja, da ima Parlament pravico, da glasuje o predlogu nezaupnice Komisiji, in možnost, da se odzove, če Svet ne bi hotel sodelovati; vabi drugi instituciji, naj raje sodelujeta, namesto da ovirata prizadevanja za rešitev trenutne krize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spominja, da v skladu s členom 5 uredbe o pogojenosti „Komisija preveri, ali je bilo upoštevano pravo, ki se uporablja, in po potrebi sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito proračuna Unije v skladu s sektorskimi in finančnimi pravili“; meni, da stanje na področju spoštovanja načel pravne države v nekaterih državah članicah kliče po takojšnji uporabi uredbe o pogojenosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj nemudoma reagira na stalne resne kršitve načel pravne države v nekaterih državah članicah, kar resno ogroža pravično, zakonito in nepristransko dodelitev sredstev EU, zlasti v okviru deljenega upravljanja, ter naj temeljito preuči potrebo po takojšnjem začetku postopka, določenega v uredbi o pogojenosti; ponovno poziva Komisijo, naj nemudoma izpolni svoje obveznosti v skladu s to uredbo in obvesti Parlament o vseh dopisih zadevnim državam članicam, ki opredeljujejo vsebinske elemente in konkretne vzroke za kršitve načela pravne države, oziroma o vseh tekočih preiskavah; ugotavlja, da do sedaj Parlament ni prejel nobenih informacij o tovrstnih dopisih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja svojo zaskrbljenost zaradi čedalje jasnejših znamenj zlorabe proračuna EU in čedalje večjega tveganja, da bo ta zloraba zmanjšala spoštovanje načel pravne države v nekaterih državah članicah; obžaluje, da Svet ne more doseči napredka pri uveljavljanju vrednot Unije v tekočih postopkih po členu 7 v odziv na grožnje skupnim evropskim vrednotam na Poljskem in Madžarskem; poudarja, da so zaradi tega, ker Svet ni učinkovito uporabil člena 7 PEU, še naprej ogroženi neokrnjenost skupnih evropskih vrednot, medsebojno zaupanje in verodostojnost Unije kot celote; poziva prihodnja predsedstva Sveta, naj redno pripravljajo zaslišanja; priporoča Svetu, naj kot nadaljnji korak po zaslišanjih zadevnim državam članicam predloži konkretna priporočila, kot je zapisano v členu 7(1) PEU, in navede roke za izvedbo teh priporočil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se kljub številnim resolucijam in poročilom Evropskega parlamenta in kljub več postopkom o ugotavljanju kršitev in sklepom Sodišča Evropske unije razmere na področju pravne države v Evropski uniji še naprej slabšajo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, zajemši uredbe, tudi za obravnavanje nenehnih kršitev demokracije in temeljnih pravic povsod v Uniji, med drugim napadov na svobodo medijev in na novinarje, priseljence, pravice žensk, pravice oseb LGBTIQ ter svobodo združevanja in zbiranja; pozdravlja sklep velikega senata Sodišča Evropske unije, da zavrne tožbo Madžarske zoper resolucijo Parlamenta z dne 12. septembra 2018 o začetku postopka po členu 7; obžaluje, da se Komisija ni sposobna ustrezno odzvati na mnoge pomisleke Parlamenta o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, zajemši člen 7 PEU, okvir za pravno državo in postopke za ugotavljanje kršitev iz člena 19(1) PEU ter druge instrumente, kot so hitri postopki, prošnje na Sodišče Evropske unije za vmesne ukrepe in ukrepi glede neizvrševanja sodb Sodišča; poziva Komisijo, naj izrecno navede razloge, ko se odloči, da ne bo uporabila orodij, katere priporoča Parlament; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, kako pomembno je podpreti in okrepiti sodelovanje med institucijami EU, državami članicami ter Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom (EJT); pozdravlja dejstvo, da je EJT začel delovati 1. junija 2021; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je letno poročilo o spoštovanju načela pravne države ločeno orodje, ki dopolnjuje uredbo o pogojenosti; poziva Komisijo, naj uporabi ugotovitve iz letnega poročila pri svoji oceni za namene uredbe; poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o stanju pravne države vključi poseben razdelek z analizo primerov, v katerih bi lahko kršitve načel pravne države v določeni državi članici dovolj neposredno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali ga resno ogrozile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje dejstvo, da Komisija od začetka veljavnosti uredbe državam članicam ni poslala nobenih dopisov, kljub številnim pomislekom glede kršitev načela pravne države, ki jih je Komisija ugotovila v svojem poročilu o stanju pravne države za leto 2020 in kljub dvema tekočima postopkoma po členu 7, ki vplivajo na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije, države članice pa jih še vedno niso odpravile oziroma razrešile; ugotavlja, da neukrepanje po členih 5(1) in 6 uredbe pomeni, da Komisija odklanja izpolnitev obveznosti, katere izhajajo iz uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da je Komisiji v svoji resoluciji z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo, določil konkreten rok, in z razočaranjem ugotavlja, da Komisija do tega roka ni izpolnila svojih obveznosti; poudarja, da je to zadosten razlog za vložitev tožbe zoper Komisijo po členu 265 PDEU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da se Komisija ni odzvala na zahteve Parlamenta do 1. junija 2021 in da ni sprožila postopka iz uredbe o pogojenosti v najbolj očitnih primerih kršitev načela pravne države v EU; naroči svojemu predsedniku, naj najkasneje v dveh tednih po datumu sprejetja te resolucije na podlagi člena 265 PDEU pozove Komisijo, da izpolni svoje obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe; izjavlja, da bo zavoljo pripravljenosti Parlament v tem času nemudoma začel s potrebnimi pripravami za morebitno tožbo zoper Komisijo v skladu s členom 265 PDEU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in državam članicam. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0103.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0360.

(4)  UL C 433, 23.12.2019, str. 66.

(5)  Sodba Sodišča z dne 3. junija 2021 v zadevi Madžarska proti Parlamentu, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  UL C 129, 5.4.2019, str. 13.

(7)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Pregled Evropskega parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174 in 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174 in 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s potekajočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s potekajočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (2),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je bila uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost sprejeta po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

A.

ker je bila uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost sprejeta po rednem zakonodajnem postopku;

| B. | ker je mehanizem za okrevanje in odpornost prvi tovrstni instrument v smislu obsega in sredstev financiranja; ker se Komisija pripravlja na izdajo skupnih evropskih obveznic, potem ko so vse države članice EU uspešno ratificirale sklep o virih lastnih sredstev (3); |
| --- | --- |

B.

ker je mehanizem za okrevanje in odpornost prvi tovrstni instrument v smislu obsega in sredstev financiranja; ker se Komisija pripravlja na izdajo skupnih evropskih obveznic, potem ko so vse države članice EU uspešno ratificirale sklep o virih lastnih sredstev (3);

| C. | ker se bodo zelene naložbe iz mehanizma za okrevanje in odpornost financirale z izdajo zelenih obveznic; |
| --- | --- |

C.

ker se bodo zelene naložbe iz mehanizma za okrevanje in odpornost financirale z izdajo zelenih obveznic;

| D. | ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost mogoča le ob polni udeležbi Parlamenta in upoštevanju vseh njegovih priporočil v vseh fazah; |
| --- | --- |

D.

ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost mogoča le ob polni udeležbi Parlamenta in upoštevanju vseh njegovih priporočil v vseh fazah;

| E. | ker je v členu 26 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določen dialog o okrevanju in odpornosti, s katerim bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost, Komisija pa bi Parlament med drugim obveščala o načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter o njihovi oceni; |
| --- | --- |

E.

ker je v členu 26 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določen dialog o okrevanju in odpornosti, s katerim bi zagotovili večjo preglednost in odgovornost, Komisija pa bi Parlament med drugim obveščala o načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter o njihovi oceni;

| F. | ker lahko Parlament izraža svoja stališča o vprašanjih v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti, tudi z resolucijami in izmenjavami s Komisijo; ker mora Komisija ta stališča upoštevati; |
| --- | --- |

F.

ker lahko Parlament izraža svoja stališča o vprašanjih v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti, tudi z resolucijami in izmenjavami s Komisijo; ker mora Komisija ta stališča upoštevati;

| G. | ker je v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost opredeljenih šest področij evropskega interesa, ki predstavljajo tudi področje uporabe in cilj mehanizma; |
| --- | --- |

G.

ker je v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost opredeljenih šest področij evropskega interesa, ki predstavljajo tudi področje uporabe in cilj mehanizma;

| H. | ker uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost temelji na členu 175 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in določa, da je splošni cilj doseči cilje iz člena 174 za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije za večjo odpornost, boljšo pripravljenost na krize, zmogljivost prilagajanja in potencial držav članic za rast, in sicer z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic krize, predvsem za ženske, otroke in mlade, ter s podpiranjem zelenega prehoda – s prispevanjem k doseganju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, zlasti z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, sprejetimi v okviru upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1999 (4), – in tako prispevali k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpirali digitalni prehod, s čimer bi prispevali k navzgor usmerjeni gospodarski in socialni konvergenci, ponovni vzpostavitvi in spodbujanju trajnostne rasti, povezovanju gospodarstev Unije, spodbujali ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest, strateško avtonomijo Unije ter odprto gospodarstvo in ustvarjanje evropske dodane vrednosti; |
| --- | --- |

H.

ker uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost temelji na členu 175 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in določa, da je splošni cilj doseči cilje iz člena 174 za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije za večjo odpornost, boljšo pripravljenost na krize, zmogljivost prilagajanja in potencial držav članic za rast, in sicer z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic krize, predvsem za ženske, otroke in mlade, ter s podpiranjem zelenega prehoda – s prispevanjem k doseganju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, zlasti z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, sprejetimi v okviru upravljanja energetske unije in podnebnih ukrepov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1999 (4), – in tako prispevali k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpirali digitalni prehod, s čimer bi prispevali k navzgor usmerjeni gospodarski in socialni konvergenci, ponovni vzpostavitvi in spodbujanju trajnostne rasti, povezovanju gospodarstev Unije, spodbujali ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest, strateško avtonomijo Unije ter odprto gospodarstvo in ustvarjanje evropske dodane vrednosti;

| I. | ker so voditelji EU na socialnem vrhu v Portu 7. in 8. maja 2021 priznali, da je evropski steber socialnih pravic temeljni element okrevanja, in ker so v izjavi iz Porta poudarili svojo odločenost, da bodo še naprej krepili njegovo izvajanje na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker so voditelji EU na socialnem vrhu v Portu 7. in 8. maja 2021 priznali, da je evropski steber socialnih pravic temeljni element okrevanja, in ker so v izjavi iz Porta poudarili svojo odločenost, da bodo še naprej krepili njegovo izvajanje na ravni EU in nacionalni ravni;

| J. | ker je specifični cilj uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost nudenje finančne podpore državam članicam pri doseganju mejnikov in ciljev reform in naložb, kakor so določeni v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost; ker to pomeni, da morajo načrti (vključno z digitalnimi in zelenimi ukrepi) prispevati k načelom evropskega stebra socialnih pravic, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in navzgor usmerjeni socialni konvergenci; |
| --- | --- |

J.

ker je specifični cilj uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost nudenje finančne podpore državam članicam pri doseganju mejnikov in ciljev reform in naložb, kakor so določeni v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost; ker to pomeni, da morajo načrti (vključno z digitalnimi in zelenimi ukrepi) prispevati k načelom evropskega stebra socialnih pravic, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in navzgor usmerjeni socialni konvergenci;

| K. | ker se evropska dodana vrednost ne uresniči le zato, ker je mehanizem za okrevanje in odpornost evropska pobuda; |
| --- | --- |

K.

ker se evropska dodana vrednost ne uresniči le zato, ker je mehanizem za okrevanje in odpornost evropska pobuda;

| L. | ker bi morale države članice svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost Komisiji praviloma predložiti do 30. aprila 2021; ker je do zdaj to naredilo 23 držav članic; |
| --- | --- |

L.

ker bi morale države članice svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost Komisiji praviloma predložiti do 30. aprila 2021; ker je do zdaj to naredilo 23 držav članic;

| M. | ker je Parlament 18. maja 2021 na plenarnem zasedanju razpravljal o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost in sprejel resolucijo; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament 18. maja 2021 na plenarnem zasedanju razpravljal o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost in sprejel resolucijo;

| N. | ker mora Komisija, da bi zagotovila ustrezen demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost ter večjo preglednost in demokratično odgovornost, Parlament redno ustno in pisno obveščati o stanju ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, vključno z reformami in naložbami, povezanimi s področjem uporabe na podlagi šestih stebrov (tudi s splošnimi in specifičnimi cilji ter horizontalnimi načeli) in 11 ocenjevalnih meril iz uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

N.

ker mora Komisija, da bi zagotovila ustrezen demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost ter večjo preglednost in demokratično odgovornost, Parlament redno ustno in pisno obveščati o stanju ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, vključno z reformami in naložbami, povezanimi s področjem uporabe na podlagi šestih stebrov (tudi s splošnimi in specifičnimi cilji ter horizontalnimi načeli) in 11 ocenjevalnih meril iz uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost;

| 1. | meni, da je uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost zgodovinski instrument EU za spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, zagotavljanje konvergence, pomoč državam članicam pri blaženju gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19 in načrtovanje močne in trajnostne rasti njihovih gospodarstev, pripravo EU na reševanje dolgoročnih izzivov, kot je pravičen, zeleni prehod in digitalna preobrazba, ter ustvarjanje dodane vrednosti EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pričakuje, da bo Komisija odobrila le načrte, ki v celoti izpolnjujejo določbe in cilje uredbe o mehanizmu za okrevanje, in da ne bo politično popustila, saj bi bilo to v nasprotju z uredbo in njenim duhom, pri čemer pa naj ne upošteva dejstva, da je bila pred predložitvijo načrtov tesno udeležena pri njihovi pripravi; zahteva, naj Komisija v postopku ocenjevanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost natančno upošteva črko in duh uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter naj pred sprejetjem ustreznega izvedbenega sklepa Sveta pripravi poglobljene in celovite ocene; pozdravlja prizadevanja Komisije za hitro sprejetje ustreznih izvedbenih sklepov Sveta še pred poletjem ter njeno stalno sodelovanje z državami članicami, da bi jim pomagala pri pripravi prvovrstnih načrtov, ki bi znatno prispevali k doseganju skupnih evropskih ciljev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da je treba sredstva pravično porazdeliti med sektorji, družbami in naslednjimi generacijami, da bi čim bolj podprli navzgor usmerjeno ekonomsko in socialno ter teritorialno konvergenco, blaginjo vseh in gospodarsko stabilnost; poziva Komisijo, naj vztraja pri tem, da bodo v nacionalne načrte vseh držav članic vključene ambiciozne reforme, in poudarja, da so ambiciozni načrti in dobro izvajanje bistvenega pomena, da bi dodobra izkoristili to priložnost; poziva k popolni preglednosti in odgovornosti pri dodeljevanju in uporabi sredstev; opozarja, da se ne smemo obnašati, kot da bomo z mehanizmom za okrevanje in odpornost nadaljevali utečeno prakso; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni, ali sredstva iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost ustrezajo cilju uredbe glede spodbujanja ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v državah članicah; poziva Komisijo, naj odvrača od prakse, v skladu s katero bi bili v novem svežnju reciklirani stari projekti brez prave dodane vrednosti, predvsem za regije, ki zaostajajo v razvoju, zlasti če bi se zaradi tega utegnil povečati razkorak v socialni, ekonomski in teritorialni konvergenci v EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja poziv Parlamenta k spoštovanju njegove pravice do obveščenosti v zvezi s tekočim ocenjevanjem nacionalnih programov za okrevanje in odpornost, da bi lahko imel demokratični nadzor nad tem, kako Komisija ocenjuje in izvaja mehanizem za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj vsak nacionalni načrt za okrevanje in odpornost skrbno oceni in zagotovi, da bo na celovit in uravnotežen način dejansko prispeval k vsem šestim stebrom iz člena 3 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; želi spomniti, da bi moral vsak ukrep prispevati k enemu ali več področjem politike evropskega pomena, ki so oblikovana v šestih stebrih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da morajo načrti izpolnjevati regulativne zahteve, vključno s 37-odstotnim oziroma 20-odstotnim deležem za zeleni oziroma digitalni prehod skozi celotno izvedbeno fazo; poziva Komisijo, naj predlagane ukrepe oceni s kvalitativnimi in kvantitativnimi merili ter tako zagotovi, da bodo zares izpolnili kvantitativne in kvalitativne cilje, in sicer tudi v izvedbeni fazi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opominja, da se iz mehanizma za okrevanje in odpornost v skladu z ustanovitveno uredbo ne smejo financirati ponavljajoči se državni odhodki, kot so stalne davčne olajšave, razen v ustrezno utemeljenih primerih, in poziva Komisijo, naj to merilo oceni celostno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da čezmejni projekti, ki vključujejo več kot eno državo članico, ustvarjajo veliko evropsko dodano vrednost in učinke prelivanja, ter obžaluje, da so tovrstni projekti vključeni le v malo nacionalnih načrtov; poziva Komisijo, naj države članice močno spodbuja, da bi omogočile čezmejne projekte, ki bi se financirali prek mehanizma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da se je v že predloženih nacionalnih programih reform le malo držav članic odločilo zaprositi za posojila; poziva države članice, naj razmislijo o najboljši uporabi razpoložljivih posojil, da ne bi zapravile priložnosti; je zaskrbljen, da bi lahko velik del posojil ob koncu tega obdobja ostal neporabljen, in poziva države članice, naj skrbno ocenijo svoje potrebe in pri predložitvi ali spremembi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost to priložnost čim bolje izkoristijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj pred pripravo osnutka izvedbenega sklepa Sveta upošteva, da bo treba v prihodnje nacionalne načrte morda spremeniti, da bi zagotovili skladnost z zahtevami uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da načrti za okrevanje in odpornost ne bi smeli vplivati na pravico do sklepanja ali izvrševanja kolektivnih pogodb ali do kolektivnih ukrepov v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter s pravom Unije in nacionalnim pravom ter praksami. |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da morajo imeti naložbe trajen učinek; poziva Komisijo, naj oceni, do katere mere bodo lahko reforme in naložbe, sprejete v skladu z uredbo, omogočile nadaljnjo zapolnitev naložbene vrzeli na vseh področjih v Evropi, kakor jo ocenjuje Komisija, zato da bi izpolnili cilje glede digitalnega prehoda, podnebne in okoljske cilje ter cilje glede družbene trajnosti, vključno s cilji Pariškega sporazuma in cilji OZN na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

13.

Zeleni prehod

| 14. | poudarja, da bi bilo treba v skladu z metodologijo iz priloge VI k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost v vsakem posameznem načrtu podnebju nameniti vsaj 37 % vseh dodeljenih sredstev (nepovratna sredstva in posojila); poziva Komisijo, naj bo pri ocenjevanju 37-odstotne porabe za podnebne ukrepe pozorna, da ne bi prišlo do podvajanja ali napačnega označevanja ukrepov ter da bi preprečila lažno zeleno oglaševanje; je zaskrbljen, ker so nekatere naložbe označene kot zelene, čeprav niso zajete v metodologiji sledenja iz Priloge VI; predlaga, naj se za morebitne razširitve metodologijo spremljanja podnebnih ukrepov iz priloge VI opravi dodaten pregled; vztraja, da morajo biti vsa potrebna varovala za doseganje navedenega cilja v fazi izvajanja vključena v cilje in mejnike v osnutku izvedbenega sklepa Sveta; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k izvajanju reform, ki bodo omogočale uspešno izvajanje naložb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so določbe o neškodovanju bistveno orodje za podporo zelenemu prehodu, skupaj z zahtevo, da mora biti najmanj 37 % odhodkov (nepovratna sredstva in posojila) za naložbe in reforme iz posameznega nacionalnega načrta namenjenih podnebnim ciljem in da je treba preprečiti financiranje ukrepov, ki so v nasprotju s podnebnimi cilji Unije; opozarja, da morajo vsi ukrepi spoštovati načelo, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe o (EU) 2020/852 (5), kot to zahteva uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost; je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi neskladnosti s tem načelom, ki se je pokazala ob ocenjevanju načrtov, in poziva Komisijo, naj poskrbi za njegovo polno spoštovanje, tudi v fazi izvajanja, in naj objavi vse s tem povezane ocene; vztraja, da izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ne sme povzročiti nižanja okoljskih standardov ali biti v nasprotju z okoljsko zakonodajo in predpisi; v zvezi s tem opozarja na pomisleke zaradi možnih škodljivih učinkov ukrepov, ki se izvajajo na območjih, občutljivih z vidika biotske raznovrstnosti, ali v njihovi bližini (vključno z omrežjem Natura 2000, območji z Unescovega seznama svetovne dediščine, ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zaščitenimi območji); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da se je treba nujno spoprijeti z močnim upadanjem biotske raznovrstnosti in da bi zato moral mehanizem za okrevanje in odpornost prispevati k vključevanju ukrepov za varstvo biotske raznovrstnosti v politike Unije; poziva Komisijo, naj objavi pregled ukrepov iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki dejansko spodbujajo zeleni prehod, tudi tistih, povezanih z biotsko raznovrstnostjo; je zaskrbljen, ker večina teh načrtov vsebuje zelo malo ukrepov za varstvo biotske raznovrstnosti oziroma jih sploh ne vsebuje; pričakuje, da bo Komisija tudi v zvezi s tem strogo upoštevala načelo neškodovanja in zlasti zavrnila reforme ali naložbe, ki bi lahko škodovale biotski raznovrstnosti ali ki jih ne spremljajo ustrezni stranski ukrepi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen, ker se številni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost osredotočajo na kratkoročne naložbe; podpira zelene naložbe, ki bodo vodile v evropsko gospodarsko preobrazbo, zlasti tiste, ki ne subvencionirajo prekomerno nakupa trajnega potrošniškega blaga; |
| --- | --- |

17.

Digitalna preobrazba

| 18. | poudarja, da bi morali v skladu z uredbo vsi načrti za okrevanje in odpornost vsebovati ukrepe, ki bodo dejansko prispevali k digitalnemu prehodu ali k reševanju s tem povezanih izzivov, zanje pa se nameni znesek, ki na podlagi metodologije in določb uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost predstavlja vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | želi spomniti, da bi morale države članice v svojih načrtih za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost zagotoviti samooceno varnosti na podlagi skupnih objektivnih meril, v kateri bodo opredeljena morebitna varnostna vprašanja in bo podrobno opisano, kako bodo ta vprašanja obravnavana, da se zagotovi skladnost z ustreznim pravom Unije in nacionalnim pravom; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi nacionalni načrti, ki vsebujejo tovrstne naložbe, zagotovili tudi to oceno, in na poskrbi, da ti ukrepi ne bodo v nasprotju s strateškimi interesi Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da imajo ukrepi na digitalnem področju velik potencial za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti EU in ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest, in je zaskrbljen, ker nekateri nacionalni načrti ne dosegajo ustreznega ravnovesja glede naložb v digitalno preobrazbo, zlasti v digitalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice, da bodo v celoti spoštovale načela interoperabilnosti, energijske učinkovitosti in varstva osebnih podatkov ter pri digitalnih naložbah spodbujale uporabo odprtokodnih rešitev; |
| --- | --- |

21.

Spodbujanje gospodarske rasti, socialne in teritorialne kohezije ter blaginje za vse

| 22. | v predloženih načrtih za okrevanje in odpornost pozdravlja predvsem ukrepe, ki podpirajo pametno, trajnostno in vključujočo rast, ekonomsko kohezijo, produktivnost, konkurenčnost, raziskave in inovacije, zdravstvo in dobro delujoč enotni trg z močnimi malimi in srednjimi podjetji ter ki spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, so usmerjeni v boj proti revščini in neenakosti, podpirajo kulturo in izobraževanje, omogočajo razvoj kompetenc in veščin, podpirajo otroke in mlade, izboljšujejo krizno pripravljenost in ter blažijo učinke krize zaradi covida-19 na gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost dovolj pozornosti namenjene ukrepom za otroke in mlade, in naj poskrbi za to, zlasti v državah, kjer so bile ugotovljene strukturne težave na področjih, kot so zgodnje opuščanje šolanja, brezposelnost mladih, revščina otrok in predšolska vzgoja; vztraja, da bi morale reforme in naložbe v mlade spodbujati razvoj kompetenc, ne samo nakupa opreme, in da bi jih bilo treba uskladiti z jamstvom za mlade in drugimi nacionalnimi ukrepi – to velja zlasti za reforme in naložbe, povezane z izpopolnjevanjem, prekvalifikacijo, izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in dualnim izobraževanjem, digitalnimi kompetencami, vseživljenjskim učenjem, aktivnimi politikami trga dela ter politikami za dostop in priložnosti otrok in mladih in politikami za premoščanje generacijske vrzeli; poudarja, da bi bilo treba reforme in naložbe za otroke uskladiti z načeli jamstva za otroke in se osredotočiti na pravico in dostop vseh otrok, ki živijo v revščini, do visokokakovostnih storitev, brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega bivališča in ustrezne prehrane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v načrtih pozdravlja ukrepe, ki so v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic ter pobudami EU na področju zaposlovanja, izobraževanja, zdravstva in socialne varnosti, s katerimi naj bi povečali socialno kohezijo, okrepili sisteme socialne zaščite in zmanjšali ranljivost; želi Komisijo opozoriti, da morajo načrti za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjevati merila za ocenjevanje, in jo poziva, naj skrbno oceni socialne posledice in učinek vsakega ukrepa in tako zagotovi skladnost z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost; zato vztraja, naj Komisija poskrbi, da bodo vsi nacionalni načrti ustrezno odražali ta merila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da imajo zelene in digitalne naložbe velik potencial za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ter zmanjšanje neenakosti in digitalnega razkoraka; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo zelene in digitalne naložbe koristile najbolj ranljivim skupnostim in regijam, kot so premogovniške in lignitne regije v prehodu, ter tistim, ki jih najbolj prizadenejo podnebne spremembe; poudarja, da bi bilo treba v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost vnaprej opredeliti pričakovani socialni in ekonomski donos zelenih in digitalnih naložb, da bi zagotovili največji možni učinek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in Svet, naj poskrbita, da se bodo pri pripravi in izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost upoštevale in spodbujale enakost spolov in enake možnosti za vse ter da se bosta ta cilja v vseh fazah vključevala tudi pri pripravi in izvajanju teh načrtov; pričakuje, da bo Komisija v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča št. 10/2021 za namene izvajanja uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost sistematično zbirala, analizirala in sporočala podatke, razčlenjene po spolu; je zelo zaskrbljen, ker večina načrtov za okrevanje in odpornost ne prispeva bistveno k uresničevanju in vključevanju omenjenih ciljev niti ne vsebuje izrecnih in konkretnih ukrepov za odpravo neenakosti med spoloma, zaradi česar ti načrti morda ne bodo ublažili socialnih in gospodarskih posledic krize za ženske, pa tudi ne upoštevali priporočil s tega področja za posamezne države; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj oceni nacionalne načrte za okrevanje in odpornost glede na to, ali obravnavajo nacionalne ukrepe zoper agresivno davčno načrtovanje, davčno utajo ali izogibanje davkom oziroma zoper neučinkovite ukrepe za preprečevanje pranja denarja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | želi spomniti, da bi morali načrti za okrevanje in odpornost vsebovati ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov v obliki usklajenega svežnja; želi Komisijo spomniti, da morajo nacionalni načrti za okrevanje in odpornost obravnavati trajnostne in rasti naklonjene reforme in naložbe za reševanje strukturnih pomanjkljivosti v gospodarstvu držav članic in da se zato pričakuje, da bodo vsi načrti zares prispevali k odpravljanju vseh ali vsaj velikega dela izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, in tudi fiskalnih vidikov teh izzivov; poudarja, da naj bi bili načrti za okrevanje in odpornost skladni s specifičnimi izzivi vsake države in njenimi prednostnimi nalogami iz evropskega semestra ter usklajeni z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost; poudarja, da bi bilo treba vse ukrepe, zlasti tiste za digitalni in zeleni prehod, oceniti tudi z ekonomskega in socialnega vidika; vztraja, da mora Komisija zlasti zagotoviti, da bodo predlagane reforme pristne, nove in bolj velikopotezne ter da se bodo začele izvajati čim prej; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj poskrbi za ravnovesje med reformami in naložbami ter skladnostjo nacionalnih načrtov, vključno z novimi reformami, z dosežki in izzivi, opredeljenimi v priporočilih za posamezne države; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je ustvarjanje in spodbujanje kakovostnih delovnih mest eden od ciljev uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost in da je treba to doseči s celovitim svežnjem reform in naložb, ki bodo spodbujale stabilne pogodbe, dostojne plače, pokritost s kolektivnimi pogajanji in minimalno raven socialne zaščite, vključno z dostojnimi pokojninami, ki morajo biti nad pragom revščine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje, da nacionalni načrti za okrevanje in odpornost niso dovolj usklajeni s partnerskimi sporazumi in programi EU, kot je program InvestEU; poziva k sinergiji in dopolnjevalnosti med mehanizmom za okrevanje in odpornost, partnerskimi sporazumi, programom InvestEU in drugimi ukrepi Unije; poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo uporabo nacionalnega razdelka v programu InvestEU, kar bi lahko koristilo zlasti vzpostavitvi instrumentov za podporo plačilni zmožnosti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | želi spomniti Komisijo, da je eden od izrecnih ciljev uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost znatna vključenost malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij, tudi v postopkih javnih naročil; poziva Komisijo, naj zagotovi, da sredstva mehanizma ne bodo koristila zgolj velikim korporacijam in da ne bodo ovirala poštene konkurence; poziva Komisijo, naj bo še posebej pozorna na to, da bo financiranje iz mehanizma na voljo malim, srednjim in zagonskim podjetjem, na primer z opredelitvijo mejnikov in stalnim usmerjanjem pri programu izvajanja v državah članicah; predlaga, naj se tisti del sredstev za okrevanje in odpornost, katerih končni prejemniki so mala in srednja podjetja, vključi v stalno spremljanje – med drugim prek skupnih kazalnikov; |
| --- | --- |

32.

Vključevanje deležnikov

| 33. | želi spomniti, da člen 18(4)(q) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da bi morali nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebovati povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter povzetek, kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k posvetovanju z vsemi nacionalnimi deležniki in tako zagotovi, da bodo v izvajanje načrtov, še zlasti pa v njihovo spremljanje, vključeni civilna družba, socialni partnerji ter lokalni in regionalni organi, poskrbi pa naj tudi, da bo posvetovanje izvedeno tudi ob morebitnih prihodnjih spremembah ali novih načrtih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | želi spomniti, da člen 152 PDEU določa, da Unija priznava in spodbuja vlogo socialnih partnerjev na svoji ravni ter mora spoštovati njihovo avtonomijo; poudarja, da je za uspešnost teh načrtov in celotnega mehanizma za okrevanje in odpornost odločilno ustrezno sodelovanje nacionalnih deležnikov, torej nacionalnih parlamentov, lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in civilne družbe, pri pripravi in izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, saj bodo pripomogli k večjemu nacionalnemu lastništvu načrtov in k hitremu, preglednemu, učinkovitemu in kvalitativnemu črpanju sredstev, pomagali pa bodo tudi povečati preglednost in preprečiti prekrivanje, vrzeli in dvojno financiranje; opozarja na pomisleke Odbora regij in drugih deležnikov ter obžaluje, da mnoge države članice v proces oblikovanja načrtov niso oziroma niso dovolj pritegnile regionalnih in lokalnih organov in da ta proces ni pregleden, čeprav se države članice nanje zanašajo, da bi počrpale velik del sredstev iz mehanizma; obžaluje tudi, da v nekaterih primerih niti nacionalni parlamenti niso bili ustrezno vključeni ali obveščeni; spodbuja Komisijo, naj vzpostavi strukturiran dialog z regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter poseben dialog z evropskimi socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

34.

Ureditev, mejniki in cilji

| 35. | vztraja, da morajo biti vse reforme in naložbe povezane z relevantnimi, jasnimi, natančno razdelanimi in ustrezno nadzorovanimi mejniki, cilji in stroški, zlasti pa, da je treba poskrbeti za popolno skladnost z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost in s pravnim redom EU, kar mora biti izraženo v jasnih zavezah držav članic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, da mora Komisija zagotoviti, da bo Parlament seznanjen s predhodnimi ugotovitvami v zvezi z izpolnjevanjem mejnikov in ciljev, dogovorjenih v izvedbenem sklepu Sveta ter nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, še preden bo opravljena ocena o tem, kot zahteva člen 25(4) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | želi spomniti Komisijo, da morajo naložbe spremljati reforme, in jo poziva, naj poskrbi, da bodo vsi odobreni retroaktivni ukrepi jasno pospremljeni z ustreznimi mejniki in cilji ter da bodo izpolnjevali vse zahteve iz zakonodaje, obenem pa države članice poziva, naj to določbo preudarno uporabljajo; ponovno poudarja, da je mehanizem za okrevanje in odpornost zasnovan tako, da podpira projekte, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije; ugotavlja, da bi lahko pomanjkanje resnično dodatnih projektov, ki bi se financirali iz mehanizma, omejilo njegov makroekonomski vpliv; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bi morale biti strukture na nacionalni ravni za usmerjanje, izvajanje ali spremljanje mehanizma za okrevanje in odpornost ustrezne, da bodo lahko podprle trajen učinek ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

38.

Institucionalna odpornost, upravljanje, upravna zmogljivost in pravna država

| 39. | opozarja, da bi morali mehanizem in vsi načrti za odpornost in okrevanje v celoti spoštovati uredbo o pravni državi (6) in da ukrepi iz teh načrtov ne bi smeli biti v nasprotju z vrednotami EU iz člena 2 PEU; vztraja, da mora Komisija v ta namen v fazi ocenjevanja in v fazi izvajanja zagotoviti, da projekti ali ukrepi ne bodo v nasprotju s temi vrednotami, in jo poziva, naj sprejme ustrezne ukrepe za revizijo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da sta za uspešnost mehanizma in nacionalnih načrtov potrebni velika preglednost in odgovornost Komisije, držav članic in vseh izvajalskih partnerjev; poziva Komisijo, naj poveča sredstva Računskega sodišča, Evropskega urada za boj proti goljufijam in Evropskega javnega tožilstva, da bodo imeli na voljo ustrezne finančne in človeške vire, potrebne za nadzor nad doslej najvišjim odhodkom EU; poziva Komisijo, naj v ta namen v tem letu predloži predlog spremembe proračuna ali zahtevek za prerazporeditev, da bi odgovorili na tovrstne proračunske potrebe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | želi spomniti, da bi moralo izvajanje mehanizma potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar bi moralo zajemati učinkovito preprečevanje in pregon goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, korupcijo in nasprotji interesov, pri čemer bi si morali prizadevati za preprečevanje dvojnega financiranja iz mehanizma in drugih programov Unije, predvsem v vladnih strukturah, povezanih z nacionalnimi načrti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni ureditve, ki jih države članice predlagajo za preprečevanje, odkrivanje in odpravo korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri porabi sredstev mehanizma, pri tem pa naj posebno pozornost nameni temu, da bodo nacionalni načrti res vsebovali vse potrebne reforme, mejnike in cilje, predvsem iz priporočil za posamezne države, kjer je to ustrezno; poziva Komisijo, naj pri izvajanju mehanizma skrbno spremlja tveganja za finančne interese EU, in sicer vse dejanske ali morebitne kršitve načela pravne države, pri tem pa naj posebej skrbno in zlasti bdi nad javnim naročanjem; pričakuje, da Komisija ne bo izvedla izplačil iz mehanizma, če ne bodo doseženi mejniki za preprečevanje, odkrivanje in odpravo korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi teh sredstev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj vztraja, da morajo države članice izvajati reformne in naložbene ukrepe, predvsem na področjih, ki povečujejo upravno in institucionalno odpornost ter pripravljenost na krize; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj zbirajo in beležijo podatke o končnih prejemnikih in upravičencih ter cilje, zneske in lokacijo projektov, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, vse to v standardiziranem in interoperabilnem elektronskem formatu ter z uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje, ki ga bo zagotovila Komisija; Komisijo poziva, naj to enotno orodje čim prej dokonča; želi spomniti, da člen 22(2) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da morajo države članice zbirati standardizirane kategorije podatkov in zagotoviti dostop do njih; želi opomniti Komisijo, da mora poskrbeti za izpolnjevanje teh obveznosti za namene revizije in nadzora ter zagotoviti primerljive informacije o uporabi sredstev glede na ukrepe za izvajanje reform in naložbenih ukrepov v okviru načrtov za okrevanje in odpornost; prav tako jo želi spomniti, da mora poskrbeti za preglednost v zvezi s končnimi upravičenci in zagotoviti, da so vzpostavljene ustrezne ureditve za preprečevanje dvojnega financiranja; |
| --- | --- |

44.

Parlamentarna ocena delegiranih aktov

| 45. | poudarja, da osnutka delegiranih aktov, ki naj bi bila sprejeta po uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost (in sicer delegirani akt o pregledu okrevanja in odpornosti ter delegirani akt o določitvi skupnih kazalnikov za poročanje o napredku pri izvajanju mehanizma in metodologiji za poročanje o socialnih odhodkih), ne dosegata pričakovanj Parlamenta; poudarja, da mora v celoti upoštevati ustrezne elemente dialoga o okrevanju in odpornosti; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo v zvezi s časovnim okvirom za odobritev delegiranih aktov, ki naj bi bila sprejeta po uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost, vladala popolna preglednost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da se je pomembno dogovoriti o metodologiji socialnega spremljanja za oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, s čimer se bo zagotovilo, da bodo ukrepi iz teh načrtov prispevali k socialnim ciljem, določenim v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost; meni, da mora metodologija socialnega spremljanja slediti strukturi evropskega stebra socialnih pravic in analizirati prispevek k njemu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | navaja, da je treba tako s pregledom kot s skupnimi kazalniki ocenjevati napredek pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost v vsakem od šestih stebrov (pri splošnih in specifičnih ciljih) ter da morata biti obe orodji pri tem učinkoviti; vztraja, da je pregled socialnih kazalnikov najboljši ocenjevalni mehanizem za spremljanje napredka pri navzgor usmerjeni socialni konvergenci; poziva Komisijo, naj v skupne kazalnike, ki se v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljajo za poročanje o socialnemu napredku ter spremljanje in ocenjevanje načrtov, pa tudi v metodologijo za poročanje o socialnih naložbah, vključno z jamstvom za otroke in jamstvom za mlade, vključi socialne kazalnike iz pregleda socialnih kazalnikov, zlasti tiste, ki so povezani z dostojnim delom, socialno pravičnostjo in enakimi možnostmi, trdnimi sistemi socialnega varstva in pravično mobilnostjo; poudarja, da bo Parlament natančno analiziral delegirane akte, ki jih bo v zvezi s tem predstavila Komisija, da bi ugotovil, ali so socialni kazalniki, preglednica kazalnikov in socialna metodologija skladni s cilji, ter preveril, ali ne bi bilo potrebno nasprotovanje; |
| --- | --- |

47.

Sklepne ugotovitve

| 48. | poziva Komisijo, naj predložene načrte v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost ustrezno oceni; izraža resne pomisleke glede tega, ali so nekateri ukrepi v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost skladni z zahtevami osnovne uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, in poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vsi elementi iz vseh načrtov popolnoma skladni z uredbo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponavlja poziv Komisiji, naj izpolni svoje obveznosti iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, in sicer naj Parlamentu zagotovi vse pomembne informacije o izvajanju uredbe ter upošteva vse elemente stališč, izraženih v dialogu o okrevanju in odpornosti, vključno s stališči, izraženimi v ustreznih odborih in v plenarnih resolucijah; pozdravlja okrepljena prizadevanja Komisije, da bi Parlamentu na rednih srečanjih zagotovila ustrezne informacije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vztraja, da mora Komisija poskrbeti, da bodo nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebovali določbe, s katerimi bo zagotovljeno, da bodo prejemniki sredstev Unije navedli njihov izvor in poskrbeli, da bo financiranje Unije prepoznavno z objavljenim emblemom Unije in ustrezno izjavo o financiranju: „Financira Evropska unija – NextGenerationEU“; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja pisne odgovore Komisije na vprašanja Parlamenta za pisni odgovor in strojne prevode nacionalnih načrtov ter pričakuje, da bo prejel odgovore na vse prihodnje zahteve po informacijah, tudi glede matrike za ocenjevanje nacionalnih načrtov; ponovno poudarja, da Parlament pričakuje, da bodo informacije pravočasno zagotovljene v jasni in primerljivi obliki; |
| --- | --- |

51.

| 52. | želi spomniti Svet, da mora ustrezne rezultate razprav v svojih pripravljalnih telesih deliti s pristojnim odborom Evropskega parlamenta, zlasti v fazi sprejemanja izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj v dialogu o okrevanju in odpornosti še naprej uporablja odprt, pregleden in konstruktiven pristop; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti na stališče Parlamenta iz leta 2020 o močnejšem načrtu za okrevanje gospodarstva, ter poziva Komisijo in Svet, naj ocenita, ali bodo za obvladovanje te krize potrebni dodatni ukrepi oziroma sredstva; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropskemu svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0257.

(3)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

(4)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(5)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(6)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

Kršenje Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejstvo, da maroške oblasti v migracijski krizi v Ceuti izrabljajo mladoletnike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o kršenju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejstvu, da maroške oblasti v migracijski krizi v Ceuti izrabljajo mladoletnike (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maroku, zlasti z dne 16. januarja 2019 o sporazumu med Evropsko unijo in Marokom (1), in resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maroku, zlasti z dne 16. januarja 2019 o sporazumu med Evropsko unijo in Marokom (1), in resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah, zlasti načela otrokovih koristi C.(3. in 18. člen), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah, zlasti načela otrokovih koristi C.(3. in 18. člen),

| — | ob upoštevanju splošnih komentarjev Odbora OZN za otrokove pravice, zlasti splošnega komentarja št. 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih komentarjev Odbora OZN za otrokove pravice, zlasti splošnega komentarja št. 14,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave Maroka z dne 1. junija 2021 o vprašanju mladoletnih Maročanov brez spremstva, ki so nezakonito v nekaterih evropskih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Maroka z dne 1. junija 2021 o vprašanju mladoletnih Maročanov brez spremstva, ki so nezakonito v nekaterih evropskih državah,

| — | ob upoštevanju dveh izjav ministrstva za zunanje zadeve, afriško sodelovanje in maroške izseljence z dne 31. maja 2021 o špansko-maroški krizi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh izjav ministrstva za zunanje zadeve, afriško sodelovanje in maroške izseljence z dne 31. maja 2021 o špansko-maroški krizi,

| — | ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi (3), ki je začel veljati leta 2000, in partnerstva za mobilnost iz leta 2013 |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi (3), ki je začel veljati leta 2000, in partnerstva za mobilnost iz leta 2013

| — | ob upoštevanju izjave za javnost, ki jo je 18. maja 2021 po Svetu za zunanje zadeve podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za javnost, ki jo je 18. maja 2021 po Svetu za zunanje zadeve podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: Nova agenda za Sredozemlje, zlasti 4. poglavja o migracijah in mobilnosti (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: Nova agenda za Sredozemlje, zlasti 4. poglavja o migracijah in mobilnosti (JOIN(2021)0002),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Španijo in Kraljevino Maroko o sodelovanju na področju preprečevanja nezakonitega izseljevanja mladoletnikov brez spremstva, njihove zaščite in usklajenega vračanja, ki je bil podpisan 6. marca 2007 v Rabatu in je začel veljati 2. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Španijo in Kraljevino Maroko o sodelovanju na področju preprečevanja nezakonitega izseljevanja mladoletnikov brez spremstva, njihove zaščite in usklajenega vračanja, ki je bil podpisan 6. marca 2007 v Rabatu in je začel veljati 2. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave Mednarodne organizacije za migracije z dne 27. marca 2021 o nedavnih prihodih v Ceuto (Španija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Mednarodne organizacije za migracije z dne 27. marca 2021 o nedavnih prihodih v Ceuto (Španija),

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker odnosi med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko pravno temeljijo na pridružitvenem sporazumu iz leta 2000; ker je Maroko država v bližnjem sosedstvu in privilegiran partner EU na področju političnega in gospodarskega, pa tudi trgovinskega, tehničnega in razvojnega sodelovanja, kar se odraža v ustreznih instrumentih, med katerimi so letni akcijski programi, nujni skrbniški sklad EU za Afriko, evropski instrument sosedstva in program Globalna Evropa, ter v sodelovanju te države v programu Erasmus+ in v naprednem statusu v okviru evropske sosedske politike, ki je bil Maroku podeljen leta 2008; ker je Maroko tretji največji prejemnik sredstev EU v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

A.

ker odnosi med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko pravno temeljijo na pridružitvenem sporazumu iz leta 2000; ker je Maroko država v bližnjem sosedstvu in privilegiran partner EU na področju političnega in gospodarskega, pa tudi trgovinskega, tehničnega in razvojnega sodelovanja, kar se odraža v ustreznih instrumentih, med katerimi so letni akcijski programi, nujni skrbniški sklad EU za Afriko, evropski instrument sosedstva in program Globalna Evropa, ter v sodelovanju te države v programu Erasmus+ in v naprednem statusu v okviru evropske sosedske politike, ki je bil Maroku podeljen leta 2008; ker je Maroko tretji največji prejemnik sredstev EU v okviru evropske sosedske politike;

| B. | ker je sedanja kriza povzročila doslej največje diplomatske napetosti med Marokom na eni strani ter Španijo in EU na drugi strani; ker so razmere v Ceuti, ne glede na to, kaj je njihov namen, nedopustne in niso skladne z uveljavljenim sodelovanjem in odnosom, ki temelji na zaupanju med obema stranema, zlasti na področju migracij; ker je treba ponovno vzpostaviti dobre sosedske odnose, kot so bili pred krizo, in jih negovati, saj so koristni za obe strani in so podlaga za izvajanje pred kratkim objavljene nove agende EU za Sredozemlje v okviru obnovljenega partnerstva z južnim sosedstvom, na podlagi katere naj bi Maroko okrepil partnerstvo z EU na različnih področjih; |
| --- | --- |

B.

ker je sedanja kriza povzročila doslej največje diplomatske napetosti med Marokom na eni strani ter Španijo in EU na drugi strani; ker so razmere v Ceuti, ne glede na to, kaj je njihov namen, nedopustne in niso skladne z uveljavljenim sodelovanjem in odnosom, ki temelji na zaupanju med obema stranema, zlasti na področju migracij; ker je treba ponovno vzpostaviti dobre sosedske odnose, kot so bili pred krizo, in jih negovati, saj so koristni za obe strani in so podlaga za izvajanje pred kratkim objavljene nove agende EU za Sredozemlje v okviru obnovljenega partnerstva z južnim sosedstvom, na podlagi katere naj bi Maroko okrepil partnerstvo z EU na različnih področjih;

| C. | ker je od 17. maja 2021 na špansko ozemlje vstopilo rekordno število ljudi, in sicer je v špansko avtonomno mesto Ceuta peš ali po vodi vstopilo 9 000 ljudi, potem ko je maroška policija začasno omilila mejne kontrole, odprla vrata svoje mejne ograje in ni preprečila nezakonitega vstopa; ker so se španske varnostne in oborožene sile, nevladne organizacije in prebivalci Ceute humanitarno odzvali in preprečili splošno tragedijo; ker je bila večina migrantov, ki so nezakonito vstopili, maroških državljanov; ker prihod tako velike množice ljudi verjetno ni bil spontan; ker je bilo med njimi najmanj 1 200 mladoletnikov brez spremstva in veliko celih družin; ker so bili nekateri otroci pred tem v šoli in zato pri prečkanju meje niso imeli dokumentov; |
| --- | --- |

C.

ker je od 17. maja 2021 na špansko ozemlje vstopilo rekordno število ljudi, in sicer je v špansko avtonomno mesto Ceuta peš ali po vodi vstopilo 9 000 ljudi, potem ko je maroška policija začasno omilila mejne kontrole, odprla vrata svoje mejne ograje in ni preprečila nezakonitega vstopa; ker so se španske varnostne in oborožene sile, nevladne organizacije in prebivalci Ceute humanitarno odzvali in preprečili splošno tragedijo; ker je bila večina migrantov, ki so nezakonito vstopili, maroških državljanov; ker prihod tako velike množice ljudi verjetno ni bil spontan; ker je bilo med njimi najmanj 1 200 mladoletnikov brez spremstva in veliko celih družin; ker so bili nekateri otroci pred tem v šoli in zato pri prečkanju meje niso imeli dokumentov;

| D. | ker so 1. junija 2021 maroške oblasti odločile, da vsem identificiranim maroškim otrokom brez spremstva, ki v Evropski uniji prebivajo brez urejenega statusa, olajšajo ponovni vstop; ker so po podatkih Mednarodne organizacije za migracije mnogo otrok že vrnili na podlagi pomoči pri združitvi in iskanju družine; ker so španske oblasti v Ceuti uvedle dežurno telefonsko številko za združitev otrok in mladoletnikov brez spremstva z družino; ker so kljub temu številni otroci še vedno v Španiji, in sicer so pod skrbništvom avtonomnega mesta Ceuta nastanjeni v tarajalskem skladišču in sprejemnih centrih za migrante Pinier in Santa Amelia, da se ugotovijo njihova identiteta, osebne okoliščine, ranljivosti ter tveganje preganjanja in nepopravljive škode; ker družine brezupno iščejo pogrešane otroke; ker so te okoliščine lahko nevarne za njihov telesni, duševni, moralni, duhovni in socialni razvoj, kot je določeno v deklaraciji OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker so 1. junija 2021 maroške oblasti odločile, da vsem identificiranim maroškim otrokom brez spremstva, ki v Evropski uniji prebivajo brez urejenega statusa, olajšajo ponovni vstop; ker so po podatkih Mednarodne organizacije za migracije mnogo otrok že vrnili na podlagi pomoči pri združitvi in iskanju družine; ker so španske oblasti v Ceuti uvedle dežurno telefonsko številko za združitev otrok in mladoletnikov brez spremstva z družino; ker so kljub temu številni otroci še vedno v Španiji, in sicer so pod skrbništvom avtonomnega mesta Ceuta nastanjeni v tarajalskem skladišču in sprejemnih centrih za migrante Pinier in Santa Amelia, da se ugotovijo njihova identiteta, osebne okoliščine, ranljivosti ter tveganje preganjanja in nepopravljive škode; ker družine brezupno iščejo pogrešane otroke; ker so te okoliščine lahko nevarne za njihov telesni, duševni, moralni, duhovni in socialni razvoj, kot je določeno v deklaraciji OZN o otrokovih pravicah;

| E. | ker so večino otrok pretentali, da v Ceuti poteka zvezdniška nogometna tekma, da je vstop v mesto prost in da gre za šolsko ekskurzijo; |
| --- | --- |

E.

ker so večino otrok pretentali, da v Ceuti poteka zvezdniška nogometna tekma, da je vstop v mesto prost in da gre za šolsko ekskurzijo;

| F. | ker mora biti otrokova korist glavno vodilo pri vseh ukrepih in odločitvah, ki se nanašajo na mladoletnike brez spremstva ter na njihovo telesno in duševno zdravje; ker se morajo vsi ustrezni organi tega zavedati in pomagati, da se ugotovi identiteta teh otrok in se z ustreznim in okrepljenim sodelovanjem poiščejo njihovi starši ali bližnji družinski člani ter se otroci varno vrnejo k družini, kot zahteva mednarodno pravo, saj svoje družine niso namerno zapustili; ker je Komisija v strategiji EU za otrokove pravice državam članicam priporočila, naj izboljšajo sisteme skrbništva za mladoletnike brez spremstva, zlasti s sodelovanjem pri dejavnostih Evropske skrbniške mreže; ker morajo države gostiteljice v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah otrokom migrantom zagotoviti vse pravice, tudi na področju mejnega nadzora in vračanja; |
| --- | --- |

F.

ker mora biti otrokova korist glavno vodilo pri vseh ukrepih in odločitvah, ki se nanašajo na mladoletnike brez spremstva ter na njihovo telesno in duševno zdravje; ker se morajo vsi ustrezni organi tega zavedati in pomagati, da se ugotovi identiteta teh otrok in se z ustreznim in okrepljenim sodelovanjem poiščejo njihovi starši ali bližnji družinski člani ter se otroci varno vrnejo k družini, kot zahteva mednarodno pravo, saj svoje družine niso namerno zapustili; ker je Komisija v strategiji EU za otrokove pravice državam članicam priporočila, naj izboljšajo sisteme skrbništva za mladoletnike brez spremstva, zlasti s sodelovanjem pri dejavnostih Evropske skrbniške mreže; ker morajo države gostiteljice v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah otrokom migrantom zagotoviti vse pravice, tudi na področju mejnega nadzora in vračanja;

| G. | ker je to krizo sprožil Maroko zaradi politične in diplomatske krize, ki je nastala, potem ko so v španski bolnišnici zaradi covida-19 iz humanitarnih razlogov sprejeli voditelja Fronte Polisario Brahima Ghalija; ker je Ghali 2. junija 2021 prispel v Alžirijo; |
| --- | --- |

G.

ker je to krizo sprožil Maroko zaradi politične in diplomatske krize, ki je nastala, potem ko so v španski bolnišnici zaradi covida-19 iz humanitarnih razlogov sprejeli voditelja Fronte Polisario Brahima Ghalija; ker je Ghali 2. junija 2021 prispel v Alžirijo;

| H. | ker je Maroko v uradnih izjavah 31. maja 2021 poudaril, da ta dvostranska kriza ni povezana z vprašanjem migracij; ker je maroški minister za zunanje zadeve sprva izjavil, da je razlog za krizo množičnega vstopa tisočev ljudi, tudi otrok, to, da je Španija sprejela voditelja Fronte Polisario; ker so maroške oblasti v drugi, pozneje izdani uradni izjavi priznale, da naj bi bil pravi razlog domnevno dvoumno stališče Španije do Zahodne Sahare; |
| --- | --- |

H.

ker je Maroko v uradnih izjavah 31. maja 2021 poudaril, da ta dvostranska kriza ni povezana z vprašanjem migracij; ker je maroški minister za zunanje zadeve sprva izjavil, da je razlog za krizo množičnega vstopa tisočev ljudi, tudi otrok, to, da je Španija sprejela voditelja Fronte Polisario; ker so maroške oblasti v drugi, pozneje izdani uradni izjavi priznale, da naj bi bil pravi razlog domnevno dvoumno stališče Španije do Zahodne Sahare;

| I. | ker so voditelji EU na posebnem zasedanju Evropskega sveta 24. in 25. maja 2021 ponovno potrdili polno podporo Španiji in poudarili, da so meje Španije zunanje meje EU; ker je o razmerah v Ceuti razpravljal tudi Svet za zunanje zadeve 18. maja 2021, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pa je Španiji v imenu EU izrazil popolno solidarnost in podporo; ker je treba spoštovati mednarodno pravo ter načelo suverenosti, ozemeljsko celovitost in nedotakljivosti državnih meja; |
| --- | --- |

I.

ker so voditelji EU na posebnem zasedanju Evropskega sveta 24. in 25. maja 2021 ponovno potrdili polno podporo Španiji in poudarili, da so meje Španije zunanje meje EU; ker je o razmerah v Ceuti razpravljal tudi Svet za zunanje zadeve 18. maja 2021, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pa je Španiji v imenu EU izrazil popolno solidarnost in podporo; ker je treba spoštovati mednarodno pravo ter načelo suverenosti, ozemeljsko celovitost in nedotakljivosti državnih meja;

| J. | ker je Svet leta 2000 Komisiji podelil pogajalski mandat za sklenitev sporazuma o ponovnem sprejemu z Marokom; ker do zdaj sporazum še vedno ni dokončno oblikovan in sprejet; |
| --- | --- |

J.

ker je Svet leta 2000 Komisiji podelil pogajalski mandat za sklenitev sporazuma o ponovnem sprejemu z Marokom; ker do zdaj sporazum še vedno ni dokončno oblikovan in sprejet;

| K. | ker bi morale maroške oblasti omogočiti vrnitev skoraj 13 000 sezonskih delavcev, ki so obtičali na jugu Španije in naj bi se vrnili v prihodnjih tednih; |
| --- | --- |

K.

ker bi morale maroške oblasti omogočiti vrnitev skoraj 13 000 sezonskih delavcev, ki so obtičali na jugu Španije in naj bi se vrnili v prihodnjih tednih;

| 1. | zavrača politični pritisk Maroka na državo članico EU z nadzorom meje in migracijami, zlasti mladoletnikov brez spremstva; zlasti pri množičnem prehodu meje iz Maroka v špansko mesto Ceuta obžaluje udeležbo otrok, mladoletnikov brez spremstva in družin, saj sta bila s tem ogrožena njihovo življenje in varnost; obžaluje poglabljanje politične in diplomatske krize, ki ne bi smela ogroziti niti strateških, večrazsežnostnih in privilegiranih sosedskih odnosov med Kraljevino Maroko ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami niti dolgotrajnega sodelovanja na področju boja proti terorizmu, trgovine z ljudmi in drogami, migracij in trgovinskih politik, ki vse temelji na zaupanju; meni, da bi morala partnerja dvostranska nesoglasja obravnavati v diplomatskem dialogu; poziva k umiritvi nedavnih napetosti in ponovni vzpostavitvi konstruktivnega in zanesljivega partnerstva EU-Maroko; ponovno izraža podporo nadaljevanju tega odnosa, ki temelji na vzajemnem zaupanju in spoštovanju; poziva Maroko, naj zato v duhu sodelovanja in dialoga spoštuje svojo dolgotrajno zavezanost močnemu sodelovanju pri upravljanju migracij in meja; poudarja, da je treba utrditi partnerstvo EU-Maroko, pri tem pa na uravnotežen način in z enakimi pogoji upoštevati potrebe obeh partnerjev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja ukrepe, ki so jih 1. junija 2021 sprejele maroške oblasti, da bi omogočile ponovni vstop vsem identificiranim otrokom brez spremstva, ki so brez urejenega statusa na ozemlju Evropske unije; poziva Španijo in Maroko, naj tesno sodelujeta pri omogočanju repatriacije otrok njihovim družinam, kar mora biti v skladu z otrokovimi koristmi in z nacionalno in mednarodno zakonodajo, zlasti s Konvencijo o otrokovih pravicah, katere podpisnik je od leta 1990 Maroko, ki jo je ratificiral dvakrat (junija in julija 1993), skupaj z ustreznimi sporazumi med EU in njenimi državami članicami ter Marokom, zlasti s Sporazumom med Kraljevino Španijo in Kraljevino Maroko o sodelovanju na področju preprečevanja nezakonitega izseljevanja mladoletnikov brez spremstva, njihove zaščite in usklajenega vračanja; opozarja, da je treba vedno varovati načelo enotnosti družine in pravico združitve družine; poudarja, da je močno sodelovanje pri izzivih migracije v skupnem interesu EU in Maroka; poziva Kraljevino Maroko, naj učinkovito izpolnjuje svoje zaveze, saj je otrokom nujno zagotoviti varno vrnitev k družinam in zaščititi njihove pravice v skladu z mednarodno zakonodajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da Ceuta leži na zunanji meji EU, zato mora nad njenim varovanjem in varnostjo bdeti Evropska unija; pozdravlja odziv Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ki je španski vladi ponudila svoje vire in pomoč pri reševanju izziva migracij, ki je nastal zaradi te krize; poziva Komisijo, naj za reševanje razmer v Ceuti zagotovi nujna finančna sredstva, tudi za financiranje dodatnih zatočišč za otroke brez spremstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža popolno solidarnost s prebivalci Ceute in pozdravlja učinkovit in profesionalen odziv španske varnostne službe in vojske v tem avtonomnem mestu ter odziv nevladnih organizacij in prebivalcev Ceute pri spoprijemanju s krizo in pomoč pri reševanju številnih življenj; pozdravlja, da so španske oblasti v skladu z zakonodajo EU in Konvencijo o otrokovih pravicah zaščitile te otroke brez spremstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izraža konsolidirano stališče EU o Zahodni Sahari, ki temelji na popolnem spoštovanju mednarodnega prava v skladu z resolucijami Varnostnega sveta in političnim procesom pod vodstvom OZN za pravično, trajno, mirno in obojestransko sprejemljivo rešitev, ki bi jo dosegli obe strani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja nedotakljivost nacionalnih meja držav članic EU ter popolno spoštovanje ozemeljske celovitosti držav članic EU, kot temeljno načelo mednarodnega prava in evropske solidarnosti; opozarja, da spodkopavanje ozemeljske suverenosti držav članic ni sprejemljivo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj Komisija in Kraljevina Maroko sodelujeta in čim prej formalno zaključita medsebojni sporazum o ponovnem sprejemu s potrebnim pravnim jamstvom; je prepričan, da bi moralo prihodnje sodelovanje EU z državami na južni obali Sredozemlja temeljiti na dolgoročnem cilju odpravljanja temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij z izboljšanjem gospodarskega razvoja, naložb in ustvarjanja novih zaposlitvenih možnosti ter spodbujanjem kakovostnega izobraževanja za vse otroke v regiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Maroka. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL C 411, 27.11.2020, str. 292.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0066.

(3)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Razmere na Šrilanki, zlasti aretacije na podlagi zakona o preprečevanju terorizma

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah na Šrilanki, zlasti aretacijah na podlagi zakona o preprečevanju terorizma (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Šrilanki,

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 9. februarja 2021 o spodbujanju sprave, odgovornosti in človekovih pravic na Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 9. februarja 2021 o spodbujanju sprave, odgovornosti in človekovih pravic na Šrilanki,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta za človekove pravice OZN z dne 23. marca 2021 o spodbujanju sprave, odgovornosti in človekovih pravic na Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta za človekove pravice OZN z dne 23. marca 2021 o spodbujanju sprave, odgovornosti in človekovih pravic na Šrilanki,

| — | ob upoštevanju uredbe št. 01 iz leta 2021, objavljene 12. marca 2021 v okviru šrilanškega zakona o preprečevanju terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredbe št. 01 iz leta 2021, objavljene 12. marca 2021 v okviru šrilanškega zakona o preprečevanju terorizma,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 14. decembra 2018 o obisku Šrilanke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 14. decembra 2018 o obisku Šrilanke,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet o Šrilanki z dne 24. februarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet o Šrilanki z dne 24. februarja 2021,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev na predsedniških volitvah na Šrilanki, ki so potekale dne 16. novembra 2019, iz januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije Evropske unije za opazovanje volitev na predsedniških volitvah na Šrilanki, ki so potekale dne 16. novembra 2019, iz januarja 2020,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju splošne sheme preferencialov EU plus (GSP+), ki je posebni program za spodbujanje, katerega upravičenka je Šrilanka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne sheme preferencialov EU plus (GSP+), ki je posebni program za spodbujanje, katerega upravičenka je Šrilanka,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Šrilanko zaznamovala desetletja dolga državljanska vojna, ki se je končala leta 2009, med katero sta obe strani zagrešili hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je Šrilanko zaznamovala desetletja dolga državljanska vojna, ki se je končala leta 2009, med katero sta obe strani zagrešili hude kršitve človekovih pravic;

| B. | ker se razmere na področju človekovih pravic na Šrilanki stalno slabšajo, nova vlada pa je hitro nazadovala na področju omejenega napredka, ki so ga dosegle prejšnje administracije; ker se prostor, v katerem lahko v državi delujejo civilna družba in neodvisni mediji, hitro zmanjšuje; |
| --- | --- |

B.

ker se razmere na področju človekovih pravic na Šrilanki stalno slabšajo, nova vlada pa je hitro nazadovala na področju omejenega napredka, ki so ga dosegle prejšnje administracije; ker se prostor, v katerem lahko v državi delujejo civilna družba in neodvisni mediji, hitro zmanjšuje;

| C. | ker na Šrilanki od leta 1979 velja sporni zakon o preprečevanju terorizma, ki policiji podeljuje široka pooblastila za iskanje, aretacijo in pridržanje civilnih osumljencev; ker zaradi obsežnih pristojnosti, ki jih daje zakon o preprečevanju terorizma, prihaja do stalnih in utemeljenih obtožb o mučenju in spolnih zlorabah, prisilnih priznanjih in sistematičnih zavračanjih dolžnega postopanja; |
| --- | --- |

C.

ker na Šrilanki od leta 1979 velja sporni zakon o preprečevanju terorizma, ki policiji podeljuje široka pooblastila za iskanje, aretacijo in pridržanje civilnih osumljencev; ker zaradi obsežnih pristojnosti, ki jih daje zakon o preprečevanju terorizma, prihaja do stalnih in utemeljenih obtožb o mučenju in spolnih zlorabah, prisilnih priznanjih in sistematičnih zavračanjih dolžnega postopanja;

| D. | ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice v zadnjem poročilu o Šrilanki ponovila pozive k moratoriju za uporabo zakona o preprečevanju terorizma za nove aretacije, dokler ga ne nadomesti zakonodaja, ki upošteva mednarodno dobro prakso; |
| --- | --- |

D.

ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice v zadnjem poročilu o Šrilanki ponovila pozive k moratoriju za uporabo zakona o preprečevanju terorizma za nove aretacije, dokler ga ne nadomesti zakonodaja, ki upošteva mednarodno dobro prakso;

| E. | ker je šrilanška vlada 9. marca 2021 izdala uredbo št. 01 iz leta 2021, ki je razširila zakon o preprečevanju terorizma in med drugim dovolila dve leti pripora brez sojenja zaradi povzročitve „verskega in rasnega neskladja ali neskladja v skupnosti“; |
| --- | --- |

E.

ker je šrilanška vlada 9. marca 2021 izdala uredbo št. 01 iz leta 2021, ki je razširila zakon o preprečevanju terorizma in med drugim dovolila dve leti pripora brez sojenja zaradi povzročitve „verskega in rasnega neskladja ali neskladja v skupnosti“;

| F. | ker se zakon o preprečevanju terorizma sistematično uporablja za samovoljne aretacije ter pridržanje muslimanov in manjšinskih skupin na Šrilanki, vključno s 26-letnim muslimanskim učiteljem in pesnikom Ahnafom Džazemom ter znanim odvetnikom za pravice manjšin in pravno državo Hejazom Hizbulahom; |
| --- | --- |

F.

ker se zakon o preprečevanju terorizma sistematično uporablja za samovoljne aretacije ter pridržanje muslimanov in manjšinskih skupin na Šrilanki, vključno s 26-letnim muslimanskim učiteljem in pesnikom Ahnafom Džazemom ter znanim odvetnikom za pravice manjšin in pravno državo Hejazom Hizbulahom;

| G. | ker je Šrilanka 19. maja 2017 ponovno pridobila dostop do velikodušnih tarifnih preferencialov v okviru GSP+ pod pogojem, da bo nadomestila svoj zakon o preprečevanju terorizma in učinkovito izvajala 27 mednarodnih konvencij, vključno s konvencijami o človekovih pravicah; ker je Evropska unija večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi zakona o preprečevanju terorizma ter ugotovila, da ga Šrilanka ni razveljavila kljub zavezi, da bo to storila; |
| --- | --- |

G.

ker je Šrilanka 19. maja 2017 ponovno pridobila dostop do velikodušnih tarifnih preferencialov v okviru GSP+ pod pogojem, da bo nadomestila svoj zakon o preprečevanju terorizma in učinkovito izvajala 27 mednarodnih konvencij, vključno s konvencijami o človekovih pravicah; ker je Evropska unija večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi zakona o preprečevanju terorizma ter ugotovila, da ga Šrilanka ni razveljavila kljub zavezi, da bo to storila;

| H. | ker je šrilanški parlament 20. oktobra 2020 sprejel 20. spremembo ustave, s katero je okrepil izvršno predsedstvo; |
| --- | --- |

H.

ker je šrilanški parlament 20. oktobra 2020 sprejel 20. spremembo ustave, s katero je okrepil izvršno predsedstvo;

| I. | ker skoraj 12 let po koncu vojne več domačih pobud za odgovornost in spravo ni prineslo rezultatov, zato se je nekaznovanje še bolj ukoreninilo v sistem, nezaupanje žrtev vanj pa se je še povečalo; |
| --- | --- |

I.

ker skoraj 12 let po koncu vojne več domačih pobud za odgovornost in spravo ni prineslo rezultatov, zato se je nekaznovanje še bolj ukoreninilo v sistem, nezaupanje žrtev vanj pa se je še povečalo;

| J. | ker obstajajo jasni znaki pospeševanja militarizacije civilnih vladnih funkcij na Šrilanki; ker je bilo od leta 2020 na ključna delovna mesta v upravi imenovanih vsaj 28 delovno aktivnih ali nekdanjih članov vojaškega in obveščevalnega osebja; ker sta bila med njimi vsaj dva visoka vojaška uradnika, ki sta bila omenjena v poročilih OZN o domnevnih vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost v zadnjih letih konflikta; ker je bilo ubitih veliko osumljencev v policijskem priporu in zapornikov v šrilanških zaporih; ker so med najnovejšimi primeri smrtne žrtve v policijskem priporu maja 2021; ker je bilo novembra 2020, ko so pazniki pri zatrtju izgreda zaradi pogojev med pandemijo COVID-19 uporabili strelno orožje, v zaporu Mahara 11 zapornikov ubitih, 117 pa ranjenih; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo jasni znaki pospeševanja militarizacije civilnih vladnih funkcij na Šrilanki; ker je bilo od leta 2020 na ključna delovna mesta v upravi imenovanih vsaj 28 delovno aktivnih ali nekdanjih članov vojaškega in obveščevalnega osebja; ker sta bila med njimi vsaj dva visoka vojaška uradnika, ki sta bila omenjena v poročilih OZN o domnevnih vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost v zadnjih letih konflikta; ker je bilo ubitih veliko osumljencev v policijskem priporu in zapornikov v šrilanških zaporih; ker so med najnovejšimi primeri smrtne žrtve v policijskem priporu maja 2021; ker je bilo novembra 2020, ko so pazniki pri zatrtju izgreda zaradi pogojev med pandemijo COVID-19 uporabili strelno orožje, v zaporu Mahara 11 zapornikov ubitih, 117 pa ranjenih;

| K. | ker so šrilanške oblasti leta 2019 izrekle smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, kljub moratoriju za uporabo smrtne kazni v državi od leta 1976; |
| --- | --- |

K.

ker so šrilanške oblasti leta 2019 izrekle smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami, kljub moratoriju za uporabo smrtne kazni v državi od leta 1976;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi skrb vzbujajoče poti Šrilanke proti ponovnim hudim kršitvam človekovih pravic, kot je opisano v najnovejšem poročilu OZN o državi, v katerem so med zgodnjimi opozorilnimi znaki navedeni vse hitrejša militarizacija civilnih vladnih funkcij, odprava pomembnih ustavnih zaščitnih ukrepov, politično oviranje odgovornosti, izključevalna retorika, ustrahovanje civilne družbe in uporaba protiterorističnih zakonov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno odločno nasprotuje nadaljnji uporabi sedanjega zakona o preprečevanju terorizma; poziva šrilanške oblasti, naj izpolnijo svojo zavezo, da bodo zakon pregledale in ga razveljavile ter ga nadomestile s protiteroristično zakonodajo, ki upošteva mednarodno dobro prakso; nadalje poziva k takojšnjemu zadržanju predpisov o deradikalizaciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da uredba št. 01 iz leta 2021 ne določa procesnih jamstev za osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, kot je določeno v členu 9 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, in da krši ustavna jamstva Šrilanke v skladu s členom 13 šrilanške ustave; opozarja, da se je v centrih za deradikalizacijo, rehabilitacijo in ponovno vključevanje, ki jih ureja podobna zakonodaja, dogajalo veliko hudih kršitev človekovih pravic, kot so mučenje in drugo slabo ravnanje, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi samovoljnih aretacij in pridržanj na podlagi zakona o preprečevanju terorizma brez dolžnega postopanja in dostopa do pravnega varstva, tudi za aktiviste civilne družbe, odvetnike, pisatelje in pesnike, kot sta Hejaz Hizbulah in Ahnaf Džazem; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil nekdanji direktor oddelka za kazenske preiskave Šani Abejsekara priprt; poziva šrilanško vlado, naj pridržanim nemudoma zagotovi pošteno sojenje na podlagi veljavnih obtožb, če pa teh ni, naj jih brezpogojno izpusti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje stalno diskriminacijo in nasilje nad verskimi in etničnimi manjšinami in skupnostmi na Šrilanki, tudi nad muslimani, hindujci, Tamilci in kristjani; poziva šrilanško vlado, naj odločno obsodi sovražni govor, spodbujanje k nasilju in diskriminaciji verskih in etničnih skupin v državi ter naj poskrbi, da bodo tisti, ki te delitve spodbujajo, tudi v vladi in vojski, za to odgovarjali; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s sprejetjem 20. spremembe ustave in je resno zaskrbljen zaradi posledičnega zmanjšanja neodvisnosti sodstva in parlamentarnega nadzora ter prekomernega povečanja moči predsedstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je šrilanška vlada nedavno predlagala sprejetje novega zakona o dezinformacijah kljub pomislekom organizacij civilne družbe glede tega, kako bi lahko ta zakon ogrozil svobodo izražanja; poziva spletne platforme, naj sprejmejo proaktivne ukrepe za omejitev sovražnega govora in dezinformacij na spletu v singalskem in tamilskem jeziku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zaskrbljen, ker se določbe v šrilanškem kazenskem zakoniku, zlasti oddelki 365, 365A in 399, razlagajo tako, da se kriminalizirajo posamezniki z različnimi spolnimi usmeritvami in spolnimi identitetami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj nujno oceni svoje financiranje projekta Urada OZN za droge in kriminal ter Interpola za podporo Šrilanki pri boju proti terorizmu, medtem ko se boj proti terorizmu na Šrilanki ponekod uporablja kot izgovor za preganjanje pripadnikov etničnih in verskih skupin ter civilne družbe, vključno z zagovorniki človekovih pravic; poziva delegacijo EU na Šrilanki in predstavništva držav članic, naj povečajo podporo civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, okoljskim zagovornikom in novinarjem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se procesu narodne sprave nameni potrebna pozornost in da se z njim dosežejo konkretni ukrepi, vključno z odgovornostjo za prisilna izginotja in pretekle zločine; obžaluje, da je Šrilanka odstopila od zavez, ki jih je dala Svetu OZN za človekove pravice v okviru pokroviteljstva resolucije z dne 14. oktobra 2015 o spodbujanju sprave, odgovornosti in človekovih pravic na Šrilanki, in jo spodbuja, naj se ponovno poveže s svetom, kar je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev odnosov z mednarodno skupnostjo in oblikovanje procesa narodne sprave med raznolikimi singalskimi, tamilskimi, muslimanskimi, hindujskimi in krščanskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva šrilanško vlado, naj prepreči vsakršno oviranje preiskave in morebitnega pregona pripadnikov varnostnih sil, obtoženih hudih kršitev človekovih pravic; vztraja, da je treba izvesti preiskavo domnevnih hudih kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov, ki so jih med državljansko vojno zagrešili visoki predstavniki vseh strani; poziva šrilanško vlado, naj preneha z imenovanjem sedanjih in nekdanjih vojaških poveljnikov, vpletenih v hude zlorabe, na visoke položaje v vladi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k natančni, nepristranski in popolni preiskavi bombnih napadov na velikonočno nedeljo 2019 v skladu z mednarodnimi pravnimi standardi; poleg tega poziva, naj se osebe, proti katerim obstajajo dokazi o krivdi, nemudoma privedejo pred sodišče in naj se izpustijo tisti, za katere ni zadostnih dokazov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da sistem GSP+ zajema spodbudo za boljši dostop do trga EU za izvoznike te države v zameno za nadaljnji napredek pri polnem izvajanju teh konvencij; opozarja, da je bila ena od ključnih šrilanških zavez popolna uskladitev njene protiteroristične zakonodaje z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, da bi zagotovili ugodne trgovinske odnose v okviru GSP+; opozarja na posledice, predvidene v uredbi o splošnih tarifnih preferencialih (1), če se ne bodo sprejele in izvajale potrebne reforme na področju človekovih pravic ter razveljavila nepoštena zakonodaja, vse večje število kršitev pa ne bo začelo upadati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je shema GSP+ za Šrilanko znatno prispevala h gospodarstvu te države, iz katere se je izvoz v EU povečal na 2,3 milijarde EUR, kar pomeni, da je EU njen drugi največji izvozni trg; poudarja stalno spremljanje upravičenosti Šrilanke do statusa GSP+ in tudi, da nadaljevanje trgovinskih preferencialov GSP+ ni samodejno; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri ocenjevanju upravičenosti Šrilanke do statusa GSP+ ustrezno upoštevata sedanje dogodke; nadalje poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj uporabita GSP+ kot vzvod za spodbujanje napredka v zvezi z obveznostmi Šrilanke na področju človekovih pravic in zahtevata razveljavitev ali nadomestitev zakona o preprečevanju terorizma ter natančno ocenita, ali obstaja zadosten razlog, da se v skrajnem primeru začasno prekličejo status GSP+, ki ga ima Šrilanka, in z njim povezane koristi, ter o tem čim prej poročata Parlamentu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je pandemija COVID-19 vplivala na slabšanje razmer na področju delavskih pravic v državi; poziva Šrilanko, naj v celoti sodeluje z Mednarodno organizacijo dela, da bi okrepila delavske pravice tovarniških delavcev, vključno z zdravstvenimi in varnostnimi pogoji za delavce v sektorju oblačil na posebnih trgovinskih območjih; poziva šrilanško vlado, naj učinkovito izvaja in krepi nacionalno politiko za odpravo dela otrok; poziva šrilanške oblasti, naj prilagodijo priročnik o delovnih standardih in poklicnih odnosih šrilanškega investicijskega odbora, da bi ga uskladili z mednarodnimi standardi, zlasti s konvencijama št. 87 in 98 Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja, da Evropska unija odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh primerih in brez izjem; pozdravlja nadaljevanje moratorija za smrtno kazen na Šrilanki; poziva vlado, naj odpravi smrtno kazen v državi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja preteklo podporo EU prizadevanjem za spravo in poudarja pripravljenost EU, da podpre Šrilanko na tem področju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večje vloge in vmešavanja Kitajske na Šrilanki; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Šrilanke. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Uvrstitev nemških nevladnih organizacij na ruski seznam nezaželenih organizacij in pridržanje Andreja Pivovarova

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o uvrstitvi nemških nevladnih organizacij na ruski seznam nezaželenih organizacij in pridržanju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, med drugim resolucije z dne 29. aprila 2021 o Rusiji, primeru Alekseja Navalnega, kopičenju vojske na meji z Ukrajino ter ruskih napadih v Češki republiki (1) ter svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, med drugim resolucije z dne 29. aprila 2021 o Rusiji, primeru Alekseja Navalnega, kopičenju vojske na meji z Ukrajino ter ruskih napadih v Češki republiki (1) ter svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, predvsem člena 10 o pravici do svobode izražanja ter člena 11 o pravici do svobode mirnega zbiranja in združevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, predvsem člena 10 o pravici do svobode izražanja ter člena 11 o pravici do svobode mirnega zbiranja in združevanja,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustave Ruske federacije in mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, ki se jim je Rusija zavezala kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov (OZN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Ruske federacije in mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, ki se jim je Rusija zavezala kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov (OZN),

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije pri Svetu Evrope št. 814/2015 z dne 13. junija 2016 o ruskem zveznem zakonu št. 129-FZ o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov (zvezni zakon o nezaželenih dejavnostih tujih in mednarodnih nevladnih organizacij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije pri Svetu Evrope št. 814/2015 z dne 13. junija 2016 o ruskem zveznem zakonu št. 129-FZ o spremembi nekaterih zakonodajnih aktov (zvezni zakon o nezaželenih dejavnostih tujih in mednarodnih nevladnih organizacij),

| — | ob upoštevanju izjave o uvedbi omejevalnih ukrepov proti osmim državljanom EU, ki jo je 1. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o uvedbi omejevalnih ukrepov proti osmim državljanom EU, ki jo je 1. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju izjave o objavi seznama tako imenovanih neprijateljskih držav, ki jo je 15. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o objavi seznama tako imenovanih neprijateljskih držav, ki jo je 15. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. maja 2021 o tem, da so bile nemške nevladne organizacije uvrščene med nezaželene organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. maja 2021 o tem, da so bile nemške nevladne organizacije uvrščene med nezaželene organizacije,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 1. junija 2021 o pridržanju Andreja Pivovarova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 1. junija 2021 o pridržanju Andreja Pivovarova,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 4. junija 2021 o zakonu o tako imenovanih ekstremističnih organizacijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 4. junija 2021 o zakonu o tako imenovanih ekstremističnih organizacijah,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika delegacije pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija z dne 3. junija 2021 o pridržanju direktorja razpuščene nevladne organizacije Odprta Rusija Andreja Pivovarova na krovu komercialnega letala iz EU tik pred vzletom z letališča v Sankt Peterburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika delegacije pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija z dne 3. junija 2021 o pridržanju direktorja razpuščene nevladne organizacije Odprta Rusija Andreja Pivovarova na krovu komercialnega letala iz EU tik pred vzletom z letališča v Sankt Peterburgu,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je uveljavljanje svobode mnenja, izražanja, združevanja in mirnega zbiranja temeljna pravica, zapisana v ustavi Ruske federacije in številnih mednarodnih pravnih instrumentih, vključno s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ki se jim je zavezala tudi Rusija; ker Rusijo zavezuje primarnost mednarodnega prava in je z nedavnimi ustavnimi spremembami ne more spremeniti ali od nje odstopati; |
| --- | --- |

A.

ker je uveljavljanje svobode mnenja, izražanja, združevanja in mirnega zbiranja temeljna pravica, zapisana v ustavi Ruske federacije in številnih mednarodnih pravnih instrumentih, vključno s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ki se jim je zavezala tudi Rusija; ker Rusijo zavezuje primarnost mednarodnega prava in je z nedavnimi ustavnimi spremembami ne more spremeniti ali od nje odstopati;

| B. | ker je Ruska federacija nedavno sprejela represivne zakone, ki so zelo razširili krog posameznikov in skupin, ki jih je mogoče opredeliti kot „tuje agente“, ter poostrili omejitve in zahteve, ki veljajo zanje, kot tudi sankcije za kršitve; |
| --- | --- |

B.

ker je Ruska federacija nedavno sprejela represivne zakone, ki so zelo razširili krog posameznikov in skupin, ki jih je mogoče opredeliti kot „tuje agente“, ter poostrili omejitve in zahteve, ki veljajo zanje, kot tudi sankcije za kršitve;

| C. | ker imajo nevladne organizacije ključno vlogo v sodobnih demokratičnih družbah, saj državljanom omogočajo, da skupaj uveljavljajo različne legitimne cilje, saj javnost s svojo potrebno angažiranostjo dopolnjuje, pripravlja in spremlja formalno politično odločanje; ker imajo nevladne organizacije zato pomembno politično vlogo in morajo spoštovati zakone, pri tem pa ostati popolnoma neodvisne od vsakršnega neupravičenega vmešavanja javnih organov; |
| --- | --- |

C.

ker imajo nevladne organizacije ključno vlogo v sodobnih demokratičnih družbah, saj državljanom omogočajo, da skupaj uveljavljajo različne legitimne cilje, saj javnost s svojo potrebno angažiranostjo dopolnjuje, pripravlja in spremlja formalno politično odločanje; ker imajo nevladne organizacije zato pomembno politično vlogo in morajo spoštovati zakone, pri tem pa ostati popolnoma neodvisne od vsakršnega neupravičenega vmešavanja javnih organov;

| D. | ker zvezni zakon o nezaželenih dejavnostih tujih in mednarodnih nevladnih organizacij omogoča, da se dejavnosti teh organizacij na ozemlju Ruske federacije štejejo za nezaželene; ker se organizacijam, ki jih ruske oblasti razglasijo za nezaželene, krati svoboda združevanja, saj se jim prepove delovanje ter uvedejo celo upravne in kazenske sankcije, povezane s temi dejavnostmi; ker ruske oblasti ta zakon uporabljajo za zatiranje neodvisnih organizacij civilne družbe, ki delujejo v Rusiji; |
| --- | --- |

D.

ker zvezni zakon o nezaželenih dejavnostih tujih in mednarodnih nevladnih organizacij omogoča, da se dejavnosti teh organizacij na ozemlju Ruske federacije štejejo za nezaželene; ker se organizacijam, ki jih ruske oblasti razglasijo za nezaželene, krati svoboda združevanja, saj se jim prepove delovanje ter uvedejo celo upravne in kazenske sankcije, povezane s temi dejavnostmi; ker ruske oblasti ta zakon uporabljajo za zatiranje neodvisnih organizacij civilne družbe, ki delujejo v Rusiji;

| E. | ker je Ruska federacija s sprejetjem teh predpisov organom omogočila skoraj popoln nadzor nad neodvisnimi organizacijami civilne družbe in rusko zvezno službo za nadzor medijev (Roskomnadzor) pooblastila, da blokira spletne vire; ker so ruske oblasti prepovedale shode na javnih mestih, omejile pravico do udeležbe na nekaterih protestih in uvedle dodatne omejitve za novinarje, ki o protestih poročajo; |
| --- | --- |

E.

ker je Ruska federacija s sprejetjem teh predpisov organom omogočila skoraj popoln nadzor nad neodvisnimi organizacijami civilne družbe in rusko zvezno službo za nadzor medijev (Roskomnadzor) pooblastila, da blokira spletne vire; ker so ruske oblasti prepovedale shode na javnih mestih, omejile pravico do udeležbe na nekaterih protestih in uvedle dodatne omejitve za novinarje, ki o protestih poročajo;

| F. | ker je 12. januarja 2021 ruski telekomunikacijski nadzorni organ Roskomnadzor pripravil prvih osem upravnih protokolov, vse proti Radiu Free Europe/Radio Liberty, zaradi kršitev zakona o „tujih agentih“; ker je bila zakonodaja razširjena na posamezne poročevalce; ker je do danes nadzorni organ Roskomnadzor Radio Free Europe/Radio Liberty obvestil o 520 kršitvah njegovih omejitev glede označevanja, za katere se pričakuje, da bodo ruska sodišča prisodila denarne kazni v višini 2,4 milijona USD; ker so ruske oblasti maja 2021 začele zasegati premoženje moskovskega urada Radio Free Europe/Radio Liberty; |
| --- | --- |

F.

ker je 12. januarja 2021 ruski telekomunikacijski nadzorni organ Roskomnadzor pripravil prvih osem upravnih protokolov, vse proti Radiu Free Europe/Radio Liberty, zaradi kršitev zakona o „tujih agentih“; ker je bila zakonodaja razširjena na posamezne poročevalce; ker je do danes nadzorni organ Roskomnadzor Radio Free Europe/Radio Liberty obvestil o 520 kršitvah njegovih omejitev glede označevanja, za katere se pričakuje, da bodo ruska sodišča prisodila denarne kazni v višini 2,4 milijona USD; ker so ruske oblasti maja 2021 začele zasegati premoženje moskovskega urada Radio Free Europe/Radio Liberty;

| G. | ker je najnovejši zakon, ki sta ga maja 2021 sprejela državna duma in zvezni svet, drastično omejil pravice in svoboščine v Rusiji, saj posameznikom, ki kritizirajo vlado, prepoveduje udeležbo v javnem življenju in kandidiranje na volitvah na vseh ravneh, vključno s parlamentarnimi volitvami leta 2021, če so ustanovili ali vodijo dejavnosti organizacij, ki so s tem zakonom označene kot ekstremistične ali teroristične, ali pri takih organizacijah delajo ali z njimi kako drugače sodelujejo; |
| --- | --- |

G.

ker je najnovejši zakon, ki sta ga maja 2021 sprejela državna duma in zvezni svet, drastično omejil pravice in svoboščine v Rusiji, saj posameznikom, ki kritizirajo vlado, prepoveduje udeležbo v javnem življenju in kandidiranje na volitvah na vseh ravneh, vključno s parlamentarnimi volitvami leta 2021, če so ustanovili ali vodijo dejavnosti organizacij, ki so s tem zakonom označene kot ekstremistične ali teroristične, ali pri takih organizacijah delajo ali z njimi kako drugače sodelujejo;

| H. | ker se zakon uporablja tudi retroaktivno in je uperjen proti fundaciji Alekseja Navalnega za boj proti korupciji, ki je že bila razglašena za „tujega agenta“ in je zdaj v postopku, da bo razglašena za „ekstremistično organizacijo“; |
| --- | --- |

H.

ker se zakon uporablja tudi retroaktivno in je uperjen proti fundaciji Alekseja Navalnega za boj proti korupciji, ki je že bila razglašena za „tujega agenta“ in je zdaj v postopku, da bo razglašena za „ekstremistično organizacijo“;

| I. | ker je Ruska federacija razširila tudi področje uporabe zakona o „nezaželenih organizacijah“, saj je uvedla prepoved sodelovanja pri njihovih dejavnostih v tujini in kot „nezaželene organizacije“ označila celo organizacije, za katere se domneva, da so finančne posrednice za tiste, ki so že prepovedane; |
| --- | --- |

I.

ker je Ruska federacija razširila tudi področje uporabe zakona o „nezaželenih organizacijah“, saj je uvedla prepoved sodelovanja pri njihovih dejavnostih v tujini in kot „nezaželene organizacije“ označila celo organizacije, za katere se domneva, da so finančne posrednice za tiste, ki so že prepovedane;

| J. | ker je Ruska federacija številne mednarodne in tuje nevladne organizacije, vključno z Mednarodnim republikanskim inštitutom, Nacionalnim demokratičnim inštitutom, Nacionalno ustanovo za demokracijo, Atlantskim svetom iz ZDA, Evropsko ustanovo za demokracijo, ki prejema sredstva EU, Združenjem šol za politične študije pri Svetu Evrope, ukrajinskim svetovnim kongresom, medijskimi hišami, ki jih vodi Radio Free Europe/Radio Liberty, označila za „nezaželene“, tudi z odločitvijo ruskega generalnega tožilca z dne 26. maja 2021, da mednje uvrsti tri nemške nevladne organizacije, in sicer Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH in Deutsch-Russischer Austausch e.V.; |
| --- | --- |

J.

ker je Ruska federacija številne mednarodne in tuje nevladne organizacije, vključno z Mednarodnim republikanskim inštitutom, Nacionalnim demokratičnim inštitutom, Nacionalno ustanovo za demokracijo, Atlantskim svetom iz ZDA, Evropsko ustanovo za demokracijo, ki prejema sredstva EU, Združenjem šol za politične študije pri Svetu Evrope, ukrajinskim svetovnim kongresom, medijskimi hišami, ki jih vodi Radio Free Europe/Radio Liberty, označila za „nezaželene“, tudi z odločitvijo ruskega generalnega tožilca z dne 26. maja 2021, da mednje uvrsti tri nemške nevladne organizacije, in sicer Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH in Deutsch-Russischer Austausch e.V.;

| K. | ker je dejavna civilna družba ključni sestavni del demokratične in odprte družbe ter varovanja človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

K.

ker je dejavna civilna družba ključni sestavni del demokratične in odprte družbe ter varovanja človekovih pravic in pravne države;

| L. | ker je državna duma s sprejetjem teh zakonov, ki določajo tudi neposredno uporabo kazenske odgovornosti, napadla civilno gibanje Odprta Rusija – mrežo, ki podpira demokracijo in človekove pravice in je morala zdaj prenehati delovati, da bi svoje aktiviste in podpornike zaščitila pred nadaljnjim pregonom; |
| --- | --- |

L.

ker je državna duma s sprejetjem teh zakonov, ki določajo tudi neposredno uporabo kazenske odgovornosti, napadla civilno gibanje Odprta Rusija – mrežo, ki podpira demokracijo in človekove pravice in je morala zdaj prenehati delovati, da bi svoje aktiviste in podpornike zaščitila pred nadaljnjim pregonom;

| M. | ker je gibanje Odprta Rusija 27. maja 2021 napovedalo, da bo prenehalo delovati, da bi svoje osebje in člane zaščitilo pred kazenskim pregonom v skladu z rusko zakonodajo o „nezaželenih organizacijah“; |
| --- | --- |

M.

ker je gibanje Odprta Rusija 27. maja 2021 napovedalo, da bo prenehalo delovati, da bi svoje osebje in člane zaščitilo pred kazenskim pregonom v skladu z rusko zakonodajo o „nezaželenih organizacijah“;

| N. | ker je bil nekdanji vodja gibanja Odprta Rusija Andrej Pivovarov 31. maja 2021 odpeljan iz letala poljske družbe LOT v Sankt Peterburgu, samovoljno pridržan, dva dni pozneje pa je bil zaradi obtožb, da je izvajal dejavnosti nezaželene organizacije, za dva meseca zaprt v predkazenskem priporu in da ga lahko za te dejavnosti čaka tudi do šest let zapora; ker je med kazensko preganjanimi in na podlagi istih obtožb pridržanimi osebami tudi aktivist iz Nižnega Novgoroda Mihail Josiljevič; |
| --- | --- |

N.

ker je bil nekdanji vodja gibanja Odprta Rusija Andrej Pivovarov 31. maja 2021 odpeljan iz letala poljske družbe LOT v Sankt Peterburgu, samovoljno pridržan, dva dni pozneje pa je bil zaradi obtožb, da je izvajal dejavnosti nezaželene organizacije, za dva meseca zaprt v predkazenskem priporu in da ga lahko za te dejavnosti čaka tudi do šest let zapora; ker je med kazensko preganjanimi in na podlagi istih obtožb pridržanimi osebami tudi aktivist iz Nižnega Novgoroda Mihail Josiljevič;

| O. | ker sta to le dva primera obsežnega politično motiviranega kazenskega pregona, ki ga izvaja Ruska federacija zoper posameznike, ki izražajo nasprotna mnenja ali so napovedali, da želijo kandidirati na parlamentarnih volitvah v Rusiji, ki naj bi potekale septembra 2021, kot je zaprtje protikorupcijskega aktivista in opozicijskega politika Alekseja Navalnega ali pogojna petletna kazen, izrečena levičarskemu članu opozicije in politiku Nikolaju Platoškinu; opozarja tudi na nedavne primere opozicijskega politika Dmitrija Gudkova, medijskih hiš, kot so Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza in VTimes, ter številnih novinarjev, ki so bili obtoženi, da so „tuji agenti“; ker so tarča represivnih ukrepov celo študentske revije; ker ruske oblasti po podatkih centra Memorial za človekove pravice pridržujejo že skoraj 400 političnih zapornikov, s čimer kršijo obveznosti Ruske federacije; |
| --- | --- |

O.

ker sta to le dva primera obsežnega politično motiviranega kazenskega pregona, ki ga izvaja Ruska federacija zoper posameznike, ki izražajo nasprotna mnenja ali so napovedali, da želijo kandidirati na parlamentarnih volitvah v Rusiji, ki naj bi potekale septembra 2021, kot je zaprtje protikorupcijskega aktivista in opozicijskega politika Alekseja Navalnega ali pogojna petletna kazen, izrečena levičarskemu članu opozicije in politiku Nikolaju Platoškinu; opozarja tudi na nedavne primere opozicijskega politika Dmitrija Gudkova, medijskih hiš, kot so Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza in VTimes, ter številnih novinarjev, ki so bili obtoženi, da so „tuji agenti“; ker so tarča represivnih ukrepov celo študentske revije; ker ruske oblasti po podatkih centra Memorial za človekove pravice pridržujejo že skoraj 400 političnih zapornikov, s čimer kršijo obveznosti Ruske federacije;

| P. | ker so ruske oblasti nastopile proti miroljubnim protestnikom, ki so na ulicah po vsej državi izkazovali podporo Alekseju Navalnemu ter protestirali proti korupciji in krivicam; ker je bilo po podatkih ruske organizacije za spremljanje OVD-Info med tridnevnimi protesti januarja in februarja aretiranih več kot 11 000 protestnikov, vključno z več deset neodvisnimi novinarji in zagovorniki človekovih pravic, ki so poročali o protestih ali jih spremljali; ker je bilo po vsej državi sproženih na tisoče upravnih in več kot 100 kazenskih postopkov, še vedno pa potekajo aretacije in pridržanja na podlagi lažnih obtožb; |
| --- | --- |

P.

ker so ruske oblasti nastopile proti miroljubnim protestnikom, ki so na ulicah po vsej državi izkazovali podporo Alekseju Navalnemu ter protestirali proti korupciji in krivicam; ker je bilo po podatkih ruske organizacije za spremljanje OVD-Info med tridnevnimi protesti januarja in februarja aretiranih več kot 11 000 protestnikov, vključno z več deset neodvisnimi novinarji in zagovorniki človekovih pravic, ki so poročali o protestih ali jih spremljali; ker je bilo po vsej državi sproženih na tisoče upravnih in več kot 100 kazenskih postopkov, še vedno pa potekajo aretacije in pridržanja na podlagi lažnih obtožb;

| Q. | ker so po številnih poročilih z miroljubnimi protestniki v „upravnem priporu“ slabo ravnali, saj so jih med drugim zadrževali v prenatrpanih centrih za pridržanje, več ur so bili brez hrane in vode, pri premeščanju pa so morali tudi po več ur, pogosto tudi ponoči, preživeti v policijskih kombijih; ker so sodelujoči v protestih poročali tudi, da so jih izključili iz univerz ali visokih šol ali so jim s tem grozili ali da so izgubili službo; ker je policija nad miroljubnimi protestniki, tudi starejšimi in otroki, uporabila pretirano silo; |
| --- | --- |

Q.

ker so po številnih poročilih z miroljubnimi protestniki v „upravnem priporu“ slabo ravnali, saj so jih med drugim zadrževali v prenatrpanih centrih za pridržanje, več ur so bili brez hrane in vode, pri premeščanju pa so morali tudi po več ur, pogosto tudi ponoči, preživeti v policijskih kombijih; ker so sodelujoči v protestih poročali tudi, da so jih izključili iz univerz ali visokih šol ali so jim s tem grozili ali da so izgubili službo; ker je policija nad miroljubnimi protestniki, tudi starejšimi in otroki, uporabila pretirano silo;

| R. | ker je v celoviti strategiji EU za Rusijo izredno pomembno zagotoviti, da sodelovanje z Rusijo ne bo ogrozilo vrednot demokracije in varstva človekovih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker je v celoviti strategiji EU za Rusijo izredno pomembno zagotoviti, da sodelovanje z Rusijo ne bo ogrozilo vrednot demokracije in varstva človekovih pravic;

| S. | ker si kremeljski režim po vseh močeh prizadeva, da bi ruske državljane ločil od mednarodne skupnosti in jim odvzel upanje za demokratično prihodnost, tudi tako, da skuša kandidatom opozicije na različne načine onemogočiti sodelovanje na parlamentarnih volitvah leta 2021; |
| --- | --- |

S.

ker si kremeljski režim po vseh močeh prizadeva, da bi ruske državljane ločil od mednarodne skupnosti in jim odvzel upanje za demokratično prihodnost, tudi tako, da skuša kandidatom opozicije na različne načine onemogočiti sodelovanje na parlamentarnih volitvah leta 2021;

| T. | ker raziskave, ki jih je izvedel center Levada, kažejo, da ima vladajoča stranka Združena Rusija po tem, ko je podprla nepriljubljeno pokojninsko reformo in si prizadevala za sprejetje osnutka ustavnih sprememb, vključno s tisto, ki bi predsedniku Vladimirju Putinu omogočila, da ostane na položaju do leta 2036, najnižjo podporo doslej; ker se za vse večjo represijo nad civilno družbo in politično opozicijo, ki jo izvajajo ruske oblasti, skriva strah oblasti pred nezadovoljstvom javnosti zaradi slabih socialno-ekonomskih razmera v državi in korupcije vladajočega razreda; |
| --- | --- |

T.

ker raziskave, ki jih je izvedel center Levada, kažejo, da ima vladajoča stranka Združena Rusija po tem, ko je podprla nepriljubljeno pokojninsko reformo in si prizadevala za sprejetje osnutka ustavnih sprememb, vključno s tisto, ki bi predsedniku Vladimirju Putinu omogočila, da ostane na položaju do leta 2036, najnižjo podporo doslej; ker se za vse večjo represijo nad civilno družbo in politično opozicijo, ki jo izvajajo ruske oblasti, skriva strah oblasti pred nezadovoljstvom javnosti zaradi slabih socialno-ekonomskih razmera v državi in korupcije vladajočega razreda;

| 1. | poziva ruske oblasti, naj:






  (a) | nemudoma in brezpogojno izpustijo Andreja Pivovarova in umaknejo vse obtožbe proti njemu in drugim osebam, ki jih preganjajo na podlagi zakona o „nezaželenih organizacijah“ ali jih drugače samovoljno pridržujejo; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nemudoma in brezpogojno izpustijo Andreja Pivovarova in umaknejo vse obtožbe proti njemu in drugim osebam, ki jih preganjajo na podlagi zakona o „nezaželenih organizacijah“ ali jih drugače samovoljno pridržujejo;

| (b) | ustavijo vse povračilne ukrepe proti političnim nasprotnikom in drugim kritikom v državi; med volitvami vsem političnim strankam zagotovijo enak dostop in enake možnosti; |
| --- | --- |

(b)

ustavijo vse povračilne ukrepe proti političnim nasprotnikom in drugim kritikom v državi; med volitvami vsem političnim strankam zagotovijo enak dostop in enake možnosti;

| (c) | prenehajo s kazenskim pregonom zagovornikov človekovih pravic in aktivistov na podlagi zakona o „tujih agentih“ in „nezaželenih organizacijah“ ter prekličejo to diskriminatorno zakonodajo in razveljavijo odločitev ruskega generalnega tožilca, da med „nezaželene“ uvrsti tri nemške nevladne organizacije, pa tudi druge nevladne organizacije (skupaj 34); |
| --- | --- |

(c)

prenehajo s kazenskim pregonom zagovornikov človekovih pravic in aktivistov na podlagi zakona o „tujih agentih“ in „nezaželenih organizacijah“ ter prekličejo to diskriminatorno zakonodajo in razveljavijo odločitev ruskega generalnega tožilca, da med „nezaželene“ uvrsti tri nemške nevladne organizacije, pa tudi druge nevladne organizacije (skupaj 34);

| (d) | razveljavijo nedavno sprejeto zakonodajo in prenehajo snovati novo posebno zakonodajo ali zlorabljati druge konvencionalne kazenske ali upravne zakone, da bi uvedle nove omejitve za neodvisno civilno družbo, pravico do mirnega zbiranja in združevanja ter dostop do spletnih informacij, ter naj pregledajo in uskladijo svojo zakonodajo z mednarodnimi obveznostmi, mednarodnim pravom o človekovih pravicah in lastno ustavo; |
| --- | --- |

(d)

razveljavijo nedavno sprejeto zakonodajo in prenehajo snovati novo posebno zakonodajo ali zlorabljati druge konvencionalne kazenske ali upravne zakone, da bi uvedle nove omejitve za neodvisno civilno družbo, pravico do mirnega zbiranja in združevanja ter dostop do spletnih informacij, ter naj pregledajo in uskladijo svojo zakonodajo z mednarodnimi obveznostmi, mednarodnim pravom o človekovih pravicah in lastno ustavo;

| (e) | ne sprejmejo dodatne zakonodaje, ki je trenutno v pripravi in s katero bi prepovedali kandidiranje na volitvah osebju ali podpornikom organizacij, ki so samovoljno uvrščene na seznam „nezaželenih“; |
| --- | --- |

(e)

ne sprejmejo dodatne zakonodaje, ki je trenutno v pripravi in s katero bi prepovedali kandidiranje na volitvah osebju ali podpornikom organizacij, ki so samovoljno uvrščene na seznam „nezaželenih“;

| (f) | priznajo pozitivni prispevek, ki ga ima živahna in dejavna civilna družba k stanju demokracije in družbe, ter zagotovijo ugodno okolje, v katerem bodo lahko organizacije civilne družbe in aktivisti svobodno prispevali k spodbujanju in varstvu človekovih pravic, temeljnih svoboščin in družbene blaginje; |
| --- | --- |

(f)

priznajo pozitivni prispevek, ki ga ima živahna in dejavna civilna družba k stanju demokracije in družbe, ter zagotovijo ugodno okolje, v katerem bodo lahko organizacije civilne družbe in aktivisti svobodno prispevali k spodbujanju in varstvu človekovih pravic, temeljnih svoboščin in družbene blaginje;

| (g) | pregledajo in z mednarodnim pravom o človekovih pravicah uskladijo drugo zakonodajo, ki se uporablja za omejevanje svobode izražanja, vključno z rusko zakonodajo o dezinformacijskih kampanjah, boju proti ekstremizmu in boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

(g)

pregledajo in z mednarodnim pravom o človekovih pravicah uskladijo drugo zakonodajo, ki se uporablja za omejevanje svobode izražanja, vključno z rusko zakonodajo o dezinformacijskih kampanjah, boju proti ekstremizmu in boju proti terorizmu;

| (h) | nemudoma in brezpogojno izpustijo vse miroljubne protestnike ter druge aktiviste civilne družbe in politike, vključno z Aleksejem Navalnim in vsemi, ki so bili aretirani in pridržani zaradi lažnih „prekrškov“ ali so sodno preganjani na podlagi lažnih kazenskih obtožb samo zato, ker so mirno uveljavljali svoji pravici do svobode izražanja in mirnega zbiranja, med katerimi so tudi novinarji, odvetniki, opozicijski aktivisti, zagovorniki človekovih pravic in drugi akterji civilne družbe, vključno s člani osebja in sodelavci Alekseja Navalnega in njegove Fundacije za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(h)

nemudoma in brezpogojno izpustijo vse miroljubne protestnike ter druge aktiviste civilne družbe in politike, vključno z Aleksejem Navalnim in vsemi, ki so bili aretirani in pridržani zaradi lažnih „prekrškov“ ali so sodno preganjani na podlagi lažnih kazenskih obtožb samo zato, ker so mirno uveljavljali svoji pravici do svobode izražanja in mirnega zbiranja, med katerimi so tudi novinarji, odvetniki, opozicijski aktivisti, zagovorniki človekovih pravic in drugi akterji civilne družbe, vključno s člani osebja in sodelavci Alekseja Navalnega in njegove Fundacije za boj proti korupciji;

| (i) | prispevajo k spodbujanju medosebnih stikov v dobro Ruske federacije in Evropske unije; |
| --- | --- |

(i)

prispevajo k spodbujanju medosebnih stikov v dobro Ruske federacije in Evropske unije;

| 2. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svet, delegacije EU, države članice in Komisijo, naj se pri pripravi celovite strategije EU za odnose z Rusijo ter odzivu na ogrožanje pravne države, temeljnih svoboščin in človekovih pravic v Rusiji, osredotočijo na:






  (a) | uvedbo nove pogojenosti v odnosu med EU in Rusijo, katere cilj bo odpraviti notranjo represijo nad političnimi aktivisti in aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in odvetniki, opozicijskimi politiki, novinarji, neodvisnimi mediji, sindikati in nevladnimi organizacijami v državi, in če se razmere ne uredijo, uvedbi novih sankcij EU, kot je onemogočenje dostopa ruskih oligarhov in uradnikov, odgovornih za kršitve človekovih pravic, do nakupa nepremičnin, vizumov, finančnih produktov in drugega v EU; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

uvedbo nove pogojenosti v odnosu med EU in Rusijo, katere cilj bo odpraviti notranjo represijo nad političnimi aktivisti in aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in odvetniki, opozicijskimi politiki, novinarji, neodvisnimi mediji, sindikati in nevladnimi organizacijami v državi, in če se razmere ne uredijo, uvedbi novih sankcij EU, kot je onemogočenje dostopa ruskih oligarhov in uradnikov, odgovornih za kršitve človekovih pravic, do nakupa nepremičnin, vizumov, finančnih produktov in drugega v EU;

| (b) | sprejetje ukrepov za obravnavo človekovih pravic v odnosih med EU in Rusijo ter v vseh dialogih z Rusijo, ki bodo natančno odražali, kako resno je zatiranje človekovih pravic v Rusiji, zlasti v obdobju od januarja 2021; nadaljnje izkazovanje solidarnosti in enotnem delovanju, da bi uskladili svoja stališča do Rusije in omejili negativne učinke nedavno sprejetih ruskih restriktivnih zakonov, na upoštevanje zamisli, da bi si države članice v duhu pravičnosti delile breme gospodarskih sankcij proti ruskemu režimu, zaustavitev strateških projektov, kot je Severni tok 2, in dopolnitev sedanjega globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic s podobnim režimom, ki bi deloval proti korupciji; |
| --- | --- |

(b)

sprejetje ukrepov za obravnavo človekovih pravic v odnosih med EU in Rusijo ter v vseh dialogih z Rusijo, ki bodo natančno odražali, kako resno je zatiranje človekovih pravic v Rusiji, zlasti v obdobju od januarja 2021; nadaljnje izkazovanje solidarnosti in enotnem delovanju, da bi uskladili svoja stališča do Rusije in omejili negativne učinke nedavno sprejetih ruskih restriktivnih zakonov, na upoštevanje zamisli, da bi si države članice v duhu pravičnosti delile breme gospodarskih sankcij proti ruskemu režimu, zaustavitev strateških projektov, kot je Severni tok 2, in dopolnitev sedanjega globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic s podobnim režimom, ki bi deloval proti korupciji;

| (c) | usklajene ukrepe za preprečevanje in omejevanje negativnega učinka nedavno sprejetih restriktivnih zakonov v Rusiji ter prednostno obravnavo strateškega sodelovanja z ruskimi aktivisti za demokracijo in človekove pravice, zlasti z vključevanjem človekovih pravic, tudi enakosti spolov, in posvetovanja s civilno družbo v vse dialoge in področja sodelovanja med EU in Rusijo, tudi v sodelovanje na področju digitalizacije in podnebnih sprememb, ter v vse izobraževalne in kulturne programe sodelovanja, ob rednem ocenjevanju učinka na človekove pravice za pregled tega sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

usklajene ukrepe za preprečevanje in omejevanje negativnega učinka nedavno sprejetih restriktivnih zakonov v Rusiji ter prednostno obravnavo strateškega sodelovanja z ruskimi aktivisti za demokracijo in človekove pravice, zlasti z vključevanjem človekovih pravic, tudi enakosti spolov, in posvetovanja s civilno družbo v vse dialoge in področja sodelovanja med EU in Rusijo, tudi v sodelovanje na področju digitalizacije in podnebnih sprememb, ter v vse izobraževalne in kulturne programe sodelovanja, ob rednem ocenjevanju učinka na človekove pravice za pregled tega sodelovanja;

| (d) | oceno, katere institucije, organizacije in medijske hiše, ki so tesno povezane z rusko vlado, bi bilo treba spremljati pri njihovih dejavnostih v EU; |
| --- | --- |

(d)

oceno, katere institucije, organizacije in medijske hiše, ki so tesno povezane z rusko vlado, bi bilo treba spremljati pri njihovih dejavnostih v EU;

| (e) | povečanje podpore zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim nevladnim organizacijam in medijem, civilni družbi in vsem, ki zagovarjajo politične in državljanske svoboščine v Rusiji, na primer s trajnejšim sodelovanjem na visoki ravni pri najbolj skrb vzbujajočih posameznih primerih, vključno z zastrupitvijo Vladimirja Kara-Murze, tako da se dodobra izkoristijo obiski veleposlanikov in drugih uradnikov v teh regijah, da bodo lahko izrazili zadržke glede spoštovanja človekovih pravic in se srečali z zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo, in s strateško uporabo družbenih medijev, gostujočih mnenj in prispevkov v medijih za izražanje podpore zagovornikom človekovih pravic v Rusiji in na neodvisnih ruskih medijskih kanalih, ter z diplomatsko/konzularno podporo neodvisnim ruskim novinarjem, kadar so v nevarnosti, tudi s prilagodljivo vizumsko politiko; da Parlament poudarja, da mora biti to sodelovanje s civilno družbo steber prihodnjega novega strateškega pristopa EU do Rusije, in da poziva države članice, naj razmislijo, da bi sprejele nevladne organizacije iz Rusije, ki jim pretijo grožnje ali so jih prepovedali, ter jim po potrebi omogočile delovanje z ozemlja EU, povečale podporo delu zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšale izdajanje nujnih vizumov zanje in jim zagotovile začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

(e)

povečanje podpore zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim nevladnim organizacijam in medijem, civilni družbi in vsem, ki zagovarjajo politične in državljanske svoboščine v Rusiji, na primer s trajnejšim sodelovanjem na visoki ravni pri najbolj skrb vzbujajočih posameznih primerih, vključno z zastrupitvijo Vladimirja Kara-Murze, tako da se dodobra izkoristijo obiski veleposlanikov in drugih uradnikov v teh regijah, da bodo lahko izrazili zadržke glede spoštovanja človekovih pravic in se srečali z zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo, in s strateško uporabo družbenih medijev, gostujočih mnenj in prispevkov v medijih za izražanje podpore zagovornikom človekovih pravic v Rusiji in na neodvisnih ruskih medijskih kanalih, ter z diplomatsko/konzularno podporo neodvisnim ruskim novinarjem, kadar so v nevarnosti, tudi s prilagodljivo vizumsko politiko; da Parlament poudarja, da mora biti to sodelovanje s civilno družbo steber prihodnjega novega strateškega pristopa EU do Rusije, in da poziva države članice, naj razmislijo, da bi sprejele nevladne organizacije iz Rusije, ki jim pretijo grožnje ali so jih prepovedali, ter jim po potrebi omogočile delovanje z ozemlja EU, povečale podporo delu zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšale izdajanje nujnih vizumov zanje in jim zagotovile začasno zatočišče v državah članicah EU;

| (f) | potrebo po nadaljnjem sodelovanju civilne družbe z Rusijo in na to, da ruske oblasti postavljajo vse več ovir za medosebne stike, sodelovanje civilne družbe in podporo ruskim organizacijam civilne družbe, ki jih treba zato odpraviti; |
| --- | --- |

(f)

potrebo po nadaljnjem sodelovanju civilne družbe z Rusijo in na to, da ruske oblasti postavljajo vse več ovir za medosebne stike, sodelovanje civilne družbe in podporo ruskim organizacijam civilne družbe, ki jih treba zato odpraviti;

| (g) | obsodbo novih oblik podtalnega zatiranja, tako v prestolnici kot drugod, s čimer se želi sankcionirati udeležba zaposlenih, zdravnikov v bolnišnicah, učiteljev in socialnih delavcev na demonstracijah ali njihova podpora nasprotnikom sedanjega režima; |
| --- | --- |

(g)

obsodbo novih oblik podtalnega zatiranja, tako v prestolnici kot drugod, s čimer se želi sankcionirati udeležba zaposlenih, zdravnikov v bolnišnicah, učiteljev in socialnih delavcev na demonstracijah ali njihova podpora nasprotnikom sedanjega režima;

| (h) | to, da morajo EU in njene države članice na Svet Evrope nujno nasloviti vprašanje glede nedavnega sprejetja avtoritarnih zakonodajnih aktov Ruske federacije v luči njenih mednarodnih obveznosti do Sveta Evrope; |
| --- | --- |

(h)

to, da morajo EU in njene države članice na Svet Evrope nujno nasloviti vprašanje glede nedavnega sprejetja avtoritarnih zakonodajnih aktov Ruske federacije v luči njenih mednarodnih obveznosti do Sveta Evrope;

| (i) | usklajeno ukrepanje s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, vključno z državami G7, pri pozivih ruskim oblastem, naj končajo notranjo represijo demokracije in aktivistov civilne družbe ter zagovornikov človekovih pravic, kar bi moralo vključevati tudi posredovanje na visoki ravni in javna posredovanja, usklajene pobude in stalen nadzor na mednarodnih in regionalnih forumih za človekove pravice, kot so Svet Evrope, OVSE in Svet OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

(i)

usklajeno ukrepanje s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, vključno z državami G7, pri pozivih ruskim oblastem, naj končajo notranjo represijo demokracije in aktivistov civilne družbe ter zagovornikov človekovih pravic, kar bi moralo vključevati tudi posredovanje na visoki ravni in javna posredovanja, usklajene pobude in stalen nadzor na mednarodnih in regionalnih forumih za človekove pravice, kot so Svet Evrope, OVSE in Svet OZN za človekove pravice;

| (j) | redne ocene učinka na človekove pravice, da sodelovanje z ruskimi oblastmi ne bi ogrožalo ciljev človekovih pravic in bodisi neposredno bodisi posredno prispevalo h kršitvam človekovih pravic; |
| --- | --- |

(j)

redne ocene učinka na človekove pravice, da sodelovanje z ruskimi oblastmi ne bi ogrožalo ciljev človekovih pravic in bodisi neposredno bodisi posredno prispevalo h kršitvam človekovih pravic;

| (k) | spodbujanje mest EU, ki so dejavna v projektih pobratenja z ruskimi mesti, naj pregledajo in posodobijo te sporazume, da bi upoštevala razsežnost človekovih pravic in se pri sodelovanju osredotočila predvsem na civilno družbo in medosebne stike; |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje mest EU, ki so dejavna v projektih pobratenja z ruskimi mesti, naj pregledajo in posodobijo te sporazume, da bi upoštevala razsežnost človekovih pravic in se pri sodelovanju osredotočila predvsem na civilno družbo in medosebne stike;

| (l) | spoštovanje poziva Parlamenta, naslovljenega na delegacijo EU in diplomatska predstavništva držav članic EU v Rusiji, naj pozorno spremljajo razmere na terenu in sojenja posameznim političnim zapornikom, ter njim in njihovim družinam ponudijo vso potrebno podporo ter uskladijo prizadevanja za njihovo čim hitrejšo izpustitev; |
| --- | --- |

(l)

spoštovanje poziva Parlamenta, naslovljenega na delegacijo EU in diplomatska predstavništva držav članic EU v Rusiji, naj pozorno spremljajo razmere na terenu in sojenja posameznim političnim zapornikom, ter njim in njihovim družinam ponudijo vso potrebno podporo ter uskladijo prizadevanja za njihovo čim hitrejšo izpustitev;

| (m) | izogibanje temu, da bi priznali legitimnost uradnikom, odgovornim za kršitve človekovih pravic in represijo, na primer tako, da se veleposlaniki in obiskovalci na visoki ravni izogibajo diskrecijskim srečanjem z uradniki, udeleženim v represiji, na primer s člani državne dume, kot je Andrej Klimov, ki je sodeloval pri pripravi zakona o „tujih agentih“; v zvezi s tem, spremljanje dvostranskih forumov, kot sta dialog iz Trianona in dialog iz Sočija; ocena možnosti njune prekinitve po vzoru dialoga iz Peterburga, ki je sprejel odločitev, da se ne bo sestajal, dokler bodo nekateri njegovi člani diskriminirani kot „nezaželene tuje organizacije“; |
| --- | --- |

(m)

izogibanje temu, da bi priznali legitimnost uradnikom, odgovornim za kršitve človekovih pravic in represijo, na primer tako, da se veleposlaniki in obiskovalci na visoki ravni izogibajo diskrecijskim srečanjem z uradniki, udeleženim v represiji, na primer s člani državne dume, kot je Andrej Klimov, ki je sodeloval pri pripravi zakona o „tujih agentih“; v zvezi s tem, spremljanje dvostranskih forumov, kot sta dialog iz Trianona in dialog iz Sočija; ocena možnosti njune prekinitve po vzoru dialoga iz Peterburga, ki je sprejel odločitev, da se ne bo sestajal, dokler bodo nekateri njegovi člani diskriminirani kot „nezaželene tuje organizacije“;

| 3. | izraža podporo vsem posameznikom in organizacijam, ki so tarče represije, ruske oblasti pa spodbuja, naj prenehajo z dejanji nadlegovanja in ustrahovanja ter napadi na civilno družbo, medije, organizacije in aktiviste za človekove pravice; obsoja, da ruske oblasti teh akterjev ne zaščitijo in ne opravijo neodvisnih preiskav, kadar so tarča napadov, dejanj nadlegovanja ali ustrahovanja tretjih oseb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vsa podjetja iz EU, ki poslujejo v Rusiji, naj v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ravnajo posebno skrbno in izpolnjujejo svoje obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic; je zaskrbljen, ker visoki evropski politiki sprejemajo dobičkonosne pogodbe z družbami, ki so v lasti Kremlja ali so z njim povezane, kot sta družbi Gazprom in Rosnieft; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in državni dumi Ruske federacije. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0159.

(2)  UL C 76, 28.2.2018, str. 27.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Človekove pravice in politične razmere na Kubi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o človekovih pravicah in političnih razmerah na Kubi (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kubi, zlasti tistih z dne 15. novembra 2018 (1) o stanju na področju človekovih pravic na Kubi, z dne 3. decembra 2019 (2) o primeru Joseja Daniela Ferrera in z dne 5. julija 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kubi, zlasti tistih z dne 15. novembra 2018 (1) o stanju na področju človekovih pravic na Kubi, z dne 3. decembra 2019 (2) o primeru Joseja Daniela Ferrera in z dne 5. julija 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kubo na drugi strani (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju, ki sta ga Evropska unija in Kuba podpisali decembra 2016 in ki se začasno uporablja od 1. novembra 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju, ki sta ga Evropska unija in Kuba podpisali decembra 2016 in ki se začasno uporablja od 1. novembra 2017 (4),

| — | ob upoštevanju predstavitve Delegacije za odnose z državami Srednje Amerike o Kubi z dne 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Delegacije za odnose z državami Srednje Amerike o Kubi z dne 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju neformalne videokonference članov Skupnega sveta EU–Kuba z dne 20. januarja 2021 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neformalne videokonference članov Skupnega sveta EU–Kuba z dne 20. januarja 2021 (5),

| — | ob upoštevanju tretjega formalnega dialoga o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo z dne 26. februarja 2021 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega formalnega dialoga o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo z dne 26. februarja 2021 (6),

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Kubo, ki ga je Svet OZN za človekove pravice izvedel maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Kubo, ki ga je Svet OZN za človekove pravice izvedel maja 2018,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pogodb in instrumentov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pogodb in instrumentov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju poročil organizacij za človekove pravice, kot so Human Rights Watch, Human Rights Foundation in Prisoners Defenders, poglavja IV.B o Kubi iz letnega poročila Medameriške komisije za človekove pravice za leto 2020, sporočila posebnega poročevalca za sodobne oblike suženjstva, vključno z njegovimi vzroki in posledicami, in posebne poročevalke za trgovino z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice z dne 6. novembra 2019 o kubanskih zdravstvenih brigadah ter sklepov zadnjega rednega pregleda za Kubo iz leta 2018 o kubanskih zdravstvenih brigadah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil organizacij za človekove pravice, kot so Human Rights Watch, Human Rights Foundation in Prisoners Defenders, poglavja IV.B o Kubi iz letnega poročila Medameriške komisije za človekove pravice za leto 2020, sporočila posebnega poročevalca za sodobne oblike suženjstva, vključno z njegovimi vzroki in posledicami, in posebne poročevalke za trgovino z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice z dne 6. novembra 2019 o kubanskih zdravstvenih brigadah ter sklepov zadnjega rednega pregleda za Kubo iz leta 2018 o kubanskih zdravstvenih brigadah,

| — | ob upoštevanju poročil, ki jih je v 12 mesecih do maja 2021 o represivnih ukrepih in samovoljnih pridržanjih izdal kubanski observatorij za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, ki jih je v 12 mesecih do maja 2021 o represivnih ukrepih in samovoljnih pridržanjih izdal kubanski observatorij za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju javnih predstavitev s 179. obdobja zasedanja Medameriške komisije za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih predstavitev s 179. obdobja zasedanja Medameriške komisije za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucij 7/2021, 14/2021 in 24/2021 Medameriške komisije za človekove pravice; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij 7/2021, 14/2021 in 24/2021 Medameriške komisije za človekove pravice;

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 10. decembra 1984, Kuba pa je njena podpisnica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 10. decembra 1984, Kuba pa je njena podpisnica,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, katere podpisnica je Kuba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, katere podpisnica je Kuba,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju kubanske ustave in kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kubanske ustave in kazenskega zakonika,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 168 ministrstva Republike Kube za zunanjo trgovino in naložbe z dne 29. marca 2010, zakona št. 1312 z dne 12. septembra 1976 (t. i. migracijskega zakona) ter z njim povezanih regulativnih odlokov št. 26 z dne 18. decembra 2015 in št. 306 z dne 12. oktobra 2012, Ameriške konvencije o človekovih pravicah ter letnega poročila Medameriške komisije za človekove pravice za leto 2020 iz aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 168 ministrstva Republike Kube za zunanjo trgovino in naložbe z dne 29. marca 2010, zakona št. 1312 z dne 12. septembra 1976 (t. i. migracijskega zakona) ter z njim povezanih regulativnih odlokov št. 26 z dne 18. decembra 2015 in št. 306 z dne 12. oktobra 2012, Ameriške konvencije o človekovih pravicah ter letnega poročila Medameriške komisije za človekove pravice za leto 2020 iz aprila 2021,

| — | ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela, ki jih je ratificirala Kuba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela, ki jih je ratificirala Kuba,

| — | ob upoštevanju opredelitve „organizacije civilne družbe“ v Uradnem listu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve „organizacije civilne družbe“ v Uradnem listu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker sta s sporazumom o političnem dialogu in sodelovanju, podpisanim leta 2016, obe strani znova potrdili, da spoštujeta univerzalne človekove pravice, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah; ker je Parlament 5. julija 2017 odobril sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo; |
| --- | --- |

A.

ker sta s sporazumom o političnem dialogu in sodelovanju, podpisanim leta 2016, obe strani znova potrdili, da spoštujeta univerzalne človekove pravice, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah; ker je Parlament 5. julija 2017 odobril sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo;

| B. | ker je Parlament leta 2017 sprejel resolucijo, v kateri je ponovno potrdil svoja stališča o demokraciji, univerzalnih človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, kot so svoboda izražanja, združevanja in političnega povezovanja in svoboda obveščanja v vseh oblikah; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament leta 2017 sprejel resolucijo, v kateri je ponovno potrdil svoja stališča o demokraciji, univerzalnih človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, kot so svoboda izražanja, združevanja in političnega povezovanja in svoboda obveščanja v vseh oblikah;

| C. | ker demokracija najbolje predstavlja in ščiti človekove pravice, svobodo, dostojanstvo in blaginjo ljudi, kar med drugim pomeni menjavo oblasti, svobodne in poštene volitve ter spoštovanje političnega pluralizma; ker člen 5 nedavno sprejete kubanske ustave poudarja, da je Komunistična partija Kube najvišja državna oblast, kar podkrepujeta člena 4 in 229, ki poudarjata, da je socializem nepovrnljiv sistem; ker je nova ustava iz leta 2019 ne le zaščitila ta sistem in zamrznila vsak proces reforme svoboščin in pravic, temveč jih celo še bolj omejila; ker režim pomeni veliko oviro za ljudi z drugačnimi političnimi prepričanji, ki se želijo udejstvovati v javnem političnem življenju in opravljati politične funkcije; ker še vedno ni pogojev, ki bi zagotavljali neodvisnost sodstva, zlasti v zadevah, ki vključujejo aktiviste in oporečnike; |
| --- | --- |

C.

ker demokracija najbolje predstavlja in ščiti človekove pravice, svobodo, dostojanstvo in blaginjo ljudi, kar med drugim pomeni menjavo oblasti, svobodne in poštene volitve ter spoštovanje političnega pluralizma; ker člen 5 nedavno sprejete kubanske ustave poudarja, da je Komunistična partija Kube najvišja državna oblast, kar podkrepujeta člena 4 in 229, ki poudarjata, da je socializem nepovrnljiv sistem; ker je nova ustava iz leta 2019 ne le zaščitila ta sistem in zamrznila vsak proces reforme svoboščin in pravic, temveč jih celo še bolj omejila; ker režim pomeni veliko oviro za ljudi z drugačnimi političnimi prepričanji, ki se želijo udejstvovati v javnem političnem življenju in opravljati politične funkcije; ker še vedno ni pogojev, ki bi zagotavljali neodvisnost sodstva, zlasti v zadevah, ki vključujejo aktiviste in oporečnike;

| D. | ker je z odlokom št. 349 omejena svoboda izražanja umetnikov, saj morajo ti za javne in zasebne nastope in razstave pridobiti predhodno dovoljenje; ker odlok št. 370 o spletnih vsebinah vzpostavlja dvoumen okvir, ki omogoča preganjanje aktivistov in neodvisnih novinarjev, zlasti v povezavi s pandemijo covida-19; ker kubanski kazenski zakonik vsebuje določbe, kot sta „stanje nevarnosti“ in „predkazenski varnostni ukrepi“, zaradi česar je v zaporu več kot 8 000 oseb, ki niso obtožene nobenega kaznivega dejanja, več kot 2 500 pa jih je obsojenih na prisilno delo; |
| --- | --- |

D.

ker je z odlokom št. 349 omejena svoboda izražanja umetnikov, saj morajo ti za javne in zasebne nastope in razstave pridobiti predhodno dovoljenje; ker odlok št. 370 o spletnih vsebinah vzpostavlja dvoumen okvir, ki omogoča preganjanje aktivistov in neodvisnih novinarjev, zlasti v povezavi s pandemijo covida-19; ker kubanski kazenski zakonik vsebuje določbe, kot sta „stanje nevarnosti“ in „predkazenski varnostni ukrepi“, zaradi česar je v zaporu več kot 8 000 oseb, ki niso obtožene nobenega kaznivega dejanja, več kot 2 500 pa jih je obsojenih na prisilno delo;

| E. | ker od začetka veljavnosti sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju pred skoraj štirimi leti na Kubi ni bil dosežen konkreten napredek glede splošnih načel in ciljev iz sporazuma, ki bi izboljšal razmere na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter gospodarske in socialne razmere kubanskih državljanov; ker je kubanski režim poostril represijo in kršenje človekovih pravic in se razmere v celotni kubanski družbi nenehno poslabšujejo, kar je povzročilo nove valove odpora in mirnih demonstracij pomembnih sektorjev, ki jih represivne strukture kubanskega režima zatirajo in brutalno tlačijo; |
| --- | --- |

E.

ker od začetka veljavnosti sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju pred skoraj štirimi leti na Kubi ni bil dosežen konkreten napredek glede splošnih načel in ciljev iz sporazuma, ki bi izboljšal razmere na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter gospodarske in socialne razmere kubanskih državljanov; ker je kubanski režim poostril represijo in kršenje človekovih pravic in se razmere v celotni kubanski družbi nenehno poslabšujejo, kar je povzročilo nove valove odpora in mirnih demonstracij pomembnih sektorjev, ki jih represivne strukture kubanskega režima zatirajo in brutalno tlačijo;

| F. | ker je delovna skupina za samovoljna pridržanja Sveta OZN za človekove pravice v svojem mnenju št. 50/2020, razdeljenem 14. oktobra 2020, opozorila, da je ustaljena praksa, da kubanske oblasti sistematično kršijo človekove pravice; ker je bilo v zadnjih dvanajstih mesecih do 1. junija 2021 registriranih 199 primerov političnih zapornikov na Kubi in ker je bilo 65 primerov novih; ker je bil april najbolj represiven mesec od začetka leta 2021, saj je kubanski odbor za spremljanje človekovih pravic naštel več kot 1 018 represivnih ukrepov proti zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim novinarjem, od tega 206 primerov samovoljnega pridržanja in jih je 13 spremljalo hudo nasilje; ker je po podatkih organizacije Prisoners Defenders na Kubi trenutno 150 političnih zapornikov; |
| --- | --- |

F.

ker je delovna skupina za samovoljna pridržanja Sveta OZN za človekove pravice v svojem mnenju št. 50/2020, razdeljenem 14. oktobra 2020, opozorila, da je ustaljena praksa, da kubanske oblasti sistematično kršijo človekove pravice; ker je bilo v zadnjih dvanajstih mesecih do 1. junija 2021 registriranih 199 primerov političnih zapornikov na Kubi in ker je bilo 65 primerov novih; ker je bil april najbolj represiven mesec od začetka leta 2021, saj je kubanski odbor za spremljanje človekovih pravic naštel več kot 1 018 represivnih ukrepov proti zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim novinarjem, od tega 206 primerov samovoljnega pridržanja in jih je 13 spremljalo hudo nasilje; ker je po podatkih organizacije Prisoners Defenders na Kubi trenutno 150 političnih zapornikov;

| G. | ker so bili na podlagi analize, ki jo je 11. februarja 2021 opravila Medameriška komisija za človekove pravice, sprejeti previdnostni ukrepi v korist 20 identificiranih članov gibanja San Isidro in je dovolj dokazov, da sta pravici do življenja in osebne integritete identificiranih oseb resno ogroženi; ker so kubanske oblasti nezakonito vdrle v hišo Luisa Manuela Otera Alcántara, neodvisnega umetnika in koordinatorja gibanja San Isidro, in ga samovoljno pridržale več ur brez obtožb; ker je Denis Solís González, član gibanja San Isidro, obdolžen nespoštovanja sodišča in brez pravega razloga v zaporu, Luis Robles Elizástegui pa je v zaporu zgolj zato, ker je nosil plakat, s katerim je mirno pozival k njegovi izpustitvi; ker je Maykel Castillo Pérez, član gibanja San Isidro in soustvarjalec pesmi Patria y Vida, samovoljno zaprt in ga je Odbor ZN o prisilnih izginotjih za 14 dni označil za izginulega; |
| --- | --- |

G.

ker so bili na podlagi analize, ki jo je 11. februarja 2021 opravila Medameriška komisija za človekove pravice, sprejeti previdnostni ukrepi v korist 20 identificiranih članov gibanja San Isidro in je dovolj dokazov, da sta pravici do življenja in osebne integritete identificiranih oseb resno ogroženi; ker so kubanske oblasti nezakonito vdrle v hišo Luisa Manuela Otera Alcántara, neodvisnega umetnika in koordinatorja gibanja San Isidro, in ga samovoljno pridržale več ur brez obtožb; ker je Denis Solís González, član gibanja San Isidro, obdolžen nespoštovanja sodišča in brez pravega razloga v zaporu, Luis Robles Elizástegui pa je v zaporu zgolj zato, ker je nosil plakat, s katerim je mirno pozival k njegovi izpustitvi; ker je Maykel Castillo Pérez, član gibanja San Isidro in soustvarjalec pesmi Patria y Vida, samovoljno zaprt in ga je Odbor ZN o prisilnih izginotjih za 14 dni označil za izginulega;

| H. | ker EU kljub zahtevam Parlamenta ni organizirala obiskov političnih zapornikov v zaporu ali kakršnega koli opazovanja sojenja nasprotnikom, oporečnikom, zagovornikom človekovih pravic ali neodvisni civilni družbi; ker mednarodne organizacije za človekove pravice, kot so Human Rights Watch, Amnesty International in Prisoners Defenders, ter številni drugi neodvisni opazovalci stanja na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi poročevalci OZN, ne smejo vstopiti na ozemlje Kube kljub večletnemu vztrajanju, da je obisk otoka nujen; |
| --- | --- |

H.

ker EU kljub zahtevam Parlamenta ni organizirala obiskov političnih zapornikov v zaporu ali kakršnega koli opazovanja sojenja nasprotnikom, oporečnikom, zagovornikom človekovih pravic ali neodvisni civilni družbi; ker mednarodne organizacije za človekove pravice, kot so Human Rights Watch, Amnesty International in Prisoners Defenders, ter številni drugi neodvisni opazovalci stanja na področju človekovih pravic, vključno s posebnimi poročevalci OZN, ne smejo vstopiti na ozemlje Kube kljub večletnemu vztrajanju, da je obisk otoka nujen;

| I. | ker resolucija št. 168 kubanskega ministrstva za mednarodno trgovino in tuje naložbe iz leta 2010 vsem civilnim uslužbencem v tujini, ki delajo za državo ali za podjetja v državni lasti, vključno z zdravstvenim osebjem, nalaga neupravičene dolžnosti in obveznosti, ki kršijo človekovo dostojanstvo ter najosnovnejše in temeljne človekove pravice; ker se vsi civilni uslužbenci, ki ne končajo zdravstvenih misij ali se odločijo, da se ne bodo vrnili na Kubo, v skladu s kubanskim kazenskim zakonikom kaznujejo z osemletno zaporno kaznijo; ker je Medameriška komisija za človekove pravice te zdravstvene misije označila kot sodobno obliko suženjstva in ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice v izjavi (CUB6/2019) o kubanskih zdravstvenih misijah poudarila negotove in nehumane delovne razmere zdravstvenega osebja, te domneve pa podpira organizacija Human Rights Watch in 622 pričevanj; |
| --- | --- |

I.

ker resolucija št. 168 kubanskega ministrstva za mednarodno trgovino in tuje naložbe iz leta 2010 vsem civilnim uslužbencem v tujini, ki delajo za državo ali za podjetja v državni lasti, vključno z zdravstvenim osebjem, nalaga neupravičene dolžnosti in obveznosti, ki kršijo človekovo dostojanstvo ter najosnovnejše in temeljne človekove pravice; ker se vsi civilni uslužbenci, ki ne končajo zdravstvenih misij ali se odločijo, da se ne bodo vrnili na Kubo, v skladu s kubanskim kazenskim zakonikom kaznujejo z osemletno zaporno kaznijo; ker je Medameriška komisija za človekove pravice te zdravstvene misije označila kot sodobno obliko suženjstva in ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice v izjavi (CUB6/2019) o kubanskih zdravstvenih misijah poudarila negotove in nehumane delovne razmere zdravstvenega osebja, te domneve pa podpira organizacija Human Rights Watch in 622 pričevanj;

| J. | ker je Kuba ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; ker krši konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 29 in 105 o prisilnem delu; |
| --- | --- |

J.

ker je Kuba ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; ker krši konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 29 in 105 o prisilnem delu;

| K. | ker je Parlament nagrado Saharova za svobodo misli že trikrat podelil kubanskim aktivistom, in sicer Oswaldu Payaju leta 2002, Damam v belem (Berti Soler) leta 2005 in Guillermu Fariñasu leta 2010; ker kubanske oblasti kljub številnim vabilom dosledno preprečujejo dobitnikom nagrade Saharova in njihovim sorodnikom, da bi zapustili državo in sodelovali na mednarodnih prireditvah, tudi tistih, ki jih organizira Evropske parlament, nazadnje 11. decembra 2020; ker je njihova taktika vključevala nadlegovanje, ustrahovanje in samovoljno aretacijo Berte Soler in Reinalda Escobara ter omejevanje internetnih povezav drugih udeležencev; ker so predsednica Delegacije za odnose z državami Srednje Amerike, predsednik Odbora za zunanje zadeve in podpredsednica Parlamenta podpisali skupno izjavo o obsodbi nadlegovanje aktivistov; ker obstajajo pomisleki glede tega, kako jih zagovarja in podpira delegacija EU v Havani; ker niti Evropska služba za zunanje delovanje niti delegacija EU na Kubi nista podali izjave, s katero bi jih branili, in tudi nista izkazali nobene javne ali zasebne podpore; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament nagrado Saharova za svobodo misli že trikrat podelil kubanskim aktivistom, in sicer Oswaldu Payaju leta 2002, Damam v belem (Berti Soler) leta 2005 in Guillermu Fariñasu leta 2010; ker kubanske oblasti kljub številnim vabilom dosledno preprečujejo dobitnikom nagrade Saharova in njihovim sorodnikom, da bi zapustili državo in sodelovali na mednarodnih prireditvah, tudi tistih, ki jih organizira Evropske parlament, nazadnje 11. decembra 2020; ker je njihova taktika vključevala nadlegovanje, ustrahovanje in samovoljno aretacijo Berte Soler in Reinalda Escobara ter omejevanje internetnih povezav drugih udeležencev; ker so predsednica Delegacije za odnose z državami Srednje Amerike, predsednik Odbora za zunanje zadeve in podpredsednica Parlamenta podpisali skupno izjavo o obsodbi nadlegovanje aktivistov; ker obstajajo pomisleki glede tega, kako jih zagovarja in podpira delegacija EU v Havani; ker niti Evropska služba za zunanje delovanje niti delegacija EU na Kubi nista podali izjave, s katero bi jih branili, in tudi nista izkazali nobene javne ali zasebne podpore;

| L. | ker je sedanji veleposlanik EU v Havani podpisal pismo, naslovljeno na predsednika Združenih držav Amerike, v katerem je med drugim zahteval odpravo embarga ZDA na Kubo in nevmešavanje v kubanske zadeve; ker je s tem presegel diplomatsko funkcijo veleposlanika, kar kaže na močno spolitiziranost veleposlaništva EU v Havani; ker je sedanji veleposlanik EU v Havani javno izjavil, da Kuba ni diktatura; |
| --- | --- |

L.

ker je sedanji veleposlanik EU v Havani podpisal pismo, naslovljeno na predsednika Združenih držav Amerike, v katerem je med drugim zahteval odpravo embarga ZDA na Kubo in nevmešavanje v kubanske zadeve; ker je s tem presegel diplomatsko funkcijo veleposlanika, kar kaže na močno spolitiziranost veleposlaništva EU v Havani; ker je sedanji veleposlanik EU v Havani javno izjavil, da Kuba ni diktatura;

| M. | ker je kubanska vlada zavrnila sodelovanje neodvisnih organizacij civilne družbe na seminarjih civilne družbe med EU in Kubo, ki so potekali pred tretjim formalnim dialogom o človekovih pravicah; ker je 26. februarja 2021 med EU in Kubo potekal tretji uradni dialog o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; ker sta udeleženi strani razpravljali o vprašanju svobode mirnega zbiranja in združevanja; ker je EU opozorila, da je treba spoštovati obveznosti po mednarodnem pravu na področju človekovih pravic; ker je dialog usmerjen v doseganje oprijemljivih rezultatov in ne more biti samemu sebi namen; ker mora vsak politični dialog vključevati neposredno udeležbo neodvisne civilne družbe in vseh opozicijskih političnih akterjev brez omejitev, kot je poudarjeno v členu 36 sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; |
| --- | --- |

M.

ker je kubanska vlada zavrnila sodelovanje neodvisnih organizacij civilne družbe na seminarjih civilne družbe med EU in Kubo, ki so potekali pred tretjim formalnim dialogom o človekovih pravicah; ker je 26. februarja 2021 med EU in Kubo potekal tretji uradni dialog o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; ker sta udeleženi strani razpravljali o vprašanju svobode mirnega zbiranja in združevanja; ker je EU opozorila, da je treba spoštovati obveznosti po mednarodnem pravu na področju človekovih pravic; ker je dialog usmerjen v doseganje oprijemljivih rezultatov in ne more biti samemu sebi namen; ker mora vsak politični dialog vključevati neposredno udeležbo neodvisne civilne družbe in vseh opozicijskih političnih akterjev brez omejitev, kot je poudarjeno v členu 36 sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju;

| N. | ker je Parlament večkrat povabil diplomatske predstavnike kubanske vlade na predstavitve in dejavnosti v zvezi s Kubo; ker povabila niso bila le zavrnjena, ampak so jim sledila pisma, polna žalitev in neutemeljenih obtožb proti Parlamentu in njegovim poslancem; ker je Parlament najverjetneje edina institucija EU, ki ji po začasnem začetku veljavnosti sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju ni bilo izdano dovoljenje za obisk države, kar je jasno v nasprotju z osnovno prvino, na kateri bi moral temeljiti sporazum o političnem dialogu; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament večkrat povabil diplomatske predstavnike kubanske vlade na predstavitve in dejavnosti v zvezi s Kubo; ker povabila niso bila le zavrnjena, ampak so jim sledila pisma, polna žalitev in neutemeljenih obtožb proti Parlamentu in njegovim poslancem; ker je Parlament najverjetneje edina institucija EU, ki ji po začasnem začetku veljavnosti sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju ni bilo izdano dovoljenje za obisk države, kar je jasno v nasprotju z osnovno prvino, na kateri bi moral temeljiti sporazum o političnem dialogu;

| O. | ker sporazum o političnem dialogu in sodelovanju vključuje t. i. klavzulo o človekovih pravicah, ki je standardna osnovna prvina mednarodnih sporazumov EU in omogoča začasno prekinitev sporazuma v primeru kršitev določb o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

O.

ker sporazum o političnem dialogu in sodelovanju vključuje t. i. klavzulo o človekovih pravicah, ki je standardna osnovna prvina mednarodnih sporazumov EU in omogoča začasno prekinitev sporazuma v primeru kršitev določb o človekovih pravicah;

| 1. | ostro obsoja obstoj političnih zapornikov, vztrajno in stalno politično preganjanje, nadlegovanje in samovoljno pridržanje oporečnikov na Kubi; prav tako obsoja trenutne napade na umetnike gibanja San Isidro, miroljubne oporečnike, neodvisne novinarje, zagovornike človekovih pravic in člane politične opozicije; poziva, naj se ta dejanja takoj prenehajo in na kubanske oblasti apelira, naj takoj izpustijo vse politične zapornike ter osebe, ki so samovoljno pridržane samo zato, ker so uveljavljale pravico do izražanja in zbiranja; strogo obsoja samovoljno pridržanje Aymarana Nieta Muñoza, Mitzaela Díaza Paseira, Ivána Amara Hidalga, Edilberta Ronala Arzuaga Alcalája, Yandierja Garcíe Labrade, Denisa Solísa Gonzáleza, Luisa Roblesa Elizásteguija in 77 zapornikov vesti; izraža solidarnost s člani gibanja San Isidro ter vsemi aktivisti in zagovorniki človekovih pravic pri njihovih prizadevanjih za večjo svobodo izražanja na Kubi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se bolje uveljavlja pravica do poštenega sojenja in zagotavlja neodvisnost sodstva, prav tako pa naj se osebam, ki jim je bila odvzeta prostost, omogoči dostop do neodvisnega odvetnika; obžaluje 1 941 dejanj represije, ki so se zgodila aprila (1 018) in maja 2021 (923); poziva, naj se pridržanim omogočijo neodvisna ocena zdravstvenega stanja, dostop do telefonske komunikacije in redni obiski družine, prijateljev, novinarjev in diplomatov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | globoko obžaluje nezadostno zavezanost in pripravljenost kubanskega režima v prizadevanjih za napredek v smeri vsaj minimalnih sprememb ali za odprte kanale, ki bodo omogočali reformo režima, s čimer bi se izboljšali socialno in politično sodelovanje kubanske družbe ter življenjske razmere prebivalcev; obžaluje, da se kljub začetku veljavnosti sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju pred skoraj štirimi leti stanje človekovih pravic in demokracije ni izboljšalo ter da sporazum ni privedel do znatnih in oprijemljivih pozitivnih rezultatov za kubansko prebivalstvo; poziva k spoštovanju zavezujočih obveznosti iz tega sporazuma in sprejetju jasnih referenčnih meril v zvezi s tem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava pravico Kubancev, da zahtevajo demokratizacijo svoje države na podlagi dialoga s civilno družbo in politično opozicijo, da se oblikuje načrt za demokratične večstrankarske volitve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da kubanska vlada izvede pravne reforme, s katerimi bo zagotovila svobodo tiska, združevanja in demonstracij, ter sprejme politične reforme, ki bodo omogočile izvedbo svobodnih, pravičnih in demokratičnih volitev, pri katerih se bo upoštevala suverena in svobodno izražena volja Kubancev; poziva kubansko vlado, naj politiko človekovih pravic uskladi z mednarodnimi standardi, opredeljenimi v listinah, deklaracijah in mednarodnih instrumentih, katerih podpisnica je Kuba, civilni družbi in politični opoziciji pa naj omogoči dejavno sodelovanje v političnem in družbenem življenju brez vsakršnih omejitev; poziva kubansko vlado, naj prizna legitimnost neodvisnega novinarstva ter naj spoštuje pravice neodvisnih novinarjev na Kubi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k takojšnji razveljavitvi zakonskih odlokov št. 349 in št. 370 ter drugih kubanskih zakonov, ki kršijo svobodo izražanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj prizna obstoj politične opozicije kubanske vlade in jo v skladu s tem vključi v institucionaliziran, uraden, odprt in javni politični dialog med EU in Kubo ter pri tem spoštuje stebra sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da sta Evropska služba za zunanje delovanje in delegacija EU v Havani izključili kubansko demokratično opozicijo ter evropske in kubanske neodvisne organizacije civilne družbe iz političnih dialogov, ker jih kubanske oblasti niso podprle; poudarja, da je ta odločitev v nasprotju s sporazumom o političnem dialogu in sodelovanju ter da morata obe strani sporazum v celoti spoštovati; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zavrneta sodelovanje v prihodnjih političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s Kubo, če civilna družba ne bo ustrezno zastopana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti Evropsko službo za zunanje delovanje, da je udeležba civilne družbe v političnih dialogih in projektih sodelovanja v okviru sporazuma bistven del sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju in da je treba nemudoma popraviti stanje, ko civilna družba ne prejema sredstev za sodelovanje in/ali udeležbo pri sporazumu, medtem ko se udeležba in dostop do sredstev za sodelovanje omogoča izključno podjetjem, v katerih sodeluje država ali jih nadzoruje, kar velja že od podpisa sporazuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja, da kubanska država sistematično krši delavske in človekove pravice zdravstvenih delavcev, ki delajo v tujini na zdravstvenih misijah, s čimer krši temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Kuba ratificirala; poziva Kubo, naj učinkovito izvaja in spoštuje ameriško konvencijo o človekovih pravicah in konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 29 in 105; poziva kubansko vlado, naj Kubancem v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic zagotovi, da bodo smeli zapustiti svojo državo in se vanjo vrniti, tudi zdravniki, napoteni na zdravstvene misije v tujini; poziva kubansko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter naj zagotovi pravico do svobode združevanja, vključno z registracijo organizacij, in pravico do kolektivnih pogajanj v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vztraja, da bodo kubanske oblasti izpolnile obveznosti iz sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo, zlasti tiste, ki zadevajo osnovne človekove pravice in temeljne svoboščine, kot je poudarjeno v členu 1(5), 2(c), 5, 22 oziroma 43(2) sporazuma; zato vztraja, naj Evropska unija pri izvajanju tega sporazuma tesno spremlja in nadzoruje spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin na Kubi ter v zvezi s tem redno poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da so pridržanje Denisa Solísa Gonzáleza, Luisa Roblesa Elizásteguija, Maykela Castilla Péreza (Osorbo), člana gibanja San Isidro in soustvarjalca pesmi Patria y Vida, ki je samovoljno zaprt in ga je Odbor OZN o prisilnih izginotjih 14 dni označil za izginulega, ter več kot 120 političnih zapornikov in zapornikov vesti ter vsa samovoljna in represivna dejanja, zabeležena v aprilu in juniju 2021, kršitev sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju in posebno nujen primer, kot je določeno v členu 85, odstavek 3, točka b sporazuma; poziva EU, naj skladno s tem skliče nujno srečanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | močno obžaluje, da kubanske oblasti delegacijam Evropskega parlamenta ne dovolijo obiska Kube; poziva organe, naj dovolijo vstop v državo, kakor hitro bodo sanitarni pogoji to dovoljevali; poziva vse predstavnike držav članic, naj med srečanji s kubanskimi oblastmi obravnavajo vprašanja kršitev človekovih pravicah in naj se sestanejo s prejemniki nagrade Saharova, da bi zagotovili skladno notranje in zunanje izvajanje politike Evropske unije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in narodni skupščini Republike Kube, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter visoki komisarki OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL C 363, 28.10.2020, str. 70.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0073.

(3)  UL C 334, 19.9.2018, str. 99.

(4)  UL L 337 I, 13.12.2016, str. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20/

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/en/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Sistematično zatiranje v Belorusiji in njegove posledice za evropsko varnost po ugrabitvah iz civilnega letala EU, ki so ga prestregle beloruske oblasti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o sistematičnem zatiranju v Belorusiji in njegovih posledicah za evropsko varnost po ugrabitvah iz civilnega letala EU, ki so ga prestregle beloruske oblasti (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Belorusiji z dne 12. oktobra 2020 in 24. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Belorusiji z dne 12. oktobra 2020 in 24. maja 2021,

| — | ob upoštevanju izjav o prisilni preusmeritvi leta FR4978 družbe Ryanair v Minsk 23. maja 2021, zlasti izjave, ki jo je 24. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav o prisilni preusmeritvi leta FR4978 družbe Ryanair v Minsk 23. maja 2021, zlasti izjave, ki jo je 24. maja 2021 v imenu EU podal visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o razmerah v Belorusiji, ki so jo 27. maja 2021 podali zunanji ministri skupine G7 in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o razmerah v Belorusiji, ki so jo 27. maja 2021 podali zunanji ministri skupine G7 in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/908 z dne 4. junija 2021 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji (1), s katerim je vsem beloruskim letalskim prevoznikom prepovedal prelet zračnega prostora EU in dostop do letališč EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/908 z dne 4. junija 2021 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji (1), s katerim je vsem beloruskim letalskim prevoznikom prepovedal prelet zračnega prostora EU in dostop do letališč EU,

| — | ob upoštevanju izjave o podpori EU za mednarodno platformo za ugotavljanje odgovornosti v Belorusiji, ki jo je 26. marca 2021 podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o podpori EU za mednarodno platformo za ugotavljanje odgovornosti v Belorusiji, ki jo je 26. marca 2021 podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju poročila poročevalca moskovskega mehanizma Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 5. novembra 2020 o domnevnih kršitvah človekovih pravic, povezanih s predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020 v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila poročevalca moskovskega mehanizma Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 5. novembra 2020 o domnevnih kršitvah človekovih pravic, povezanih s predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020 v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu in montrealske konvencije o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega letalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu in montrealske konvencije o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega letalstva,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2020 podelil demokratični opoziciji v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli leta 2020 podelil demokratični opoziciji v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je 23. maja 2021 belorusko lovsko letalo na ukaz Aleksandra Lukašenka prisilno preusmerilo na Poljskem registrirano letalo družbe Ryanair, ki je na mednarodnem potniškem letu FR4978 med dvema prestolnicama EU (iz Aten v Vilno) prečkalo beloruski zračni prostor, na državno letališče v Minsku pod pretvezo, da je na letalu bomba s čimer je ogrozilo varnost več kot 170 potnikov in članov posadke, med katerimi so bili številni državljani EU; |
| --- | --- |

A.

ker je 23. maja 2021 belorusko lovsko letalo na ukaz Aleksandra Lukašenka prisilno preusmerilo na Poljskem registrirano letalo družbe Ryanair, ki je na mednarodnem potniškem letu FR4978 med dvema prestolnicama EU (iz Aten v Vilno) prečkalo beloruski zračni prostor, na državno letališče v Minsku pod pretvezo, da je na letalu bomba s čimer je ogrozilo varnost več kot 170 potnikov in članov posadke, med katerimi so bili številni državljani EU;

| B. | ker beloruski organi niso odkrili eksplozivnih naprav, so pa pridržali dva potnika – beloruskega državljana Ramana Protaseviča (Romana Protaseviča) in njegovo sopotnico Sofio Sapega, rusko državljanko in študentko Evropske univerze za humanistične vede v Vilni; |
| --- | --- |

B.

ker beloruski organi niso odkrili eksplozivnih naprav, so pa pridržali dva potnika – beloruskega državljana Ramana Protaseviča (Romana Protaseviča) in njegovo sopotnico Sofio Sapega, rusko državljanko in študentko Evropske univerze za humanistične vede v Vilni;

| C. | ker je Raman Pratasevič beloruski novinar in aktivist ter nekdanji urednik vplivnega programa Nexta na platformi Telegram, ki je imel osrednjo vlogo pri obveščanju prebivalcev o zlorabah oblasti in pri spodbujanju k protestom v Belorusiji po ponarejenih rezultatih predsedniških volitev 9. avgusta 2020, s čimer je prispeval k razkritju sistematičnega zatiranja s strani režima in hudih kršitev človekovih pravic; ker že od leta 2019 živi v izgnanstvu v EU, da bi se izognil izmišljenim kazenskim obtožbam, in je prejel politični azil v Litvi; |
| --- | --- |

C.

ker je Raman Pratasevič beloruski novinar in aktivist ter nekdanji urednik vplivnega programa Nexta na platformi Telegram, ki je imel osrednjo vlogo pri obveščanju prebivalcev o zlorabah oblasti in pri spodbujanju k protestom v Belorusiji po ponarejenih rezultatih predsedniških volitev 9. avgusta 2020, s čimer je prispeval k razkritju sistematičnega zatiranja s strani režima in hudih kršitev človekovih pravic; ker že od leta 2019 živi v izgnanstvu v EU, da bi se izognil izmišljenim kazenskim obtožbam, in je prejel politični azil v Litvi;

| D. | ker je mednarodna skupnost izredno zaskrbljena, saj je beloruski režim Ramana Prataseviča nezakonito pridržal in z njim nečloveško ravna, vključno s prisilnimi priznanji na zaigranem intervjuju, ki ga je predvajala beloruska državna televizija, in poudarja, da je nujno treba uskladiti mednarodne ukrepe, zlasti ker Belorusija ostaja edina evropska država, ki še vedno uporablja smrtno kazen in zato ni članica Sveta Evrope; ker ni bilo videti, da je bilo priznanje Ramana Prataseviča prostovoljno, in ker Konvencija proti mučenju prepoveduje izsiljena priznanja; ker njegovim odvetnikom ni bil dovoljen dostop do njega in ker je Aleksander Lukašenko zagrozil, da bo na zaslišanje povabil preiskovalce iz regije Donbas, ki jo zaseda Rusija; ker je bil Raman Pratasevič uvrščen na nadzorni seznam teroristov in mu grozi smrtna kazen; |
| --- | --- |

D.

ker je mednarodna skupnost izredno zaskrbljena, saj je beloruski režim Ramana Prataseviča nezakonito pridržal in z njim nečloveško ravna, vključno s prisilnimi priznanji na zaigranem intervjuju, ki ga je predvajala beloruska državna televizija, in poudarja, da je nujno treba uskladiti mednarodne ukrepe, zlasti ker Belorusija ostaja edina evropska država, ki še vedno uporablja smrtno kazen in zato ni članica Sveta Evrope; ker ni bilo videti, da je bilo priznanje Ramana Prataseviča prostovoljno, in ker Konvencija proti mučenju prepoveduje izsiljena priznanja; ker njegovim odvetnikom ni bil dovoljen dostop do njega in ker je Aleksander Lukašenko zagrozil, da bo na zaslišanje povabil preiskovalce iz regije Donbas, ki jo zaseda Rusija; ker je bil Raman Pratasevič uvrščen na nadzorni seznam teroristov in mu grozi smrtna kazen;

| E. | ker je ta incident prestreženega civilnega letala resna kršitev mednarodnih konvencij na področju varnosti v letalstvu, izpostavlja mednarodne posledice nenehnega in nepremišljenega zatiranja v Belorusiji za varnost v Evropi ter nedvomno dokazuje, da je režim postal grožnja mednarodnemu miru in varnosti; ker sta bila prisilni pristanek letala kot teroristično dejanje, ki ga sponzorira država, in aretacija tako imenovanega sovražnika beloruskega režima zrežirana tako, da se vsem nasprotnikom, zlasti tistim, ki živijo v tujini, pošlje grozljivo sporočilo, da je režim odločen, da jih najde in da v tujini niso varni; |
| --- | --- |

E.

ker je ta incident prestreženega civilnega letala resna kršitev mednarodnih konvencij na področju varnosti v letalstvu, izpostavlja mednarodne posledice nenehnega in nepremišljenega zatiranja v Belorusiji za varnost v Evropi ter nedvomno dokazuje, da je režim postal grožnja mednarodnemu miru in varnosti; ker sta bila prisilni pristanek letala kot teroristično dejanje, ki ga sponzorira država, in aretacija tako imenovanega sovražnika beloruskega režima zrežirana tako, da se vsem nasprotnikom, zlasti tistim, ki živijo v tujini, pošlje grozljivo sporočilo, da je režim odločen, da jih najde in da v tujini niso varni;

| F. | ker trenutno poteka preiskava Mednarodne organizacije civilnega letalstva; ker se je poleg Ramana Prataseviča in Sofije Sapega v Minsku izkrcalo več neznanih oseb; ker je Ruska federacija pridržala več beloruskih opozicijskih aktivistov, ki so zbežali v Moskvo, in še naprej podpira beloruski režim, tudi finančno; |
| --- | --- |

F.

ker trenutno poteka preiskava Mednarodne organizacije civilnega letalstva; ker se je poleg Ramana Prataseviča in Sofije Sapega v Minsku izkrcalo več neznanih oseb; ker je Ruska federacija pridržala več beloruskih opozicijskih aktivistov, ki so zbežali v Moskvo, in še naprej podpira beloruski režim, tudi finančno;

| G. | ker beloruski organi še naprej zatirajo miroljubne beloruske prebivalce, številni državljani pa so nadlegovani, aretirani in obsojeni, če izrazijo nestrinjanje z režimom ali z močno razširjenimi kršitvami človekovih pravic v Belorusiji; ker se ocenjuje, da je bilo med protesti proti režimu pred volitvami 9. avgusta 2020 in po njih pridržani več kot 34 000 Belorusov; ker je v Belorusiji več kot 470 političnih zapornikov, tudi sedem mladostnikov; ker je bilo zoper protestnike sproženih okoli 3 000 političnih kazenskih postopkov, poroča pa se o več kot 4 600 primerih mučenja, nasilja in grdega ravnanja; |
| --- | --- |

G.

ker beloruski organi še naprej zatirajo miroljubne beloruske prebivalce, številni državljani pa so nadlegovani, aretirani in obsojeni, če izrazijo nestrinjanje z režimom ali z močno razširjenimi kršitvami človekovih pravic v Belorusiji; ker se ocenjuje, da je bilo med protesti proti režimu pred volitvami 9. avgusta 2020 in po njih pridržani več kot 34 000 Belorusov; ker je v Belorusiji več kot 470 političnih zapornikov, tudi sedem mladostnikov; ker je bilo zoper protestnike sproženih okoli 3 000 političnih kazenskih postopkov, poroča pa se o več kot 4 600 primerih mučenja, nasilja in grdega ravnanja;

| H. | ker se razmere na področju človekovih pravic v Belorusiji še naprej poslabšujejo, število političnih zapornikov pa narašča; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več sto primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je izginilo ali pa so bili najdeni mrtvi; ker se v beloruskih centrih za pridržanje in zaporih še vedno izvajajo nečloveško ravnanje, mučenje in namerno preprečevanje dostopa do zdravstvene nege, ter ker je več protestnikov, med njimi Vitold Ašurak, umrlo v sumljivih okoliščinah, drugi, kot sta sedemnajstletni Dzmitry Stahovski in Scjapan Latipav (Stepan Latipov), pa so bili nadlegovani in tarče groženj do te mere, da so poskušali storiti samomor; |
| --- | --- |

H.

ker se razmere na področju človekovih pravic v Belorusiji še naprej poslabšujejo, število političnih zapornikov pa narašča; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več sto primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je izginilo ali pa so bili najdeni mrtvi; ker se v beloruskih centrih za pridržanje in zaporih še vedno izvajajo nečloveško ravnanje, mučenje in namerno preprečevanje dostopa do zdravstvene nege, ter ker je več protestnikov, med njimi Vitold Ašurak, umrlo v sumljivih okoliščinah, drugi, kot sta sedemnajstletni Dzmitry Stahovski in Scjapan Latipav (Stepan Latipov), pa so bili nadlegovani in tarče groženj do te mere, da so poskušali storiti samomor;

| I. | ker so bili 25. maja 2021 evropski beloruski aktivisti Javhen Afnahel (Jevgenij Afnagel), Pavel Juhnjevič, Maksim Viniarski in Andrej Vojnič, opozicijski voditelj Paval Sevjarinec, bloger Dzmitrij Kazlav ter družbena aktivistka Irina Ščasna obsojeni na štiri do sedem let zaporne kazni na podlagi izmišljenih obtožb o ekstremizmu; ker so bili 2. junija 2021 politični zaporniki Dzmitrij Furmanav (Dmitrij Furmanov), Javhen Razničenka (Jevgenij Rozničenko) in Vladzimir Kniha (Vladimir Knjiga) obsojeni na štiri leta zaporne kazni v okviru tako imenovane „zadeve Cihanovska“; ker je 3. junija 2021 sodišče obsodilo peto skupino obdolžencev, ki so jo sestavljali politični zaporniki Aljaksander Hrapko (Aleksander Hrapko, Radzivon Meduševski (Radion Meduševski), Ihar Vinakurav (Igor Vinokurov), Andrej Aniskevič, Alena Lojka, Halina Čuhunava (Halina Čuhunova), Andrej Njamirski, Dzmitrij Kurhanav (Dmitrij Kurhanov), Kacarina Smirnava (Jekaterina Smirnova), Mikita Uvarav (Nikita Uvarov), Safija Ništ (Sofija Ništ), Siarhej Ksenžuk (Sergej Ksenžuk) in Ilija Palhovski, v sojenju o protestih s plesom, v okviru katerega jim je naložilo kazni od 18 mesecev hišnega pripora do enega leta zaporne kazni; ker je bil 3. junija 2021 politični zapornik Siarhej Pjarfiljev (Sergej Perfiljev) obsojen na dvoletno zaporno kazen, njegov sin Stanislav Pjarfiljev (Stanislav Perfiljev) pa na dve leti omejene svobode (hišni pripor); |
| --- | --- |

I.

ker so bili 25. maja 2021 evropski beloruski aktivisti Javhen Afnahel (Jevgenij Afnagel), Pavel Juhnjevič, Maksim Viniarski in Andrej Vojnič, opozicijski voditelj Paval Sevjarinec, bloger Dzmitrij Kazlav ter družbena aktivistka Irina Ščasna obsojeni na štiri do sedem let zaporne kazni na podlagi izmišljenih obtožb o ekstremizmu; ker so bili 2. junija 2021 politični zaporniki Dzmitrij Furmanav (Dmitrij Furmanov), Javhen Razničenka (Jevgenij Rozničenko) in Vladzimir Kniha (Vladimir Knjiga) obsojeni na štiri leta zaporne kazni v okviru tako imenovane „zadeve Cihanovska“; ker je 3. junija 2021 sodišče obsodilo peto skupino obdolžencev, ki so jo sestavljali politični zaporniki Aljaksander Hrapko (Aleksander Hrapko, Radzivon Meduševski (Radion Meduševski), Ihar Vinakurav (Igor Vinokurov), Andrej Aniskevič, Alena Lojka, Halina Čuhunava (Halina Čuhunova), Andrej Njamirski, Dzmitrij Kurhanav (Dmitrij Kurhanov), Kacarina Smirnava (Jekaterina Smirnova), Mikita Uvarav (Nikita Uvarov), Safija Ništ (Sofija Ništ), Siarhej Ksenžuk (Sergej Ksenžuk) in Ilija Palhovski, v sojenju o protestih s plesom, v okviru katerega jim je naložilo kazni od 18 mesecev hišnega pripora do enega leta zaporne kazni; ker je bil 3. junija 2021 politični zapornik Siarhej Pjarfiljev (Sergej Perfiljev) obsojen na dvoletno zaporno kazen, njegov sin Stanislav Pjarfiljev (Stanislav Perfiljev) pa na dve leti omejene svobode (hišni pripor);

| J. | ker beloruski organi še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske novinarje, jih nadlegujejo ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je bilo aretiranih več sto novinarjev, tudi dva novinarja medijske hiše Belsat, ki sta bila nato obsojena; ker je bilo več deset novinarjev upravno pridržanih in izpostavljenih nasilju, nekaj pa jih je bilo oglobljenih; ker so se novinarji znašli tudi v priporu pred sojenjem, proti njim pa je bila vložena kazenska obtožnica; ker obstajajo mnoga pričevanja o tem, kako so oblasti preklicale akreditacije novinarjev, tudi dopisnikov tujih medijev, od katerih so bili nekateri prijeti in izgnani iz Belorusije; ker so 18. maja 2021 beloruski organi izvedli racijo v pisarnah največjega neodvisnega beloruskega novinarskega spletišča Tut.by, aretirali več članov njegovega osebja ter blokirali dostop do spletišča; |
| --- | --- |

J.

ker beloruski organi še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske novinarje, jih nadlegujejo ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je bilo aretiranih več sto novinarjev, tudi dva novinarja medijske hiše Belsat, ki sta bila nato obsojena; ker je bilo več deset novinarjev upravno pridržanih in izpostavljenih nasilju, nekaj pa jih je bilo oglobljenih; ker so se novinarji znašli tudi v priporu pred sojenjem, proti njim pa je bila vložena kazenska obtožnica; ker obstajajo mnoga pričevanja o tem, kako so oblasti preklicale akreditacije novinarjev, tudi dopisnikov tujih medijev, od katerih so bili nekateri prijeti in izgnani iz Belorusije; ker so 18. maja 2021 beloruski organi izvedli racijo v pisarnah največjega neodvisnega beloruskega novinarskega spletišča Tut.by, aretirali več članov njegovega osebja ter blokirali dostop do spletišča;

| K. | ker so zagovorniki človekovih pravic, opozicijski politiki, civilna družba, sindikalisti drugi aktivisti sistematično žrtve ustrahovanja, nadlegovanja in omejevanja temeljnih svoboščin; ker nič ne kaže, da beloruske oblasti preiskujejo uboje protestnikov ali tisoče poročil o policijskem nasilju, ki so bila vložena od sredine avgusta 2020 dalje, ker splošna nekaznovanost za kršitve človekovih pravic belorusko prebivalstvo ohranja v obupnem položaju; ker nespoštovanje načela pravne države ovira njihovo pravico do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

K.

ker so zagovorniki človekovih pravic, opozicijski politiki, civilna družba, sindikalisti drugi aktivisti sistematično žrtve ustrahovanja, nadlegovanja in omejevanja temeljnih svoboščin; ker nič ne kaže, da beloruske oblasti preiskujejo uboje protestnikov ali tisoče poročil o policijskem nasilju, ki so bila vložena od sredine avgusta 2020 dalje, ker splošna nekaznovanost za kršitve človekovih pravic belorusko prebivalstvo ohranja v obupnem položaju; ker nespoštovanje načela pravne države ovira njihovo pravico do poštenega sojenja;

| L. | ker je bilo po navedbah združenja beloruskih študentov, ki je neodvisen študentski sindikat, pridržanih več kot 460 študentov, od tega skoraj tretjina žensk, več kot 150 študentov je bilo samovoljno izključenih iz univerz, mnogi študentje pa so pobegnili v sosednje države, ker so se bali za svojo varnost; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo po navedbah združenja beloruskih študentov, ki je neodvisen študentski sindikat, pridržanih več kot 460 študentov, od tega skoraj tretjina žensk, več kot 150 študentov je bilo samovoljno izključenih iz univerz, mnogi študentje pa so pobegnili v sosednje države, ker so se bali za svojo varnost;

| M. | ker so beloruski organi 31. maja 2021 dodatno zaostrili že tako stroga pravila glede potovanj in Belorusom onemogočili potovanje v tujino, tudi tistim, ki imajo dovoljenje za dolgoročno bivanje v tujini; |
| --- | --- |

M.

ker so beloruski organi 31. maja 2021 dodatno zaostrili že tako stroga pravila glede potovanj in Belorusom onemogočili potovanje v tujino, tudi tistim, ki imajo dovoljenje za dolgoročno bivanje v tujini;

| N. | ker se v Belorusiji vse bolj zatira poljska manjšina, na primer z aretacijo in obsodbo predsednice zveze Poljakov v Belorusiji Andżelike Borys ter aretacijo novinarja, blogerja in člana zveze Andrzeja Poczobuta; ker je poljski šolski sistem v Belorusiji pod vse večjim pritiskom režima; ker te ukrepe spremlja protipoljska propaganda na državni televiziji; ker je Aleksander Lukašenko razglasil 17. september za novi državni praznik v Belorusiji, da bi obeležil obletnico sovjetske invazije Poljske leta 1939; |
| --- | --- |

N.

ker se v Belorusiji vse bolj zatira poljska manjšina, na primer z aretacijo in obsodbo predsednice zveze Poljakov v Belorusiji Andżelike Borys ter aretacijo novinarja, blogerja in člana zveze Andrzeja Poczobuta; ker je poljski šolski sistem v Belorusiji pod vse večjim pritiskom režima; ker te ukrepe spremlja protipoljska propaganda na državni televiziji; ker je Aleksander Lukašenko razglasil 17. september za novi državni praznik v Belorusiji, da bi obeležil obletnico sovjetske invazije Poljske leta 1939;

| O. | ker je Belorusija zagnala jedrsko elektrarno Ostrovec, ne da bi izvedla vsa priporočila glede varnosti iz poročila EU o obremenitvenem testu iz leta 2018, zato je jedrska elektrarna Ostrovec nevarna in pomeni resno jedrsko grožnjo za vso Evropo; |
| --- | --- |

O.

ker je Belorusija zagnala jedrsko elektrarno Ostrovec, ne da bi izvedla vsa priporočila glede varnosti iz poročila EU o obremenitvenem testu iz leta 2018, zato je jedrska elektrarna Ostrovec nevarna in pomeni resno jedrsko grožnjo za vso Evropo;

| P. | ker je Evropska unija doslej uvedla sankcije zoper 88 Belorusov in sedem pravnih oseb, tudi zoper Aleksandra Lukašenka; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropska unija doslej uvedla sankcije zoper 88 Belorusov in sedem pravnih oseb, tudi zoper Aleksandra Lukašenka;

| 1. | odločno obsoja, da so beloruski organi 23. maja ugrabili letalo družbe Ryanair na letu FR4978, ga prisilili pristati v Minsku in pridržali novinarja Ramana Prataseviča in Sofijo Sapega; meni, da gre pri tem grozljivem dejanju za kršitev mednarodnega prava in državni terorizem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Ramana Prataseviča in Sofije Sapega, pa tudi vseh drugih novinarjev in političnih zapornikov, ki so zaprti v Belorusiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti na sklep Sveta, s katerim je okrepil omejevalne ukrepe in vsem beloruskim letalskim prevoznikom prepovedal prelet zračnega prostora EU in dostop do letališč EU, in svetuje Svetu, naj pripravi načrt, s katerim bi Belorusom olajšal izstop iz države; poziva Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, naj preiščeta ta nesprejemljivi incident, ki je kršitev mednarodnih norm in standardov, ter sprejmeta ustrezne ukrepe; poudarja, da je ta resen incident močno omajal zaupanje in da bi morala vsaka država ravnati odgovorno ter izpolnjevati svoje obveznosti v skladu s Čikaško konvencijo za varen prelet letal; poziva Ryanair, naj sodeluje z organi in jim posreduje vse pomembne informacije v zvezi s tem incidentom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k temeljiti oceni posledic ugrabitev iz prestreženega civilnega letala, ne le za mednarodni zračni promet in varnost v letalstvu, temveč tudi za splošno varnost v Evropi in za varnost beloruskih in drugih državljanov, ki so izgnani ali iščejo zatočišče oziroma prosijo za azil v državah članicah EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba v okviru te preiskave ugotoviti, ali je bila v teroristična dejanja beloruskega režima morda vpletena Rusija; poudarja, da bi bilo treba v primeru, da se ta domneva potrdi, vse ruske državljane, ki so neposredno ali posredno vpleteni v operacijo, kaznovati v okviru globalnega sistema sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon EU Magnickega); poudarja izredno pomemben prispevek EU k preiskavi, in sicer z vključitvijo organov EU, kot so Europol, Eurojust ali Evropsko javno tožilstvo, v delo skupnih preiskovalnih skupin in misij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da ne priznava izvolitve Aleksandra Lukašenka za predsednika Belorusije; meni, da je sedanji režim v Belorusiji nelegitimen, nezakonit in zločinski; še naprej podpira državljane Belorusije v njihovih zakonitih zahtevah in željah po svobodnih in pravičnih volitvah, temeljnih svoboščinah in človekovih pravicah, demokratični zastopanosti, politični udeležbi ter dostojnosti; obsoja represivne ukrepe zoper tisoče Belorusov, ki so miroljubno protestirali za zaščito pravice do svobode, demokracije in dostojanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno obsoja nasilje in zatiranje državnih oblasti v Belorusiji in zahteva, da ju takoj ustavijo, zlasti nezakonita pridržanja, mučenje, grdo ravnanje med pridržanjem in kazenski pregon miroljubnih državljanov, ter izraža podporo in solidarnost z belorusko družbo; obsoja sistematično represijo, ki jo režim izvaja nad civilisti in zaradi katere je bilo po ukradenih volitvah avgusta 2020 14 000 beloruskih državljanov prisiljenih pobegniti pred nasiljem, ustrahovanjem in drugimi oblikami prisile; ponovno poudarja, da ta represija in prisilno razseljevanje civilistov pomenita hude kršitve človekovih pravic; obžaluje, da je Belorusija trenutno edina država v Evropi, ki še vedno izvršuje smrtno kazen, in vztraja, da jo mora takoj in za vedno ukiniti; obsoja nedavne ukrepe, ki so jih sprejele beloruske oblasti in s katerimi so državljanom Belorusije prepovedale odhod iz države, tudi tistim, ki imajo dovoljenje za bivanje v tujini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja krute in nepravične sodbe, ki so bile izrečene številnim političnim zapornikom in pripornikom, tudi opozicijskemu voditelju Pavlu Sevjarincu, ter sodne postopke zoper predstavnike demokratične beloruske opozicije, kot so Viktar Babarika, Mikola Statkevič in Siarhej Cihanovski; obžaluje, da so bili Pavel Sevjerinec, Javhen Afnahel (Jevgenij Afnagel), Andrej Vojnič, Pavel Juhnjevič, Dzmitrij Kazlav (Dmitrij Kozlov), Maksim Vinjarski in Irina Ščasna obsojeni na zaprtem sojenju v mestu Mogiljev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da imajo v beloruski družbi pomembno vlogo neodvisni beloruski mediji in novinarji; obsoja zatiranje medijev in dostopa do interneta, pa tudi pretepanje, aretacije in ustrahovanje novinarjev in blogerjev; poudarja, da imajo prebivalci Belorusije pravico do nemotenega dostopa do informacij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja represijo in sovražne ukrepe oblasti zoper predstavnike poljske manjšine in poljski šolski sistem v Belorusiji; v zvezi s tem poziva k brezpogojni izpustitvi Andżelike Borys, Andrzeja Poczobuta in drugih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in nacionalna diplomatska predstavništva držav članic v Belorusiji, naj skrbno spremljajo razmere posameznih političnih zapornikov v Belorusiji, tudi Ramana Prataseviča in Sofije Sapega, naj jim nudijo podporo in si prizadevajo, da bi zagotovili njihovo izpustitev; v zvezi s tem poziva Lukašenkov režim, naj v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih ima Belorusija na podlagi dunajskih konvencij o diplomatskih in konzularnih odnosih, nemudoma preneha izvajati vsa dejanja, ki utegnejo ustrahovati ali nadlegovati člane nacionalnih in evropskih diplomatskih služb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba ohraniti in razširiti stike in sodelovanje s predstavniki beloruskih demokratičnih sil v Minsku in v izgnanstvu, zlasti s Svjatlano Cihanovsko ter člani koordinacijskega sveta in nacionalnega odbora za boj proti krizi; zato se pridružuje pozivom, da se njihovi predstavniki povabijo na vrh skupine G7 11. do 13. junija 2021 in vrh vzhodnega partnerstva leta 2021, ter priporoča, naj se še naprej vabijo na visoka dvostranska srečanja na vladni ravni, parlamentarne seje in medparlamentarna srečanja ter naj se v vseh nacionalnih parlamentih držav članic EU oblikujejo skupine za Belorusijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Svet, naj karseda hitro razširi seznam oseb in subjektov, za katerega veljajo sankcije EU, in nanj vključi posameznike in subjekte, vpletene v ugrabitev in prisilni pristanek letala družbe Ryanair na letu FR4978 ter v pridržanje novinarja Ramana Prataseviča in Sofije Sapega; opozarja, da Prataseviču grozi smrtna kazen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Svet, naj nujno sprejme četrti sveženj sankcij zoper posameznike in subjekte, ki so bili udeleženi ali vpleteni v volilno goljufijo, represijo, mučenja ali grdo ravnanje in kršitve človekovih pravic v Belorusiji, vključno s preganjanjem neodvisnih novinarjev in blogerjev, ter naj začne pripravljati naslednji sveženj; poziva k sprejetju sankcij zoper bistveno večje število beloruskih uradnikov, denimo tožilce, sodnike in uradnike organov pregona, ki sodelujejo v represiji in krivičnih obsodbah kritikov režima, ter policijsko in zaporniško osebje, parlamentarne poslance, vladne uradnike in agente, ki delajo za režim na področju propagande, medijev, dezinformacij in sovražnega govora, fizične in pravne osebe, ki podpirajo Lukašenka in njegov režim, kot je Marat Markov, ki je 2. junija intervjuval Ramana Prataseviča na javni televiziji ONT, ter vse vpletene v incident, ki se je zgodil 23. maja, kot so obveščevalni uradniki in letalski organi; v zvezi s tem opozarja, da je treba v celoti izkoristiti možnosti za sprejetje restriktivnih ukrepov v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (zakon Magnickega); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj dosledno zavračajo vsakršno finančno podporo beloruskemu režimu in torej ne odobrijo novih kreditnih linij beloruskim bankam ter ustavijo naložbe v infrastrukturne projekte ali gospodarska podjetja v Belorusiji; Komisijo tudi poziva, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo evropskim finančnim institucijam preprečila nakup obveznic ali drugih finančnih instrumentov, ki jih izdajo beloruska vlada in z njo povezane javne institucije; pozdravlja dejstvo, da sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj prekinili financiranje projektov v beloruskem javnem sektorju, in poziva k preiskavi, kako bi lahko neporabljena sredstva preusmerili v civilno družbo in zasebni sektor, ki ni povezan z režimom; poziva Mednarodni denarni sklad in države članice EU, naj režimu v nobenem primeru ne zagotavljajo neposredne proračunske podpore in naj ne uporabijo posebnega postopka črpanja, napovedanega za leto 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vsa podjetja iz EU, ki poslujejo v Belorusiji, naj v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ravnajo posebno skrbno in izpolnjujejo svoje obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic; poleg tega jih poziva, naj se vzdržijo novih naložb in naj javno protestirajo proti zatiranju, ki ga beloruske oblasti izvajajo v državi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Svet, naj hitro sprejme in začne izvajati gospodarske sankcije, ki morajo biti obsežne in imeti takojšnje posledice za beloruski režim, njegove podpornike in gospodarske akterje, ki ga podpirajo; poziva, naj bodo gospodarske sankcije usmerjene proti javnim in zasebnim podjetjem, ki so pod neposrednim nadzorom režima ali so tesno vpleteni v njegove poslovne interese oziroma za katere se ve, da odpuščajo zaposlene zaradi udeležbe v stavkah ali protestih; meni, da morajo biti sektorske sankcije usmerjene zlasti v sektorje surove nafte in naftnih derivatov, kalijevega klorida, jekla in predelave lesa; poziva tudi k prekinitvi sodelovanja z beloruskimi bankami v državni lasti in njihovega financiranja ter k omejitvi kreditnih linij, ki jih mednarodne banke odobrijo hčerinskim bankam v Belorusiji, pa tudi k razmisleku, da bi Belorusijo začasno izključili iz sistema SWIFT; poziva podjetja, registrirana v EU, zlasti Siemens AG, naj prenehajo sodelovati z beloruskimi oblastmi z izmenjavo tehnologije in strokovnega znanja; poziva države članice in institucije EU, naj okrepijo svoja prizadevanja za obravnavanje obsežnega tihotapljenja cigaret iz Belorusije v EU, ki zagotavlja sredstva Lukašenkovem režimu; spodbuja usklajeno ukrepanje EU glede solidarnosti, da bi državam članicam, ki so jih gospodarske sankcije zoper Belorusijo najbolj prizadele, olajšali gospodarsko breme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja odločitev Evropske zveze za radiodifuzijo, da bo zamrznila članstvo beloruske radiodifuzijske hiše BTRC; poziva k zamrznitvi članstva Belorusije v mednarodnih športnih organizacijah in sodelovanja na mednarodnih športnih prireditvah, vključno z evropskimi in svetovnimi prvenstvi in olimpijskimi igrami v Tokiu; poziva Evropsko nogometno zvezo (UEFA), naj beloruski državni televiziji TVR odvzame pravice do prenosa nogometnega pokala EURO 2020 in jih brezplačno dodeli neodvisni televiziji Belsat TV; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje na področju obveščanja glede krize v Belorusiji in izženejo znane in domnevne beloruske obveščevalne agente, ki so dejavni v Uniji; spodbuja svojega predsednika, naj osebju beloruskega veleposlaništva v Bruslju omeji dostop do prostorov Evropskega parlamenta, vključno s fizičnim dostopom in dostopom na daljavo do sej Evropskega parlamenta, ter naj pregleda komunikacijo Parlamenta z beloruskim veleposlaništvom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je globoko zaskrbljen zaradi vpletenosti Rusije v Lukašenkov režim, vključno s financiranjem in tesnim sodelovanjem med obveščevalnimi službami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je potrebno mednarodno sodelovanje, vključno z razpravami v OZN in Natu; poziva EU, naj svoje ukrepe skrbno usklajuje z ZDA, partnericami skupine G7 in drugimi podobno mislečimi državami ter si prizadeva za čim večjo usklajenost s svojimi partnerji, zlasti s sosednjimi državami, kot je Ukrajina, da bi imele sankcije največji možni učinek; želi spomniti, da se je ukrajinska vlada odločila, da se pridruži državam članicam EU pri uvedbi prometnih sankcij za beloruske letalske družbe, in poziva Komisijo in Svet naj uvedeta kazenske ukrepe proti družbi Belavia in njenim potnikom, ki letijo na Krimski polotok, ki si ga je priključila Rusija; pozdravlja bližajoča se vrhunska srečanja med EU in ZDA ter ZDA in Rusijo ter meni, da predstavljajo izvrstno priložnost za usklajevanje stališč med EU in njenimi partnericami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so najboljše orodje, s katerimi lahko EU kaznuje nezakonite države, mehanizmi na podlagi sankcij, vendar bi morala poleg sankcij zoper državna beloruska podjetja uporabiti tudi notranji pritisk v Belorusiji in podpreti belorusko civilno družbo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj skupaj z mednarodnimi partnerji skličejo mednarodno konferenco na visoki ravni o prihodnosti demokratične Belorusije in reševanju krize v Belorusiji, sprožijo preiskavo in pregon kaznivih dejanj beloruskih oblasti proti beloruskemu prebivalstvu ter spodbudijo demokratično preobrazbo Belorusije; meni, da bi s to konferenco pod vodstvom EU in z udeležbo mednarodnih finančnih institucij, držav G7, držav članic in institucij EU ter vseh drugih, ki so se pripravljeni zavezati, da bodo prispevali k finančni pomoči v višini več milijard evrov, podprli prihodnje reforme in prestrukturiranje gospodarstva ter poslali močan signal podpore beloruskim državljanom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti na svojo pobudo za imenovanje misije na visoki ravni, v kateri bi sodelovali nekdanji visoki evropski uradniki, da bi preučili vse možnosti za prekinitev nasilja in izpustitev političnih zapornikov ter s tem pomagali v Belorusiji ustvariti pogoje za vključujoč nacionalni politični dialog; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj okrepijo neposredno podporo beloruske opozicije, civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih medijev v Belorusiji in v tujini ter sodelovanje z njimi, tudi s krepitvijo zmogljivosti in finančno podporo, ter bolj podpirajo Evropsko ustanovo za demokracijo in njene dejavnosti na terenu; v zvezi s tem poziva EU in druge mednarodne organizacije, naj medijem in neodvisnim novinarjem zagotovijo finančno in tehnično podporo, da bodo lahko opravljali svoje naloge in družbo obveščali o dogajanju v Belorusiji; v zvezi s tem ponovno poziva, da je treba dodatno podpreti televizijsko postajo Belsat TV; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se zavezuje, da bo prek mehanizmov Parlamenta za podporo demokraciji prispeval h krepitvi demokratičnih sil in okrepitvi vloge civilne družbe ter podpiral celovit politični dialog, ki bo privedel do mirnega prenosa oblasti v Belorusiji, pa tudi podpiral mlade politične voditelje ter zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja osnutek celovitega načrta za gospodarsko pomoč prihodnji demokratični Belorusiji v višini treh milijard EUR, ki ga je predstavila Komisija; poziva Komisijo in Svet, naj ta načrt dopolnita in spodbujata ter jasno sporočita, da bo EU, ko bo prišlo do demokratičnih sprememb, pripravljena zagotoviti konkretno pomoč za reforme in modernizacijo; meni, da mora EU predlagati celovit sklop ukrepov za pripravo demokratičnih sil v Belorusiji na izvajanje tega svežnja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU, naj se usklajuje z Združenimi državami Amerike, partnericami iz G7 in drugimi enako mislečimi državami ter zamrzne sodelovanje z Lukašenkovim javnim sektorjem ter preusmeri sodelovanje z belorusko civilno družbo in zasebnimi podjetji tako, da bo potekalo zunaj okvira režima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zavrača nesprejemljive grožnje Aleksandra Lukašenka, da beloruski organi ne bodo zadrževali migrantov brez urejenega statusa ali tihotapcev drog, ter izraža zaskrbljenost glede vse večjega obsega nedovoljenih migracij iz Belorusije v EU ter glede morebitne vpletenosti beloruskih oblasti v ta pojav; poziva države članice in institucije EU, naj spremljajo razvoj dogodkov na tem področju ter ustrezno ukrepajo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obsoja dejstvo, da belorusko vodstvo zlorablja organe kazenskega pregona v politične namene; poziva Interpol, naj nemudoma in temeljito preuči sedanje in prihodnje zahteve Belorusije in sprejme ustrezne ukrepe, da Belorusija ne bi zlorabila Interpola v politične namene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je potrebna celovita preiskava zločinov Lukašenkovega režima zoper belorusko prebivalstvo, ki bi jo bilo treba zaključiti z ustanovitvijo mednarodnega sodišča za pregon teh zločinov; poziva, da mora mednarodna skupnost glede na to, da beloruske oblasti niso pripravljene vzpostaviti pravne države in kazenske odgovornosti, sprejeti ukrepe za zbiranje dokazov o kaznivih dejanjih ter zagotoviti preiskavo in pregon odgovornih v celotni liniji poveljevanja; pozdravlja pobude več držav članic EU za uporabo načela splošne sodne pristojnosti ter pripravo sodnih postopkov proti tistim, ki so v Belorusiji zakrivili zatiranje, in spodbuja vse druge države članice, naj sledijo njihovemu zgledu; poziva k dejavni podpori vsem mednarodnim pobudam za odpravo nekaznovanja v Belorusiji, kot sta mednarodna platforma za boj proti nekaznovanosti in pravosodno vozlišče v Vilni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, Komisijo, Svet in države članice EU, naj še naprej opozarjajo na razmere v Belorusiji v vseh ustreznih evropskih in mednarodnih organizacijah, kot sta OVSE, Svet Evrope, Svet za človekove pravice OZN in njegovi specializirani organi, da bi zagotovili nujno mednarodno ukrepanje v zvezi z razmerami v Belorusiji in premagali nasprotovanje Rusije in drugih držav takšnim ukrepom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja države članice EU, naj dodatno olajšajo postopke za pridobitev vizumov in dovoljenj za prebivanje za tiste, ki iz političnih razlogov bežijo iz Belorusije, ali tiste, ki potrebujejo zdravljenje, ker so bili žrtve nasilja, da bi jim in njihovim družinam ponudili potrebno pomoč in podporo; poziva države članice, naj izvajajo priporočila poročevalca moskovskega mehanizma OVSE, kar zadeva dodelitev azila v primerih preganjanja, ki jih zajema Ženevska konvencija o beguncih, ter dodatno olajšajo postopek za izdajo nujnih vizumov in zagotavljanje začasnih zatočišč v državah EU; poziva države članice in Komisijo, naj ponudijo štipendije beloruskim študentom in šolnikom, ki so bili izključeni iz univerz in zaprti zaradi prodemokratičnih stališč; poziva države članice, naj zagotovijo finančno podporo izgnanim institucijam, kot je Evropska univerza za humanistične vede v Vilni, ki izobražujejo novo generacijo beloruskih državljanov, ki se upirajo koruptivnemu in nelegitimnemu državnemu sistemu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo z mednarodnimi partnerji, kot sta moskovski mehanizem OVSE in Svet OZN za človekove pravice, pa tudi z zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo na terenu, da bi zagotovili spremljanje, dokumentacijo in poročila o kršitvah človekovih pravic ter nato dosegli odgovornost storilcev in pravico za žrtve; pozdravlja ustanovitev mednarodne platforme za ugotavljanje odgovornosti v Belorusiji ter poziva institucije EU in države članice, naj podprejo njeno delovanje; se zavezuje k uspešnemu delovanju platforme Evropskega parlamenta za boj proti nekaznovanosti v Belorusiji ter k usklajevanju hitrega mednarodnega odziva na dogodke v Belorusiji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poudarja, da se morajo vse države članice enotno odzvati na državni terorizem, ki ga izvaja režim Aleksandra Lukašenka, Kremlin pa ga podpira; poudarja, da se mora EU boriti proti lažnemu poročanju v EU o razmerah v Belorusiji in drugim oblikam hibridnih groženj, ki jih pri tem izvajajo tretje strani; izraža solidarnost z Latvijo, potem ko je Belorusija neupravičeno izgnala njene diplomate; obsoja začetek kazenske preiskave beloruskega generalnega tožilca proti latvijskemu zunanjemu ministru in županu Rige; obsoja vse poskuse beloruskih oblasti, da bi izvajale pritisk na države članice EU, vključno z zahtevo beloruskih tožilcev za zaslišanje nekdanjega litovskega predsednika Valdasa Adamkusa, na podlagi njegovih domnevnih povezav s pomožnim policijskim bataljonom, podrejenim SS, ki je med drugo svetovno vojno v Belorusiji izvajal kazenske operacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja zaskrbljenost zaradi komercialnega obratovanja jedrske elektrarne v Ostrovcu, ki je oddaljena le 45 km od Vilne, in poudarja, da je nevarna tudi za države EU; poudarja, da je pomembno obravnavati grožnjo omenjene jedrske elektrarne za jedrsko varnost, obžaluje, da Belorusija na tem obratu ne zagotavlja ustrezne jedrske varnosti in da se ni zavezala, da bo v celoti izvajala priporočila iz ocene, ki jo je pripravila skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, ter poziva, naj se uvede učinkovita zaščita pred neposredno ali posredno prodajo električne energije, proizvedene v tej beloruski jedrski elektrarni, na trge EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je v teh razmerah na preizkusu verodostojnost Evropske unije in učinkovitost njene zunanje politike; opozarja, da razmere v Belorusiji, sosednji državi in članici vzhodnega partnerstva, neposredno vplivajo na EU, ki bi morala nastopiti dovolj odločno ter zagotoviti konkretno in dolgoročno podporo demokratičnim silam, ki se borijo za svobodo in demokracijo v Belorusiji; poziva EU, naj ne okleva ter naj ukrepa hitro in proaktivno; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo in organom Republike Belorusije. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 197 I, 4.6.2021, str. 3.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Razmere v Afganistanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o razmerah v Afganistanu (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju dogovora o skupnih nadaljnjih ukrepih EU in Afganistana glede migracijskih vprašanj z dne 2. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora o skupnih nadaljnjih ukrepih EU in Afganistana glede migracijskih vprašanj z dne 2. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, podpisanega 18. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, podpisanega 18. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 9. decembra 2020 o mirovnih pogajanjih v Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 9. decembra 2020 o mirovnih pogajanjih v Afganistanu,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika ZDA Joeja Bidna z dne 14. aprila 2021 o nadaljnjih korakih v Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika ZDA Joeja Bidna z dne 14. aprila 2021 o nadaljnjih korakih v Afganistanu,

| — | ob upoštevanju okvira samozadostnosti na podlagi vzajemne odgovornosti, dogovorjenega na konferenci o Afganistanu, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2016 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira samozadostnosti na podlagi vzajemne odgovornosti, dogovorjenega na konferenci o Afganistanu, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2016 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju mednarodne ministrske donatorske konference 2020 (konferenca v Afganistanu), ki je potekala 23. in 24. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne ministrske donatorske konference 2020 (konferenca v Afganistanu), ki je potekala 23. in 24. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter indijskega ministra za zunanje zadeve z dne 4. maja 2021 o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter indijskega ministra za zunanje zadeve z dne 4. maja 2021 o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju sporočila posebnih odposlancev in posebnih predstavnikov Evropske unije, Francije, Nemčije, Italije, zveze Nato, Norveške, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike z dne 7. maja 2021 o afganistanskem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila posebnih odposlancev in posebnih predstavnikov Evropske unije, Francije, Nemčije, Italije, zveze Nato, Norveške, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike z dne 7. maja 2021 o afganistanskem mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju raziskave o opiju v Afganistanu 2020, ki sta jo aprila 2021 skupaj objavila afganistanski nacionalni organ za statistiko in obveščanje ter Urad Združenih narodov za droge in kriminal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave o opiju v Afganistanu 2020, ki sta jo aprila 2021 skupaj objavila afganistanski nacionalni organ za statistiko in obveščanje ter Urad Združenih narodov za droge in kriminal,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic, o otrocih v oboroženih konfliktih in o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic, o otrocih v oboroženih konfliktih in o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju resolucij Sveta OZN za človekove pravice o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Sveta OZN za človekove pravice o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so ZDA in talibani februarja 2020 podpisali sporazum, ki je utrl pot prvim neposrednim pogovorom med talibani in predstavniki Islamske republike Afganistan od leta 2001; |
| --- | --- |

A.

ker so ZDA in talibani februarja 2020 podpisali sporazum, ki je utrl pot prvim neposrednim pogovorom med talibani in predstavniki Islamske republike Afganistan od leta 2001;

| B. | ker je državni sekretar ZDA Anthony Blinken 14. aprila 2021 napovedal, da se bodo ameriške sile do 11. septembra 2021 popolnoma umaknile iz Afganistana; ker zavezniki Nata sledijo načelu skupnega izvajanja („in together, out together“) in se bodo prav tako umaknili do navedenega roka; |
| --- | --- |

B.

ker je državni sekretar ZDA Anthony Blinken 14. aprila 2021 napovedal, da se bodo ameriške sile do 11. septembra 2021 popolnoma umaknile iz Afganistana; ker zavezniki Nata sledijo načelu skupnega izvajanja („in together, out together“) in se bodo prav tako umaknili do navedenega roka;

| C. | ker so se mirovni pogovori med afganistansko vlado in talibani začeli leta 2020 v Dohi; ker se sporazum o premirju ni spoštoval in so mirovna pogajanja trenutno na mrtvi točki, saj talibani čakajo na umik zavezniških enot; |
| --- | --- |

C.

ker so se mirovni pogovori med afganistansko vlado in talibani začeli leta 2020 v Dohi; ker se sporazum o premirju ni spoštoval in so mirovna pogajanja trenutno na mrtvi točki, saj talibani čakajo na umik zavezniških enot;

| D. | ker je EU od leta 2001 dejavna v Afganistanu in mu pomaga pri socialnem in gospodarskem razvoju ter usklajevanju mednarodne pomoči; ker so mnoge države članice EU, partnerice zveze Nato in države zaveznice prispevale k stabilizaciji in razvoju Afganistana s svojimi vojaškimi in civilnimi enotami, pri tem pa so utrpele več žrtev in izgub; ker je stabilen in neodvisen Afganistan, ki bo lahko skrbel zase in ne bo nudil zatočišča terorističnim skupinam, še vedno med bistvenimi varnostnimi interesi EU, zveze NATO in držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker je EU od leta 2001 dejavna v Afganistanu in mu pomaga pri socialnem in gospodarskem razvoju ter usklajevanju mednarodne pomoči; ker so mnoge države članice EU, partnerice zveze Nato in države zaveznice prispevale k stabilizaciji in razvoju Afganistana s svojimi vojaškimi in civilnimi enotami, pri tem pa so utrpele več žrtev in izgub; ker je stabilen in neodvisen Afganistan, ki bo lahko skrbel zase in ne bo nudil zatočišča terorističnim skupinam, še vedno med bistvenimi varnostnimi interesi EU, zveze NATO in držav članic;

| E. | ker je bistvenega pomena, da se v Afganistanu ohrani napredek zadnjih dveh desetletij, zlasti kar zadeva človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

E.

ker je bistvenega pomena, da se v Afganistanu ohrani napredek zadnjih dveh desetletij, zlasti kar zadeva človekove pravice in temeljne svoboščine;

| F. | ker zastopanost žensk in njihovih pravic v afganistanskih mirovnih pogovorih ni sorazmerna in ker se od pogajalskih strani pričakuje več zavzetosti za ta vidik; |
| --- | --- |

F.

ker zastopanost žensk in njihovih pravic v afganistanskih mirovnih pogovorih ni sorazmerna in ker se od pogajalskih strani pričakuje več zavzetosti za ta vidik;

| G. | ker bodo neuspela afganistanska mirovna pogajanja in poskusi vojaškega reševanja konflikta najbolj prizadeli ženske, otroke in etnične manjšine; ker so afganistanske ženske že začele omejevati svoje gibanje, da bi zmanjšale tveganje, in ker nasilje ogroža dostop otrok do izobraževanja in igre; |
| --- | --- |

G.

ker bodo neuspela afganistanska mirovna pogajanja in poskusi vojaškega reševanja konflikta najbolj prizadeli ženske, otroke in etnične manjšine; ker so afganistanske ženske že začele omejevati svoje gibanje, da bi zmanjšale tveganje, in ker nasilje ogroža dostop otrok do izobraževanja in igre;

| H. | ker se varnostne razmere v Afganistanu postopoma slabšajo in ker narašča število napadov na afganistanske sile, pa tudi ciljno usmerjenih umorov afganistanskih aktivistov, medijskih delavcev, učiteljev, zdravnikov, sodnikov in vladnih uradnikov; ker se je od začetka afganistanskih mirovnih pogajanj znatno povečalo število talibanskih napadov v želji po prevzemu nadzora nad ozemlji pod vladnim nadzorom; ker se je Afganistan po svetovnem indeksu terorizma za leto 2020 uvrstil med najbolj prizadete države na svetu; ker je od 36 milijonov prebivalcev štiri milijone razseljenih oseb; ker je skoraj 3 milijone oseb notranje razseljenih zaradi nasilja, milijon pa zaradi naravnih nesreč; ker je 2,5 milijona Afganistancev že pobegnilo iz države, da bi poiskalo zatočišče, pri čemer ga je večina našla v Iranu in Pakistanu; |
| --- | --- |

H.

ker se varnostne razmere v Afganistanu postopoma slabšajo in ker narašča število napadov na afganistanske sile, pa tudi ciljno usmerjenih umorov afganistanskih aktivistov, medijskih delavcev, učiteljev, zdravnikov, sodnikov in vladnih uradnikov; ker se je od začetka afganistanskih mirovnih pogajanj znatno povečalo število talibanskih napadov v želji po prevzemu nadzora nad ozemlji pod vladnim nadzorom; ker se je Afganistan po svetovnem indeksu terorizma za leto 2020 uvrstil med najbolj prizadete države na svetu; ker je od 36 milijonov prebivalcev štiri milijone razseljenih oseb; ker je skoraj 3 milijone oseb notranje razseljenih zaradi nasilja, milijon pa zaradi naravnih nesreč; ker je 2,5 milijona Afganistancev že pobegnilo iz države, da bi poiskalo zatočišče, pri čemer ga je večina našla v Iranu in Pakistanu;

| I. | ker je Afganistan največja država upravičenka na svetu, ki ji EU namenja največ razvojne pomoči; ker je prispevek EU v zadnjih dvajsetih letih Afganistanu prinesel znatne koristi, kot so daljša pričakovana življenjska doba, večja pismenost, manjša umrljivost mater in otrok ter več pravic žensk; ker je EU za obdobje 2002–2020 zagotovila več kot 4 milijarde EUR, za obdobje 2021–2025 pa je obljubila 1,2 milijarde EUR dolgoročne in nujne pomoči; ker je to zavezo spremljalo sporočilo EU in držav, ki skupaj namenijo približno 80 % celotne uradne razvojne pomoči Afganistanu, v katerem so poudarjeni ključni elementi, ki so pogoj, da bo država še naprej prejemala pomoč, in ki vključujejo nadaljnjo zavezanost demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

I.

ker je Afganistan največja država upravičenka na svetu, ki ji EU namenja največ razvojne pomoči; ker je prispevek EU v zadnjih dvajsetih letih Afganistanu prinesel znatne koristi, kot so daljša pričakovana življenjska doba, večja pismenost, manjša umrljivost mater in otrok ter več pravic žensk; ker je EU za obdobje 2002–2020 zagotovila več kot 4 milijarde EUR, za obdobje 2021–2025 pa je obljubila 1,2 milijarde EUR dolgoročne in nujne pomoči; ker je to zavezo spremljalo sporočilo EU in držav, ki skupaj namenijo približno 80 % celotne uradne razvojne pomoči Afganistanu, v katerem so poudarjeni ključni elementi, ki so pogoj, da bo država še naprej prejemala pomoč, in ki vključujejo nadaljnjo zavezanost demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam;

| J. | ker v Afganistanu zelo pogosto nihče ne odgovarja za napade in umore; ker so članice Varnostnega sveta OZN 12. marca 2021 obsodile zaskrbljujoče število napadov v Afganistanu, katerih tarča so bili civilisti; |
| --- | --- |

J.

ker v Afganistanu zelo pogosto nihče ne odgovarja za napade in umore; ker so članice Varnostnega sveta OZN 12. marca 2021 obsodile zaskrbljujoče število napadov v Afganistanu, katerih tarča so bili civilisti;

| K. | ker se je nedavni porast nasilja zgodil zaradi dolgotrajnih kršitev človekovih pravic v državi, ki so jih zagrešili teroristi, oborožene skupine in varnostne sile, vključno z nezakonitimi usmrtitvami, mučenjem in spolnim nasiljem; ker je po ocenah v dvajsetletni vojni umrlo okoli 150 000 ljudi, od tega 35 000 civilistov; |
| --- | --- |

K.

ker se je nedavni porast nasilja zgodil zaradi dolgotrajnih kršitev človekovih pravic v državi, ki so jih zagrešili teroristi, oborožene skupine in varnostne sile, vključno z nezakonitimi usmrtitvami, mučenjem in spolnim nasiljem; ker je po ocenah v dvajsetletni vojni umrlo okoli 150 000 ljudi, od tega 35 000 civilistov;

| L. | ker je bil od leta 2001 v Afganistanu dosežen viden napredek na področju pravic žensk in deklet, in sicer pri dostopu do izobraževanja, zdravstvenega varstva ter pri sodelovanju v državljanskem in političnem življenju; ker so te izboljšave verjetno najuspešnejši dosežek nedavnega razvoja države; ker je ta delni napredek zdaj ogrožen in ga je nujno treba zaščiti in okrepiti; |
| --- | --- |

L.

ker je bil od leta 2001 v Afganistanu dosežen viden napredek na področju pravic žensk in deklet, in sicer pri dostopu do izobraževanja, zdravstvenega varstva ter pri sodelovanju v državljanskem in političnem življenju; ker so te izboljšave verjetno najuspešnejši dosežek nedavnega razvoja države; ker je ta delni napredek zdaj ogrožen in ga je nujno treba zaščiti in okrepiti;

| M. | ker se ženske in dekleta kljub tem izboljšavam še vedno vsakodnevno soočajo z resnimi grožnjami, vključno s težavami pri dostopu do osnovnih storitev in z napadi, kot so nasilje v družini, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola; ker se je Afganistan po indeksu o ženskah, miru in varnosti za obdobje 2019–2020 uvrstil na drugo mesto najslabših držav za ženske; ker je v bombnem napadu pred dekliško šolo Sajed Al Šuhade v Kabulu 8. maja 2021 umrlo najmanj 85 ljudi, 147 ljudi pa je bilo ranjenih, večinoma so bile to šolarke; ker so bile 2. marca 2021 v Džalalabadu ubite tri novinarke; |
| --- | --- |

M.

ker se ženske in dekleta kljub tem izboljšavam še vedno vsakodnevno soočajo z resnimi grožnjami, vključno s težavami pri dostopu do osnovnih storitev in z napadi, kot so nasilje v družini, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola; ker se je Afganistan po indeksu o ženskah, miru in varnosti za obdobje 2019–2020 uvrstil na drugo mesto najslabših držav za ženske; ker je v bombnem napadu pred dekliško šolo Sajed Al Šuhade v Kabulu 8. maja 2021 umrlo najmanj 85 ljudi, 147 ljudi pa je bilo ranjenih, večinoma so bile to šolarke; ker so bile 2. marca 2021 v Džalalabadu ubite tri novinarke;

| N. | ker je pandemija covida-19 dramatično povečala stopnjo revščine v Afganistanu; ker imajo prebivalci Afganistana zaradi ukrepov, povezanih s covidom-19, in vse slabših varnostnih razmer omejen dostop do humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

N.

ker je pandemija covida-19 dramatično povečala stopnjo revščine v Afganistanu; ker imajo prebivalci Afganistana zaradi ukrepov, povezanih s covidom-19, in vse slabših varnostnih razmer omejen dostop do humanitarne pomoči;

| O. | ker se v Afganistanu 5,5 milijona ljudi sooča z izredno neustrezno prehransko varnostjo in ker se v letu 2021 pričakuje suša, zaradi česar bo dodatnih 17,6 milijona ljudi izkusilo akutno neustrezno prehransko varnost; |
| --- | --- |

O.

ker se v Afganistanu 5,5 milijona ljudi sooča z izredno neustrezno prehransko varnostjo in ker se v letu 2021 pričakuje suša, zaradi česar bo dodatnih 17,6 milijona ljudi izkusilo akutno neustrezno prehransko varnost;

| P. | ker so gospodarski stroški terorizma v Afganistanu leta 2018 sestavljali skoraj 20 % BDP, kar afganistanskim otrokom omejuje možnosti v prihodnosti ter možnosti za izobraževanje, stabilno zaposlitev in uporabo storitev, kot je zdravstveno varstvo, ki ga zagotavlja država; |
| --- | --- |

P.

ker so gospodarski stroški terorizma v Afganistanu leta 2018 sestavljali skoraj 20 % BDP, kar afganistanskim otrokom omejuje možnosti v prihodnosti ter možnosti za izobraževanje, stabilno zaposlitev in uporabo storitev, kot je zdravstveno varstvo, ki ga zagotavlja država;

| Q. | ker afganistanska podjetja trpijo zaradi izsiljevanja talibanov, ki kmete silijo v pridelavo opija in nezakonito rudarjenje; |
| --- | --- |

Q.

ker afganistanska podjetja trpijo zaradi izsiljevanja talibanov, ki kmete silijo v pridelavo opija in nezakonito rudarjenje;

| 1. | meni, da je Afganistan v kritičnem trenutku, saj sovpadajo nestabilne domače razmere, slabše varnostne razmere, mrtva točka v mirovnih pogajanjih med afganistanskimi udeleženci ter odločitve o umiku ameriških in Natovih sil do 11. septembra 2021, kar lahko prinese novo negotovost, manjšo stabilnost, nevarnost zaostritve notranjih konfliktov in praznino, ki bi jo lahko v najslabšem primeru zapolnili talibani; izraža zaskrbljenost, saj bi bila to zelo skrb vzbujajoča perspektiva za državo ter za trajnost socialno-političnih dosežkov in napredka v zadnjih 20 letih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost in najostreje obsoja skrb vzbujajoč porast nasilja v Afganistanu, vključno z načrtnimi uboji otrok, strokovnjakinj, novinarjev, medijskih delavcev, učiteljev, zagovornikov človekovih pravic, civilne družbe, aktivistov, zdravnikov, vladnih uradnikov in članov sodstva; poziva vse strani, naj se nemudoma dogovorijo o ukrepih za izvajanje trajnega in celovitega premirja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi krhkosti in nestabilnosti afganistanske vlade ter njenega pomanjkanja nadzora v precejšnjem delu države, kar povečuje posledice nasilja za civilno prebivalstvo; poziva talibane, naj takoj prenehajo izvajati napade na civiliste in nacionalne sile ter naj začnejo v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo; izraža najgloblje sožalje in podporo žrtvam terorističnih napadov in njihovim družinam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba preprečiti scenarij „propadle države“, in ponovno poudarja svojo zavezanost mirovnemu procesu pod vodstvom in pristojnostjo Afganistana ter pokonfliktni obnovi kot edini verodostojni poti k vključujočemu, dolgoročnemu miru, varnosti in razvoju; poudarja, da je to pomembneje kot kdaj koli prej, saj se datum, ko se bodo sile ZDA in Nata umaknile, hitro približuje; poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj čim prej pripravijo in Parlamentu predstavijo celovito strategijo za prihodnje sodelovanje z Afganistanom po umiku enot zaveznic Nata, ter poziva EU in njene države članice, Nato in ZDA, naj si še naprej prizadevajo za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s tem podpira takojšnjo obnovitev mirovnih pogajanj v Dohi, da bi dosegli politično rešitev konflikta in trajno prekinitev ognja po vsej državi; poudarja, da le politična rešitev ponuja upanje za trajen mir, in priporoča, naj strani zaprosijo za pomoč posrednika, kot je Organizacija združenih narodov, da bi se dogovorili o političnem načrtu za uspešen Afganistan; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj odločneje pozoveta obe strani za pogajalsko mizo ter na željo Afganistancev ponudita pomoč ali mediacijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da mora s pogajanji dosežena politična rešitev, ki bo privedla do miru, temeljiti na gospodarskih, socialnih in političnih dosežkih zadnjih dvajsetih let; poudarja, da bo dolgoročni razvoj v Afganistanu odvisen od odgovornosti, dobrega upravljanja, trajnostnega zagotavljanja varnosti ljudi, vključno z zmanjšanjem revščine in ustvarjanjem zaposlitvenih možnosti, pa tudi od dostopa do socialnih in zdravstvenih storitev, izobraževanja ter varstva temeljnih svoboščin in človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva afganistansko vlado, naj v vse ustrezne procese dejavno vključi afganistanski parlament, odpravi vse ukrepe, ki preprečujejo učinkovito sodelovanje med vlado in parlamentom, ter okrepi pravice parlamenta do nadzora, pri čemer bi moral afganistanski parlament odražati raznoliko afganistansko prebivalstvo; poudarja, da je treba še naprej podpirati izvedbo svobodnih in poštenih volitev v skladu z mednarodnimi standardi, misije za opazovanje volitev v državi ter povečanje preglednosti javnofinančnih odhodkov, da bo afganistanska vlada v celoti odgovorna svojim državljanom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi se morala afganistanska država, če želi graditi na dosežkih zadnjih dvajsetih let, resnično zavezati boju proti terorizmu in oboroženim skupinam ter njihovemu preprečevanju in proti proizvodnji drog in trgovini z njimi ter se posvetiti obravnavanju temeljnih razlogov za nedovoljene in prisilne migracije in njihovemu upravljanju, odpravi nestabilnosti v regiji, izkoreninjenju revščine, preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ter boju proti nekaznovanju kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da Komisija Parlamentu ni predložila skupne izjave o sodelovanju na področju migracij pred njenim podpisom in da Parlament ni imel možnosti izraziti svojega mnenja; poziva Komisijo, naj za skupno izjavo o sodelovanju na področju migracij pripravi oceno učinka na človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi nevarnosti, ki jo terorizem pomeni za Afganistan in regijo, zlasti zaradi stalne prisotnosti Islamske države Iraka in Levanta ter povezanih subjektov, zlasti Islamske države province Horasan in Al Kaide; opozarja, da teroristična dejanja v Afganistanu izvaja več akterjev, med njimi talibani, Al Kaida in tako imenovana Islamska država; poudarja, da se z umikom vojaških sil ZDA in Nata dejansko povečuje tveganje za večjo nestabilnost in nasilje; zato ponovno poudarja, da se mora EU nujno usklajevati z deležniki, ki vključujejo afganistansko vlado in varnostne sile, ZDA, Nato in OZN, da bi zagotovila čim bolj nemoten prehod; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja vse teroristične dejavnosti in vse teroristične napade v Afganistanu; poudarja, kako pomembna sta učinkovit boj proti financiranju terorizma in razbitje finančnih mrež, ki podpirajo terorizem; je zelo zaskrbljen, ker je skupina OZN za spremljanje v svojem poročilu navedla, da se je odnos med talibani in Al Kaido poglobil, in opozorila, da bodo talibani nasprotovali mirovnim pogajanjem in se zavzemali za vojaški prevzem, poleg tega pa je seznanjen s poročili, ki kažejo, da se talibani dejavno pripravljajo na vojaške operacije v letu 2021; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poudarja, da trajnostni razvoj brez varnosti ni možen in obratno; v zvezi s tem ugotavlja, da mora mednarodna podpora Afganistanu po umiku vojaških enot zagotoviti celosten pristop za nadaljnjo finančno in tehnično podporo varnosti, vključno z afganistanskimi nacionalnimi obrambnimi in varnostnimi silami, ter nadaljnje gospodarske in razvojne reforme, s posebnim poudarkom na krepitvi demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti za ženske, mlade in manjšine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava delo lokalnih in mednarodnih nevladnih organizacij, ki kljub varnostnim tveganjem zagotavljajo storitve, podporo in pomoč prebivalcem Afganistana; je zaskrbljen zaradi nevarnega okolja, v katerem delujejo organizacije civilne družbe, vključno z novinarji in zagovorniki človekovih pravic; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj še naprej zagotavljajo znatno podporo civilni družbi in nadaljujejo dialog z afganistansko vlado, da bi čim prej zmanjšali ovire za dejavnosti nevladnih organizacij; poziva afganistanske oblasti, talibane in vse druge pomembne akterje, naj zagotovijo varnost lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe, nevladnih organizacij in humanitarnih organizacij; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se pod okriljem OZN izvede verodostojna in pregledna preiskava nedavnega napada na dekliško šolo, v katerem je bilo ubitih 85 ljudi, večinoma deklic med 11. in 17. letom starosti, in napada 12. maja 2020 na porodniški oddelek bolnišnice Dašt-e Barči v Kabulu, ki jo podpirajo Zdravniki brez meja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, da bi Svet OZN za človekove pravice pozvale, naj ustanovi preiskovalno komisijo za hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava v Afganistanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da sta nekaznovanje in korupcija resna ovira za izboljšanje usklajevanja varnosti, zagotavljanje javnih storitev in gospodarske reforme; pozdravlja ustanovitev protikorupcijske komisije v Afganistanu novembra 2020 za izvajanje nedavno sprejete protikorupcijske strategije ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj ohranita visoko raven podpore EU za boj proti korupciji v državi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je evropska podpora odvisna od ohranjanja dosežkov v zadnjih dvajsetih letih in njihove nadgradnje, dejanskega izboljšanja vključujočega in odgovornega upravljanja, krepitve institucij, demokratičnega pluralizma, načela pravne države, boja proti korupciji, krepitve neodvisnih medijev, človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse Afganistance, zlasti za ženske, otroke ter vse pripadnike manjšin in ogroženih skupin; poudarja, da bi morala biti pravica deklet do izobraževanja, kar je velik dosežek zadnjih dvajsetih let, nesporna; poudarja, da so potrebna jasna merila in mehanizmi spremljanja za merjenje doseženega napredka ter učinkovite in pregledne uporabe evropskih sredstev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je nujno treba ohraniti napredek na področju pravic žensk v Afganistanu, ki se je zgodil v zadnjih dvajsetih letih; opozarja, da morajo v mirovnih pogovorih na strani afganistanske vlade sodelovati tudi ženske, in vztraja, da v mirovnem procesu pravice žensk ne smejo biti predmet kompromisa; poudarja, da je treba v pogajanjih obravnavati tudi napredek na področju pravic žensk na območjih v državi, ki niso pod vladnim nadzorom; poziva k večji zastopanosti ženskih organizacij in posvetovanju z njimi v vseh pogovorih; poudarja, da je polno sodelovanje žensk v fazi po obnovi ter v političnem in državljanskem življenju v Afganistanu temeljni pogoj za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo krepitev vloge žensk kot ključni pogoj za stalno finančno podporo državi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | globoko obžaluje, da se ženske in dekleta še vedno soočajo z velikimi izzivi, ki vključujejo nasilje v družini, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, prisilne poroke in omejen dostop do zdravstvenega varstva; vztraja, da mora napredek na teh področjih ostati pomembna prednostna naloga EU; pozdravlja projekte, ki jih financira EU in ki podpirajo krepitev vloge žensk in njihovo udeležbo pri odločanju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja, da mora EU stalno podpirati Afganistan v boju proti pandemiji covida-19, Afganistancem zagotoviti cepivo in pomagati pri organizaciji prizadevanj za cepljenje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba obravnavati nujne grožnje za prehransko varnost, ki so posledica podnebnih sprememb, suš in pandemije covida-19; poziva EU, naj vztraja pri svoji zavezi, ki jo je dala na donatorski konferenci o Afganistanu leta 2020, ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in generalni direktorat Komisije za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči, naj prevzameta vodilno vlogo in odpravita razkorak pri financiranju, da bi zagotovili pravočasno mobilizacijo in usklajevanje pomoči v hrani ter odpravili vse večjo neustrezno prehransko varnost; poziva vse donatorje, naj ohranijo obseg humanitarne pomoči ali ga povečajo, zlasti glede podpore za afganistanski zdravstveni sistem in večjo dostopnost zdravstvenega varstva za afganistanske ženske in dekleta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da učinek, ki ga ima gojenje maka za pridelavo opija, presega afganistanske meje ter vpliva na sosednje države in Evropo, ki je glavni cilj za heroin, proizveden v Afganistanu; poudarja, da mora afganistanska vlada okrepiti prizadevanja za boj proti tej grožnji in da sta potrebna dolgoročni razvoj kmetijstva in pomoč za ustvarjanje zanesljivih delovnih mest in prihodkov, ki izhajajo iz alternativ pridelavi opija; ugotavlja, da je to nujen korak v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami, pranju denarja in financiranju terorizma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na možnosti za gospodarsko rast, ki bi jo Afganistan lahko dosegel s trajnostnim koriščenjem svojih naravnih virov; poudarja, da bi evropska pomoč za razvoj infrastrukture lahko koristila prebivalcem Afganistana, tako da bi zagotovila delovna mesta in vire za ključne javne storitve ter varstvo okolja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba evropska sredstva uporabiti za naložbe v izboljšanje regionalne povezljivosti, ki bo olajšala trgovino in tranzit, kar bi Afganistanu omogočilo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je Afganistan celinska država, ki leži na stičišču med Azijo in Bližnjim vzhodom, ter ugotavlja, da sta podpora in pozitivno sodelovanje s sosednjimi srednjeazijskimi državami in regionalnimi silami, zlasti Kitajsko, Iranom, Indijo, Rusijo in Pakistanom, bistvenega pomena za stabilizacijo, razvoj in ekonomsko uspešnost Afganistana; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj okrepijo dialog s sosednjimi državami Afganistana; poudarja temeljno vlogo teh držav za stabilizacijo Afganistana in ne sme se dopustiti, da bi država zašla v kaos, ko jo bodo zapustile tuje sile; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje med EU in ZDA glede Afganistana, da bi v največji možni meri ohranile pomembno vlogo v Afganistanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poudarja, da so vlade držav, ki umikajo svoje vojaške sile iz Afganistana, odgovorne, da zaščitijo lokalno osebje, mu po potrebi odobrijo vizume in ga vrnejo v domovino, zlasti prevajalce, ki so podpirali njihova prizadevanja in katerih življenja so zdaj morda ogrožena; poziva, naj se pred tem opravi temeljita individualna ocena, ki bo v celoti upoštevala vse vidike upravičenosti in varnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj poskrbijo za varnost evropskih sil in osebja v Afganistanu, pa tudi lokalnega osebja, ki dela ali je delalo pri predstavništvih držav članic ali delegaciji EU v državi; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj prispevata sredstva za območje z okrepljeno varnostjo in tako poskrbita za diplomatsko navzočnost po umiku vojaških enot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu odposlancu EU za Afganistan, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

27.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Evropska državljanska pobuda „Končajmo dobo kletk“

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“ (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude „Končajmo dobo kletk“ (ECI(2018)000004), ki je prejela 1,4 milijona potrjenih podpisov iz vseh držav članic takratne EU, v kateri je bilo še 28 držav, in je prva veljavna evropska državljanska pobuda za rejne živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude „Končajmo dobo kletk“ (ECI(2018)000004), ki je prejela 1,4 milijona potrjenih podpisov iz vseh držav članic takratne EU, v kateri je bilo še 28 držav, in je prva veljavna evropska državljanska pobuda za rejne živali,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“15. aprila 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“15. aprila 2021,

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 442 o odnosu Evropejcev do dobrobiti živali, v kateri je bilo ugotovljeno, da 82 % državljanov EU meni, da bi bilo treba dobrobit rejnih živali zaščititi bolje, kot je zdaj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra št. 442 o odnosu Evropejcev do dobrobiti živali, v kateri je bilo ugotovljeno, da 82 % državljanov EU meni, da bi bilo treba dobrobit rejnih živali zaščititi bolje, kot je zdaj,

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o skupni kmetijski politiki, sprejetega 5. decembra 2018 (CDR 3637/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o skupni kmetijski politiki, sprejetega 5. decembra 2018 (CDR 3637/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. februarja 2021 o agroekologiji (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. februarja 2021 o agroekologiji (CDR 3137/2020),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 21. novembra 2019 o zdravju in dobrobiti kuncev, gojenih v različnih proizvodnih sistemih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 21. novembra 2019 o zdravju in dobrobiti kuncev, gojenih v različnih proizvodnih sistemih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (6),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2021 o oceni strategije Evropske unije za zaščito in dobrobit živali za obdobje 2012–2015 (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2021 o oceni strategije Evropske unije za zaščito in dobrobit živali za obdobje 2012–2015 (SWD(2021)0077),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 o dobrobiti živali v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 o dobrobiti živali v EU,

| — | ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz novembra 2020 z naslovom „Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz novembra 2020 z naslovom „Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ“,

| — | ob upoštevanju člena 222(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 222(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| A. | ker je PDEU vzpostavila državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije, tako da med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

A.

ker je PDEU vzpostavila državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije, tako da med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude;

| B. | ker bi bilo treba priznati pomen evropske državljanske pobude za oblikovanje političnih pobud in razvoj EU, pa tudi odsotnost ukrepov za spremljanje prejšnjih uspešnih evropskih državljanskih pobud; |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo treba priznati pomen evropske državljanske pobude za oblikovanje političnih pobud in razvoj EU, pa tudi odsotnost ukrepov za spremljanje prejšnjih uspešnih evropskih državljanskih pobud;

| C. | ker člen 13 PDEU jasno priznava, da so živali čuteča bitja, ter določa, da morajo Unija in njene države članice pri oblikovanju in izvajanju kmetijskih politik Unije dosledno upoštevati zahteve glede dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

C.

ker člen 13 PDEU jasno priznava, da so živali čuteča bitja, ter določa, da morajo Unija in njene države članice pri oblikovanju in izvajanju kmetijskih politik Unije dosledno upoštevati zahteve glede dobrega počutja živali;

| D. | ker je treba priznati, da v EU že veljajo visoki standardi za dobrobit živali, ki so med najvišjimi na svetu; |
| --- | --- |

D.

ker je treba priznati, da v EU že veljajo visoki standardi za dobrobit živali, ki so med najvišjimi na svetu;

| E. | ker je treba v skladu s strategijo „od vil do vilic“ nujno izboljšati dobrobit živali in razširiti področje njene uporabe, saj to prinaša koristi za živali in kakovost hrane, zmanjšuje potrebe po zdravilih in ohranja biotsko raznovrstnost, na ta način pa se upoštevajo tudi najnovejša znanstvena spoznanja; |
| --- | --- |

E.

ker je treba v skladu s strategijo „od vil do vilic“ nujno izboljšati dobrobit živali in razširiti področje njene uporabe, saj to prinaša koristi za živali in kakovost hrane, zmanjšuje potrebe po zdravilih in ohranja biotsko raznovrstnost, na ta način pa se upoštevajo tudi najnovejša znanstvena spoznanja;

| F. | ker je študija službe za raziskave z naslovom Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ, ki jo je naročil Odbor za peticije, pokazala, da je v Evropi s kratkoročnimi finančnimi in političnimi ukrepi ter dolgoročno zakonodajo mogoče vzpostaviti sistem brez kletk, in potrdila, da lahko EU prepreči uvoz živalskih proizvodov, ki niso v skladu z njenimi standardi; |
| --- | --- |

F.

ker je študija službe za raziskave z naslovom Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ, ki jo je naročil Odbor za peticije, pokazala, da je v Evropi s kratkoročnimi finančnimi in političnimi ukrepi ter dolgoročno zakonodajo mogoče vzpostaviti sistem brez kletk, in potrdila, da lahko EU prepreči uvoz živalskih proizvodov, ki niso v skladu z njenimi standardi;

| G. | ker se predlagana evropska državljanska pobuda nanaša na več sto milijonov rejnih živali v EU, ki večino življenja preživijo zaprte v kletkah; |
| --- | --- |

G.

ker se predlagana evropska državljanska pobuda nanaša na več sto milijonov rejnih živali v EU, ki večino življenja preživijo zaprte v kletkah;

| H. | ker v kletkah od vseh živali najpogosteje vzrejajo kunce, približno 85 % v golih, 9 % pa v obogatenih kletkah, leta 2019 pa so v EU v obogatenih kletkah vzredili približno 50 % kokoši nesnic, pri čemer je delež bistveno večji v večini vzhodnih, srednjih in južnih držav članic EU; ker v sektorju prašičereje velika večina svinj določeno obdobje svojega razmnoževalnega cikla preživi v kletkah; |
| --- | --- |

H.

ker v kletkah od vseh živali najpogosteje vzrejajo kunce, približno 85 % v golih, 9 % pa v obogatenih kletkah, leta 2019 pa so v EU v obogatenih kletkah vzredili približno 50 % kokoši nesnic, pri čemer je delež bistveno večji v večini vzhodnih, srednjih in južnih držav članic EU; ker v sektorju prašičereje velika večina svinj določeno obdobje svojega razmnoževalnega cikla preživi v kletkah;

| I. | ker se želi s to pobudo izboljšati dobrobit živali; |
| --- | --- |

I.

ker se želi s to pobudo izboljšati dobrobit živali;

| J. | ker se je gojenje živali v kletkah kot sistem živinoreje razvilo zaradi več sovpadajočih dejavnikov, namreč potrebe po opredelitvi najboljših živali za gensko selekcijo, izboljšanja higienskih razmer ter boljšega upravljanja avtomatizacije in s tem učinkovitejše uporabe vse manj številčne delovne sile, da bi nadomestili višje cene zemljišč in stroške infrastrukture; |
| --- | --- |

J.

ker se je gojenje živali v kletkah kot sistem živinoreje razvilo zaradi več sovpadajočih dejavnikov, namreč potrebe po opredelitvi najboljših živali za gensko selekcijo, izboljšanja higienskih razmer ter boljšega upravljanja avtomatizacije in s tem učinkovitejše uporabe vse manj številčne delovne sile, da bi nadomestili višje cene zemljišč in stroške infrastrukture;

| K. | ker je treba priznati, da sta vprašanji zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali kompleksni; ker je treba pri oblikovanju rejnih sistemov, ki ustrezajo potrebam živali, upoštevati lastnosti različnih vrst; |
| --- | --- |

K.

ker je treba priznati, da sta vprašanji zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali kompleksni; ker je treba pri oblikovanju rejnih sistemov, ki ustrezajo potrebam živali, upoštevati lastnosti različnih vrst;

| L. | ker vsako leto zaprejo v kletke več kot 300 milijonov rejnih živali, ki tam ostanejo začasno ali vse življenje, in ker se v vsej EU pojavljajo resni pomisleki glede dobrobiti živali, ki jih redijo in gojijo v kletkah, kjer ne morejo niti stati niti se raztegovati ali obračati, živali pa v kletkah tudi ne morejo izražati svojega naravnega vedenja; |
| --- | --- |

L.

ker vsako leto zaprejo v kletke več kot 300 milijonov rejnih živali, ki tam ostanejo začasno ali vse življenje, in ker se v vsej EU pojavljajo resni pomisleki glede dobrobiti živali, ki jih redijo in gojijo v kletkah, kjer ne morejo niti stati niti se raztegovati ali obračati, živali pa v kletkah tudi ne morejo izražati svojega naravnega vedenja;

| M. | ker kmetje obsežno vlagajo v izboljšanje dobrobiti živali in ne dobijo v celoti povrnjenih stroškov svojih naložb; ker te sisteme skupaj razvijajo kmetje, veterinarji, znanstveniki in nevladne organizacije v skladu z zahtevami glede dobrobiti za posamezne vrste; |
| --- | --- |

M.

ker kmetje obsežno vlagajo v izboljšanje dobrobiti živali in ne dobijo v celoti povrnjenih stroškov svojih naložb; ker te sisteme skupaj razvijajo kmetje, veterinarji, znanstveniki in nevladne organizacije v skladu z zahtevami glede dobrobiti za posamezne vrste;

| N. | ker je treba upoštevati tržno usmerjena prizadevanja kmetov in potrebo po tržni donosnosti, da bodo še naprej vlagali v trajnost; |
| --- | --- |

N.

ker je treba upoštevati tržno usmerjena prizadevanja kmetov in potrebo po tržni donosnosti, da bodo še naprej vlagali v trajnost;

| O. | ker je treba priznati, da bi bilo tvegano seliti živinorejo in skupaj z njo poglavitna vprašanja zdravja in dobrobiti živali v tretje države; |
| --- | --- |

O.

ker je treba priznati, da bi bilo tvegano seliti živinorejo in skupaj z njo poglavitna vprašanja zdravja in dobrobiti živali v tretje države;

| P. | ker bodo za prehod na te sisteme potrebne dodatne naložbe in se bodo povečali stroški proizvodnje, zlasti na začetku in zaradi stroškov naložb, ki jih bodo morali kriti kmetje; ker je treba pri živinoreji vedno upoštevati sanitarna vprašanja; |
| --- | --- |

P.

ker bodo za prehod na te sisteme potrebne dodatne naložbe in se bodo povečali stroški proizvodnje, zlasti na začetku in zaradi stroškov naložb, ki jih bodo morali kriti kmetje; ker je treba pri živinoreji vedno upoštevati sanitarna vprašanja;

| Q. | ker so kumulativni odhodki skupne kmetijske politike za obdobje 2014–2020, ki so jih države članice konec leta 2019 prijavile za ukrepe za dobrobit živali, predstavljali le 1,15 % sredstev, dodeljenih za skupno kmetijsko politiko (7); |
| --- | --- |

Q.

ker so kumulativni odhodki skupne kmetijske politike za obdobje 2014–2020, ki so jih države članice konec leta 2019 prijavile za ukrepe za dobrobit živali, predstavljali le 1,15 % sredstev, dodeljenih za skupno kmetijsko politiko (7);

| R. | ker je treba ob vsaki spremembi rejnih sistemov doseči ravnovesje med različnimi vidiki trajnosti, tj. dobrobitjo in zdravjem živali, varstvom okolja in konkurenčnostjo rejcev; |
| --- | --- |

R.

ker je treba ob vsaki spremembi rejnih sistemov doseči ravnovesje med različnimi vidiki trajnosti, tj. dobrobitjo in zdravjem živali, varstvom okolja in konkurenčnostjo rejcev;

| S. | ker je treba v sistemih reje brez kletk poskrbeti za ustrezne mikroklimatske razmere ter morajo ustrezati vsem zemljepisnim regijam po vsej EU in vsem podnebnim razmeram, tudi ekstremnim; |
| --- | --- |

S.

ker je treba v sistemih reje brez kletk poskrbeti za ustrezne mikroklimatske razmere ter morajo ustrezati vsem zemljepisnim regijam po vsej EU in vsem podnebnim razmeram, tudi ekstremnim;

| T. | ker so nekatere države članice že zvišale minimalne standarde EU in prepovedale uporabo obogatenih kletk za kokoši nesnice, golih in obogatenih kletk za kunce ter boksov ter prasitvenih zabojev za svinje, v drugih državah članicah pa naj bi najkasneje do leta 2030 začela veljati zakonodaja o njihovem postopnem opuščanju; |
| --- | --- |

T.

ker so nekatere države članice že zvišale minimalne standarde EU in prepovedale uporabo obogatenih kletk za kokoši nesnice, golih in obogatenih kletk za kunce ter boksov ter prasitvenih zabojev za svinje, v drugih državah članicah pa naj bi najkasneje do leta 2030 začela veljati zakonodaja o njihovem postopnem opuščanju;

| U. | ker je treba pred uvedbo sprememb rejnih sistemov oceniti kratkoročne in dolgoročne stroške potrebnega preoblikovanja; ker je treba pri oceni učinka upoštevati potrebe sektorjev po živalskih vrstah ter tudi ekonomska in sanitarna vprašanja; |
| --- | --- |

U.

ker je treba pred uvedbo sprememb rejnih sistemov oceniti kratkoročne in dolgoročne stroške potrebnega preoblikovanja; ker je treba pri oceni učinka upoštevati potrebe sektorjev po živalskih vrstah ter tudi ekonomska in sanitarna vprašanja;

| V. | ker se bo s spremembo rejnih sistemov povečalo tveganje živali za širjenje prenosljivih bolezni in nastanek socialnega stresa zaradi dominance in medsebojnega tekmovanja, kar utegne vplivati na njihovo zdravje in bi lahko povečalo potrebe po zdravilih; |
| --- | --- |

V.

ker se bo s spremembo rejnih sistemov povečalo tveganje živali za širjenje prenosljivih bolezni in nastanek socialnega stresa zaradi dominance in medsebojnega tekmovanja, kar utegne vplivati na njihovo zdravje in bi lahko povečalo potrebe po zdravilih;

| W. | ker je treba za omogočanje tako velikega prehoda kmetom zagotoviti ustrezno finančno podporo za naložbe in nadomestila za izravnavo višjih proizvodnih stroškov in izgube dohodka; |
| --- | --- |

W.

ker je treba za omogočanje tako velikega prehoda kmetom zagotoviti ustrezno finančno podporo za naložbe in nadomestila za izravnavo višjih proizvodnih stroškov in izgube dohodka;

| X. | ker je dobrobit živali kot ločen cilj vključena v skupno kmetijsko politiko, zaradi česar lahko države članice za prehod s kletk uporabijo na primer sredstva iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

X.

ker je dobrobit živali kot ločen cilj vključena v skupno kmetijsko politiko, zaradi česar lahko države članice za prehod s kletk uporabijo na primer sredstva iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja;

| Y. | ker je treba priznati, da pozitivni učinki nekaterih oblik kletk na dobro počutje včasih pretehtajo negativne; ker morajo biti kletke v vsakem primeru sorazmerne z velikostjo živali, ki v njih bivajo, in z namenom reje; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba priznati, da pozitivni učinki nekaterih oblik kletk na dobro počutje včasih pretehtajo negativne; ker morajo biti kletke v vsakem primeru sorazmerne z velikostjo živali, ki v njih bivajo, in z namenom reje;

| Z. | ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu o dobrobiti živali v EU zapisalo, da so države članice sredstva skupne kmetijske politike le redko uporabile za cilje na področju dobrobiti živali; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu o dobrobiti živali v EU zapisalo, da so države članice sredstva skupne kmetijske politike le redko uporabile za cilje na področju dobrobiti živali;

| AA. | ker so bila v zadnjih letih v več programih za razvoj podeželja načrtovana pravila o dobrem počutju živali in izboljšave glede velikosti kletk; ker je bil cilj tega ukrepa vključen v številne programe, in sicer z ukrepi za povečanje velikosti kletk in zabojev; |
| --- | --- |

AA.

ker so bila v zadnjih letih v več programih za razvoj podeželja načrtovana pravila o dobrem počutju živali in izboljšave glede velikosti kletk; ker je bil cilj tega ukrepa vključen v številne programe, in sicer z ukrepi za povečanje velikosti kletk in zabojev;

| AB. | ker je treba pri načrtovanju spremembe v zvezi s pravnimi obveznostmi glede bivalnih objektov za živali upoštevati raven izvajanja pravil o dobrobiti živali v posameznih državah članicah EU, pristop pa je treba prilagoditi vsaki vrsti posebej; |
| --- | --- |

AB.

ker je treba pri načrtovanju spremembe v zvezi s pravnimi obveznostmi glede bivalnih objektov za živali upoštevati raven izvajanja pravil o dobrobiti živali v posameznih državah članicah EU, pristop pa je treba prilagoditi vsaki vrsti posebej;

| AC. | ker Evropska unija uvaža izdelke, proizvedene iz živali, za katere ponavadi ni mogoče preveriti rejnih razmer; |
| --- | --- |

AC.

ker Evropska unija uvaža izdelke, proizvedene iz živali, za katere ponavadi ni mogoče preveriti rejnih razmer;

| AD. | ker so alternativni rejni sistemi, ki so komercialno uspešni in se že uporabljajo, recimo sistemi hlevske, proste in ekološke reje za kokoši, sistemi reje v ograjenih talnih prostorih in proste ali organske reje za kunce, zaprti in odprti sistemi s prasitvijo na prostem in skupno rejo za svinje, sistemi hlevske reje in volier za prepelice ter sistemi skupne reje za teleta; |
| --- | --- |

AD.

ker so alternativni rejni sistemi, ki so komercialno uspešni in se že uporabljajo, recimo sistemi hlevske, proste in ekološke reje za kokoši, sistemi reje v ograjenih talnih prostorih in proste ali organske reje za kunce, zaprti in odprti sistemi s prasitvijo na prostem in skupno rejo za svinje, sistemi hlevske reje in volier za prepelice ter sistemi skupne reje za teleta;

| 1. | poziva Komisijo, naj do leta 2022 poroča o preverjanju ustreznosti veljavne zakonodaje EU o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj oblikuje celovitejšo prehransko politiko v podporo prehodu na bolj trajnosten prehranski sistem ob upoštevanju njegove ekonomske, družbene in okoljske razsežnosti, z ustrezno podporo kmetom, zato da se ne bi še več zlasti majhnih in srednjih kmetij prenehalo ukvarjati z živinorejo in da bi se ta panoga še bolj intenzivirala; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jemlje na znanje, da so številne države članice uspešno uvedle alternative reji v kletkah; meni, da bi bilo treba razviti, izboljšati in spodbujati uporabo alternativnih sistemov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj nove pobude na področju dobrobiti živali temeljijo izključno na neodvisnih znanstvenih raziskavah, upoštevajoč morebitne negativne vplive, kot so tveganje obolenj, zlomi prsnice ali kanibalizem v perutninskem sektorju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezen prenos zahtev evropske državljanske pobude „Končajmo dobo kletk“ v okviru potekajoče revizije Direktive 98/58/ES in v skladu z zelenim dogovorom in strategijo EU „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj odpravi birokratske in regulativne ovire, da bodo živinorejci lahko v svojih obratih izvedli potrebne strukturne spremembe za izvajanje novih določb o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da trg živalskih proizvodov iz sistemov reje brez kletk, proste in ekološke reje ter trg za rastlinske alternative v EU raste; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je EU prva uvedla nekatere prepovedi kletk za rejne živali, zlasti leta 2007 delno prepoved kletk za teleta, leta 2012 prepoved neizpopolnjenih sistemov baterijske reje za kokoši nesnice, leta 2013 delno prepoved boksov za svinje in popolna prepoved kletk v vsem ekološkem kmetijstvu po vsej EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi opomniti, da so nekatere države članice EU že sprejele nacionalne zakone, s katerimi so prepovedale nekatere oblike reje v kletkah in presegle minimalne standarde EU, zaradi česar je še toliko bolj nujno sprejeti zakonodajo na ravni EU za odpravo reje v kletkah in ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za kmete po vsej EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajne instrumente o pravičnem in trajnostnem kmetovanju, zlasti pregled Direktive 98/58/ES, da bi postopoma odpravili uporabo kletk pri živinoreji v EU, kar bi lahko po ocenah izvedli do leta 2027; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da mora postopna odprava temeljiti na znanstveno utemeljeni oceni učinka in da je treba zagotoviti ustrezno prehodno obdobje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj uporabi pristop po vrstah, saj je treba upoštevati lastnosti različnih živali in bi morali uporabljati rejne sisteme, ki res ustrezajo njihovim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni trgovinske sporazume s tretjimi državami, s tem pa zagotovi, da bodo izpolnjevale enake standarde dobrobiti živali in kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so kunci številčno gledano na drugem mestu rejnih živali in se večinoma redijo v kletkah, ne da bi bili upoštevani ustrezni standardi za dobrobit živali; zato poziva Komisijo, naj predlaga specifično zakonodajo EU o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva h krajšim dobavnim verigam na področju prehrane živali in ljudi, ki se bodo opirale na lokalno in regionalno proizvedene beljakovinske rastline za živalsko krmo in prehrano ljudi; se zaveda, da strategija „od vil do vilic“ podpira trajnostno živinorejo, vzpostavitev krajših dobavnih verig za prehrambne proizvode ter pravičnejšo trgovinsko politiko, v kateri bodo imeli evropski standardi pomembnejše mesto; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava, da je EU v zadnjih letih sprejela že nekaj ukrepov, s katerimi je močno izboljšala pogoje za dobrobit živali, prepovedala uporabo kletk za nekatere rejne živali in prepovedala uporabo kletk na vseh ekoloških kmetijah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dobro prakso več držav članic, ker so sprejele strožjo nacionalno zakonodajo od minimalnih standardov EU na področju dobrobiti živali in prepovedale nekatere oblike reje v kletkah; poziva vse države članice, naj hitro sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbujale k temu, da se bo reja v kletkah nadomestila s sistemi brez kletk? |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja kmetov za izboljšanje dobrobiti živali, zlasti v okviru zelenega dogovora EU, strateških načrtov skupne kmetijske politike in strategije „od vil do vilic“, da bi preprečili zmanjšanje konkurenčnosti in s tem morebitno preselitev proizvodnje EU v tretje države z nižjimi standardi glede dobrobiti živali; meni, da bi morali vsem proizvodnim sistemom v EU omogočiti naložbe v trajnost in dobrobit živali; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj predstavi prepoved krutega in nepotrebnega prisilnega pitanja rac in gosi za proizvodnjo foie gras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj kmetom in živinorejcem po potrebi pomagajo s svetovanjem in usposabljanjem ter jim olajšajo prehod na sisteme brez kletk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovit nadzor in carinsko kontrolo, da se za vse uvožene agroživilske proizvode v EU zagotovi vzajemnost zahtev glede kakovosti in varnosti ter standardov EU za dobrobit živali ter s tem okrepi konkurenčnost evropskega kmetijstva na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba v vse trgovinske sporazume EU vključiti izvršljiva poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, s čimer bi zagotovili skladnost večjih regulativnih ambicij s trgovinsko politiko EU in njihovo spoštovanje s strani tretjih držav, ki so z EU podpisale trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi bilo treba v poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju upoštevati tudi enakovredne standarde proizvodnje, zlasti dobrobit živali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je pogoj za višje evropske standarde politika pravične trgovine, ki bo omogočala enake konkurenčne pogoje; zato poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za boljši nadzor nad uvoženimi živalskimi proizvodi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi morali biti vsi proizvodi živalskega izvora, ki se uvozijo v EU, proizvedeni povsem v skladu z ustrezno zakonodajo EU, tudi glede uporabe sistemov reje brez kletk; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj za postopno prilagoditev kmetov in živinorejcev zagotovi zadostno podporo in prehodno obdobje, da bodo upoštevani naložbeni cikli kmetov, ter mehanizme financiranja, da bi olajšali prehod, hkrati pa ohranili konkurenčnost in socialno odpornost agroživilskega sektorja EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je treba to podporo in prehodno obdobje zagotoviti, preden se predlagajo kakršne koli zakonodajne spremembe v zvezi s sanitarnimi jamstvi za živali in ljudi in zaščito delavcev, zato da se prepreči opuščanje zemljišč in nadaljnje opuščanje živinoreje (zlasti na malih in srednjih kmetijah, ki nimajo sredstev za ustrezno prilagajanje); |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni tudi, da mora Komisija podpirati kmete pri izobraževanju in obveščanju potrošnikov o visokih standardih dobrega počutja živali; zato poziva Komisijo in države članice, naj za kmete, ki bodo v to vključeni, predvidijo ustrezno finančno podporo in smernice za nemoten prehod; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je živinorejski sektor zelo dinamičen in se lahko prilagaja spremembam predpisov in potrošniških želja, vendar ga je treba v ta namen nagraditi za prizadevanja z neposredno pomočjo, da ne bi ogrozili trajnosti proizvodnje in vzdržnosti kmetij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja splošni pomen pravične porazdelitve stroškov in koristi v prehranski verigi ter vlogo trga pri tem, da kmetom omogoči prehod na bolj trajnostno proizvodnjo; pri tem se zavzema za prostovoljno oznako dobrega počutja živali, s čimer bi bilo vidno, da je proizvodna veriga od vil do vilic zavezana uresničevanju ciljev evropske državljanske pobude „Končajmo dobo kletk“, hkrati pa bi bile tudi cene primerne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba podpreti kmete pri prehodu na bolj trajnostno kmetovanje, in sicer z zagotavljanjem ustreznih svetovalnih in izobraževalnih storitev, spodbud in finančnih programov, da se podpreta njihova konkurenčnost in življenjski standard na podeželskih območjih, s spodbujanjem naložb in organizacije prehranskih verig, okrepitvijo manjših lokalnih predelovalcev in podpiranjem kratkih dobavnih verig; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj spodbuja dobrobit živali na mednarodni ravni in izvaja pobude za ozaveščanje držav, ki niso članice EU, tudi z ukrepi, kot sta nadaljnja medsebojna pomoč in pospešena izmenjava informacij med pristojnimi organi v vseh državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi opomniti, da so živinorejske kmetije inovativna mesta, ki ob upoštevanju najnovejših znanstvenih spoznanj in pričakovanj potrošnikov neprestano vlagajo v izboljševanje infrastrukture in praks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k oblikovanju ustreznega trga povpraševanja, na katerem bo mogoče vse proizvode, izdelane po višjih standardih kakovosti, tržiti po višjih cenah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj predstavi možne preusmeritvene programe za hitrejšo postopno odpravo reje v kletkah, vključno z oceno stroškov nadaljnjega ukrepanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(2)  UL L 203, 3.8.1999, str. 53.

(3)  UL L 10, 15.1.2009, str. 7.

(4)  UL L 47, 18.2.2009, str. 5.

(5)  UL C 263, 25.7.2018, str. 90.

(6)  UL C 345, 16.10.2020, str. 28.

(7)  Trinajsto finančno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP) – proračunsko leto 2019, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=SL.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–-2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–-2027 – Novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 10. avgusta 2017 o gospodarskih koristih enakosti spolov v EU: kako enakost spolov pri izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vodi h gospodarski rasti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 10. avgusta 2017 o gospodarskih koristih enakosti spolov v EU: kako enakost spolov pri izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vodi h gospodarski rasti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (1),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za evropsko politično sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za evropsko politično sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju za leto 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2018 o enakosti spolov, mladih in digitalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2018 o enakosti spolov, mladih in digitalizaciji,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), ki jo je 15. aprila 2020 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), ki jo je 15. aprila 2020 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (6),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi) (7),

| — | ob upoštevanju mednarodnega dneva žensk in deklet v znanosti OZN, ki se obeležuje vsako leto 11. februarja in katerega namen je ženskam in dekletom zagotoviti popoln in enak dostop do znanosti in njihovo udeležbo v znanosti ter nadalje doseči enakost spolov in krepitev vloge žensk in deklet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega dneva žensk in deklet v znanosti OZN, ki se obeležuje vsako leto 11. februarja in katerega namen je ženskam in dekletom zagotoviti popoln in enak dostop do znanosti in njihovo udeležbo v znanosti ter nadalje doseči enakost spolov in krepitev vloge žensk in deklet,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati leta 2016 ter zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5 o enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je začela veljati leta 2016 ter zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5 o enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju preglednice Komisije o ženskah na digitalnem področju za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preglednice Komisije o ženskah na digitalnem področju za leto 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2020 o indeksu enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2020 o indeksu enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0163/2021),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU ter osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge, razvoj njihovega celotnega potenciala in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker ima diskriminacija, s katero se soočajo ženske zaradi spola, stereotipov in neenakosti, skupaj s presečno diskriminacijo, številne škodljive družbene in gospodarske posledice, vključno z zmanjšanjem potencialnih prednosti za javni sektor in podjetja na področju raziskav in inovacij ter za splošni gospodarski razvoj; ker se lahko s povečanjem prepoznavnosti žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter njihovih poklicnih prispevkov vzpostavijo uspešni modeli, ki jim je treba slediti, da bi se na koncu povečala vključenost in krepila preobrazba in inovacije v naših družbah v korist širše javnosti; ker se bo z odpravo starih vzorcev spodbujala enakost spolov; ker bi ženske lahko imele ključno vlogo pri zapolnjevanju pomanjkanja delavcev na trgu dela EU; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU ter osnovni pogoj, ki ženskam in dekletom omogoča, da v celoti uživajo človekove pravice, in je bistvena za krepitev njihove vloge, razvoj njihovega celotnega potenciala in vzpostavitev trajnostne in vključujoče družbe; ker ima diskriminacija, s katero se soočajo ženske zaradi spola, stereotipov in neenakosti, skupaj s presečno diskriminacijo, številne škodljive družbene in gospodarske posledice, vključno z zmanjšanjem potencialnih prednosti za javni sektor in podjetja na področju raziskav in inovacij ter za splošni gospodarski razvoj; ker se lahko s povečanjem prepoznavnosti žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter njihovih poklicnih prispevkov vzpostavijo uspešni modeli, ki jim je treba slediti, da bi se na koncu povečala vključenost in krepila preobrazba in inovacije v naših družbah v korist širše javnosti; ker se bo z odpravo starih vzorcev spodbujala enakost spolov; ker bi ženske lahko imele ključno vlogo pri zapolnjevanju pomanjkanja delavcev na trgu dela EU;

| B. | ker se EU sooča z neprimerljivim pomanjkanjem žensk pri zaposlovanju in v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti glede na to, da ženske predstavljajo 52 % evropskega prebivalstva in 57,7 % diplomantov terciarnega izobraževanja v EU (8), vendar le dve petini znanstvenikov in inženirjev (9); ker so ženske premalo zastopane na vseh ravneh v digitalnem sektorju v Evropi – od študentov (32 % na dodiplomski, magistrski ali enakovredni ravni) do najvišjih akademskih položajev (15 %) na večini naravoslovnih, inženirskih in vodstvenih področij ter na višjih hierarhičnih ravneh – tudi v sektorjih, kjer prevladujejo, kot je izobraževanje; ker so spolni stereotipi resna prepreka za enakost med študenti in študentkami že pri izobraževanju in dodatno povečujejo razlike med spoloma v sektorju delovnih mest na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, kar resno ovira enakost med ženskami in moškimi; ker je vrzel največja pri specialističnih znanjih in spretnostih ter zaposlovanju na področju IKT v EU, kjer je le 18 % žensk (10), med diplomanti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, od katerih je le 36 % žensk, in v digitalnem sektorju, kjer je več kot trikrat več moških kot žensk; ker je visoka stopnja segregacije po spolu med študenti in diplomanti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike podlaga za prihodnjo segregacijo po spolu v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker zelo malo najstnic v državah članicah (manj kot 3 %) izraža zanimanje, da bi pri 30 letih delale kot strokovnjakinje na področju IKT (11); ker ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij še posebej težko prodrejo v sektor naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker kljub pozitivnemu trendu vključevanja in zanimanja deklet za izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ti deleži še vedno niso zadostni; ker se odnos do področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike med dečki in deklicami v okviru osnovnošolske izobrazbe ne razlikuje, v številnih primerih pa deklice na tem področju ter pri nalogah, povezanih z IKT, presegajo dečke (12); ker akademska uspešnost ne upravičuje razlik med spoloma pri predmetih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike pri visokošolskem izobraževanju, saj imajo dekleta in fantje podobne rezultate v naravoslovju in matematiki v srednješolskem izobraževanju; ker pa se dekleta bojijo, da bodo na poklicni poti, povezani z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, manj uspešne kot fantje, zaradi česar so ženske manj samozavestne glede svojih digitalnih znanj in spretnosti; ker so družbene norme in pričakovanja glede izbire poklica odvisno od spola, ki se pogosto krepijo z izobraževalnimi vsebinami in učnimi načrti, med dejavniki za spolno segregacijo v visokošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

B.

ker se EU sooča z neprimerljivim pomanjkanjem žensk pri zaposlovanju in v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti glede na to, da ženske predstavljajo 52 % evropskega prebivalstva in 57,7 % diplomantov terciarnega izobraževanja v EU (8), vendar le dve petini znanstvenikov in inženirjev (9); ker so ženske premalo zastopane na vseh ravneh v digitalnem sektorju v Evropi – od študentov (32 % na dodiplomski, magistrski ali enakovredni ravni) do najvišjih akademskih položajev (15 %) na večini naravoslovnih, inženirskih in vodstvenih področij ter na višjih hierarhičnih ravneh – tudi v sektorjih, kjer prevladujejo, kot je izobraževanje; ker so spolni stereotipi resna prepreka za enakost med študenti in študentkami že pri izobraževanju in dodatno povečujejo razlike med spoloma v sektorju delovnih mest na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, kar resno ovira enakost med ženskami in moškimi; ker je vrzel največja pri specialističnih znanjih in spretnostih ter zaposlovanju na področju IKT v EU, kjer je le 18 % žensk (10), med diplomanti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, od katerih je le 36 % žensk, in v digitalnem sektorju, kjer je več kot trikrat več moških kot žensk; ker je visoka stopnja segregacije po spolu med študenti in diplomanti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike podlaga za prihodnjo segregacijo po spolu v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker zelo malo najstnic v državah članicah (manj kot 3 %) izraža zanimanje, da bi pri 30 letih delale kot strokovnjakinje na področju IKT (11); ker ženske iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij še posebej težko prodrejo v sektor naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker kljub pozitivnemu trendu vključevanja in zanimanja deklet za izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ti deleži še vedno niso zadostni; ker se odnos do področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike med dečki in deklicami v okviru osnovnošolske izobrazbe ne razlikuje, v številnih primerih pa deklice na tem področju ter pri nalogah, povezanih z IKT, presegajo dečke (12); ker akademska uspešnost ne upravičuje razlik med spoloma pri predmetih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike pri visokošolskem izobraževanju, saj imajo dekleta in fantje podobne rezultate v naravoslovju in matematiki v srednješolskem izobraževanju; ker pa se dekleta bojijo, da bodo na poklicni poti, povezani z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, manj uspešne kot fantje, zaradi česar so ženske manj samozavestne glede svojih digitalnih znanj in spretnosti; ker so družbene norme in pričakovanja glede izbire poklica odvisno od spola, ki se pogosto krepijo z izobraževalnimi vsebinami in učnimi načrti, med dejavniki za spolno segregacijo v visokošolskem izobraževanju;

| C. | ker lahko imajo ženske, ki diplomirajo iz področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, težave pri iskanju mesta v sektorju zaposlovanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter je manj verjetno, da bodo začele delati v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ali da bodo ostale v njih kot moški zaradi različnih ovir, kot so spolni stereotipi, delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, diskriminacija in predsodki, zavedna in nezavedna pristranskost, spolno nadlegovanje, negativno delovno okolje ter pomanjkanje ženskih vzornic in mentoric; ker bi se lahko z zmanjšanjem vrzeli med spoloma pri izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike povečala zaposlenost in produktivnost žensk ter zmanjšala poklicna segregacija, kar bi na koncu spodbudilo gospodarsko rast zaradi večje produktivnosti in večjega obsega dela; ker bi odprava vrzeli med spoloma pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike prispevala k povečanju BDP na prebivalca v EU za 2,2 % na 3,0 % do leta 2050 (13); ker bi odprava vrzeli med spoloma pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike pomenila napredovanje proti enakosti spolov in uresničitvi človekovih pravic žensk in deklet ter bi pozitivno vplivala na zmanjšanje razlik v plačah in pokojninah med spoloma; |
| --- | --- |

C.

ker lahko imajo ženske, ki diplomirajo iz področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, težave pri iskanju mesta v sektorju zaposlovanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter je manj verjetno, da bodo začele delati v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ali da bodo ostale v njih kot moški zaradi različnih ovir, kot so spolni stereotipi, delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, diskriminacija in predsodki, zavedna in nezavedna pristranskost, spolno nadlegovanje, negativno delovno okolje ter pomanjkanje ženskih vzornic in mentoric; ker bi se lahko z zmanjšanjem vrzeli med spoloma pri izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike povečala zaposlenost in produktivnost žensk ter zmanjšala poklicna segregacija, kar bi na koncu spodbudilo gospodarsko rast zaradi večje produktivnosti in večjega obsega dela; ker bi odprava vrzeli med spoloma pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike prispevala k povečanju BDP na prebivalca v EU za 2,2 % na 3,0 % do leta 2050 (13); ker bi odprava vrzeli med spoloma pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike pomenila napredovanje proti enakosti spolov in uresničitvi človekovih pravic žensk in deklet ter bi pozitivno vplivala na zmanjšanje razlik v plačah in pokojninah med spoloma;

| D. | ker naj bi se po podatkih raziskave Agencije EU za temeljne pravice (14) 55 % žensk v EU od 15. leta starosti soočalo s spolnim nadlegovanjem, 14 % žensk pa je po 15. letu doživelo kibernetsko nadlegovanje; ker so bile številne ženske žrtve novih oblik kibernetskega nasilja med pandemijo covida-19, kot sta spolno in psihično nadlegovanje na spletu; ker so nujno potrebni ukrepi za obravnavanje teh novih oblik spolnega in psihičnega nadlegovanja; ker se pogosto poroča o primerih spolnega nadlegovanja v izobraževalnih ustanovah s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tudi v šolah, na univerzah in na delovnih mestih, zaradi česar so ženske iz tega sektorja še dodatno izključene; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi se po podatkih raziskave Agencije EU za temeljne pravice (14) 55 % žensk v EU od 15. leta starosti soočalo s spolnim nadlegovanjem, 14 % žensk pa je po 15. letu doživelo kibernetsko nadlegovanje; ker so bile številne ženske žrtve novih oblik kibernetskega nasilja med pandemijo covida-19, kot sta spolno in psihično nadlegovanje na spletu; ker so nujno potrebni ukrepi za obravnavanje teh novih oblik spolnega in psihičnega nadlegovanja; ker se pogosto poroča o primerih spolnega nadlegovanja v izobraževalnih ustanovah s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tudi v šolah, na univerzah in na delovnih mestih, zaradi česar so ženske iz tega sektorja še dodatno izključene;

| E. | ker je slaba zastopanost žensk, ki delajo na področju inovativnih tehnologij, kot je umetna inteligenca, zaskrbljujoča, saj lahko negativno vpliva na zasnovo, razvoj in uporabo teh tehnologij in povzroči ponavljanje obstoječih diskriminatornih praks in stereotipov ter razvoj „spolno pristranskih algoritmov“; ker prizadevanja za odpravo spolne pristranskosti, stereotipov in neenakosti v digitalnem sektorju niso zadostna; ker je vrzel med spoloma prisotna na vseh področjih digitalne tehnologije, zlasti v zvezi z umetno inteligenco in kibernetsko varnostjo, s čimer se bo v bližnji prihodnosti krepil razvoj digitalnega sektorja, naklonjenega moškim; ker je za odpravo teh pristranskosti potreben razvoj jasnih zahtev glede etike in preglednosti; ker lahko nepopolni in netočni sklopi podatkov in pomanjkanje podatkov, razčlenjenih po spolu, izkrivljajo obdelavo in utemeljitev v sistemih umetne inteligence in dodatno ogrozijo doseganje enakosti spolov v družbi; ker bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi edinstvene okoliščine evropskih malih in srednjih podjetij s posebnim poudarkom na njihovi velikosti, zmožnosti za izpolnjevanje novih zahtev in potencialu, ki ga imajo, da so dragoceni vir, da se dekletom, ženskam in voditeljicam omogoči spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju in pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in prispevajo k temu; |
| --- | --- |

E.

ker je slaba zastopanost žensk, ki delajo na področju inovativnih tehnologij, kot je umetna inteligenca, zaskrbljujoča, saj lahko negativno vpliva na zasnovo, razvoj in uporabo teh tehnologij in povzroči ponavljanje obstoječih diskriminatornih praks in stereotipov ter razvoj „spolno pristranskih algoritmov“; ker prizadevanja za odpravo spolne pristranskosti, stereotipov in neenakosti v digitalnem sektorju niso zadostna; ker je vrzel med spoloma prisotna na vseh področjih digitalne tehnologije, zlasti v zvezi z umetno inteligenco in kibernetsko varnostjo, s čimer se bo v bližnji prihodnosti krepil razvoj digitalnega sektorja, naklonjenega moškim; ker je za odpravo teh pristranskosti potreben razvoj jasnih zahtev glede etike in preglednosti; ker lahko nepopolni in netočni sklopi podatkov in pomanjkanje podatkov, razčlenjenih po spolu, izkrivljajo obdelavo in utemeljitev v sistemih umetne inteligence in dodatno ogrozijo doseganje enakosti spolov v družbi; ker bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi edinstvene okoliščine evropskih malih in srednjih podjetij s posebnim poudarkom na njihovi velikosti, zmožnosti za izpolnjevanje novih zahtev in potencialu, ki ga imajo, da so dragoceni vir, da se dekletom, ženskam in voditeljicam omogoči spodbujanje enakosti spolov v izobraževanju in pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in prispevajo k temu;

| F. | ker so nove tehnologije, ki so pristranske glede na spol, etnično pripadnost, raso, barvo kože, jezik, vero ali nacionalno ali socialno poreklo, predvsem posledica nerazčlenjenih podatkov, pomanjkanja znanja na kraju samem in neupoštevanja vidika spola v raziskavah, kar lahko ima škodljive posledice za zdravje in dobro počutje žensk, zlasti tistih, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in za varnost izdelkov ter lahko negativno vpliva na osebni in poklicni razvoj žensk (15); |
| --- | --- |

F.

ker so nove tehnologije, ki so pristranske glede na spol, etnično pripadnost, raso, barvo kože, jezik, vero ali nacionalno ali socialno poreklo, predvsem posledica nerazčlenjenih podatkov, pomanjkanja znanja na kraju samem in neupoštevanja vidika spola v raziskavah, kar lahko ima škodljive posledice za zdravje in dobro počutje žensk, zlasti tistih, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in za varnost izdelkov ter lahko negativno vpliva na osebni in poklicni razvoj žensk (15);

| G. | ker lahko učitelji in starši z odvračanjem deklet od izbire in nadaljevanja študija in poklicne poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, utrdijo spolne stereotipe; ker spolni stereotipi močno vplivajo na izbiro predmetov; ker kulturno pogojeno odvračanje ter premajhna ozaveščenost in spodbujanje vzornic ovirajo in negativno vplivajo na priložnosti, ki jih imajo dekleta in ženske pri študiju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, pri povezanih poklicnih poteh in digitalnem podjetništvu, ter lahko vodijo v diskriminacijo in manj priložnosti za ženske na trgu dela; ker je treba več pozornosti nameniti dejavnikom, ki spodbujajo zanimanje deklet za naravoslovne, tehnološke, inženirske in matematične študijske smeri, z njimi povezane poklicne poti in digitalno podjetništvo ter pripomorejo k temu zanimanju, na primer s promoviranjem vzornic, učiteljev mentorjev in spodbujanja vrstniških skupin ter razvijanjem ustvarjalnosti in omogočanjem praktičnih izkušenj; |
| --- | --- |

G.

ker lahko učitelji in starši z odvračanjem deklet od izbire in nadaljevanja študija in poklicne poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, utrdijo spolne stereotipe; ker spolni stereotipi močno vplivajo na izbiro predmetov; ker kulturno pogojeno odvračanje ter premajhna ozaveščenost in spodbujanje vzornic ovirajo in negativno vplivajo na priložnosti, ki jih imajo dekleta in ženske pri študiju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, pri povezanih poklicnih poteh in digitalnem podjetništvu, ter lahko vodijo v diskriminacijo in manj priložnosti za ženske na trgu dela; ker je treba več pozornosti nameniti dejavnikom, ki spodbujajo zanimanje deklet za naravoslovne, tehnološke, inženirske in matematične študijske smeri, z njimi povezane poklicne poti in digitalno podjetništvo ter pripomorejo k temu zanimanju, na primer s promoviranjem vzornic, učiteljev mentorjev in spodbujanja vrstniških skupin ter razvijanjem ustvarjalnosti in omogočanjem praktičnih izkušenj;

| H. | ker bo kriza zaradi covida-19 verjetno trajno spremenila življenje v Evropi in vplivala na večino vidikov življenja ljudi, način opravljanja dela ter način študija in učenja, pri čemer bo imela digitalizacija pomembno vlogo; ker se zaradi covida-19 v času, ko so digitalne spretnosti bolj kot kdaj koli prej potrebne za delo, študij ali ohranjanje povezanosti, tudi povečuje digitalni razkorak med spoloma (16); ker hitra digitalna preobrazba ponuja številne priložnosti za spremembo vzorcev zaposlovanja, ki temeljijo na spolu, na številnih področjih pa lahko tudi nesorazmerno vpliva na zaposlovanje žensk; ker so ženske prisiljene prevzeti večji delež obveznosti v zvezi s starševstvom ali družino kot moški, zato bi morali vsi predlagani ukrepi upoštevati možnost uspešnega usklajevanja poklicnega in družinskega življenja žensk, tako da bi se v ta področja vključili moški; ker bodo meje med poklicnim in družinskim življenjem zaradi dela na daljavo vse manj jasne, ženske pa bi morale nositi največje breme usklajevanja kariere z dolžnostmi skrbi za družino; |
| --- | --- |

H.

ker bo kriza zaradi covida-19 verjetno trajno spremenila življenje v Evropi in vplivala na večino vidikov življenja ljudi, način opravljanja dela ter način študija in učenja, pri čemer bo imela digitalizacija pomembno vlogo; ker se zaradi covida-19 v času, ko so digitalne spretnosti bolj kot kdaj koli prej potrebne za delo, študij ali ohranjanje povezanosti, tudi povečuje digitalni razkorak med spoloma (16); ker hitra digitalna preobrazba ponuja številne priložnosti za spremembo vzorcev zaposlovanja, ki temeljijo na spolu, na številnih področjih pa lahko tudi nesorazmerno vpliva na zaposlovanje žensk; ker so ženske prisiljene prevzeti večji delež obveznosti v zvezi s starševstvom ali družino kot moški, zato bi morali vsi predlagani ukrepi upoštevati možnost uspešnega usklajevanja poklicnega in družinskega življenja žensk, tako da bi se v ta področja vključili moški; ker bodo meje med poklicnim in družinskim življenjem zaradi dela na daljavo vse manj jasne, ženske pa bi morale nositi največje breme usklajevanja kariere z dolžnostmi skrbi za družino;

| I. | ker je treba še naprej spodbujati politike za povečanje udeležbe žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter umetne inteligence in sprejeti pristop na več ravneh za odpravo vrzeli med spoloma na vseh ravneh izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem sektorju; ker je le malo držav članic vključilo določbe o enakosti spolov na področju raziskav in inovacij, napredek pri vključevanju načela enakosti spolov v nacionalne raziskovalne programe pa je počasen; |
| --- | --- |

I.

ker je treba še naprej spodbujati politike za povečanje udeležbe žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter umetne inteligence in sprejeti pristop na več ravneh za odpravo vrzeli med spoloma na vseh ravneh izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem sektorju; ker je le malo držav članic vključilo določbe o enakosti spolov na področju raziskav in inovacij, napredek pri vključevanju načela enakosti spolov v nacionalne raziskovalne programe pa je počasen;

| J. | ker je treba spodbujati in podpirati večje podjetništvo med ženskami ter razvijati okolje, v katerem lahko podjetnice uspevajo in se spodbuja podjetništvo; ker podatki o podjetništvu v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije kažejo na še večjo marginalizacijo žensk; ker je vrzel med spoloma v zagonskih podjetjih in naložbah tveganega kapitala podobno izrazita; ker dekleta v srednji šoli in na univerzi običajno vpišejo manj predmetov s področja IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zato na teh področjih dela veliko manj žensk, prav tako pa je manj ustanoviteljic in lastnic zasebnih podjetij in zagonskih podjetij; ker je med ustanovitelji zagonskih podjetij le 17 % žensk; ker zagonska podjetja v lasti žensk v povprečju prejmejo 23 % manj sredstev kot tista, ki jih vodijo moški; ker je 30 % vseh podjetnikov v Evropi žensk, a prejmejo le 2 % razpoložljivih nebančnih finančnih sredstev (17); ker se zdi, da je ta številka v luči pandemije padla na 1 %; |
| --- | --- |

J.

ker je treba spodbujati in podpirati večje podjetništvo med ženskami ter razvijati okolje, v katerem lahko podjetnice uspevajo in se spodbuja podjetništvo; ker podatki o podjetništvu v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije kažejo na še večjo marginalizacijo žensk; ker je vrzel med spoloma v zagonskih podjetjih in naložbah tveganega kapitala podobno izrazita; ker dekleta v srednji šoli in na univerzi običajno vpišejo manj predmetov s področja IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zato na teh področjih dela veliko manj žensk, prav tako pa je manj ustanoviteljic in lastnic zasebnih podjetij in zagonskih podjetij; ker je med ustanovitelji zagonskih podjetij le 17 % žensk; ker zagonska podjetja v lasti žensk v povprečju prejmejo 23 % manj sredstev kot tista, ki jih vodijo moški; ker je 30 % vseh podjetnikov v Evropi žensk, a prejmejo le 2 % razpoložljivih nebančnih finančnih sredstev (17); ker se zdi, da je ta številka v luči pandemije padla na 1 %;

Splošne opombe

| 1. | meni, da je glede na precejšnjo razliko v plačilu med spoloma v EU, dejstvo, da bodo ženske verjetno imele nizko plačo in opravljale službe s skrajšanim delovnim časom ter imele drugače prekarne zaposlitve, naraščajoče povpraševanje po strokovnih delavcih s področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter pomen poklicnih poti na teh področjih za prihodnost evropskega gospodarstva povečanje deleža žensk v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ključnega pomena za uresničevanje pravic in potenciala žensk ter za izgradnjo bolj trajnostnega in vključujočega gospodarstva in družbe z znanstvenimi, digitalnimi in tehnološkimi inovacijami; poudarja, da je visoka raven znanj in spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ključnega pomena za proces inovacij na najnaprednejših področjih informacijsko-komunikacijske tehnologije, kot sta umetna inteligenca in kibernetska varnost, ter bo vse pomembnejša za konkurenčnost EU na svetovnih trgih; zato poudarja, da lahko polni potencial spretnosti, znanja in kvalifikacij žensk na teh področjih pomaga spodbuditi evropsko gospodarstvo in podpreti cilje, opredeljene v različnih politikah EU, zlasti v evropskem zelenem dogovoru in digitalni agendi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja, da bi moral biti glavni cilj odprava vseh ovir, zlasti socialno-kulturnih, psiholoških in pedagoških ovir, ki omejujejo interese, želje in izbire žensk in deklet, vključno s spolnimi stereotipi, diskriminacijo na podlagi spola ter kombinacijo bioloških in socialnih dejavnikov, zlasti materinstva in najbolj odločilnih obdobij na poklicni poti žensk, brez ogrožanja svobode žensk pri odločanju; spodbuja države članice, naj v ustreznih nacionalnih ali regionalnih akcijskih načrtih ali strategijah za enakost spolov z ustreznimi spodbudami motivirajo ženske in dekleta pri študiju in na poklicni poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; meni, da bi moral biti cilj teh akcijskih načrtov ali strategij med drugim povečati enakost spolov z osredotočanjem na odpravo spolnih stereotipov, olajšanje dostopa do izobraževanja in kvalifikacij, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, enake možnosti, zagotavljanje zdravega in varnega delovnega okolja in okolja za študij za ženske, nediskriminacijo na trgu dela, ozaveščanje o spolnih predsodkih in stereotipih v vseh sektorjih, povezanih z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, uvedbo obveznih politik preglednosti plačil, izvajanje ničelne tolerance do spolnega nadlegovanja in povečevanje prepoznavnosti ženskih vzornic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja, da spolni stereotipi, kulturno pogojeno odvračanje ter premajhna ozaveščenost in spodbujanje vzornic ovirajo in negativno vplivajo na priložnosti, ki jih imajo dekleta in ženske pri študiju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, na povezanih poklicnih poteh in pri digitalnem podjetništvu, ter lahko vodijo v diskriminacijo in manj priložnosti za ženske na trgu dela; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno potrjuje pomen vključevanja ozaveščenosti o pristranskosti glede na spol v vse ustrezne sektorje, vključno z začetnim in stalnim usposabljanjem učiteljev; poudarja, da je treba obravnavati strukturne ovire, kot so socialno-ekonomske prikrajšanosti ter negativno delovno okolje in pogoji za ženske, ki dekletom in ženskam preprečujejo vstop na področje, kjer prevladujejo moški, in da je treba povečati prepoznavnost doslej podcenjenih vzornic, da bi spodbudili ženske in dekleta; poziva Komisijo, naj uvede in podpre kampanje ozaveščanja ter druge programe in pobude za zmanjšanje teh ovir v akademskem svetu; poudarja, da bi ukrepi za enakost spolov, kot so odprava spolnih stereotipov v izobraževanju, ozaveščanje, promocija predmetov naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike za dekleta in ženske ter poklicno usmerjanje, pri katerem bi se dekleta spodbujalo, da razmišljajo o študiju na področjih, kjer prevladujejo moški, povečali število žensk, ki diplomirajo iz predmetov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj se borijo proti segmentaciji trga dela po spolu pri poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike z vlaganjem v formalno, priložnostno in neformalno izobraževanje ter vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje za ženske, da bi jim zagotovili dostop do visokokakovostnih delovnih mest in možnosti za prekvalifikacijo in strokovno izpopolnjevanje za potrebe na trgu dela v prihodnosti, in prekinejo začarani krog segregacije dela po spolu; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo politične ukrepe, ki bodo v celoti vključevali razsežnost spola, s kampanjami ozaveščanja, usposabljanjem, šolskimi učnimi načrti in zlasti poklicnim usmerjanjem, da bi spodbudili podjetništvo, naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko ter digitalno izobraževanje za dekleta že od zgodnjega otroštva in bi odpravili obstoječe stereotipe na področju izobraževanja in zagotovili, da bo več žensk prišlo v sektorje v razvoju in dobro plačane sektorje; poudarja, da je treba vključiti medije, vključno z družbenimi mediji, da bi spodbudili uporabo vključujočega jezika in preprečili stereotipe, ki vodijo k oblikovanju mnenj proti udeležbi deklet in njihovemu zanimanju za izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva k izboljšanju zmogljivosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter zagotavljanju enakega dostopa do njih; poziva k posebnim štipendijam za dekleta in ženske, ki želijo nadaljevati poklicno pot v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj posebej upoštevajo položaj žensk in deklet iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, kot so invalidne osebe ali tiste, ki živijo v najbolj oddaljenih regijah ali na podeželju, ženske v revščini, matere samohranilke, študentke v negotovem položaju, migrantke in Rominje, ter jim zagotovijo popoln dostop do digitalnega izobraževanja in vključitev vanj ter poklicne poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da se prepreči povečanje digitalnega razkoraka; poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju svojih akcijskih načrtov namenijo posebno pozornost presečni diskriminaciji in predsodkom zaradi etnične pripadnosti, vere, spolne usmerjenosti, starosti ali invalidnosti; poziva Komisijo in države članice, naj zberejo primerljive in usklajene podatke za spremljanje napredka žensk iz različnih socialno-ekonomskih okolij ali drugačnega rasnega in etničnega porekla na vseh ravneh izobraževanja, tudi v zvezi z njihovimi izbirami poklicne poti in razvojem, pri čemer naj se osredotočijo na neenakosti v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki ter v digitalnem sektorju, kar bo pripomoglo k spremljanju učinka politik in deležnikom omogočilo, da prepoznajo pomanjkljivosti in temeljne vzroke zanje; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi razširili kazalnike, ki se uporabljajo za pregled stanja o ženskah na digitalnem področju, tako da bodo vključevali informacije in podatke o ženskah v izobraževanju in poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ter naj razvije sklop orodij, ki bo vključeval metodologije, kazalnike in okvire za pripravo natančnejših podatkov in izboljšanje uporabe obstoječih informacij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj v celoti podprejo pobude Komisije za ozaveščanje o digitalnih priložnostih, kot so pristop „ni okrogle mize brez žensk“, evropski teden programiranja, koalicije za digitalno pismenost in delovna mesta, nagrada EU za inovatorke, pobude #SaferInternet4EU po vsej Evropi in program znanj in spretnosti za Evropo; |
| --- | --- |

7.

Izobraževanje

| 8. | pozdravlja akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–027 in njegove ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter upa, da bo prispeval k razvoju privlačnejših in ustvarjalnejših načinov za spodbujanje deklet k študiju s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter za krepitev samozavesti žensk v zvezi z njihovimi digitalnimi spretnostmi; poudarja, da je med diplomanti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike le 36 % deklet (18), čeprav so na področju digitalne pismenosti uspešnejše od fantov (19); poudarja, da imajo dekleta, ki asimilirajo spolne stereotipe, nižjo stopnjo samoučinkovitosti in manj zaupanja v svoje sposobnosti kot fantje ter da samoučinkovitost močno vpliva tako na rezultate izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike kot na želje po poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poudarja, da se zdi, da dekleta s starostjo izgubljajo zanimanje za predmete naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, kar kaže, je treba ukrepati že v predšolskem obdobju in v osnovni šoli, da bi ohranili zanimanje deklet za ta področja in se borili proti škodljivim stereotipom o vlogi spolov za dekleta in fante; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo nove kanale za povezovanje z dekleti in zagotovijo, da bo digitalno izobraževanje doseglo vse, učitelje pa naj priznajo kot gonila kulturnih sprememb in vlagajo vanje glede na njihov potencial za spodbujanje neprekinjenega sodelovanja deklet v znanosti v šolah; predlaga, da bi se morala ta prizadevanja okrepiti z oblikovanjem skupnih smernic za države članice, da bi izboljšali znanje in spretnosti tistih, ki so začeli srednješolsko izobraževanje; poziva k učinkoviti uporabi sredstev, programov in strategij EU, vključno s programom Erasmus+, Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) in programom za digitalno Evropo, da bi dekleta dejavno spodbudili k študiju na področju IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter zagotovili učinkovito podporo za vseživljenjsko učenje in usposabljanje s sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva, naj se enakost spolov ustrezno vključi v prihodnjo strategijo in politike EU za mlade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da mora imeti visokokakovostno, vključujoče in nediskriminatorno digitalno izobraževanje pomembno vlogo pri povečanju udeležbe deklet in žensk na področjih IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter odpravljanju digitalnega razkoraka med spoloma; poudarja, da mora digitalno izobraževanje poskrbeti za boljšo digitalno vključenost in digitalno pismenost ter zagotoviti enako udeležbo deklet in žensk v digitalni dobi; poudarja, kako pomembno je zagotoviti vključevanje vidika spola v izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na vseh ravneh, vključno z zunajšolskim, priložnostnim in neformalnim izobraževanjem, in sicer tudi za pedagoško osebje; zato poziva k specifičnim strategijam, ki bodo primerne starosti; spodbuja države članice, naj spodbujajo izobraževanje na področju računalništva v nacionalnih učnih načrtih, in poziva izobraževalne ustanove, naj vključijo predmete robotike, kodiranja, IKT in programiranja v zgodnejši fazi predšolskega in osnovnošolskega izobraževanja, da bi dekleta in učenke spodbudili k udeležbi pri pouku matematike, kodiranja, IKT in naravoslovnih predmetov v šoli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda vloge šol in učiteljev pri odpravljanju razlik med spoloma v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter poudarja vlogo izobraževanja pri spodbujanju prisotnosti deklet na tečajih, povezanih s področjem naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ter pri določanju meril za spremljanje zaposlovanja in zadržanja žensk; poziva države članice, naj vlagajo v razvoj znanj in spretnosti osnovnošolskih in srednješolskih učiteljev naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi jim pomagali razumeti in obravnavati nezavedne predstave pri njihovih učnih praksah in ocenah ter enako vključevati vse učence; poudarja, da morajo države članice v gibanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vključiti celoten učiteljski kader in učitelje vključiti kot nosilce sprememb; predlaga, naj izobraževalne ustanove pripravijo načrte za enakost, da bi spodbujali uravnoteženo zastopanost spolov med učitelji; poziva k izboljšanju učnih načrtov in učnega gradiva na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi se bolj spodbujala enaka udeležba na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva k boljšemu poklicnemu usmerjanju ter k novim in ustvarjalnim načinom, s katerimi bi študentke spodbudili k razmisleku o poklicni poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti učiteljev in poklicnih svetovalcev, da bi dekleta, ki se zanimajo za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko, spodbudili k tej poklicni poti, saj večja ozaveščenost o stereotipih in razlikah med spoloma na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike predavateljem in poklicnim svetovalcem omogoča, da razumejo ovire, s katerimi se srečujejo njihovi študenti, zagotovijo enako udeležbo pri urah naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter spodbujajo študentke za poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da pri vsebinah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v šolah, na univerzah in na delovnih mestih prevladujejo moški učitelji in drugo moško osebje, zaradi česar ni vzornic možnosti za usmerjanje in mentorstvo pa so omejene; spodbuja vključevanje vidika spola v osnovnošolsko, srednješolsko in terciarno izobraževanje z izobraževalno vsebino, ki upošteva različnost spolov, usposabljanjem učiteljem in učnimi načrti ter poziva odbore in institucije, ki sodelujejo pri zaposlovanju, naj spodbujajo uravnoteženo zastopanost spolov, da bi se izognili „učinku izobčenca“; poudarja, da so potrebne naložbe v izobraževanje in usposabljanje z zaposlovanjem in izbirnimi postopki, ki upoštevajo različnost spolov, v vseh sektorjih izobraževanja, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v novih digitalnih sektorjih, kjer so ženske premalo zastopane; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo privlačnejše in bolj ustvarjalne načine za predstavitev vzornic z uspešno poklicno potjo na področju IKT in področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, da bi okrepili samozavest deklet pri digitalnih znanjih in spretnostih ter jih spodbudili k študiju na področjih IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba obravnavati finančno izobraževanje, vključno s simulacijami finančnih praks, in njegovo povezavo z razliko v pokojninah med spoloma; poudarja, da bo izobraževanje mlajših žensk o stvareh, kot je razlika v plačilu med spoloma, utrlo pot prihodnosti, ki bo polna žensk, samozavestnih na področju financ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da bi moralo vsako dekle imeti možnost izkoristiti boljši dostop do vrhunskih digitalnih učnih rešitev ter imeti orodja in biti deležno spodbud za interakcijo z digitalnimi tehnologijami kot uporabnica in ustvarjalka; poziva države članice, naj upoštevajo stalne pomisleke glede tveganja nadaljnjega širjenja covida-19 in naj obravnavajo pomanjkanje opreme IKT in nezmožnost povezljivosti za ranljive študente iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, kot so dekleta na podeželskih ali težko dostopnih območjih, ter razvijejo orodja za zagotavljanje polnega dostopa do digitalnega izobraževanja in njegovega nemotenega delovanja; poudarja, da so potrebni posebni programi financiranja za šole na podeželju, ki vse pogosteje ostanejo brez finančnih sredstev za napredne tehnologije, ki jih številna mestna šolska okrožja jemljejo kot samoumevne; poleg tega poziva k večji podpori predavateljem v podeželskih šolskih sistemih, da bi jim pomagali pri izvajanju učnih načrtov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike s posebnim poudarkom na usposabljanju, orodjih in infrastrukturi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen razvoja mrež za strokovnjakinje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike za obsežne komunikacijske kampanje, ki bi pomagale spremeniti dojemanje žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike in te povezati z dekleti prek poklicne podpore, usposabljanja za pridobivanje znanj in spretnosti in mreženja; izreka pohvalo različnim izobraževalnim pobudam, namenjenim podpori deklet in spodbujanju žensk v digitalnem gospodarstvu, vključno z uporabo viralnih zgodb v družbenih medijih, poklicnimi mrežami, ki jih organizirajo ženske, za ženske in pobudami tehnoloških podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj na vseh ravneh izobraževanja vzpostavijo mentorske programe z vzornicami na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva Komisijo, naj pri uvajanju pripravništev za digitalne priložnosti sprejme ciljno usmerjen pristop glede na spol, da bi se mladim ženskam iz različnih okolij omogočilo, da pridobijo praktične digitalne izkušnje ter izkušnje iz IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike na področjih, za katera obstaja povpraševanje na trgu dela, ter močno spodbuja promocijo pripravništev v podjetjih s področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike v času izobraževanja; spodbuja države članice, naj oblikujejo pobude za podporo prehodu deklet iz šolanja v zaposlitev, kot so poklicno usmerjanje v šoli, vajeništvo in programi za pridobivanje delovnih izkušenj, da bi podprli prihodnje želje deklet in ustvarili poti za njihov prehod v delovno silo na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je Svet v sklepih iz maja 2015 o načrtu za evropski raziskovalni prostor za obdobje 2015–2020 Komisijo in države članice neuspešno pozval, naj začnejo nacionalno zakonodajo o enakosti prenašati v učinkovite ukrepe, da bi se borili proti neravnovesjem med spoloma v raziskovalnih institucijah in organih odločanja ter vidik spola bolje vključili v raziskovalne in razvojne politike, programe in projekte; priznava cilj Komisije, da z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo spodbudi udeležbo žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter podpre koalicijo EU za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko pri razvoju visokošolskih učnih načrtov, ki bi ženske privabljali k inženirstvu in IKT; obžaluje dejstvo, da imajo ženske še vedno neenak dostop do raziskovalnih položajev, financiranja in objavljanja in da na področju znanosti in v akademskem okolju kljub veljavnim pravnim določbam glede enakega obravnavanja in nediskriminacije na trgu dela v EU in državah članicah, tudi o enakem plačilu, plačne razlike med spoloma še niso urejene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja številne primere spolnega nadlegovanja, ki so jih med visokošolskim izobraževanjem utrpele študentke na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ter poziva države članice in izobraževalne ustanove, naj uvedejo politiko ničelne strpnosti do spolnega nadlegovanja, se dogovorijo o strogih kodeksih ravnanja in protokolih, ustvarijo varne in zasebne kanale za prijavo za ženske in dekleta ter o vseh primerih spolnega nadlegovanja obvestijo pristojne organe; poziva Komisijo, države članice in izobraževalne ustanove, naj sprejmejo preventivne ukrepe in ustrezne sankcije za storilce, ki izvajajo spolno nadlegovanje, da bi obravnavali spolno nadlegovanje v šolah in izobraževalnih ustanovah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter poklicne priložnosti, ki upoštevajo vidik spola, vključiti v nacionalne razvojne načrte in politike za izobraževalni sektor, IKT in znanost; |
| --- | --- |

17.

Poklicne poti

| 18. | obžaluje, da se ženske na poklicni poti soočajo z nesorazmerno več ovirami kot moški, in sicer zaradi neustreznega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter bolj pogoste neplačane nege v večini gospodinjstev; ugotavlja, da je pandemija covida-19 še poslabšala položaj žensk, ki so morale usklajevati nadure pri delu na daljavo, skrb za otroke in neplačano nego; obžaluje še posebej negativen vpliv kulture „neprekinjene povezanosti“ na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja delavcev z obveznostmi oskrbe, ti delavci pa so običajno ženske; poziva javne in zasebne institucije, naj zagotovijo, da se bodo pri delu na daljavo upoštevale ovire pri ohranjanju boljše usklajenega poklicnega in zasebnega življenja ter spoštovala pravica do odklopa, in sprejmejo družinam prijazne politike; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje politike ničelne tolerance do spolnega nadlegovanja, boljšega porodniškega dopusta, bistveno več in daljšega očetovskega dopusta ter plačanega in neprenosljivega starševskega dopusta, ki bo ženskam in moškim omogočil, da vzamejo dopust za nego svojih otrok, ter naj se borijo proti normi, v skladu s katero je ženska tista, ki prekine poklicno pot, da bi premostili veliko oviro za napredovanje žensk na poklicni poti ter zagotovili prilagodljiv delovni čas, varstvo otrok na kraju dela in delo na daljavo; poziva države članice, naj v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (20), Komisijo pa poziva, naj jo učinkovito spremlja; poziva Komisijo in države članice, naj dodobra ocenijo vzroke in dejavnike, ki vodijo k visokemu osipu žensk s poklicnih poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, po potrebi oblikujejo priporočila za delovanje, ki bi to preprečilo, ter zasnujejo mehanizme in programe za vključevanje žensk in deklet v pobude za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje in v ta namen sprejmejo ustrezne politike in ukrepe; poudarja, da se zaradi covida-19 odpira novo poglavje v svetu dela, izobraževanja, upravljanja in vsakdanjega življenja, ter je poudaril poseben pomen digitalne pismenosti ter spretnosti in znanj ter potrebo po novih pogojih za delo na daljavo, kjer se je med pandemijo in zaprtji zaradi nje pokazal velik razkorak med spoloma; poudarja, da je nujno treba spodbujati uravnoteženo zastopanost spolov v digitalnem sektorju glede na to, kako ljudje in podjetja uporabljajo IKT in druge digitalne tehnologije za delo in komunikacijo v novi digitalni družbi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je izjemno pomembno imeti več vzornic in povečati število žensk na vodstvenih položajih v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poudarja, da padajoči odstotek žensk na višjih položajih negativno vpliva na zaposlovanje žensk, kar dodatno zmanjšuje možnost, da bi bile ženske imenovane na višje položaje; obžaluje, da so ženske premalo zastopane na vodstvenih položajih na delovnih mestih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in poudarja, da je nujno treba spodbujati enakost spolov na vseh ravneh odločanja v podjetništvu in upravljanju; poudarja, da raznolikost spolov v upravnih odborih in na položajih odločanja izboljša uspešnost podjetij zaradi širšega spektra znanja, odnosov in izkušenj; obžaluje, da je v hierarhiji univerz in šol v Evropi prisotna horizontalna in vertikalna spolna segregacija; opozarja, da so ženske še posebej slabo zastopane na najvišjih akademskih položajih in položajih odločanja v akademskih ustanovah in na univerzah, kar kaže na obstoj steklenega stropa – nevidnih ovir zaradi predsodkov, ki ženskam preprečujejo, da bi zasedale odgovorne položaje; poziva Svet in države članice, naj sprejmejo predlagano direktivo o zastopanosti žensk v upravnih odborih in določijo cilje za uravnoteženo zastopanost spolov v organih odločanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da razlika v plačilu med spoloma ostaja dejstvo in je še izrazitejša v sektorjih, v katerih prevladujejo moški, kot so IKT in tehnološka podjetja (21); poziva vse akterje, naj izvajajo preglednost plačil; poziva Svet, naj odpravi blokado predlagane direktive o izvajanju načela enake obravnave oseb ne glede na veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, katere cilj je razširiti zaščito pred diskriminacijo s pomočjo horizontalnega pristopa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vse ustrezne deležnike, naj obravnavajo diskriminacijo pri svojih praksah zaposlovanja in uvedejo kvote za spodbujanje vključevanja žensk, zlasti žensk iz različnih rasnih in etničnih okolij, invalidk in oseb LGBTI+; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja vzpostavitev vključujočega dialoga z ustreznimi deležniki, kot so zasebna podjetja, nevladne organizacije, strokovna združenja in instituti, državne institucije, regionalni in lokalni organi, oblikovalci politik in predstavniki civilne družbe, da se uskladijo in obravnavajo manjkajoče povezave za spodbujanje žensk na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poudarja, da bi bilo treba glede na izjemen pomen boja proti kulturnim in socialnim stereotipom v zvezi s sposobnostmi in vlogami žensk v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike sprejeti ciljno usmerjene ukrepe za spodbujanje enakosti spolov, kot so zakonodaja o vključevanju vidika spola ali politike, na primer finančne spodbude ali drugi ukrepi, da bi povečali udeležbo deklet v izobraževanju in na poklicnih poteh na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva, naj se zagotovijo spodbude za podjetja, ki podpirajo vzornice, programe mentorstva in poklicne poti, ter se poveča prepoznavnost žensk; priznava bistveno vlogo nekaterih izvršnih direktorjev in višjih vodstvenih delavcev pri odpravljanju digitalnega razkoraka med spoloma z razvojem podjetniških politik, katerih cilj je boj proti digitalnim stereotipom v zvezi s spolom, spodbujanje vzornikov, motiviranje žensk za raziskovanje študij na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, spodbujanje prekvalificiranja ali strokovnega izpopolnjevanja žensk, spodbujanje mentorskih shem in izboljšanje podobe delovnih mest na področju IKT; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo z vsemi poslovnimi partnerji na področjih IKT ter digitalnega, telekomunikacijskega, medijskega, avdiovizualnega in tehnološkega sektorja, da bi spodbujali vključujočo delovno kulturo in okolje, ki bosta uravnotežena glede na spol, vključno z uvedbo ukrepov, kot so kampanje ozaveščanja za spodbujanje enakosti spolov v zasebnih sektorjih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter javno-zasebnih partnerstvih za olajšanje dostopa do trga dela na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike za študente, ki so nedavno diplomirali, s spodbujanjem programov vajeništva in pripravništva za dekleta in mlade ženske, da se okrepi njihov prehod na trg dela s spodbudami, kot so mentorstva ter štipendije za prikrajšana dekleta, in javno-zasebnimi partnerstvi med izobraževalnimi sistemi, vladami in podjetji, ki delajo na področju novih tehnologij, kot so 3D tehnologije, umetna inteligenca, nanotehnologija, robotika in genska terapija, ter s tem namenom delijo informacije in dobre prakse v državah članicah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja povezavo med razkorakom med spoloma in razliko v pokojninah; zato poziva države članice, naj to obravnavajo in zmanjšajo ter sprejmejo nadaljnje ukrepe za zagotovitev ustreznega dostopa žensk do izobraževanja ter njihovih možnosti za ekonomsko neodvisnost in priložnosti za poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

23.

Digitalni sektor

| 24. | obžaluje, da razlike med spoloma obstajajo na vseh področjih digitalne tehnologije, vendar je še posebej zaskrbljen zaradi razkoraka med spoloma v inovativnih tehnologijah, kot sta področji umetne inteligence in kibernetske varnosti, kjer povprečna svetovna prisotnost žensk znaša 12 % oziroma 20 % (22); predlaga, da se več pozornosti in podpore nameni redko poseljenim in zlasti podeželskim območjem, kjer se te razmere slabšajo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je kakovost uporabljenih podatkovnih nizov bistvena za učinkovitost tehnologij umetne inteligence, da umetna inteligenca ne sme krepiti neenakosti med spoloma in spolnih stereotipov s preoblikovanjem pristranskosti in predsodkov iz analognega v digitalno področje na podlagi algoritmov ter da lahko umetna inteligenca znatno prispeva k spodbujanju enakosti spolov, če se razvije ustrezen pravni okvir ter se odpravijo zavedni in nezavedni predsodki; poudarja, da je ena od najbolj kritičnih pomanjkljivosti umetne inteligence povezana z nekaterimi vrstami predsodkov, kot so predsodki na podlagi spola, starosti, invalidnosti, veroizpovedi, rasnega ali etničnega porekla, socialnega ozadja ali spolne usmerjenosti, ki so posledica pristranskosti ljudi; ugotavlja, da nove tehnologije marginalizirajo ženske s presečno diskriminacijo, na primer temnopolte ženske zaradi napak v tehnologiji prepoznavanja obrazov; poudarja, da so potrebne raznolike skupine razvijalcev in inženirjev, ki bodo sodelovali s ključnimi družbenimi akterji, da ne bi spolne in kulturne pristranskosti nenamerno vključili v algoritme, sisteme in aplikacije umetne inteligence; podpira pripravo izobraževalnih učnih načrtov in dejavnosti ozaveščanja javnosti glede družbenih, pravnih in etičnih posledic umetne inteligence; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse možne ukrepe, da bi preprečili takšno pristranskost in zagotovili popolno varstvo temeljnih pravic; poudarja, da je treba pred uvedbo tehnologije umetne inteligence v sektorjih z visokim tveganjem, zlasti na področju zdravja, razviti infrastrukturo za človeški nadzor in da je treba vključiti strokovnjake za enakost spolov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se zaveda, da je lahko umetna inteligenca, če ne vključuje nezavednih predsodkov, učinkovito orodje za premagovanje neenakosti in stereotipov med spoloma z razvojem nepristranskih algoritmov z vgrajeno etičnostjo, ki prispeva k splošni pravičnosti in blaginji; izpostavlja, kako pomemben je skupni evropski pristop k etičnim vidikom umetne inteligence; poleg tega poudarja, da morata politika in zakonodaja EU na področju umetne inteligence spoštovati evropske vrednote, pogodbe in zakonodajo EU ter načela evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva, naj bosta umetna inteligenca in avtomatizacija socialno odgovorni in zasnovani tako, da nam bosta omogočali premagovanje neenakosti, vključno z diskriminacijo na podlagi spola, in obravnavanje izzivov, s katerimi se soočajo ženske, kot so neplačano negovalno delo, razlike v plačilu med spoloma, kibernetsko ustrahovanje, nasilje na podlagi spola in spolno nadlegovanje, trgovina z ljudmi, kršitve spolnih in reproduktivnih pravic ter premajhna zastopanost na vodstvenih položajih; poziva, naj umetna inteligenca in avtomatizacija prispevata h krepitvi zdravja in gospodarske blaginje žensk, enakim možnostim, pravicam delavcev in socialnim pravicam, kakovostnemu izobraževanju, zaščiti otrok, kulturni in jezikovni raznolikosti, enakosti spolov, digitalni pismenosti, inovativnosti in ustvarjalnosti, vključno z dostopom do financiranja, visokošolskega izobraževanja in priložnosti za prožno delo; poziva Komisijo, naj pristojnim organom držav članic pomaga, da bodo posebno pozornost namenili novim oblikam nasilja na podlagi spola, kot sta kibernetsko nadlegovanje in kibernetsko zalezovanje (23), ter izvajali tekoče ocene in učinkoviteje obravnavali te težave; |
| --- | --- |

27.

Podjetništvo in dostop do financiranja

| 28. | obžaluje, da so ženske premalo zastopane v zagonskih podjetjih, ki temeljijo na inovacijah, ter opozarja na pristranskost glede na spol in sistemske pomanjkljivosti, ki obstajajo v socialnih strukturah, zlasti tiste v stičišču področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike in podjetništva; meni, da je izjemno pomembno imeti več vzornic in povečati število žensk na vodstvenih položajih v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo politike, ki bodo podpirale in sprostile podjetniški potencial žensk, ki so še vedno neizkoriščen vir gospodarske rasti, inovacij in ustvarjanja delovnih mest, naj zagotovijo več in boljše informacije o podjetništvu kot privlačni poklicni možnosti, zlasti za mlade ženske v šoli, ter izvajajo javne politike, ki spodbujajo podjetništvo žensk; meni, da je okrevanje po pandemiji covida-19 velika priložnost za napredek podjetnic, da bi jim omogočili obnovo naših gospodarstev in družb; poudarja, da bo resnično okrevanje po pandemiji covida-19 uspešno le, če bomo dosegli bolj zeleno, pravičnejšo in z vidika spolov bolj enakopravno Evropo in če bo zagotovljeno ustrezno vključevanje vidika spola v sklade EU za okrevanje, hkrati pa bo zagotovljeno, da bodo ženske v celoti izkoristile ugodnosti v smislu zaposlovanja in podjetništva v sektorjih, v katerih so bile in so še vedno znatno premalo zastopane, vključno z digitalno tehnologijo, umetno inteligenco, IKT in naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je premajhna zastopanost žensk, odgovornih za naložbene odločitve v družbah tveganega kapitala, pomemben vzrok za trajno vrzel v financiranju zagonskih in drugih podjetij, ki jih vodijo ženske; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo možnosti financiranja s posojili in lastniškim financiranjem za ustanoviteljice zagonskih podjetij in inovatorke iz skladov in programov EU, naj ženskam olajšajo dostop do obstoječih skladov, ustvarijo namenske sklade ter iščejo nove in inovativne načine, da ženske finančno podpirajo in jim pomagajo pri premagovanju ovir, s katerimi se srečujejo; poziva, naj se v zvezi z dostopom do mikrofinanciranja vključi tudi Evropska investicijska banka; priznava potrebo po kampanjah ozaveščanja in obveščanja o možnostih financiranja EU za zagotavljanje prilagojene podpore lastnicam podjetij in podjetnicam; poziva, naj se evropska mreže poslovnih angelov in evropska mreža mentorjev za podjetnice še naprej širita, tudi s spodbujanjem srečanj inovatork, tehnoloških strokovnjakinj in vlagateljic, da bi spodbudili in povečali inovacije in financiranje za podjetja, ki jih vodijo ženske; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja pobudo Komisije o uvedbi nagrade EU za inovatorke, ki se vsako leto podeli evropskim ženskam, ki so ustanovile uspešno podjetje in na trg uvedle inovacijo; poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo dodatne načine za spodbujanje večjega števila žensk k ustanavljanju lastnih podjetij in počastijo navdihujoče ženske na področju inovacij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo izjavo o zavezah glede ženske na digitalnem področju, sprejeto aprila 2019, in pripravijo konkretne ukrepe za spodbujanje enakosti spolov v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, vključno z uvedbo evropskega dneva deklet na področjih IKT in naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; poziva Komisijo, naj spremlja prizadevanja in ukrepe držav članic in o njih poroča ter zagotovi izmenjavo informacij in dobrih praks; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL C 316, 22.9.2017, str. 173.

(2)  UL C 349, 17.10.2017, str. 56.

(3)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(4)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0026.

(6)  Študija – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – državljanske pravice in ustavne zadeve, 15. april 2020.

(7)  Študija, ki jo je za Generalni direktorat za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo pri Evropski komisiji pripravil iclaves.

(8)  Eurostat, Statistični podatki o visokošolskem izobraževanju, pridobljeni septembra 2020.

(9)  Eurostat, Človeški viri v znanosti in tehnologiji, letni povprečni podatki za obdobje 2016–2020.

(10)  Evropska komisija: pregled stanja o ženskah na digitalnem področju v letu 2020.

(11)  International Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018 (Mednarodna študija računalniške in informacijske pismenosti 2018).

(12)  O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. in drugi, Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM (Razlike med spoloma pri individualnih razlikah pri akademskih ocenah ne ustrezajo pričakovanim vzorcem za STEM), Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13)  Evropski inštitut za enakost spolov, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (Gospodarske koristi enakosti spolov v EU: kako enakost spolov pri izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vodi h gospodarski rasti), 2017.

(14)  Agencija EU za temeljne pravice, Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), 2014.

(15)  Poročilo strokovne skupine „Innovation through gender“, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research (Spolno osnovane inovacije: kako analiza spolov prispeva k raziskavam), Generalni direktorat za raziskave in inovacije, Evropska komisija, 2013.

(16)  Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate (Premostitev digitalnega razkoraka med spoloma: vključevanje, izpopolnjevanje, inovacije), 2018.

(17)  Evropska komisija in Evropska investicijska banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Financiranje podjetnic: kako okrepiti rast), 2018.

(18)  Evropska komisija, She Figures 2018 (Poročilo o ženskah za leto 2018).

(19)  International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018 (Mednarodna študija računalniške in informacijske pismenosti (ICILS) 2018).

(20)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

(21)  Lambrecht, A. in Tucker, C. E., Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads (Algoritemska pristranskost? Empirična študija o očitni diskriminaciji na podlagi spola v prikazu kariernih oglasov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike), Management Science, letnik 65, št. 7, 2019, str. 2970.

(22)  Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. in drugi, Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011 (Razumevanje spreminjajoče se dinamike razlik med spoloma pri dodiplomskih študentih inženirstva: 1971–2011), Research in Higher Education, letnik 57, št. 5, 2016; Shade, L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda (Pogrešani: spol v kanadski agendi digitalnega gospodarstva), Signs: Journal of Women in Culture and Society, letnik 39, št. 4, 2014, str. 887–896.

(23)  Agencija EU za temeljne pravice, Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), 2014, str. 87.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

Prihodnja sredstva EU za radijsko mrežo Euranet Plus

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o prihodnjih sredstvih EU za radijsko mrežo Euranet Plus (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženega Pogodbama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženega Pogodbama,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 18. marca 2021 o financiranju multimedijskih dejavnosti in sprejetju delovnega programa za leto 2021, vključno s prilogo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 18. marca 2021 o financiranju multimedijskih dejavnosti in sprejetju delovnega programa za leto 2021, vključno s prilogo,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prihodnjih sredstvih EU za radijsko mrežo Euranet Plus (O-000036/2021 – B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prihodnjih sredstvih EU za radijsko mrežo Euranet Plus (O-000036/2021 – B9-0023/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje,

| A. | ker se je radio izkazal za bistven medij za obveščanje ljudi o evropskih zadevah; |
| --- | --- |

A.

ker se je radio izkazal za bistven medij za obveščanje ljudi o evropskih zadevah;

| B. | ker imajo regionalne in lokalne radijske postaje v večjih državah članicah z večjim prebivalstvom na podlagi njihove visoke stopnje penetracije na trgu pogosto privilegiran časovni okvir, v katerem lahko z evropskimi vsebinami dosežejo znatno število poslušalcev in učinkovito prispevajo k ohranitvi manjšinskih jezikov; |
| --- | --- |

B.

ker imajo regionalne in lokalne radijske postaje v večjih državah članicah z večjim prebivalstvom na podlagi njihove visoke stopnje penetracije na trgu pogosto privilegiran časovni okvir, v katerem lahko z evropskimi vsebinami dosežejo znatno število poslušalcev in učinkovito prispevajo k ohranitvi manjšinskih jezikov;

| C. | ker se radio sicer lahko uveljavi kot ključni medij v pretežno digitalizirani medijski krajini, vendar je digitalizacija radiodifuzije zvoka v EU dolgoročen proces, v okviru katerega morajo radijske postaje in mreže pripraviti načrte za prehod, porazdeliti zahtevane naložbe ter ublažiti gospodarski učinek omenjenega prehoda; |
| --- | --- |

C.

ker se radio sicer lahko uveljavi kot ključni medij v pretežno digitalizirani medijski krajini, vendar je digitalizacija radiodifuzije zvoka v EU dolgoročen proces, v okviru katerega morajo radijske postaje in mreže pripraviti načrte za prehod, porazdeliti zahtevane naložbe ter ublažiti gospodarski učinek omenjenega prehoda;

| D. | ker je Euranet Plus, ki je bil ustanovljen leta 2007, edinstvena mreža radijskih postaj v EU, ki poroča o dogodkih v Evropi z naddržavnega vidika; ker so bile od njene ustanovitve njene operativne dejavnosti financiranje pretežno s sredstvi EU; ker je mreža Euranet Plus trenutno sestavljena iz 13 vodilnih javnih in zasebnih radiodifuzijskih hiš v 13 državah članicah, ki skupaj vsak dan dosežejo več kot 15 milijonov poslušalcev (1), ter svojim članom zagotavlja edinstveno ponudbo visokokakovostne produkcije, oddaj in uredniških storitev, s čimer izpolnjuje zahteve člena 195 finančne uredbe (2) v smislu osebnih značilnosti dejavnosti, ki zahtevajo poseben tip organa; |
| --- | --- |

D.

ker je Euranet Plus, ki je bil ustanovljen leta 2007, edinstvena mreža radijskih postaj v EU, ki poroča o dogodkih v Evropi z naddržavnega vidika; ker so bile od njene ustanovitve njene operativne dejavnosti financiranje pretežno s sredstvi EU; ker je mreža Euranet Plus trenutno sestavljena iz 13 vodilnih javnih in zasebnih radiodifuzijskih hiš v 13 državah članicah, ki skupaj vsak dan dosežejo več kot 15 milijonov poslušalcev (1), ter svojim članom zagotavlja edinstveno ponudbo visokokakovostne produkcije, oddaj in uredniških storitev, s čimer izpolnjuje zahteve člena 195 finančne uredbe (2) v smislu osebnih značilnosti dejavnosti, ki zahtevajo poseben tip organa;

| E. | ker bo veljavni sporazum o neposrednih povratnih sredstvih z mrežo Euranet Plus v višini 2,16 milijona EUR na leto potekel 31. decembra 2021; |
| --- | --- |

E.

ker bo veljavni sporazum o neposrednih povratnih sredstvih z mrežo Euranet Plus v višini 2,16 milijona EUR na leto potekel 31. decembra 2021;

| F. | ker je komisar Thierry Breton v pismu z dne 18. januarja 2021 obvestil Evropski parlament o sklepu Komisije o financiranju multimedijskih dejavnosti, v katerem je zapisano, da sporazum o neposrednih povratnih sredstvih z mrežo Euranet Plus ne bo podaljšan in ga bo nadomestil konkurenčen letni razpis za zbiranje predlogov, ki bo objavljen v letu 2021; |
| --- | --- |

F.

ker je komisar Thierry Breton v pismu z dne 18. januarja 2021 obvestil Evropski parlament o sklepu Komisije o financiranju multimedijskih dejavnosti, v katerem je zapisano, da sporazum o neposrednih povratnih sredstvih z mrežo Euranet Plus ne bo podaljšan in ga bo nadomestil konkurenčen letni razpis za zbiranje predlogov, ki bo objavljen v letu 2021;

| G. | ker Komisija ni vzpostavila strateškega dialoga z mrežo Euranet Plus, kot je bilo izrecno predlagano v nedavni reviziji, preden je sprejela odločitev o prihodnjem financiranju radiodifuzije; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija ni vzpostavila strateškega dialoga z mrežo Euranet Plus, kot je bilo izrecno predlagano v nedavni reviziji, preden je sprejela odločitev o prihodnjem financiranju radiodifuzije;

| H. | ker je Odbor za kulturo in izobraževanje (CULT) večkrat pozval Komisijo, naj ga vključi v postopek odločanja o multimedijskih dejavnostih, Komisiji posredoval svoje odločno prepričanje, da je načrtovani pristop nepravičen do mreže Euranet Plus, ki si kot vseevropska radijska mreža z misijo javne službe zasluži, da bi z njo ravnali kot z enakovrednim partnerjem pri spodbujanju integracije in medijske raznolikosti v EU, ter je ustno in v pisni obliki izrazil svoje temeljito nestrinjanje s hitro spremembo, ki jo Komisija predlaga za financiranje oddajanja radijskih programov v EU in ki bi prekinila kontinuiteto storitev; |
| --- | --- |

H.

ker je Odbor za kulturo in izobraževanje (CULT) večkrat pozval Komisijo, naj ga vključi v postopek odločanja o multimedijskih dejavnostih, Komisiji posredoval svoje odločno prepričanje, da je načrtovani pristop nepravičen do mreže Euranet Plus, ki si kot vseevropska radijska mreža z misijo javne službe zasluži, da bi z njo ravnali kot z enakovrednim partnerjem pri spodbujanju integracije in medijske raznolikosti v EU, ter je ustno in v pisni obliki izrazil svoje temeljito nestrinjanje s hitro spremembo, ki jo Komisija predlaga za financiranje oddajanja radijskih programov v EU in ki bi prekinila kontinuiteto storitev;

| I. | ker je Komisija 18. marca 2021 sprejela odločitev o financiranju multimedijskih dejavnosti in delovni program za leto 2021; ker je Komisija v več izmenjavah mnenj z osebjem Komisije in komisarji jasno sporočila, da odločitve o prihodnosti financiranja EU za mrežo Euranet Plus ne bo spremenila, s čimer popolnoma ignorira politično voljo Parlamenta v tej zadevi; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija 18. marca 2021 sprejela odločitev o financiranju multimedijskih dejavnosti in delovni program za leto 2021; ker je Komisija v več izmenjavah mnenj z osebjem Komisije in komisarji jasno sporočila, da odločitve o prihodnosti financiranja EU za mrežo Euranet Plus ne bo spremenila, s čimer popolnoma ignorira politično voljo Parlamenta v tej zadevi;

| J. | ker model financiranja, ki temelji na letnih javnih razpisih za zbiranje predlogov z zelo kratkim trajanjem, ni finančno vzdržen; ker dejstvo, da bo razpis objavljen letos brez prehodnih ukrepov, nepravično do mreže Euranet Plus, dolgotrajnega in zaupanja vrednega partnerja, tej mreži onemogoča pripravo dolgoročnega razvojnega načrta za digitalni prehod in naložbe v dodatne izboljšave svojih izdelkov in storitev, zato bo verjetno vodil v razpustitev organizacije in odpuščanje njenega osebja v začetku leta 2022; |
| --- | --- |

J.

ker model financiranja, ki temelji na letnih javnih razpisih za zbiranje predlogov z zelo kratkim trajanjem, ni finančno vzdržen; ker dejstvo, da bo razpis objavljen letos brez prehodnih ukrepov, nepravično do mreže Euranet Plus, dolgotrajnega in zaupanja vrednega partnerja, tej mreži onemogoča pripravo dolgoročnega razvojnega načrta za digitalni prehod in naložbe v dodatne izboljšave svojih izdelkov in storitev, zato bo verjetno vodil v razpustitev organizacije in odpuščanje njenega osebja v začetku leta 2022;

| 1. | poziva Komisijo, naj prizna edinstveno naravo mreže Euranet Plus kot neodvisne radijske mreže, ki uspešno zapolnjuje informacijsko vrzel med EU in njenimi državljani, tako da krepi njihovo razumevanje oblikovanja politike EU in spodbuja razpravo o njej; poudarja, da mreža Euranet Plus združuje zmogljivosti za produkcijo in oddajanje ter zagotavlja visokokakovostne uredniške storitve svojim povezanim radijskim postajam in agenciji, ki načrtuje koprodukcije, spodbuja izmenjavo ter proizvaja vseevropske prilagojene formate na zahtevo za svoje članice; ugotavlja, da je Euranet Plus zato edinstven portal za svoje obsežno članstvo javnih in zasebnih radiodifuzijskih hiš, ki z vsebinami v 12 uradnih jezikih EU vsak dan dosegajo več kot 15 milijonov poslušalcev, ki se drugače ne bi zanimali za evropska vprašanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se trenutno osnovno financiranje mreže Euranet Plus podaljša v obliki prehodnega sporazuma o nepovratnih sredstvih za vsaj dve leti, da bi mreži omogočili oblikovanje dolgoročnega strateškega načrta za nadaljnji razvoj mreže do koca leta 2027, da bi razširila svoje članstvo ter geografsko in jezikovno pokritost, se pripravila na digitalni prehod ter vlagala v dodatne izboljšave svojih proizvodov in storitev; poziva Generalni direktorat Komisije za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (GD CONNECT) in za proračun (GD BUDG), naj oblikujeta medinstitucionalno delovno skupino z mrežo Euranet Plus in odborom CULT, da bi poiskali ustrezne tehnične rešitve za izvajanje večletnega operativnega okvira; poudarja, da bodo ti prehodni ukrepi organizaciji omogočili, da se pripravi na konkurenčen večletni proces, ki bi se lahko začel v vletu 2024; poudarja, da bo ta pristop ustvaril največjo dodano vrednost v smislu trajnostnosti, učinkovitosti in smotrne uporabe javnega financiranje EU, v primerjavi s kratkoročnimi postopki, ki upravičencev ne bodo samo prisilili v življenje iz roke v usta, temveč imajo tudi višje administrativne stroške; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj nujno spremeni svojo odločitev z dne 18. marca 2021, da bi zagotovila, da se 2,2 milijona EUR, predvidena za financiranje dejavnosti oddajanja radijskih programov v letu 2022 v točki 2 priloge k omenjeni odločitvi, ne bo razdelilo prek javnega razpisa, temveč dodelilo neposredno mreži Euranet Plus na podlagi dejstva, da organizacija še naprej izpolnjuje zahteve člena 195 finančne uredbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Uradno spletišče mreže Euranet Plus, Our Network (Naša mreža).

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

sreda 9. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

75. in 76. zasedanje generalne skupščine Organizacije združenih narodov

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 Svetu o 75. in 76. zasedanju generalne skupščine Organizacije združenih narodov (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Organizacije združenih narodov (OZN),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti členov 21, 34 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti členov 21, 34 in 36,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, njene preambule in 18. člena ter konvencij OZN o človekovih pravicah in pripadajočih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, njene preambule in 18. člena ter konvencij OZN o človekovih pravicah in pripadajočih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2018 o 73. zasedanju generalne skupščine OZN (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 5. julija 2018 o 73. zasedanju generalne skupščine OZN (1),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu OZN, ki EU podeljuje pravico, da posreduje v generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 3. maja 2011 o sodelovanju Evropske unije pri delu OZN, ki EU podeljuje pravico, da posreduje v generalni skupščini, da ustno predstavi predloge in predloge sprememb, o katerih se bo glasovalo na zahtevo države članice, in da uveljavlja pravico do odgovora,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v Združenih narodih in na 75. zasedanju generalne skupščine OZN (september 2020–september 2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v Združenih narodih in na 75. zasedanju generalne skupščine OZN (september 2020–september 2021),

| — | ob upoštevanju govora predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela 25. septembra 2020 na generalni skupščini OZN o močnejši in bolj avtonomni Evropski uniji, ki bo gonilo za pravičnejši svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela 25. septembra 2020 na generalni skupščini OZN o močnejši in bolj avtonomni Evropski uniji, ki bo gonilo za pravičnejši svet,

| — | ob upoštevanju mnenja podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o podpori EU Organizaciji združenih narodov, objavljenega 22. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o podpori EU Organizaciji združenih narodov, objavljenega 22. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju deklaracije ob 75. obletnici Organizacije združenih narodov, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 16. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ob 75. obletnici Organizacije združenih narodov, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 16. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje za opolnomočenje žensk, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 in 9. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje za opolnomočenje žensk, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 in 9. marca 2015,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki ga je 19. decembra 2018 sprejela generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki ga je 19. decembra 2018 sprejela generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998,

| — | ob upoštevanju 20. obletnice resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o pomembni vlogi žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov, mirovnih pogajanjih, graditvi miru, ohranjanju miru, humanitarnem odzivu in pokonfliktni obnovi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. obletnice resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o pomembni vlogi žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov, mirovnih pogajanjih, graditvi miru, ohranjanju miru, humanitarnem odzivu in pokonfliktni obnovi,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost za obdobje 2019–2024 in s poudarkom na pomembnosti popolnega izvajanja agende za ženske, mir in varnost kot medsektorskega vprašanja, povezanega z vsemi zadevami na področju miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost za obdobje 2019–2024 in s poudarkom na pomembnosti popolnega izvajanja agende za ženske, mir in varnost kot medsektorskega vprašanja, povezanega z vsemi zadevami na področju miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju poročil neodvisnega strokovnjaka OZN za zaščito pred nasiljem in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil neodvisnega strokovnjaka OZN za zaščito pred nasiljem in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2532 (2020) o prenehanju spopadov zaradi pandemije bolezni, ki jo povzroča koronavirus (COVID-19), in podpiranju poziva generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa k svetovnemu premirju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2532 (2020) o prenehanju spopadov zaradi pandemije bolezni, ki jo povzroča koronavirus (COVID-19), in podpiranju poziva generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa k svetovnemu premirju,

| — | ob upoštevanju Globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006 in bo kmalu že sedmič posodobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006 in bo kmalu že sedmič posodobljena,

| — | ob upoštevanju pogodbe o mednarodni trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o mednarodni trgovini z orožjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o operacijah v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o operacijah v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo (4),

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0173/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0173/2021),

| A. | ker OZN letos praznuje 75. obletnico obstoja; ker se je ta organizacija izkazala kot nujen forum za doseganje mednarodnega soglasja glede miru in varnosti, trajnostnega razvoja ter spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega prava; ker je tudi ključni vir podpore za nestabilne države in ranljive skupnosti pri izgradnji države in reševanju konfliktov; ker zaostrovanje političnih napetosti ovira agendo OZN; ker so dosežki in nepogrešljiva vloga OZN pogosto spregledani, ko nekatere države poskušajo uveljavljati enostranske odločitve; ker je za EU in njene države članice pomembno, da zagotovijo, da OZN ostane učinkovit in uspešen forum v korist mednarodne skupnosti in da se še naprej sooča s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi, ki jih je mogoče premagati samo z izvajanjem resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN ter multilateralnimi rešitvami; ker so trije stebri OZN (i) mir in varnost, (ii) razvoj, človekove pravice in (iii) pravna država ter so neločljivo povezani in se vzajemno krepijo; ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene, tudi zato, ker so v mnogih državah članicah OZN možnosti za delovanje civilne družbe vse bolj omejene; ker se zagovorniki človekovih pravic zaradi legitimnega opravljanja svojega dela na globalni ravni srečujejo z vedno več grožnjami v časih, ko sta se prijavljanje in spremljanje kršitev človekovih pravic zmanjšala zaradi omejitev in zapor zaradi covida-19; ker so države odgovorne ukrepati za zagotovitev, da imajo vse osebe, lokalne skupnosti in skupine prebivalstva pravico do popolnega uživanja človekovih pravic v skladu s temeljnimi cilji in vodilnimi načeli OZN, kot so zapisana v ustanovni listini iz leta 1945 in Splošni deklaraciji OZN o človekovih pravicah; ker so varovanje in spodbujanje miru in varnosti, trajnostni razvoj in spoštovanje človekovih pravic med ključnimi načeli OZN; ker OZN v nedavnih poročilih poudarja, da več njenih držav članic sistematično krši in spodkopava človekove pravice; ker je prvotni namen OZN, tj. ohranjanje miru, na preizkušnji zaradi nenehnih in kompleksnih kriz; |
| --- | --- |

A.

ker OZN letos praznuje 75. obletnico obstoja; ker se je ta organizacija izkazala kot nujen forum za doseganje mednarodnega soglasja glede miru in varnosti, trajnostnega razvoja ter spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega prava; ker je tudi ključni vir podpore za nestabilne države in ranljive skupnosti pri izgradnji države in reševanju konfliktov; ker zaostrovanje političnih napetosti ovira agendo OZN; ker so dosežki in nepogrešljiva vloga OZN pogosto spregledani, ko nekatere države poskušajo uveljavljati enostranske odločitve; ker je za EU in njene države članice pomembno, da zagotovijo, da OZN ostane učinkovit in uspešen forum v korist mednarodne skupnosti in da se še naprej sooča s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi, ki jih je mogoče premagati samo z izvajanjem resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN ter multilateralnimi rešitvami; ker so trije stebri OZN (i) mir in varnost, (ii) razvoj, človekove pravice in (iii) pravna država ter so neločljivo povezani in se vzajemno krepijo; ker so demokracija, človekove pravice in pravna država v različnih svetovnih regijah vedno bolj ogrožene, tudi zato, ker so v mnogih državah članicah OZN možnosti za delovanje civilne družbe vse bolj omejene; ker se zagovorniki človekovih pravic zaradi legitimnega opravljanja svojega dela na globalni ravni srečujejo z vedno več grožnjami v časih, ko sta se prijavljanje in spremljanje kršitev človekovih pravic zmanjšala zaradi omejitev in zapor zaradi covida-19; ker so države odgovorne ukrepati za zagotovitev, da imajo vse osebe, lokalne skupnosti in skupine prebivalstva pravico do popolnega uživanja človekovih pravic v skladu s temeljnimi cilji in vodilnimi načeli OZN, kot so zapisana v ustanovni listini iz leta 1945 in Splošni deklaraciji OZN o človekovih pravicah; ker so varovanje in spodbujanje miru in varnosti, trajnostni razvoj in spoštovanje človekovih pravic med ključnimi načeli OZN; ker OZN v nedavnih poročilih poudarja, da več njenih držav članic sistematično krši in spodkopava človekove pravice; ker je prvotni namen OZN, tj. ohranjanje miru, na preizkušnji zaradi nenehnih in kompleksnih kriz;

| B. | ker je pandemija covida-19 opozorila na nujno potrebo po odpornih zmogljivostih v vsej mednarodni skupnosti in po tesnem multilateralnem dialogu in sodelovanju, zlasti kar zadeva razpoložljivost javnih dobrin; ker so vloga, strokovno znanje in integriteta Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), zlasti v tem času, ključni za globalno usklajevanje in prizadevanja v boju proti pandemiji covida-19; ker mora Svetovna zdravstvena organizacija dodatno okrepiti svojo zmogljivost za obvladovanje sedanje pandemije in prihodnjih tveganj pandemij; ker so agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja osrednji načrt za okrevanje in ukrepanje, ki ga je mednarodna skupnost že potrdila; ker bo covid-19 verjetno še pospešil negativne trende, tudi grožnje demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, zlasti pravicam žensk in otrok, ter enakost spolov, če ne bodo na svetovni ravni sprejeti hitri, koreniti in obsežni politični ukrepi; ker je parlamentarni nadzor nad odločitvami vlad pomemben tudi za zagotavljanje doslednega spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin državljanov; ker je za boj proti tem trendom ključno sodelovanje EU in OZN; ker je pandemija še dodaten dokaz, da spodbujanje splošnega zdravstvenega varstva ni samo moralna nujnost, temveč tudi pogoj za gospodarsko in družbeno blaginjo in razvoj, pa tudi za opolnomočenje vseh ljudi, zlasti najbolj ranljivih; ker je pandemija poudarila tudi, da je treba več in bolje vlagati v odzivanje na najnujnejše zdravstvene potrebe na svetovni ravni; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija covida-19 opozorila na nujno potrebo po odpornih zmogljivostih v vsej mednarodni skupnosti in po tesnem multilateralnem dialogu in sodelovanju, zlasti kar zadeva razpoložljivost javnih dobrin; ker so vloga, strokovno znanje in integriteta Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), zlasti v tem času, ključni za globalno usklajevanje in prizadevanja v boju proti pandemiji covida-19; ker mora Svetovna zdravstvena organizacija dodatno okrepiti svojo zmogljivost za obvladovanje sedanje pandemije in prihodnjih tveganj pandemij; ker so agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja osrednji načrt za okrevanje in ukrepanje, ki ga je mednarodna skupnost že potrdila; ker bo covid-19 verjetno še pospešil negativne trende, tudi grožnje demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, zlasti pravicam žensk in otrok, ter enakost spolov, če ne bodo na svetovni ravni sprejeti hitri, koreniti in obsežni politični ukrepi; ker je parlamentarni nadzor nad odločitvami vlad pomemben tudi za zagotavljanje doslednega spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin državljanov; ker je za boj proti tem trendom ključno sodelovanje EU in OZN; ker je pandemija še dodaten dokaz, da spodbujanje splošnega zdravstvenega varstva ni samo moralna nujnost, temveč tudi pogoj za gospodarsko in družbeno blaginjo in razvoj, pa tudi za opolnomočenje vseh ljudi, zlasti najbolj ranljivih; ker je pandemija poudarila tudi, da je treba več in bolje vlagati v odzivanje na najnujnejše zdravstvene potrebe na svetovni ravni;

| C. | ker SZO kot upravni in usklajevalni organ za zdravstvene ukrepe v sistemu OZN zagotavlja vodenje v svetovnih zdravstvenih zadevah; ker agenda SZO za zdravje in razvoj v 21. stoletju v svojih šestih točkah zajema izkoriščanje raziskav, informacij in dokazov ter krepitev zavezništev s podporo in sodelovanjem številnih partnerjev, vključno z organi OZN in drugimi mednarodnimi organizacijami, donatorji, subjekti civilne družbe ter zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

C.

ker SZO kot upravni in usklajevalni organ za zdravstvene ukrepe v sistemu OZN zagotavlja vodenje v svetovnih zdravstvenih zadevah; ker agenda SZO za zdravje in razvoj v 21. stoletju v svojih šestih točkah zajema izkoriščanje raziskav, informacij in dokazov ter krepitev zavezništev s podporo in sodelovanjem številnih partnerjev, vključno z organi OZN in drugimi mednarodnimi organizacijami, donatorji, subjekti civilne družbe ter zasebnim sektorjem;

| D. | ker OZN zagotavlja pomemben forum za vključujoč dialog med državami dolžnicami, upniki ter drugimi deležniki; |
| --- | --- |

D.

ker OZN zagotavlja pomemben forum za vključujoč dialog med državami dolžnicami, upniki ter drugimi deležniki;

| E. | ker se je generalni sekretar OZN zelo izkazal pri izvajanju reforme te organizacije; ker so potrebni nadaljnji drzni ukrepi in politična volja za obravnavo ključnih odprtih vprašanj, zlasti reforme strukture varnostnega sveta OZN; ker EU in njene države članice skupaj še vedno prispevajo največ finančnih sredstev za OZN ter so s svojo politično, simbolično in finančno podporo pokazale veliko zavezanost učinkovitemu multilateralizmu, pri čemer so poglavitni cilji izkoreninjenje revščine, spodbujanje dolgotrajnega miru in stabilnosti, varovanje človekovih pravic, boj proti tihotapljenju ter zagotavljanje humanitarne pomoči prebivalstvu, državam in regijam, ki se spopadajo z vsemi vrstami kriz, ki so posledica naravnih nesreč ali jih povzroči človek; ker zadostno financiranje OZN še vedno pomeni izziv; ker bi morala EU pozvati OZN, naj si bolj prizadeva za reforme, ki bodo v njeno osebje in vodstvo vključile več žensk, mladih in invalidov, ter naj ozavešča o tem, da so strukture OZN medsektorske; |
| --- | --- |

E.

ker se je generalni sekretar OZN zelo izkazal pri izvajanju reforme te organizacije; ker so potrebni nadaljnji drzni ukrepi in politična volja za obravnavo ključnih odprtih vprašanj, zlasti reforme strukture varnostnega sveta OZN; ker EU in njene države članice skupaj še vedno prispevajo največ finančnih sredstev za OZN ter so s svojo politično, simbolično in finančno podporo pokazale veliko zavezanost učinkovitemu multilateralizmu, pri čemer so poglavitni cilji izkoreninjenje revščine, spodbujanje dolgotrajnega miru in stabilnosti, varovanje človekovih pravic, boj proti tihotapljenju ter zagotavljanje humanitarne pomoči prebivalstvu, državam in regijam, ki se spopadajo z vsemi vrstami kriz, ki so posledica naravnih nesreč ali jih povzroči človek; ker zadostno financiranje OZN še vedno pomeni izziv; ker bi morala EU pozvati OZN, naj si bolj prizadeva za reforme, ki bodo v njeno osebje in vodstvo vključile več žensk, mladih in invalidov, ter naj ozavešča o tem, da so strukture OZN medsektorske;

| 1. | priporoči Svetu, naj:






  (a) | nadaljuje svojo uspešno podporo učinkovitemu multilateralizmu, učinkovitim in transparentnim multilateralnim organizacijam ter še posebej OZN kot nepogrešljivemu forumu za multilateralne odgovore na svetovne izzive, obveščanje o politikah in dialog o njih ter za doseganje soglasja v mednarodni skupnosti; Parlament pozdravlja sklepe Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v OZN in na 75. generalni skupščini te organizacije, saj sta to učinkovita foruma za spodbujanje univerzalnih vrednot, ki so tudi temeljne vrednote EU; ponovno poudarja, da EU in njene države članice spoštujejo vrednote in načela iz ustanovne listine OZN ter imajo ključno vlogo pri spodbujanju teh načel in ciljev OZN v zunanjem delovanju EU; meni, da EU potrebuje globalne in regionalne partnerje, da bi uspešno dosegla svoje zunanjepolitične cilje na področjih miru in varnosti, boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, regionalnih konfliktov ter boja proti propadlim državam in širjenju orožja za množično uničevanje; meni, da bi morala EU okrepiti svoje dejavnosti ozaveščanja, da bi razvila širša partnerstva v podporo učinkovitemu multilateralizmu, in razmisliti o vključitvi osredotočenih razprav o učinkovitem multilateralizmu v vse strukturirane dialoge s svojimi partnerji; nadalje opozarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU, in da bi moralo biti spodbujanje teh vrednot navzven, spodbujanje demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic v središču skupne zunanje in varnostne politike EU v skladu s členom 21 PEU in strateškimi interesi Unije ter bi se moralo učinkovito in dosledno odražati na vseh področjih odnosov Unije z državami in institucijami zunaj EU, pa tudi v ciljih, ki jih EU zasleduje v sistemu OZN, zlasti kar zadeva izvajanje mednarodnega prava; zato meni, da bi moral Svet podpreti vse dejavnosti, da bi vprašanja človekovih pravic ostala v ospredju dnevnega reda OZN, saj si nekateri prizadevajo spodkopati splošno deklaracijo o človekovih pravicah in druge relevantne določbe OZN ter tako človekove pravice posameznika podrediti domnevni dobrobiti celotnih družb; v zvezi s tem podpira konkretne ukrepe za okrepitev strukture OZN; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nadaljuje svojo uspešno podporo učinkovitemu multilateralizmu, učinkovitim in transparentnim multilateralnim organizacijam ter še posebej OZN kot nepogrešljivemu forumu za multilateralne odgovore na svetovne izzive, obveščanje o politikah in dialog o njih ter za doseganje soglasja v mednarodni skupnosti; Parlament pozdravlja sklepe Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v OZN in na 75. generalni skupščini te organizacije, saj sta to učinkovita foruma za spodbujanje univerzalnih vrednot, ki so tudi temeljne vrednote EU; ponovno poudarja, da EU in njene države članice spoštujejo vrednote in načela iz ustanovne listine OZN ter imajo ključno vlogo pri spodbujanju teh načel in ciljev OZN v zunanjem delovanju EU; meni, da EU potrebuje globalne in regionalne partnerje, da bi uspešno dosegla svoje zunanjepolitične cilje na področjih miru in varnosti, boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, regionalnih konfliktov ter boja proti propadlim državam in širjenju orožja za množično uničevanje; meni, da bi morala EU okrepiti svoje dejavnosti ozaveščanja, da bi razvila širša partnerstva v podporo učinkovitemu multilateralizmu, in razmisliti o vključitvi osredotočenih razprav o učinkovitem multilateralizmu v vse strukturirane dialoge s svojimi partnerji; nadalje opozarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU, in da bi moralo biti spodbujanje teh vrednot navzven, spodbujanje demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic v središču skupne zunanje in varnostne politike EU v skladu s členom 21 PEU in strateškimi interesi Unije ter bi se moralo učinkovito in dosledno odražati na vseh področjih odnosov Unije z državami in institucijami zunaj EU, pa tudi v ciljih, ki jih EU zasleduje v sistemu OZN, zlasti kar zadeva izvajanje mednarodnega prava; zato meni, da bi moral Svet podpreti vse dejavnosti, da bi vprašanja človekovih pravic ostala v ospredju dnevnega reda OZN, saj si nekateri prizadevajo spodkopati splošno deklaracijo o človekovih pravicah in druge relevantne določbe OZN ter tako človekove pravice posameznika podrediti domnevni dobrobiti celotnih družb; v zvezi s tem podpira konkretne ukrepe za okrepitev strukture OZN;

| (b) | sprejme stališče, da si mora EU v večpolarnem okolju, v katerem se nekatere države zavzemajo za selektivni in ne za dejanski multilateralizem, temelječ na univerzalnih vrednotah, še nadalje prizadevati za brezpogojno zavezanost članic OZN tem vrednotam, sistemu, temelječemu na pravilih, in prevladi človekovih pravic na vseh področjih politik; Parlament poziva k spodbujanju vključevanja teh vrednot in pravic v vse politike in programska področja OZN v tesnem sodelovanju s podobno mislečimi državami, da bi spodbudili politični dialog in politične rešitve ter zmogljivosti za uresničevanje in vključevanje, ob upoštevanju, da je OZN medvladna organizacija, v kateri sta potrebna posvetovanje in sodelovanje držav članic organizacije; poziva Svet, naj izkoristi priložnost in s sedanjo vlado ZDA poskuša še naprej vzpostavljati stike glede političnih tem in vprašanj politik skupnega pomena ter ohranjati zmožnost dialoga in partnerstva, da bi za prihodnost obnovili in ohranili potencial čezatlantskega partnerstva in sodelovanja v sistemu OZN; v zvezi s tem pozdravlja svetovni vrh o demokraciji za obnovo duha in skupnega cilja držav svobodnega sveta, ki ga je predlagal predsednik ZDA Joe Biden, in poziva Svet, naj sodeluje pri organizaciji tega vrha, namenjenega povezovanju demokratičnih držav sveta, da bi okrepile demokratične institucije ter spodbudile spoštovanje pravne države in človekovih pravic; poziva Svet, naj si ravno tako še naprej prizadeva za dobre rezultate pri tesnem dialogu in sodelovanju z Združenim kraljestvom kot državo, ki je stalna članica varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

(b)

sprejme stališče, da si mora EU v večpolarnem okolju, v katerem se nekatere države zavzemajo za selektivni in ne za dejanski multilateralizem, temelječ na univerzalnih vrednotah, še nadalje prizadevati za brezpogojno zavezanost članic OZN tem vrednotam, sistemu, temelječemu na pravilih, in prevladi človekovih pravic na vseh področjih politik; Parlament poziva k spodbujanju vključevanja teh vrednot in pravic v vse politike in programska področja OZN v tesnem sodelovanju s podobno mislečimi državami, da bi spodbudili politični dialog in politične rešitve ter zmogljivosti za uresničevanje in vključevanje, ob upoštevanju, da je OZN medvladna organizacija, v kateri sta potrebna posvetovanje in sodelovanje držav članic organizacije; poziva Svet, naj izkoristi priložnost in s sedanjo vlado ZDA poskuša še naprej vzpostavljati stike glede političnih tem in vprašanj politik skupnega pomena ter ohranjati zmožnost dialoga in partnerstva, da bi za prihodnost obnovili in ohranili potencial čezatlantskega partnerstva in sodelovanja v sistemu OZN; v zvezi s tem pozdravlja svetovni vrh o demokraciji za obnovo duha in skupnega cilja držav svobodnega sveta, ki ga je predlagal predsednik ZDA Joe Biden, in poziva Svet, naj sodeluje pri organizaciji tega vrha, namenjenega povezovanju demokratičnih držav sveta, da bi okrepile demokratične institucije ter spodbudile spoštovanje pravne države in človekovih pravic; poziva Svet, naj si ravno tako še naprej prizadeva za dobre rezultate pri tesnem dialogu in sodelovanju z Združenim kraljestvom kot državo, ki je stalna članica varnostnega sveta OZN;

| (c) | si še naprej prizadeva, da bodo lahko EU in njene države članice v OZN in drugih večstranskih forumih nastopale enotno, in poskrbi, da bo zunanja in varnostna politika EU učinkovitejša in bolj proaktivna z uporabo glasovanja s kvalificirano večino v Svetu, da bi se okrepilo sodelovanje pri zadevah, ki so ključnega strateškega interesa za EU ali odražajo njene temeljne vrednote, saj je to edini način, da bo lahko imela Unija vodilno vlogo na mednarodnem prizorišču in uporabila svoj vpliv za doseganje pozitivnih sprememb in boljšega odziva na svetovne izzive, zlasti kar zadeva varnostni svet OZN ter dobro dosedanje sodelovanje s stalnimi in nestalnimi članicami varnostnega sveta, ki so države članice EU, generalno skupščino OZN in s Svetom OZN za človekove pravice; Parlament izreka pohvalo Evropski službi za zunanje delovanje in njenim delegacijam ter delegacijam držav članic EU za odlično opravljene naloge pri omogočanju dialoga in sodelovanja; meni, da bi si morala EU, da bi uveljavljala svoje cilje in interese, z usklajevanjem v okviru Sveta in med institucijami EU prizadevati za dosego enotnega stališča o zadevah na dnevnem redu varnostnega sveta, in sicer v skladu s členom 34 PEU, da bi se izboljšali doslednost in verodostojnost EU na ravni OZN; opozarja, da EU v OZN zastopajo različni akterji; |
| --- | --- |

(c)

si še naprej prizadeva, da bodo lahko EU in njene države članice v OZN in drugih večstranskih forumih nastopale enotno, in poskrbi, da bo zunanja in varnostna politika EU učinkovitejša in bolj proaktivna z uporabo glasovanja s kvalificirano večino v Svetu, da bi se okrepilo sodelovanje pri zadevah, ki so ključnega strateškega interesa za EU ali odražajo njene temeljne vrednote, saj je to edini način, da bo lahko imela Unija vodilno vlogo na mednarodnem prizorišču in uporabila svoj vpliv za doseganje pozitivnih sprememb in boljšega odziva na svetovne izzive, zlasti kar zadeva varnostni svet OZN ter dobro dosedanje sodelovanje s stalnimi in nestalnimi članicami varnostnega sveta, ki so države članice EU, generalno skupščino OZN in s Svetom OZN za človekove pravice; Parlament izreka pohvalo Evropski službi za zunanje delovanje in njenim delegacijam ter delegacijam držav članic EU za odlično opravljene naloge pri omogočanju dialoga in sodelovanja; meni, da bi si morala EU, da bi uveljavljala svoje cilje in interese, z usklajevanjem v okviru Sveta in med institucijami EU prizadevati za dosego enotnega stališča o zadevah na dnevnem redu varnostnega sveta, in sicer v skladu s členom 34 PEU, da bi se izboljšali doslednost in verodostojnost EU na ravni OZN; opozarja, da EU v OZN zastopajo različni akterji;

| (d) | še naprej krepi sodelovanje med EU in OZN pri razvoju instrumentov za obravnavo ponavljajoče se težave nasilja v zvezi z volitvami, med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih na misijah Evropskega parlamenta za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

(d)

še naprej krepi sodelovanje med EU in OZN pri razvoju instrumentov za obravnavo ponavljajoče se težave nasilja v zvezi z volitvami, med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih na misijah Evropskega parlamenta za opazovanje volitev;

| (e) | spomni, da več držav članic zamuja s plačilom odmerjenih prispevkov, kar izredno negativno vpliva na delo OZN, zato so te zamude nesprejemljive; |
| --- | --- |

(e)

spomni, da več držav članic zamuja s plačilom odmerjenih prispevkov, kar izredno negativno vpliva na delo OZN, zato so te zamude nesprejemljive;

| (f) | podpre vsa prizadevanja za ponovno vključitev nadzora nad orožjem in razoroževanja na mednarodni dnevni red ter spodbudi celovito spoštovanje meril iz pogodbe o trgovini z orožjem pri prenosih konvencionalnega orožja med državami članicami OZN; prepriča varnostni svet OZN, naj v skladu s kodeksom ravnanja EU glede izvoza orožja sprejme zavezujoč pravni okvir za prepoved izvoza in prodaje orožja in tehnologij za kibernetski nadzor, s katerimi bi se utegnili storiti vojni zločini in/ali zatiralo notranje nestrinjanje; ponovno poudari, da sta učinkovit multilateralizem in na pravilih temelječ mednarodni red osnovna pogoja za doseganje napredka pri razoroževanju in boj proti širjenju orožja za množično uničevanje; ponovno potrdi, da EU in njene države članice v celoti podpirajo obstoječe mednarodne pogodbe, med drugim Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, Konvencijo o kemičnem orožju, Konvencijo o prepovedi biološkega in toksičnega orožja, Pogodbo o trgovini z orožjem, Konvencijo o kasetnem strelivu in Konvencijo o prepovedi protipehotnih min, ter spodbuja prizadevanja za oblikovanje politične izjave o eksplozivnem orožju na naseljenih območjih ter jasne opredelitve avtonomnega orožja; Parlament spodbuja podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Svet, naj si prizadevajo za začetek mednarodnih pogajanj o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedoval smrtonosne avtonomne orožne sisteme brez smotrnega človeškega nadzora; priporoča, naj Svet pozove največje jedrske sile, naj ustavijo svoj umik iz režima nadzora nad orožjem in dosežejo napredek v pogovorih o nadzoru nad jedrskim orožjem; priporoča, naj Svet pozove ZDA in Rusijo, naj začneta vzpostavljati medsebojno zaupanje, da bi obnovili dialog o tem, kako oblikovati novi odnos za nadzor nad orožjem; meni, da bi morala EU podpirati delo delovne skupine za vesolje Komisije OZN za razorožitev, kar zadeva praktično izvajanje ukrepov za preglednost dejavnosti v vesolju in krepitev zaupanja vanje; meni, da bi moral varnostni svet OZN nuditi dragoceno priložnost za opredelitev skupnih standardov in pridržkov za nove vojaške tehnologije, kot so umetna inteligenca, orožje v vesolju, biotehnologije in hipersonično; meni, da bi morala EU podpreti poziv generalnega sekretarja OZN k svetovnemu premirju in dejavno prispevati k uveljavitvi tega poziva, tudi z učinkovitimi ukrepi proti nezakoniti trgovini z orožjem ter povečanjem preglednosti in odgovornosti držav članic pri izvozu orožja; |
| --- | --- |

(f)

podpre vsa prizadevanja za ponovno vključitev nadzora nad orožjem in razoroževanja na mednarodni dnevni red ter spodbudi celovito spoštovanje meril iz pogodbe o trgovini z orožjem pri prenosih konvencionalnega orožja med državami članicami OZN; prepriča varnostni svet OZN, naj v skladu s kodeksom ravnanja EU glede izvoza orožja sprejme zavezujoč pravni okvir za prepoved izvoza in prodaje orožja in tehnologij za kibernetski nadzor, s katerimi bi se utegnili storiti vojni zločini in/ali zatiralo notranje nestrinjanje; ponovno poudari, da sta učinkovit multilateralizem in na pravilih temelječ mednarodni red osnovna pogoja za doseganje napredka pri razoroževanju in boj proti širjenju orožja za množično uničevanje; ponovno potrdi, da EU in njene države članice v celoti podpirajo obstoječe mednarodne pogodbe, med drugim Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, Konvencijo o kemičnem orožju, Konvencijo o prepovedi biološkega in toksičnega orožja, Pogodbo o trgovini z orožjem, Konvencijo o kasetnem strelivu in Konvencijo o prepovedi protipehotnih min, ter spodbuja prizadevanja za oblikovanje politične izjave o eksplozivnem orožju na naseljenih območjih ter jasne opredelitve avtonomnega orožja; Parlament spodbuja podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Svet, naj si prizadevajo za začetek mednarodnih pogajanj o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedoval smrtonosne avtonomne orožne sisteme brez smotrnega človeškega nadzora; priporoča, naj Svet pozove največje jedrske sile, naj ustavijo svoj umik iz režima nadzora nad orožjem in dosežejo napredek v pogovorih o nadzoru nad jedrskim orožjem; priporoča, naj Svet pozove ZDA in Rusijo, naj začneta vzpostavljati medsebojno zaupanje, da bi obnovili dialog o tem, kako oblikovati novi odnos za nadzor nad orožjem; meni, da bi morala EU podpirati delo delovne skupine za vesolje Komisije OZN za razorožitev, kar zadeva praktično izvajanje ukrepov za preglednost dejavnosti v vesolju in krepitev zaupanja vanje; meni, da bi moral varnostni svet OZN nuditi dragoceno priložnost za opredelitev skupnih standardov in pridržkov za nove vojaške tehnologije, kot so umetna inteligenca, orožje v vesolju, biotehnologije in hipersonično; meni, da bi morala EU podpreti poziv generalnega sekretarja OZN k svetovnemu premirju in dejavno prispevati k uveljavitvi tega poziva, tudi z učinkovitimi ukrepi proti nezakoniti trgovini z orožjem ter povečanjem preglednosti in odgovornosti držav članic pri izvozu orožja;

| (g) | prizna potencial neposrednega regionalnega udejstvovanja OZN, tako da se drugim organizacijam, kot je Afriška unija, omogoči, da zahtevajo poseben okrepljen status opazovalke; prizna in izkoristi potencial, ki ga ima EU kot najbolj napredna regionalna organizacija, da prevzame vlogo gonilne sile pri oživitvi in okrepitvi sistema OZN z multilateralizmom na več ravneh; |
| --- | --- |

(g)

prizna potencial neposrednega regionalnega udejstvovanja OZN, tako da se drugim organizacijam, kot je Afriška unija, omogoči, da zahtevajo poseben okrepljen status opazovalke; prizna in izkoristi potencial, ki ga ima EU kot najbolj napredna regionalna organizacija, da prevzame vlogo gonilne sile pri oživitvi in okrepitvi sistema OZN z multilateralizmom na več ravneh;

| (h) | še naprej nudi koristno podporo generalnemu sekretarju OZN pri izvajanju programa reform te organizacije in povečevanju njenih sposobnosti za uveljavljanje trajnostnega razvoja, zavzemanje za mir in varnost, racionalizacijo notranjega sistema upravljanja, da bo OZN postala učinkovita, pregledna, finančno vzdržna in odgovorna ter se bo sposobna znova povezati z državljani, vključno z lokalnimi skupnostmi in drugimi lokalnimi akterji civilne družbe, in bo bolj ustrezala izzivom na globalnem dnevnem redu; prevzame vodilno vlogo pri reševanju primerov, ko se samovoljno odlaga obravnava vlog več organizacij civilne družbe za posvetovalni status v OZN; Parlament poudarja, da je bil velik napredek procesa reform OZN dosežen v upravi in birokraciji, glavne politične reforme, ki bi morale vključevati poživitev generalne skupščine OZN in konkretne ukrepe za hitrejšo uskladitev razvojnega sistema z agendo 2030, pa bo treba šele izvesti; meni, da bi morale EU in njene države članice doseči široko soglasje za reformo varnostnega sveta OZN, med drugim s stalnim sedežem za Evropsko unijo, poleg že obstoječih sedežev držav članic, in omejitvijo uporabe pravice do veta, zlasti v primerih vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ter spremembo sestave članstva tega organa, da bi bolje odražala današnji svet; meni, da bi morala EU podpreti generalnega sekretarja OZN in ga pozvati, naj okrepi svoja prizadevanja za izvajanje strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, da se zagotovi enaka zastopanost žensk na vseh hierarhičnih ravneh v sistemu OZN; meni, da bi morala EU spomniti OZN, da od ustanovitve organizacije leta 1945 še nobena ženska ni bila imenovana na položaj generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

(h)

še naprej nudi koristno podporo generalnemu sekretarju OZN pri izvajanju programa reform te organizacije in povečevanju njenih sposobnosti za uveljavljanje trajnostnega razvoja, zavzemanje za mir in varnost, racionalizacijo notranjega sistema upravljanja, da bo OZN postala učinkovita, pregledna, finančno vzdržna in odgovorna ter se bo sposobna znova povezati z državljani, vključno z lokalnimi skupnostmi in drugimi lokalnimi akterji civilne družbe, in bo bolj ustrezala izzivom na globalnem dnevnem redu; prevzame vodilno vlogo pri reševanju primerov, ko se samovoljno odlaga obravnava vlog več organizacij civilne družbe za posvetovalni status v OZN; Parlament poudarja, da je bil velik napredek procesa reform OZN dosežen v upravi in birokraciji, glavne politične reforme, ki bi morale vključevati poživitev generalne skupščine OZN in konkretne ukrepe za hitrejšo uskladitev razvojnega sistema z agendo 2030, pa bo treba šele izvesti; meni, da bi morale EU in njene države članice doseči široko soglasje za reformo varnostnega sveta OZN, med drugim s stalnim sedežem za Evropsko unijo, poleg že obstoječih sedežev držav članic, in omejitvijo uporabe pravice do veta, zlasti v primerih vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu ter spremembo sestave članstva tega organa, da bi bolje odražala današnji svet; meni, da bi morala EU podpreti generalnega sekretarja OZN in ga pozvati, naj okrepi svoja prizadevanja za izvajanje strategije OZN o enaki zastopanosti spolov, da se zagotovi enaka zastopanost žensk na vseh hierarhičnih ravneh v sistemu OZN; meni, da bi morala EU spomniti OZN, da od ustanovitve organizacije leta 1945 še nobena ženska ni bila imenovana na položaj generalnega sekretarja;

| (i) | še naprej išče večje sinergije med delom Sveta OZN za človekove pravice, generalne skupščine in varnostnega sveta; Parlament izreka pohvalo EU za podporo delovanju Sveta za človekove pravice in njegovih posebnih postopkov OZN, vključno s posebnimi poročevalci, zlasti ko odkrivajo in spremljajo kršitve človekovih pravic, ter drugim tematskim in nacionalnim mehanizmom na področju človekovih pravic v povezavi s potrebo po vključevanju spoštovanja človekovih pravic – kot nedeljivih, soodvisnih in medsebojno povezanih pravic – v vse postopke odločanja in vse politike OZN; meni, da bi morala EU še naprej pozivati vse države članice OZN, naj se v celoti zavzemajo za varstvo in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic, demokracije in pravne države, ter si prizadevati za uporabo razpoložljivih mehanizmov OZN, da se osebe, odgovorne za kršitve človekovih pravic, privede pred sodišče, zlasti kadar zadevne države ne morejo ali nočejo preiskovati teh zločinov in ne zagotavljajo varstva temeljnih pravic za vse državljane; poudarja delo visoke komisarke za človekove pravice in njenega urada pri obsojanju kršitev človekovih pravic; poziva, naj se zagotovi nepristranskost vseh organov, povezanih z varstvom in zagotavljanjem človekovih pravic, ter naj se jih zlasti zaščiti pred morebitnim vmešavanjem držav, ki so osumljene kršenja ali nespoštovanja človekovih pravic; obžaluje, da avtoritarni režimi Svet OZN za človekove pravice še naprej zlorabljajo za svoje namene, zlasti da bi ogrozili njegovo delovanje in spodkopali standarde človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj podprejo celovito reformo Sveta OZN za človekove pravice; zato poudarja, da je pomembno spodbuditi reformo Sveta OZN za človekove pravice, ki naj poskrbi, da bodo vse države članice resnično predane učinkovitemu in nepristranskemu napredku na področju človekovih pravic, saj nam sicer grozi spodkopavanje verodostojnosti Sveta za človekove pravice; ponovno poudarja, da je treba pregledati postopek volitev v Svet OZN za človekove pravice, na primer prepovedati zaprte sezname kandidatk in vzpostaviti javni mehanizem za pregled zavez, da bi povečali odgovornost članic sveta in zagotovili, da si vse države, ki so vanj izvoljene, po najboljših močeh prizadevajo za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v skladu z resolucijo, s katero je bil svet ustanovljen; poziva države članice EU, naj sprejmejo usklajeno stališče glede članstva v Svetu za človekove pravice in glasujejo proti vsem kandidatkam za članstvo v svetu, ki ne izpolnjujejo meril iz resolucije generalne skupščine OZN 60/251 z dne 15. marca 2006; poziva države članice EU, naj visoko komisarko OZN za človekove pravice zaprosijo za letno poročilo s poudarkom na sodelovanju članic sveta z mehanizmi OZN, od članic Sveta OZN za človekove pravice pa zahtevajo, naj izdajo stalna vabila za vse posebne postopke sveta; obžaluje, da Venezuela sodeluje kot polnopravna članica Sveta za človekove pravice za obdobje 2020–2022, čeprav OZN v svojem letošnjem poročilu potrjuje, da je obsodila hudodelstva zoper človečnost, ki jih je zagrešila vlada te države, kar je očitno protislovje; |
| --- | --- |

(i)

še naprej išče večje sinergije med delom Sveta OZN za človekove pravice, generalne skupščine in varnostnega sveta; Parlament izreka pohvalo EU za podporo delovanju Sveta za človekove pravice in njegovih posebnih postopkov OZN, vključno s posebnimi poročevalci, zlasti ko odkrivajo in spremljajo kršitve človekovih pravic, ter drugim tematskim in nacionalnim mehanizmom na področju človekovih pravic v povezavi s potrebo po vključevanju spoštovanja človekovih pravic – kot nedeljivih, soodvisnih in medsebojno povezanih pravic – v vse postopke odločanja in vse politike OZN; meni, da bi morala EU še naprej pozivati vse države članice OZN, naj se v celoti zavzemajo za varstvo in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic, demokracije in pravne države, ter si prizadevati za uporabo razpoložljivih mehanizmov OZN, da se osebe, odgovorne za kršitve človekovih pravic, privede pred sodišče, zlasti kadar zadevne države ne morejo ali nočejo preiskovati teh zločinov in ne zagotavljajo varstva temeljnih pravic za vse državljane; poudarja delo visoke komisarke za človekove pravice in njenega urada pri obsojanju kršitev človekovih pravic; poziva, naj se zagotovi nepristranskost vseh organov, povezanih z varstvom in zagotavljanjem človekovih pravic, ter naj se jih zlasti zaščiti pred morebitnim vmešavanjem držav, ki so osumljene kršenja ali nespoštovanja človekovih pravic; obžaluje, da avtoritarni režimi Svet OZN za človekove pravice še naprej zlorabljajo za svoje namene, zlasti da bi ogrozili njegovo delovanje in spodkopali standarde človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj podprejo celovito reformo Sveta OZN za človekove pravice; zato poudarja, da je pomembno spodbuditi reformo Sveta OZN za človekove pravice, ki naj poskrbi, da bodo vse države članice resnično predane učinkovitemu in nepristranskemu napredku na področju človekovih pravic, saj nam sicer grozi spodkopavanje verodostojnosti Sveta za človekove pravice; ponovno poudarja, da je treba pregledati postopek volitev v Svet OZN za človekove pravice, na primer prepovedati zaprte sezname kandidatk in vzpostaviti javni mehanizem za pregled zavez, da bi povečali odgovornost članic sveta in zagotovili, da si vse države, ki so vanj izvoljene, po najboljših močeh prizadevajo za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v skladu z resolucijo, s katero je bil svet ustanovljen; poziva države članice EU, naj sprejmejo usklajeno stališče glede članstva v Svetu za človekove pravice in glasujejo proti vsem kandidatkam za članstvo v svetu, ki ne izpolnjujejo meril iz resolucije generalne skupščine OZN 60/251 z dne 15. marca 2006; poziva države članice EU, naj visoko komisarko OZN za človekove pravice zaprosijo za letno poročilo s poudarkom na sodelovanju članic sveta z mehanizmi OZN, od članic Sveta OZN za človekove pravice pa zahtevajo, naj izdajo stalna vabila za vse posebne postopke sveta; obžaluje, da Venezuela sodeluje kot polnopravna članica Sveta za človekove pravice za obdobje 2020–2022, čeprav OZN v svojem letošnjem poročilu potrjuje, da je obsodila hudodelstva zoper človečnost, ki jih je zagrešila vlada te države, kar je očitno protislovje;

| (j) | meni, da bi morala EU podpreti ustanovitev neodvisne mednarodne preiskovalne komisije v okviru Sveta OZN za človekove pravice, ki bi preiskovala dejstva in okoliščine, povezane z domnevnim sistemskim rasizmom ter kršitvami in zlorabami; pozove, naj se povsod ratificira in dejansko izvaja Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; prizna ključno vlogo izobraževanja in kulture pri spodbujanju človekovih pravic in v medsektorskem boju proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti; |
| --- | --- |

(j)

meni, da bi morala EU podpreti ustanovitev neodvisne mednarodne preiskovalne komisije v okviru Sveta OZN za človekove pravice, ki bi preiskovala dejstva in okoliščine, povezane z domnevnim sistemskim rasizmom ter kršitvami in zlorabami; pozove, naj se povsod ratificira in dejansko izvaja Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije; prizna ključno vlogo izobraževanja in kulture pri spodbujanju človekovih pravic in v medsektorskem boju proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti;

| (k) | še naprej krepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in mednarodnega kazenskega pravosodja, da bi spodbujali odgovornost in odpravili nekaznovanje ter temu sodišču zagotovili močno diplomatsko in politično ter ustrezno finančno podporo, da bi mu omogočili opravljanje nalog iz njegovega mandata; pozove vse države članice OZN, naj se z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta pridružijo temu sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; pozove tiste, ki odstopajo od tega sodišča, naj spremenijo svojo odločitev; podpre to sodišče, ki je ključna institucija za kaznovanje storilcev in pomoč žrtvam pri doseganju pravice, ter spodbuja okrepljen dialog in sodelovanje med Mednarodnim kazenskim sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN; Parlament obžaluje in obsoja napade zoper Mednarodno kazensko sodišče in še naprej odločno nasprotuje vsem napadalnim ukrepom ter neutemeljenim trditvam in izjavam, s katerimi se spodkopavata sodišče in sistem Rimskega statuta na splošno; pozdravlja, da so bili sprejeti konkretni ukrepi za odpravo sankcij proti osebju Mednarodnega kazenskega sodišča, vključno z njegovim glavnim tožilcem; meni, da bi morala EU začeti okrepljeni dialog s sedanjo vlado ZDA o zadevah, povezanih z mednarodnim kazenskim sodiščem, ter da bi morala prispevati k svetovnemu boju proti mednarodnim kaznivim dejanjem, tako da bi podprla pobude za spodbujanje načela splošne sodne pristojnosti in krepitev zmogljivosti držav članic OZN, da to načelo uveljavljajo v svojih pravnih sistemih; poudarja vodilno vlogo EU v boju proti nekaznovanju, vključno z njeno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ki je temeljni element glasu EU v OZN, in nadalje poudarja, da je Mednarodno kazensko sodišče edina mednarodna institucija, ki lahko preganja nekatere najgrozljivejše zločine na svetu in brani žrtve, ki nimajo drugih sredstev; |
| --- | --- |

(k)

še naprej krepi vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča in mednarodnega kazenskega pravosodja, da bi spodbujali odgovornost in odpravili nekaznovanje ter temu sodišču zagotovili močno diplomatsko in politično ter ustrezno finančno podporo, da bi mu omogočili opravljanje nalog iz njegovega mandata; pozove vse države članice OZN, naj se z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta pridružijo temu sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; pozove tiste, ki odstopajo od tega sodišča, naj spremenijo svojo odločitev; podpre to sodišče, ki je ključna institucija za kaznovanje storilcev in pomoč žrtvam pri doseganju pravice, ter spodbuja okrepljen dialog in sodelovanje med Mednarodnim kazenskim sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN; Parlament obžaluje in obsoja napade zoper Mednarodno kazensko sodišče in še naprej odločno nasprotuje vsem napadalnim ukrepom ter neutemeljenim trditvam in izjavam, s katerimi se spodkopavata sodišče in sistem Rimskega statuta na splošno; pozdravlja, da so bili sprejeti konkretni ukrepi za odpravo sankcij proti osebju Mednarodnega kazenskega sodišča, vključno z njegovim glavnim tožilcem; meni, da bi morala EU začeti okrepljeni dialog s sedanjo vlado ZDA o zadevah, povezanih z mednarodnim kazenskim sodiščem, ter da bi morala prispevati k svetovnemu boju proti mednarodnim kaznivim dejanjem, tako da bi podprla pobude za spodbujanje načela splošne sodne pristojnosti in krepitev zmogljivosti držav članic OZN, da to načelo uveljavljajo v svojih pravnih sistemih; poudarja vodilno vlogo EU v boju proti nekaznovanju, vključno z njeno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ki je temeljni element glasu EU v OZN, in nadalje poudarja, da je Mednarodno kazensko sodišče edina mednarodna institucija, ki lahko preganja nekatere najgrozljivejše zločine na svetu in brani žrtve, ki nimajo drugih sredstev;

| (l) | ponovno potrdi, da sta potrebna splošno spoštovanje in izvajanje pravne države na nacionalni in mednarodni ravni, in poudari, da ju podpira ter da je zavezan mednarodnemu redu na podlagi pravne države in mednarodnega prava; pozdravi dialog o spodbujanju pravne države na mednarodni ravni, ki sta ga skupina za usklajevanje in vire v zvezi s pravno državo ter izvršilni urad generalnega sekretarja začela z državami članicami, in pozove k njegovemu nadaljevanju, da bi okrepili spoštovanje načel pravne države na mednarodni ravni; Parlament poziva generalnega sekretarja in sistem OZN, naj po potrebi sistematično obravnavata vidike pravne države v ustreznih dejavnostih, vključno z udeležbo žensk v dejavnostih, povezanih s pravno državo; |
| --- | --- |

(l)

ponovno potrdi, da sta potrebna splošno spoštovanje in izvajanje pravne države na nacionalni in mednarodni ravni, in poudari, da ju podpira ter da je zavezan mednarodnemu redu na podlagi pravne države in mednarodnega prava; pozdravi dialog o spodbujanju pravne države na mednarodni ravni, ki sta ga skupina za usklajevanje in vire v zvezi s pravno državo ter izvršilni urad generalnega sekretarja začela z državami članicami, in pozove k njegovemu nadaljevanju, da bi okrepili spoštovanje načel pravne države na mednarodni ravni; Parlament poziva generalnega sekretarja in sistem OZN, naj po potrebi sistematično obravnavata vidike pravne države v ustreznih dejavnostih, vključno z udeležbo žensk v dejavnostih, povezanih s pravno državo;

| (m) | aktivno ukrepa proti poskusom nekaterih posameznih držav in koalicij držav, da bi ogrozile mednarodno soglasje o reproduktivnem zdravju in pravicah; zlasti obsodi nedavno ženevsko izjavo o soglasju, ki jo je pripravila Trumpova vlada in jo je podpisalo 32 držav, predvsem takih z neliberalnimi in avtoritarnimi vladami; Parlament izraža izjemno nelagodje, ker sta to nazadnjaško izjavo, namenjeno spodkopavanju reproduktivne svobode žensk in pravic oseb LGBT, podpisali tudi dve državi članici EU, in sicer Madžarska in Poljska; |
| --- | --- |

(m)

aktivno ukrepa proti poskusom nekaterih posameznih držav in koalicij držav, da bi ogrozile mednarodno soglasje o reproduktivnem zdravju in pravicah; zlasti obsodi nedavno ženevsko izjavo o soglasju, ki jo je pripravila Trumpova vlada in jo je podpisalo 32 držav, predvsem takih z neliberalnimi in avtoritarnimi vladami; Parlament izraža izjemno nelagodje, ker sta to nazadnjaško izjavo, namenjeno spodkopavanju reproduktivne svobode žensk in pravic oseb LGBT, podpisali tudi dve državi članici EU, in sicer Madžarska in Poljska;

| (n) | podpre delo nedavno ustanovljene odprte medvladne delovne skupine za pripravo pravno zavezujoče pogodbe o čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih, da bi vzpostavili pravno zavezujoč instrument, ki bo zagotavljal, da bodo podjetja v celoti odgovorna za kršitve človekovih pravic in okoljsko kriminaliteto; |
| --- | --- |

(n)

podpre delo nedavno ustanovljene odprte medvladne delovne skupine za pripravo pravno zavezujoče pogodbe o čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih, da bi vzpostavili pravno zavezujoč instrument, ki bo zagotavljal, da bodo podjetja v celoti odgovorna za kršitve človekovih pravic in okoljsko kriminaliteto;

| (o) | nadalje okrepi zavezo EU, da se bo borila proti nekaznovanju kaznivih dejanj proti novinarjem, medijskim delavcem in drugim delavcem, povezanim z njimi, vključno z lokalnim, ter v zvezi s tem poda konkretne pobude; podpre poziv posebnih poročevalcev OZN za svobodo izražanja in za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, da je treba vzpostaviti stalni preiskovalni mehanizem OZN za kazniva dejanja zoper novinarje in podpreti imenovanje posebnega predstavnika OZN za zaščito novinarjev po vsem svetu; sprejme politiko, s katero bi sistematično in odločno obsodil umore zagovornikov človekovih pravic, vključno z okoljevarstveniki in zagovorniki zemljiških človekovih pravic, in vse poskuse nasilja, pregona, groženj, nadlegovanja, izginotja, aretacij in samovoljnega pripora, uperjene proti njim; pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; se z vsemi diplomatskimi sredstvi in v tesnem sodelovanju z OZN še naprej zavzema za odpravo smrtne kazni po vsem svetu ter pozove k moratoriju na izvrševanje smrtne kazni; |
| --- | --- |

(o)

nadalje okrepi zavezo EU, da se bo borila proti nekaznovanju kaznivih dejanj proti novinarjem, medijskim delavcem in drugim delavcem, povezanim z njimi, vključno z lokalnim, ter v zvezi s tem poda konkretne pobude; podpre poziv posebnih poročevalcev OZN za svobodo izražanja in za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, da je treba vzpostaviti stalni preiskovalni mehanizem OZN za kazniva dejanja zoper novinarje in podpreti imenovanje posebnega predstavnika OZN za zaščito novinarjev po vsem svetu; sprejme politiko, s katero bi sistematično in odločno obsodil umore zagovornikov človekovih pravic, vključno z okoljevarstveniki in zagovorniki zemljiških človekovih pravic, in vse poskuse nasilja, pregona, groženj, nadlegovanja, izginotja, aretacij in samovoljnega pripora, uperjene proti njim; pozove države članice OZN, naj sprejmejo politike za zagotavljanje zaščite in podpore ogroženim zagovornikom človekovih pravic; se z vsemi diplomatskimi sredstvi in v tesnem sodelovanju z OZN še naprej zavzema za odpravo smrtne kazni po vsem svetu ter pozove k moratoriju na izvrševanje smrtne kazni;

| (p) | še naprej izpopolnjuje svoja orodja za diplomacijo in obveščanje s posebnim poudarkom na miru, mednarodni varnosti in dolgoročni stabilnosti, podnebni diplomaciji, kulturni diplomaciji, človekovih pravicah, enakosti spolov, pravični globalizaciji in zmožnostih za politični dialog in soglasje, ne le s članicami OZN, temveč tudi s pomembnimi sogovorniki, kot so mesta, regije, akademski svet, verski subjekti in skupnosti, civilna družba, lokalne in domorodne skupnosti ter zasebni sektor; prizadevanja, da bi našli rešitve za globalne probleme, kot so podnebne spremembe, izkoristi kot izhodišče za diplomatske odnose s partnericami, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, ter tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru; Parlament pozdravlja dejstvo, da EU in države članice na različne načine in v različnih oblikah dejavno sodelujejo pri delu sistema OZN; |
| --- | --- |

(p)

še naprej izpopolnjuje svoja orodja za diplomacijo in obveščanje s posebnim poudarkom na miru, mednarodni varnosti in dolgoročni stabilnosti, podnebni diplomaciji, kulturni diplomaciji, človekovih pravicah, enakosti spolov, pravični globalizaciji in zmožnostih za politični dialog in soglasje, ne le s članicami OZN, temveč tudi s pomembnimi sogovorniki, kot so mesta, regije, akademski svet, verski subjekti in skupnosti, civilna družba, lokalne in domorodne skupnosti ter zasebni sektor; prizadevanja, da bi našli rešitve za globalne probleme, kot so podnebne spremembe, izkoristi kot izhodišče za diplomatske odnose s partnericami, s katerimi obstaja veliko navzkrižje interesov glede drugih točk dnevnega reda, ter tako zagotovi priložnost za krepitev stabilnosti in miru; Parlament pozdravlja dejstvo, da EU in države članice na različne načine in v različnih oblikah dejavno sodelujejo pri delu sistema OZN;

| (q) | ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe, s katerimi bi premagali in zatrli teroristične organizacije, zlasti Daiš/ISIS, ki pomenijo jasno grožnjo za regionalno in mednarodno varnost; sodeluje z generalno skupščino in varnostnim svetom OZN, da bi se borili proti financiranju terorizma, vzpostavili mehanizme za prepoznavanje teroristov in terorističnih organizacij ter okrepili mehanizme zamrznitve premoženja po vsem svetu; se zaveže krepitvi skupnih prizadevanj EU in OZN pri boju proti temeljnim vzrokom terorizma, zlasti pri boju proti hibridnim grožnjam ter razvoju raziskav in krepitvi zmogljivosti za kibernetsko obrambo; pri oblikovanju, izvajanju in razvijanju pristopov za boj proti radikalizaciji in novačenju v teroristične organizacije podpre obstoječe pobude lokalnih partnerjev; si še naprej prizadeva onemogočiti novačenje in se bori proti tujim borcem, nasilnemu ekstremizmu in teroristični propagandi; podpre ukrepe za krepitev odpornosti skupnosti, ki so dovzetne za radikalizacijo, vključno z zagotavljanjem socialne vključenosti in preučevanjem pobud, pri katerih sodelujejo zmerni verski voditelji in duhovniki; si prizadeva za povečanje učinkovitosti mednarodnega policijskega, pravnega in pravosodnega sodelovanja v boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, da bi podprli politike za boj proti radikalizaciji in deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; spodbudi prizadevanja OZN v boju proti terorizmu z izvajanjem in posodobitvijo štirih stebrov globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006; prevzame vodilno vlogo pri prihodnjem pregledu globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, pri tem pa okrepi človekove pravice in načine za preprečevanje; |
| --- | --- |

(q)

ponovno odločno obsodi terorizem in v celoti podpre ukrepe, s katerimi bi premagali in zatrli teroristične organizacije, zlasti Daiš/ISIS, ki pomenijo jasno grožnjo za regionalno in mednarodno varnost; sodeluje z generalno skupščino in varnostnim svetom OZN, da bi se borili proti financiranju terorizma, vzpostavili mehanizme za prepoznavanje teroristov in terorističnih organizacij ter okrepili mehanizme zamrznitve premoženja po vsem svetu; se zaveže krepitvi skupnih prizadevanj EU in OZN pri boju proti temeljnim vzrokom terorizma, zlasti pri boju proti hibridnim grožnjam ter razvoju raziskav in krepitvi zmogljivosti za kibernetsko obrambo; pri oblikovanju, izvajanju in razvijanju pristopov za boj proti radikalizaciji in novačenju v teroristične organizacije podpre obstoječe pobude lokalnih partnerjev; si še naprej prizadeva onemogočiti novačenje in se bori proti tujim borcem, nasilnemu ekstremizmu in teroristični propagandi; podpre ukrepe za krepitev odpornosti skupnosti, ki so dovzetne za radikalizacijo, vključno z zagotavljanjem socialne vključenosti in preučevanjem pobud, pri katerih sodelujejo zmerni verski voditelji in duhovniki; si prizadeva za povečanje učinkovitosti mednarodnega policijskega, pravnega in pravosodnega sodelovanja v boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, da bi podprli politike za boj proti radikalizaciji in deradikalizacijo v skladu z akcijskim načrtom OZN za preprečevanje nasilnega ekstremizma; spodbudi prizadevanja OZN v boju proti terorizmu z izvajanjem in posodobitvijo štirih stebrov globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, ki jo je generalna skupščina sprejela septembra 2006; prevzame vodilno vlogo pri prihodnjem pregledu globalne strategije OZN za boj proti terorizmu, pri tem pa okrepi človekove pravice in načine za preprečevanje;

| (r) | še razširi tristransko sodelovanje med EU, Afriško unijo in OZN; Parlament poudarja, da so pomembna usklajena prizadevanja EU, OZN in Afriške unije za krepitev zmogljivosti in nadaljnje sodelovanje z Afriško unijo pri razvoju sposobnosti za preprečevanje in upravljanje kriz ter reševanje sporov na afriški celini, med drugim z doslednim nadaljevanjem zagotavljanja dolgoročne podpore EU in OZN celovitemu začetku delovanja Afriške strukture za mir in varnost (APSA), pa tudi zmožnosti na drugih političnih področjih, ki so pomembna za varnost in stabilnost Afrike, na primer na podlagi indeksa človekove varnosti, tudi v gospodarskem in okoljskem smislu ter v zvezi z razpoložljivostjo javnih dobrin; v zvezi s tem poudarja, da je treba zaradi vse večje nestabilnosti posebno pozornost posvetiti razmeram na območju Sahela; meni, da je lahko EU prek partnerstva enakih v skladu z novo strategijo EU–Afrika zelo privlačna partnerica, saj je sposobna izpolniti upe afriške celine in tamkajšnjih institucij; poudarja pomen tesnega političnega dialoga in dialoga o politikah s partnerji EU v Afriki, tudi podpore regionalnim organizacijam in dialoga z njimi ter v parlamentih; poudarja, kako pomembno je v okviru OZN okrepiti dialog in sodelovanje z afriškimi državami iz južnega sosedstva v Sredozemlju, da bi se spopadli s skupnimi izzivi na področju varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

(r)

še razširi tristransko sodelovanje med EU, Afriško unijo in OZN; Parlament poudarja, da so pomembna usklajena prizadevanja EU, OZN in Afriške unije za krepitev zmogljivosti in nadaljnje sodelovanje z Afriško unijo pri razvoju sposobnosti za preprečevanje in upravljanje kriz ter reševanje sporov na afriški celini, med drugim z doslednim nadaljevanjem zagotavljanja dolgoročne podpore EU in OZN celovitemu začetku delovanja Afriške strukture za mir in varnost (APSA), pa tudi zmožnosti na drugih političnih področjih, ki so pomembna za varnost in stabilnost Afrike, na primer na podlagi indeksa človekove varnosti, tudi v gospodarskem in okoljskem smislu ter v zvezi z razpoložljivostjo javnih dobrin; v zvezi s tem poudarja, da je treba zaradi vse večje nestabilnosti posebno pozornost posvetiti razmeram na območju Sahela; meni, da je lahko EU prek partnerstva enakih v skladu z novo strategijo EU–Afrika zelo privlačna partnerica, saj je sposobna izpolniti upe afriške celine in tamkajšnjih institucij; poudarja pomen tesnega političnega dialoga in dialoga o politikah s partnerji EU v Afriki, tudi podpore regionalnim organizacijam in dialoga z njimi ter v parlamentih; poudarja, kako pomembno je v okviru OZN okrepiti dialog in sodelovanje z afriškimi državami iz južnega sosedstva v Sredozemlju, da bi se spopadli s skupnimi izzivi na področju varnosti in stabilnosti;

| (s) | prizna in podpre pomemben napredek, ki sta ga EU in OZN dosegli pri zagotavljanju podpore in gradnji zmogljivosti na območjih Sahela, zahodne Afrike in Afriškega roga; Parlament pozdravlja vlogo in sodelovanje med civilnimi in vojaškimi misijami v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU ter misijami OZN, vključno s celovito strategijo OZN za Sahel in njenim načrtom za podporo, večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA) in uradom OZN za zahodno Afriko; pozdravlja podpis tehničnega dogovora med skupino G5 Sahel, EU in OZN za zagotavljanje operativne in logistične podpore skupnim silam v petih državah skupine G5 Sahel, ki je znak odličnega sodelovanja med temi tremi organizacijami; meni, da bi morala EU podpreti poziv varnostnemu svetu OZN, naj se skupne sile držav Sahela G5 uvrstijo v poglavje VII ustanovne listine Združenih narodov in naj se jim zagotovi dolgoročno financiranje; opozarja, da razvoj, varnost in stabilnost afriške celine, zlasti območij Magreba in Sahela, neposredno zadevajo EU in njene zunanje meje; poziva EU, naj podpre in podkrepi svoje sodelovanje z OZN in Afriško unijo pri podpiranju razvoja, odpravljanju revščine ter gradnji zmogljivosti z lokalnimi partnerji za boj proti ekstremizmu in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

(s)

prizna in podpre pomemben napredek, ki sta ga EU in OZN dosegli pri zagotavljanju podpore in gradnji zmogljivosti na območjih Sahela, zahodne Afrike in Afriškega roga; Parlament pozdravlja vlogo in sodelovanje med civilnimi in vojaškimi misijami v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU ter misijami OZN, vključno s celovito strategijo OZN za Sahel in njenim načrtom za podporo, večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA) in uradom OZN za zahodno Afriko; pozdravlja podpis tehničnega dogovora med skupino G5 Sahel, EU in OZN za zagotavljanje operativne in logistične podpore skupnim silam v petih državah skupine G5 Sahel, ki je znak odličnega sodelovanja med temi tremi organizacijami; meni, da bi morala EU podpreti poziv varnostnemu svetu OZN, naj se skupne sile držav Sahela G5 uvrstijo v poglavje VII ustanovne listine Združenih narodov in naj se jim zagotovi dolgoročno financiranje; opozarja, da razvoj, varnost in stabilnost afriške celine, zlasti območij Magreba in Sahela, neposredno zadevajo EU in njene zunanje meje; poziva EU, naj podpre in podkrepi svoje sodelovanje z OZN in Afriško unijo pri podpiranju razvoja, odpravljanju revščine ter gradnji zmogljivosti z lokalnimi partnerji za boj proti ekstremizmu in trgovini z ljudmi;

| (t) | okrepi sodelovanje z državami Latinske Amerike, tj. regije, s katero imamo veliko vezi in skupnih vrednot in ki je močno prizadeta zaradi pandemije covida-19, da bi se v okviru OZN usklajeno spopadli s skupnimi izzivi; |
| --- | --- |

(t)

okrepi sodelovanje z državami Latinske Amerike, tj. regije, s katero imamo veliko vezi in skupnih vrednot in ki je močno prizadeta zaradi pandemije covida-19, da bi se v okviru OZN usklajeno spopadli s skupnimi izzivi;

| (u) | nadaljuje dialog o zmogljivosti OZN za uresničevanje zavez in povečevanje sposobnosti v zvezi z zmogljivostjo za preprečevanje konfliktov in odgovornostjo za zagotavljanje zaščite, pri čemer naj ponovno potrdi skupno zavezanost na pravilih temelječemu mednarodnemu redu, mednarodnemu pravu, vključno z ozemeljsko celovitostjo, neodvisnostjo in suverenostjo, kot je navedeno tudi v načelih Helsinške sklepne listine in Pariške listine OVSE (Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi), prav tako pa poskrbi, da bodo človekove pravice in temeljne svoboščine vseh posameznikov v ospredju politik za preprečevanje konfliktov in mediacijo; Parlament poudarja, kako pomembna sta dialog in sodelovanje z OZN pri učinkovitih in verodostojnih mirovnih misijah z natančno opredeljenimi cilji ter jasno zmogljivostjo za doseganje oprijemljivih in verodostojnih rezultatov; poziva k učinkovitim mehanizmom, ki vključujejo: (i) izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 in vseh nadaljnjih resolucij o ženskah, miru in varnosti v skladu s ciljem polne, enakopravne in smiselne udeležbe in vodilne vloge žensk pri mirovnih misijah in strukturah OZN, ki so tem misijam namenjene, (ii) obete za mlade in otroke, kot je navedeno v agendi za mlade, mir in varnost ter v Konvenciji o otrokovih pravicah, tudi v smislu podpiranja in krepitve mednarodnih prizadevanj v okviru OZN, da bi preprečili sodelovanje otrok v oboroženih spopadih, (iii) obete za invalide, vključno s tistimi, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in tistimi, ki so po Konvenciji OZN o pravicah invalidov izpostavljeni tveganju, pa tudi (iv) potrebo po spoštovanju človekovih pravic in zaščiti civilistov, ki je povsem v ospredju mandatov za ohranjanje miru; znova poudarja ključno vlogo, ki jo imajo ženske v misijah za mediacijo in ohranjanje miru v konfliktih; opozarja, da so na vseh ravneh misij OZN in EU ženske premalo zastopane ter da je treba v razmerah med konflikti in po njih obvezno zaščititi ženske in dekleta; poziva države članice EU, naj za namene ohranjanja miru OZN prispevajo več evropskih oboroženih sil; poudarja, kako pomembna je podpora EU državam, v katerih se je pravkar končal nasilni konflikt; zato poziva k tesnejšemu sodelovanju pri odzivanju na nestabilne tranzicijske razmere, med drugim s povečevanjem nacionalne odgovornosti in utrjevanjem dosežkov pri gradnji miru ter izboljšanjem sodelovanja z lokalnimi skupnostmi, da bi jim zagotovili zaščito in pomoč; poziva k reformi ustreznih struktur, da se odpravi nekaznovanje osebja OZN, ki služi v vojaških operacijah in civilnih misijah, ter vzpostavijo delujoči in pregledni mehanizmi nadzora in odgovornosti v primerih zlorab, zlasti spolnega nasilja; izreka pohvalo Agnes Callamard, posebni poročevalki OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, za njeno delo in prispevek v boju proti nekaznovanju, ki sta povezana z izvajanjem preiskav domnevnih primerov zunajsodnih umorov, pri katerem je bila deležna ustrahovanja in groženj; |
| --- | --- |

(u)

nadaljuje dialog o zmogljivosti OZN za uresničevanje zavez in povečevanje sposobnosti v zvezi z zmogljivostjo za preprečevanje konfliktov in odgovornostjo za zagotavljanje zaščite, pri čemer naj ponovno potrdi skupno zavezanost na pravilih temelječemu mednarodnemu redu, mednarodnemu pravu, vključno z ozemeljsko celovitostjo, neodvisnostjo in suverenostjo, kot je navedeno tudi v načelih Helsinške sklepne listine in Pariške listine OVSE (Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi), prav tako pa poskrbi, da bodo človekove pravice in temeljne svoboščine vseh posameznikov v ospredju politik za preprečevanje konfliktov in mediacijo; Parlament poudarja, kako pomembna sta dialog in sodelovanje z OZN pri učinkovitih in verodostojnih mirovnih misijah z natančno opredeljenimi cilji ter jasno zmogljivostjo za doseganje oprijemljivih in verodostojnih rezultatov; poziva k učinkovitim mehanizmom, ki vključujejo: (i) izvajanje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 in vseh nadaljnjih resolucij o ženskah, miru in varnosti v skladu s ciljem polne, enakopravne in smiselne udeležbe in vodilne vloge žensk pri mirovnih misijah in strukturah OZN, ki so tem misijam namenjene, (ii) obete za mlade in otroke, kot je navedeno v agendi za mlade, mir in varnost ter v Konvenciji o otrokovih pravicah, tudi v smislu podpiranja in krepitve mednarodnih prizadevanj v okviru OZN, da bi preprečili sodelovanje otrok v oboroženih spopadih, (iii) obete za invalide, vključno s tistimi, ki se soočajo s presečno diskriminacijo, in tistimi, ki so po Konvenciji OZN o pravicah invalidov izpostavljeni tveganju, pa tudi (iv) potrebo po spoštovanju človekovih pravic in zaščiti civilistov, ki je povsem v ospredju mandatov za ohranjanje miru; znova poudarja ključno vlogo, ki jo imajo ženske v misijah za mediacijo in ohranjanje miru v konfliktih; opozarja, da so na vseh ravneh misij OZN in EU ženske premalo zastopane ter da je treba v razmerah med konflikti in po njih obvezno zaščititi ženske in dekleta; poziva države članice EU, naj za namene ohranjanja miru OZN prispevajo več evropskih oboroženih sil; poudarja, kako pomembna je podpora EU državam, v katerih se je pravkar končal nasilni konflikt; zato poziva k tesnejšemu sodelovanju pri odzivanju na nestabilne tranzicijske razmere, med drugim s povečevanjem nacionalne odgovornosti in utrjevanjem dosežkov pri gradnji miru ter izboljšanjem sodelovanja z lokalnimi skupnostmi, da bi jim zagotovili zaščito in pomoč; poziva k reformi ustreznih struktur, da se odpravi nekaznovanje osebja OZN, ki služi v vojaških operacijah in civilnih misijah, ter vzpostavijo delujoči in pregledni mehanizmi nadzora in odgovornosti v primerih zlorab, zlasti spolnega nasilja; izreka pohvalo Agnes Callamard, posebni poročevalki OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, za njeno delo in prispevek v boju proti nekaznovanju, ki sta povezana z izvajanjem preiskav domnevnih primerov zunajsodnih umorov, pri katerem je bila deležna ustrahovanja in groženj;

| (v) | nadaljuje dosledni dialog v forumih OZN, zlasti generalni skupščini Združenih narodov, o tem, da je treba varovati človekove pravice oseb LGBTI v skladu s smernicami EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI v multilateralnih forumih (5) in smernicami EU o smrtni kazni (6) ter ob upoštevanju mednarodno priznanih načel iz Džogdžakarte (7); spodbuja organe in članice OZN, naj v svoje področje obravnave kršitev človekovih pravic vključijo spolno identiteto in njeno izražanje ter spolne značilnosti, s tem pa tudi trans in interseksualne osebe ter kršitve človekovih pravic, katerih žrtve so; se z vsemi razpoložljivimi diplomatskimi sredstvi na svetovni ravni zavzema za dekriminalizacijo sporazumnih istospolnih odnosov, odpravo smrtne kazni zanje, sprejetje zakonodaje, ki bi po vsem svetu omogočala pravno priznanje spola ter prepovedovala pohabljanje spolnih organov interseksualnih oseb in tako imenovano reparativno terapijo; |
| --- | --- |

(v)

nadaljuje dosledni dialog v forumih OZN, zlasti generalni skupščini Združenih narodov, o tem, da je treba varovati človekove pravice oseb LGBTI v skladu s smernicami EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI v multilateralnih forumih (5) in smernicami EU o smrtni kazni (6) ter ob upoštevanju mednarodno priznanih načel iz Džogdžakarte (7); spodbuja organe in članice OZN, naj v svoje področje obravnave kršitev človekovih pravic vključijo spolno identiteto in njeno izražanje ter spolne značilnosti, s tem pa tudi trans in interseksualne osebe ter kršitve človekovih pravic, katerih žrtve so; se z vsemi razpoložljivimi diplomatskimi sredstvi na svetovni ravni zavzema za dekriminalizacijo sporazumnih istospolnih odnosov, odpravo smrtne kazni zanje, sprejetje zakonodaje, ki bi po vsem svetu omogočala pravno priznanje spola ter prepovedovala pohabljanje spolnih organov interseksualnih oseb in tako imenovano reparativno terapijo;

| (w) | spodbuja skladnost pri tem, kako OZN obravnava primere okupacije ali priključitve ozemlja; opozarja, da bi moralo mednarodne dejavnosti v vseh teh primerih usmerjati mednarodno humanitarno pravo, med drugim v primerih dolgotrajne zasedbe, pa tudi v številnih primerih zamrznjenih konfliktov v državah vzhodnega partnerstva; Parlament podpira OZN pri osredotočanje na poslovne dejavnosti, povezane s primeri, ki sprožajo mednarodno zaskrbljenost, in poziva Svet, naj pozorno spremlja podjetja s sedežem v EU, ki so navedena v takih poročilih in podatkovnih zbirkah OZN; |
| --- | --- |

(w)

spodbuja skladnost pri tem, kako OZN obravnava primere okupacije ali priključitve ozemlja; opozarja, da bi moralo mednarodne dejavnosti v vseh teh primerih usmerjati mednarodno humanitarno pravo, med drugim v primerih dolgotrajne zasedbe, pa tudi v številnih primerih zamrznjenih konfliktov v državah vzhodnega partnerstva; Parlament podpira OZN pri osredotočanje na poslovne dejavnosti, povezane s primeri, ki sprožajo mednarodno zaskrbljenost, in poziva Svet, naj pozorno spremlja podjetja s sedežem v EU, ki so navedena v takih poročilih in podatkovnih zbirkah OZN;

| (x) | še naprej razvija zmogljivosti EU za mediacijo in diplomatske spretnosti pri preprečevanju in obvladovanju kriz in reševanju oziroma vsaj blaženju konfliktov, tudi ko gre za zamrznjene in nove konflikte, in sicer v soglasju s prizadevanji OZN, pri čemer je berlinski proces o Libiji zgled za podporo in usklajenost EU s prizadevanji za mediacijo pod vodstvom OZN, saj zagotavlja polno in smiselno udeležbo žensk pri prizadevanjih za mediacijo, prav tako pa naj nadaljuje odločno podporo EU neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti v okviru mednarodno priznanih meja njenih partneric, prizadetih zaradi konfliktov, na primer Gruzije, Moldavije in Ukrajine; pozove OZN, naj njena prednostna naloga postane preprečevanje konfliktov, mediacija, sprava in iskanje političnih rešitev za konflikte, obenem pa naj se posveti temeljnim vzrokom in glavnim dejavnikom, zaradi katerih nastanejo krize; si prizadeva za večjo multilateralno zavezanost iskanju trajnostnih političnih rešitev za sedanje konflikte ter še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnih odposlancev OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; Parlament izraža priznanje za dobro sodelovanje EU in OZN pri doseganju skupnih ciljev razvoja in preprečevanju nadaljnjega stopnjevanja potekajočih konfliktov; v zvezi s tem meni, da bi morala EU še naprej pozivati mednarodno skupnost, naj v celoti izvaja politiko nepriznavanja nezakonite priključitve Krima; |
| --- | --- |

(x)

še naprej razvija zmogljivosti EU za mediacijo in diplomatske spretnosti pri preprečevanju in obvladovanju kriz in reševanju oziroma vsaj blaženju konfliktov, tudi ko gre za zamrznjene in nove konflikte, in sicer v soglasju s prizadevanji OZN, pri čemer je berlinski proces o Libiji zgled za podporo in usklajenost EU s prizadevanji za mediacijo pod vodstvom OZN, saj zagotavlja polno in smiselno udeležbo žensk pri prizadevanjih za mediacijo, prav tako pa naj nadaljuje odločno podporo EU neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti v okviru mednarodno priznanih meja njenih partneric, prizadetih zaradi konfliktov, na primer Gruzije, Moldavije in Ukrajine; pozove OZN, naj njena prednostna naloga postane preprečevanje konfliktov, mediacija, sprava in iskanje političnih rešitev za konflikte, obenem pa naj se posveti temeljnim vzrokom in glavnim dejavnikom, zaradi katerih nastanejo krize; si prizadeva za večjo multilateralno zavezanost iskanju trajnostnih političnih rešitev za sedanje konflikte ter še naprej podpira delo, ukrepe in pobude posebnih odposlancev OZN, ki so namenjeni rešitvi teh konfliktov; Parlament izraža priznanje za dobro sodelovanje EU in OZN pri doseganju skupnih ciljev razvoja in preprečevanju nadaljnjega stopnjevanja potekajočih konfliktov; v zvezi s tem meni, da bi morala EU še naprej pozivati mednarodno skupnost, naj v celoti izvaja politiko nepriznavanja nezakonite priključitve Krima;

| (y) | pozove vse države članice OZN, naj ratificirajo in učinkovito izvajajo vse glavne konvencije OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN proti mučenju in izbirnim protokolom k njej ter izbirnima protokoloma k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ter naj izpolnjujejo obveznosti poročanja iz teh instrumentov in zavezo k sodelovanju v dobri veri v mehanizmih OZN na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

(y)

pozove vse države članice OZN, naj ratificirajo in učinkovito izvajajo vse glavne konvencije OZN o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo OZN proti mučenju in izbirnim protokolom k njej ter izbirnima protokoloma k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ter naj izpolnjujejo obveznosti poročanja iz teh instrumentov in zavezo k sodelovanju v dobri veri v mehanizmih OZN na področju človekovih pravic;

| (z) | ostane predan in vodilen akter pri učinkovitem uresničevanju in spremljanju ciljev iz agende 2030 v vseh notranjih in zunanjih politikah EU ter v nacionalnih strategijah in prednostnih nalogah držav članic, za kar naj uporabi vsa možna sredstva; Parlament poudarja, da je treba nujno ustrezno podpreti in priznati pomembno in nepogrešljivo delo humanitarnih agencij, kot je Svetovni program za hrano; pozdravlja odločitev, da se Nobelova nagrada za mir za leto 2020 podeli Svetovnemu programu za hrano za njegova prizadevanja v boju proti lakoti, za njegov prispevek k izboljšanju pogojev za mir na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ter za njegovo spodbujevalno vlogo v prizadevanjih za preprečevanje uporabe lakote kot orožja v vojnah in konfliktih; |
| --- | --- |

(z)

ostane predan in vodilen akter pri učinkovitem uresničevanju in spremljanju ciljev iz agende 2030 v vseh notranjih in zunanjih politikah EU ter v nacionalnih strategijah in prednostnih nalogah držav članic, za kar naj uporabi vsa možna sredstva; Parlament poudarja, da je treba nujno ustrezno podpreti in priznati pomembno in nepogrešljivo delo humanitarnih agencij, kot je Svetovni program za hrano; pozdravlja odločitev, da se Nobelova nagrada za mir za leto 2020 podeli Svetovnemu programu za hrano za njegova prizadevanja v boju proti lakoti, za njegov prispevek k izboljšanju pogojev za mir na območjih, prizadetih zaradi konfliktov, ter za njegovo spodbujevalno vlogo v prizadevanjih za preprečevanje uporabe lakote kot orožja v vojnah in konfliktih;

| (aa) | ponovno izrazi zaskrbljenost zaradi negativnih učinkov ladij na morsko okolje, vključno z onesnaževanjem, zlasti z nezakonitim izpuščanjem nafte in drugih škodljivih snovi ter odlaganjem nevarnih odpadkov, tudi radioaktivnih materialov, jedrskih odpadkov in nevarnih kemikalij, ter fizičnimi učinki na korale; Parlament poziva države članice OZN, naj v okviru svojih nacionalnih strategij in programov trajnostnega razvoja še naprej dajejo prednost ukrepom v zvezi z onesnaževanjem morja s kopenskih virov ter pospešijo izvajanje Svetovnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem in montrealske deklaracije o varstvu morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem; poziva države članice OZN, naj z ukrepi, opredeljenimi v izvedbenem načrtu iz Johannesburga, izboljšajo znanstveno razumevanje in ocenjevanje morskih in obalnih ekosistemov kot osnovne podlage za preudarno odločanje; poziva države članice OZN, naj pripravijo nacionalne, regionalne in mednarodne programe za varstvo in ohranjanje morskega okolja ter za zaustavitev izgube morske biotske raznovrstnosti, zlasti občutljivih ekosistemov; |
| --- | --- |

(aa)

ponovno izrazi zaskrbljenost zaradi negativnih učinkov ladij na morsko okolje, vključno z onesnaževanjem, zlasti z nezakonitim izpuščanjem nafte in drugih škodljivih snovi ter odlaganjem nevarnih odpadkov, tudi radioaktivnih materialov, jedrskih odpadkov in nevarnih kemikalij, ter fizičnimi učinki na korale; Parlament poziva države članice OZN, naj v okviru svojih nacionalnih strategij in programov trajnostnega razvoja še naprej dajejo prednost ukrepom v zvezi z onesnaževanjem morja s kopenskih virov ter pospešijo izvajanje Svetovnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem in montrealske deklaracije o varstvu morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem; poziva države članice OZN, naj z ukrepi, opredeljenimi v izvedbenem načrtu iz Johannesburga, izboljšajo znanstveno razumevanje in ocenjevanje morskih in obalnih ekosistemov kot osnovne podlage za preudarno odločanje; poziva države članice OZN, naj pripravijo nacionalne, regionalne in mednarodne programe za varstvo in ohranjanje morskega okolja ter za zaustavitev izgube morske biotske raznovrstnosti, zlasti občutljivih ekosistemov;

| (ab) | podpre poziv generalnega sekretarja OZN k cenovno ugodnemu in dostopnemu cepivu proti covidu-19, ki ga je treba obravnavati kot svetovno javno dobrino; izvaja določbe, vključene v najnovejše sklepe Sveta o vlogi EU pri krepitvi Svetovne zdravstvene organizacije, zlasti glede zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere; pozdravlja delo Svetovne zdravstvene organizacije pri usklajevanju vladnih prizadevanj za boj proti pandemiji covida-19; Parlament poziva k nepristranski, pregledni in neodvisni preiskavi širjenja virusa in obvladovanja pandemije covida-19, tudi s strani Svetovne zdravstvene organizacije; podpira reformo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), da bi se lahko v prihodnje učinkoviteje odzivala na krizne razmere in ustanovila mednarodni protivirusni konzorcij, ki bi vsem državam zagotavljal dostop do cepiv proti covidu-19 in prihodnjih cepiv ter njihovo pravično distribucijo; ponovno izraža podporo vključitvi Tajvana v Generalno skupščino Svetovne zdravstvene organizacije; obsoja zlorabo ukrepov, ki so bili uveljavljeni za boj proti covidu-19 in s katerimi si številni avtoritarni režimi prizadevajo utrditi moč, dodatno spodkopati človekove pravice, zatreti opozicijo in civilno družbo, spodbuditi sovražne kampanje proti manjšinam, uvesti dodatne ukrepe za omejevanje pravic in svoboščin njihovih državljanov ter doseči geopolitično prednost v tujini; poudarja, da bi morala mednarodno pravo na področju človekovih pravic in obljuba izpolnitve ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 ostati temelja vseh odgovorov na pandemijo; poziva EU, naj prispeva k politični zavezi na ravni OZN, da se do leta 2030 odpravi epidemija aidsa, ki ostaja grožnja za javno zdravje po vsem svetu; priporoča, naj si Svet še naprej prizadeva za večje sinergije med državami članicami OZN pri odpravi zakonov, politik in praks, ki ustvarjajo ovire pri dostopu do storitev v zvezi z virusom HIV in povečujejo tveganje okužbe z virusom HIV, pri čemer naj posebno pozornost nameni obrobnim in ranljivim skupinam; poudarja, kako pomembno je, da EU pozove k okrepljenim zakonodajnim in regulativnim okvirom ter spodbuja skladnost politik za doseganje splošnega zdravstvenega varstva, med drugim s sprejetjem zakonodaje in izvajanjem politik, ki zagotavljajo večji dostop do zdravstvenih storitev, izdelkov in cepiv, zlasti za najbolj prikrajšane; |
| --- | --- |

(ab)

podpre poziv generalnega sekretarja OZN k cenovno ugodnemu in dostopnemu cepivu proti covidu-19, ki ga je treba obravnavati kot svetovno javno dobrino; izvaja določbe, vključene v najnovejše sklepe Sveta o vlogi EU pri krepitvi Svetovne zdravstvene organizacije, zlasti glede zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere; pozdravlja delo Svetovne zdravstvene organizacije pri usklajevanju vladnih prizadevanj za boj proti pandemiji covida-19; Parlament poziva k nepristranski, pregledni in neodvisni preiskavi širjenja virusa in obvladovanja pandemije covida-19, tudi s strani Svetovne zdravstvene organizacije; podpira reformo Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), da bi se lahko v prihodnje učinkoviteje odzivala na krizne razmere in ustanovila mednarodni protivirusni konzorcij, ki bi vsem državam zagotavljal dostop do cepiv proti covidu-19 in prihodnjih cepiv ter njihovo pravično distribucijo; ponovno izraža podporo vključitvi Tajvana v Generalno skupščino Svetovne zdravstvene organizacije; obsoja zlorabo ukrepov, ki so bili uveljavljeni za boj proti covidu-19 in s katerimi si številni avtoritarni režimi prizadevajo utrditi moč, dodatno spodkopati človekove pravice, zatreti opozicijo in civilno družbo, spodbuditi sovražne kampanje proti manjšinam, uvesti dodatne ukrepe za omejevanje pravic in svoboščin njihovih državljanov ter doseči geopolitično prednost v tujini; poudarja, da bi morala mednarodno pravo na področju človekovih pravic in obljuba izpolnitve ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 ostati temelja vseh odgovorov na pandemijo; poziva EU, naj prispeva k politični zavezi na ravni OZN, da se do leta 2030 odpravi epidemija aidsa, ki ostaja grožnja za javno zdravje po vsem svetu; priporoča, naj si Svet še naprej prizadeva za večje sinergije med državami članicami OZN pri odpravi zakonov, politik in praks, ki ustvarjajo ovire pri dostopu do storitev v zvezi z virusom HIV in povečujejo tveganje okužbe z virusom HIV, pri čemer naj posebno pozornost nameni obrobnim in ranljivim skupinam; poudarja, kako pomembno je, da EU pozove k okrepljenim zakonodajnim in regulativnim okvirom ter spodbuja skladnost politik za doseganje splošnega zdravstvenega varstva, med drugim s sprejetjem zakonodaje in izvajanjem politik, ki zagotavljajo večji dostop do zdravstvenih storitev, izdelkov in cepiv, zlasti za najbolj prikrajšane;

| (ac) | se seznani s poročilom generalnega sekretarja z naslovom „Skupna odgovornost, svetovna solidarnost: odziv na socialno-ekonomske posledice covida-19“ in vztraja, da bi moral biti odziv vlad na pandemijo učinkovit, vključujoč in povsem skladen z obveznostmi in zavezami glede človekovih pravic; pozove države članice OZN, naj s posebnimi ukrepi zaščitijo otroke, katerih ranljivost se je zaradi covida-19 morda še posebej povečala; podpre Osrednji sklad za odziv na izredne razmere, Svetovni program za hrano, Visoki komisariat OZN za begunce ter druge institucije in programe OZN, ki imajo ključno vlogo pri humanitarnem odzivanju na krizo zaradi covida-19; podpre poziv, naj se leta 2021 organizira mednarodni vrh OZN o gospodarski obnovi in sistemskih reformah po pandemiji covida-19 kot pomemben forum za bolj vključujoče in na pravicah temelječe okolje upravljanja; |
| --- | --- |

(ac)

se seznani s poročilom generalnega sekretarja z naslovom „Skupna odgovornost, svetovna solidarnost: odziv na socialno-ekonomske posledice covida-19“ in vztraja, da bi moral biti odziv vlad na pandemijo učinkovit, vključujoč in povsem skladen z obveznostmi in zavezami glede človekovih pravic; pozove države članice OZN, naj s posebnimi ukrepi zaščitijo otroke, katerih ranljivost se je zaradi covida-19 morda še posebej povečala; podpre Osrednji sklad za odziv na izredne razmere, Svetovni program za hrano, Visoki komisariat OZN za begunce ter druge institucije in programe OZN, ki imajo ključno vlogo pri humanitarnem odzivanju na krizo zaradi covida-19; podpre poziv, naj se leta 2021 organizira mednarodni vrh OZN o gospodarski obnovi in sistemskih reformah po pandemiji covida-19 kot pomemben forum za bolj vključujoče in na pravicah temelječe okolje upravljanja;

| (ad) | povečuje prepoznavnost ukrepov in pomoči EU v vseh multilateralnih forumih in na terenu, zlasti programa Ekipa Evropa, v okviru katerega je bilo zbranih 36 milijard EUR za odpravo uničujočih posledic krize zaradi covida-19 v partnerskih državah in regijah, zlasti v Afriki; |
| --- | --- |

(ad)

povečuje prepoznavnost ukrepov in pomoči EU v vseh multilateralnih forumih in na terenu, zlasti programa Ekipa Evropa, v okviru katerega je bilo zbranih 36 milijard EUR za odpravo uničujočih posledic krize zaradi covida-19 v partnerskih državah in regijah, zlasti v Afriki;

| (ae) | prevzame dejavno, odločno in ambiciozno vodilno vlogo pri pripravah na 26. konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP26), tudi z vidika človekovih pravic, in sicer s prizadevanjem, da bi se na svetovni ravni priznala pravica do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, ter s podporo mandatu posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje; Parlament ugotavlja, da so med največjimi trenutnimi izzivi podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti; podpira pobudo OZN za okoljske pravice, ki priznava, da kršitve okoljskih pravic močno vplivajo na najrazličnejše človekove pravice; poudarja, da so biotska raznovrstnost in človekove pravice prepletene in medsebojno odvisne; opozarja, da imajo države na področju človekovih pravic obveznost varovati biotsko raznovrstnost, pri tem pa zagotavljati tudi dostop do učinkovitih pravnih sredstev v primeru izgube in degradacije biotske raznovrstnosti; Parlament v zvezi s tem spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; meni, da bi morala EU začeti izvajati posebne ukrepe, s katerimi bi odpornost postavili v središče prizadevanj za okrevanje in zmanjševanje tveganja nesreč v sodelovanju z OZN vključili v vse politike EU, v skladu s cilji, določenimi v Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030; meni, da bi morala EU oživiti partnerstvo s sedanjo vlado ZDA in podpreti ustanovitev „svetovne koalicije za ogljično nevtralnost“ z državami, ki so se že zavezale cilju doseganja ničelnih emisij do leta 2050, sodelovati z drugimi državami pri razvoju načrtov in tehnologij za odvzem emisij ogljika ter spodbujati nove mednarodne strategije za varstvo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(ae)

prevzame dejavno, odločno in ambiciozno vodilno vlogo pri pripravah na 26. konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP26), tudi z vidika človekovih pravic, in sicer s prizadevanjem, da bi se na svetovni ravni priznala pravica do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, ter s podporo mandatu posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in okolje; Parlament ugotavlja, da so med največjimi trenutnimi izzivi podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti; podpira pobudo OZN za okoljske pravice, ki priznava, da kršitve okoljskih pravic močno vplivajo na najrazličnejše človekove pravice; poudarja, da so biotska raznovrstnost in človekove pravice prepletene in medsebojno odvisne; opozarja, da imajo države na področju človekovih pravic obveznost varovati biotsko raznovrstnost, pri tem pa zagotavljati tudi dostop do učinkovitih pravnih sredstev v primeru izgube in degradacije biotske raznovrstnosti; Parlament v zvezi s tem spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; meni, da bi morala EU začeti izvajati posebne ukrepe, s katerimi bi odpornost postavili v središče prizadevanj za okrevanje in zmanjševanje tveganja nesreč v sodelovanju z OZN vključili v vse politike EU, v skladu s cilji, določenimi v Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030; meni, da bi morala EU oživiti partnerstvo s sedanjo vlado ZDA in podpreti ustanovitev „svetovne koalicije za ogljično nevtralnost“ z državami, ki so se že zavezale cilju doseganja ničelnih emisij do leta 2050, sodelovati z drugimi državami pri razvoju načrtov in tehnologij za odvzem emisij ogljika ter spodbujati nove mednarodne strategije za varstvo biotske raznovrstnosti;

| (af) | ponovno potrdi, da je treba domorodnim ljudstvom, vključno z ženskami in dekleti, zagotoviti enako zaščito po zakonu in enakost pred sodišči, opolnomočenje ter polnopravno in dejansko sodelovanje v postopkih odločanja ter polno, enakopravno in dejansko udeležbo v političnem, gospodarskem, družbenem in kulturnem življenju; pozdravi delo posebnega poročevalca OZN za pravice domorodnih ljudstev, mehanizma strokovnjakov za pravice domorodnih ljudstev in Stalnega foruma OZN za domorodna vprašanja; spodbuja države in subjekte sistema OZN, naj okrepijo mednarodno sodelovanje pri obravnavanju prikrajšanosti domorodnih ljudstev ter povečajo tehnično sodelovanje in finančno pomoč v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(af)

ponovno potrdi, da je treba domorodnim ljudstvom, vključno z ženskami in dekleti, zagotoviti enako zaščito po zakonu in enakost pred sodišči, opolnomočenje ter polnopravno in dejansko sodelovanje v postopkih odločanja ter polno, enakopravno in dejansko udeležbo v političnem, gospodarskem, družbenem in kulturnem življenju; pozdravi delo posebnega poročevalca OZN za pravice domorodnih ljudstev, mehanizma strokovnjakov za pravice domorodnih ljudstev in Stalnega foruma OZN za domorodna vprašanja; spodbuja države in subjekte sistema OZN, naj okrepijo mednarodno sodelovanje pri obravnavanju prikrajšanosti domorodnih ljudstev ter povečajo tehnično sodelovanje in finančno pomoč v zvezi s tem;

| (ag) | nadaljuje in poglablja sodelovanje v okviru zmogljivosti sistema OZN pri spodbujanju učinkovitih in etičnih skupnih standardov na novih področjih politik, kot so razčlenjevanje in varstvo podatkov, potrebna skrbnost, boj proti nekaznovanju, umetna inteligenca in kibernetski prostor, ob tem pa se zavzame za pomoč tistim državam, ki želijo izboljšati svoje regulativne zmogljivosti in upoštevanje standardov; pozove k tesnejšemu usklajevanju glede kibernetske obrambe, kar zadeva pravila, standarde, skupne dogovore in izvršilne ukrepe v kibernetskem prostoru; predlaga, da so lahko temelji evropske kibernetske varnosti, kot sta splošna uredba o varstvu podatkov ter direktiva o varnosti omrežij in informacij, odlična podlaga, ki jo lahko države, ki to želijo, s pristopom vgrajene varnosti uporabijo za vzpostavitev lastnih regulativnih okvirov na področju varstva podatkov in kibernetske varnosti; sporoči, da je mogoče najboljše prakse in izkušnje, pridobljene na ravni EU, v okviru OZN deliti z agencijami OZN, ki se ukvarjajo s temi nalogami, pa tudi kot odziv na zahteve posameznih držav; |
| --- | --- |

(ag)

nadaljuje in poglablja sodelovanje v okviru zmogljivosti sistema OZN pri spodbujanju učinkovitih in etičnih skupnih standardov na novih področjih politik, kot so razčlenjevanje in varstvo podatkov, potrebna skrbnost, boj proti nekaznovanju, umetna inteligenca in kibernetski prostor, ob tem pa se zavzame za pomoč tistim državam, ki želijo izboljšati svoje regulativne zmogljivosti in upoštevanje standardov; pozove k tesnejšemu usklajevanju glede kibernetske obrambe, kar zadeva pravila, standarde, skupne dogovore in izvršilne ukrepe v kibernetskem prostoru; predlaga, da so lahko temelji evropske kibernetske varnosti, kot sta splošna uredba o varstvu podatkov ter direktiva o varnosti omrežij in informacij, odlična podlaga, ki jo lahko države, ki to želijo, s pristopom vgrajene varnosti uporabijo za vzpostavitev lastnih regulativnih okvirov na področju varstva podatkov in kibernetske varnosti; sporoči, da je mogoče najboljše prakse in izkušnje, pridobljene na ravni EU, v okviru OZN deliti z agencijami OZN, ki se ukvarjajo s temi nalogami, pa tudi kot odziv na zahteve posameznih držav;

| (ah) | obravnava izzive preprečevanja nezakonitih finančnih tokov in boja proti njim ter krepitve mednarodnega sodelovanja in dobre prakse na področju vračila in odvzema premoženjske koristi, med drugim z učinkovitejšimi ukrepi za izpolnjevanje obstoječih obveznosti iz Konvencije OZN proti korupciji in Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njunih protokolov; izvaja učinkovite, vključujoče in trajnostne ukrepe za preprečevanje korupcije in boj proti njej v okviru Agende 2030; oblikuje in podpre pobude za boj proti davčnim utajam, pranju denarja in korupciji; |
| --- | --- |

(ah)

obravnava izzive preprečevanja nezakonitih finančnih tokov in boja proti njim ter krepitve mednarodnega sodelovanja in dobre prakse na področju vračila in odvzema premoženjske koristi, med drugim z učinkovitejšimi ukrepi za izpolnjevanje obstoječih obveznosti iz Konvencije OZN proti korupciji in Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njunih protokolov; izvaja učinkovite, vključujoče in trajnostne ukrepe za preprečevanje korupcije in boj proti njej v okviru Agende 2030; oblikuje in podpre pobude za boj proti davčnim utajam, pranju denarja in korupciji;

| (ai) | razmisli o sprejetju dodatnih ukrepov za odpis dolga močno zadolženim državam v razvoju, da bi se izognili neplačilom in ustvarili prostor za naložbe v povezavi s cilji trajnostnega razvoja, ter v tem smislu podpre poziv generalnega sekretarja OZN, naj se v okviru dolgoročnejšega odziva na krizo zaradi covida-19 in njene gospodarske posledice vzpostavi mehanizem za prestrukturiranje državnega dolga; |
| --- | --- |

(ai)

razmisli o sprejetju dodatnih ukrepov za odpis dolga močno zadolženim državam v razvoju, da bi se izognili neplačilom in ustvarili prostor za naložbe v povezavi s cilji trajnostnega razvoja, ter v tem smislu podpre poziv generalnega sekretarja OZN, naj se v okviru dolgoročnejšega odziva na krizo zaradi covida-19 in njene gospodarske posledice vzpostavi mehanizem za prestrukturiranje državnega dolga;

| (aj) | obravnava migracije in prisilno razseljevanje, vključno s temeljnimi vzroki zanje, ter sodeluje pri izvajanju globalnega dogovora o migracijah in globalnega dogovora o beguncih; opozarja, da bi morale biti človekove pravice še naprej v središču teh globalnih dogovorov, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti migrantom v ranljivem položaju, kot so otroci, mladoletniki in ženske; še naprej krepi skupno zavezanost ohranitvi humanitarnega prostora in izboljšanju sistema humanitarnega odzivanja ter poudari, kako pomembno je po vsem svetu ohranjati pravico do azila; podpre in podkrepi delo ustreznih organov OZN, kot sta UNHCR in Agencija OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA); znova izpostavi ključno vlogo te agencije pri zagotavljanju humanitarne in razvojne pomoči palestinskim beguncem; pozove države članice OZN, naj ohranijo in povečajo prispevke za UNRWA ter podprejo predlog generalnega komisarja UNRWA v zvezi s konferenco, ki bi v prihodnosti privedla do bolj predvidljivega, vzdržnega in odgovornega sistema prihodkov in odhodkov agencije UNRWA in vključevala zavezo večjega števila držav članic OZN in mednarodnih donatorjev; |
| --- | --- |

(aj)

obravnava migracije in prisilno razseljevanje, vključno s temeljnimi vzroki zanje, ter sodeluje pri izvajanju globalnega dogovora o migracijah in globalnega dogovora o beguncih; opozarja, da bi morale biti človekove pravice še naprej v središču teh globalnih dogovorov, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti migrantom v ranljivem položaju, kot so otroci, mladoletniki in ženske; še naprej krepi skupno zavezanost ohranitvi humanitarnega prostora in izboljšanju sistema humanitarnega odzivanja ter poudari, kako pomembno je po vsem svetu ohranjati pravico do azila; podpre in podkrepi delo ustreznih organov OZN, kot sta UNHCR in Agencija OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA); znova izpostavi ključno vlogo te agencije pri zagotavljanju humanitarne in razvojne pomoči palestinskim beguncem; pozove države članice OZN, naj ohranijo in povečajo prispevke za UNRWA ter podprejo predlog generalnega komisarja UNRWA v zvezi s konferenco, ki bi v prihodnosti privedla do bolj predvidljivega, vzdržnega in odgovornega sistema prihodkov in odhodkov agencije UNRWA in vključevala zavezo večjega števila držav članic OZN in mednarodnih donatorjev;

| (ak) | se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; pozove k intenzivnejšim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; pozove k razveljavitvi zakonov, ki inkriminirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; podpira delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

(ak)

se še naprej zavzema za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; pozove k intenzivnejšim prizadevanjem za zaščito pravic verskih in drugih manjšin; pozove k večji zaščiti verskih manjšin pred preganjanjem in nasiljem; pozove k razveljavitvi zakonov, ki inkriminirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo ter lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter nevernih; podpira delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja;

| (al) | še naprej krepi celovito podporo enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v skladu s Pekinško deklaracijo in njenimi izhodišči za ukrepanje; pozove vse države članice OZN, naj še naprej podpirajo in izvajajo resolucije Varnostnega sveta OZN o agendi za ženske, mir in varnost, v katerih se ocenjuje nesorazmeren vpliv konfliktov na ženske in dekleta, ter usmerjajo delo in ukrepe za spodbujanje enakosti spolov in krepitev udeležbe, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do obnove po njih; v zvezi s tem posebno pozornost nameni izkoreninjenju nasilja in diskriminacije žensk in deklet, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola, škodljivimi praksami ter nasiljem v družini, prav tako pa naj podpre smiselno in enakopravno aktivno udeležbo žensk na vseh področjih javnega življenja in odločanja ter spodbuja pravice žensk; podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN; Parlament opozarja, da se spolno nasilje, kot je posilstvo, uporablja kot vojna taktika in predstavlja vojni zločin, ter poziva k večji zaščiti žensk in deklet v konfliktnih razmerah, zlasti v zvezi s spolnim nasiljem; meni, da bi morala EU tudi prek ustreznega financiranja pridobiti večjo podporo za delo Agencije OZN za ženske, ki ima pomembno vlogo v sistemu OZN za spodbujanje pravic žensk in povezovanje vseh deležnikov s tega področja, da bi se uvedle spremembe v politiki in usklajevalo ukrepanje; |
| --- | --- |

(al)

še naprej krepi celovito podporo enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v skladu s Pekinško deklaracijo in njenimi izhodišči za ukrepanje; pozove vse države članice OZN, naj še naprej podpirajo in izvajajo resolucije Varnostnega sveta OZN o agendi za ženske, mir in varnost, v katerih se ocenjuje nesorazmeren vpliv konfliktov na ženske in dekleta, ter usmerjajo delo in ukrepe za spodbujanje enakosti spolov in krepitev udeležbe, zaščite in pravic žensk v celotnem ciklu konfliktov, od preprečevanja konfliktov do obnove po njih; v zvezi s tem posebno pozornost nameni izkoreninjenju nasilja in diskriminacije žensk in deklet, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola, škodljivimi praksami ter nasiljem v družini, prav tako pa naj podpre smiselno in enakopravno aktivno udeležbo žensk na vseh področjih javnega življenja in odločanja ter spodbuja pravice žensk; podpre in okrepi mednarodna prizadevanja v okviru OZN, da bi zagotovili analizo na podlagi spola, pa tudi vključitev vidika spola in človekovih pravic v vse dejavnosti OZN; Parlament opozarja, da se spolno nasilje, kot je posilstvo, uporablja kot vojna taktika in predstavlja vojni zločin, ter poziva k večji zaščiti žensk in deklet v konfliktnih razmerah, zlasti v zvezi s spolnim nasiljem; meni, da bi morala EU tudi prek ustreznega financiranja pridobiti večjo podporo za delo Agencije OZN za ženske, ki ima pomembno vlogo v sistemu OZN za spodbujanje pravic žensk in povezovanje vseh deležnikov s tega področja, da bi se uvedle spremembe v politiki in usklajevalo ukrepanje;

| (am) | prevzame ambiciozno in konstruktivno vlogo v mehanizmu za pregled izvajanja Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njenega Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, da bi se dodatno okrepila mednarodna prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi, vključno z obeti za ženske, otroke in migrante, ki so izpostavljeni velikemu tveganju izkoriščanja; |
| --- | --- |

(am)

prevzame ambiciozno in konstruktivno vlogo v mehanizmu za pregled izvajanja Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njenega Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, da bi se dodatno okrepila mednarodna prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi, vključno z obeti za ženske, otroke in migrante, ki so izpostavljeni velikemu tveganju izkoriščanja;

| (an) | se tesno posvetuje s Parlamentom o postopku izvajanja svojih sklepov in ga vključi v vsa področja politik, kjer lahko parlamentarna diplomacija ustvari koristne sinergije ter prispeva k obveščanju, pozitivnemu vplivu in vodilni vlogi EU kot celote; |
| --- | --- |

(an)

se tesno posvetuje s Parlamentom o postopku izvajanja svojih sklepov in ga vključi v vsa področja politik, kjer lahko parlamentarna diplomacija ustvari koristne sinergije ter prispeva k obveščanju, pozitivnemu vplivu in vodilni vlogi EU kot celote;

| (ao) | pozove k takojšnjemu ukrepanju za odpravo vse hujše krize človekovih pravic v Sinkiangu, pri čemer naj se vsaj preišče etnično in versko preganjanje v regiji, o katerem se poroča; Parlament v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi neodvisnega mehanizma OZN za spremljanje človekovih pravic na Kitajskem, ki bi lahko vključeval posebnega poročevalca OZN, skupino strokovnjakov Sveta za človekove pravice ali posebnega odposlanca; podpre pozive Svetu za človekove pravice, naj v zvezi s to krizo skliče posebno zasedanje; |
| --- | --- |

(ao)

pozove k takojšnjemu ukrepanju za odpravo vse hujše krize človekovih pravic v Sinkiangu, pri čemer naj se vsaj preišče etnično in versko preganjanje v regiji, o katerem se poroča; Parlament v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi neodvisnega mehanizma OZN za spremljanje človekovih pravic na Kitajskem, ki bi lahko vključeval posebnega poročevalca OZN, skupino strokovnjakov Sveta za človekove pravice ali posebnega odposlanca; podpre pozive Svetu za človekove pravice, naj v zvezi s to krizo skliče posebno zasedanje;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji ter v vednost generalni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 118, 8.4.2020, str. 165.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0008.

(3)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(4)  UL C 86, 6.3.2018, str. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/sl/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 8. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

Posledične spremembe sistema ETIAS: policijsko in pravosodno sodelovanje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 in Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0003),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 11. februarja 2021 o pooblastilu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da prej navedeni predlog Komisije razdeli in na podlagi tega pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 11. februarja 2021 o pooblastilu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da prej navedeni predlog Komisije razdeli in na podlagi tega pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 82(1)(d) in 87(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 82(1)(d) in 87(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0025/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0254/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0254/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1150.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

Posledične spremembe sistema ETIAS: meje in vizumi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene ETIAS ter spremembi Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 in Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0004),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a), (b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a), (b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0024/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0255/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0255/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2019/817 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1152.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2020/003 DE/GMH Guss – Nemčija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0207 – C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0207 – C9-0156/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3), in zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3), in zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0189/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Nemčija predložila vlogo EGF/2020/003 DE/GMH Guss za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 585 presežnih delavcev (4) v štirih hčerinskih družbah podjetja Guss GmbH, razvrščenih v oddelek 24 NACE Revizija 2 (Proizvodnja osnovnih kovin) na ravni NUTS 2 Düsseldorf (DEA1) (5) in Arnsberg (DEA5) (6) v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 31. julija 2020 do 30. novembra 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je Nemčija predložila vlogo EGF/2020/003 DE/GMH Guss za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 585 presežnih delavcev (4) v štirih hčerinskih družbah podjetja Guss GmbH, razvrščenih v oddelek 24 NACE Revizija 2 (Proizvodnja osnovnih kovin) na ravni NUTS 2 Düsseldorf (DEA1) (5) in Arnsberg (DEA5) (6) v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 31. julija 2020 do 30. novembra 2020;

| C. | ker se vloga nanaša na 585 delavcev, ki so postali presežni v štirih hčerinskih podjetjih GMH Guss GmbH v Nemčiji; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na 585 delavcev, ki so postali presežni v štirih hčerinskih podjetjih GMH Guss GmbH v Nemčiji;

| D. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici;

| E. | ker se livarska industrija v Nemčiji sooča z velikimi izzivi, kot so spremembe v mednarodni trgovini z blagom in storitvami ter prekomerna proizvodnja na Kitajskem, zlasti v avtomobilski in strojni industriji, ter selitev dejavnosti v tretje države, vključno z državami kandidatkami za članstvo v EU, kjer se uporabljajo nižji okoljski standardi (7) in so industrije močno subvencionirane; |
| --- | --- |

E.

ker se livarska industrija v Nemčiji sooča z velikimi izzivi, kot so spremembe v mednarodni trgovini z blagom in storitvami ter prekomerna proizvodnja na Kitajskem, zlasti v avtomobilski in strojni industriji, ter selitev dejavnosti v tretje države, vključno z državami kandidatkami za članstvo v EU, kjer se uporabljajo nižji okoljski standardi (7) in so industrije močno subvencionirane;

| F. | ker so se težave podjetja GMH Guss začele, ko se je glavna stranka hčerinskega podjetja Walter Hundhausen GmbH, odgovorna za 60 % proizvodnje tega hčerinskega podjetja, odločila premestiti dele svoje dobavne verige v Turčijo; |
| --- | --- |

F.

ker so se težave podjetja GMH Guss začele, ko se je glavna stranka hčerinskega podjetja Walter Hundhausen GmbH, odgovorna za 60 % proizvodnje tega hčerinskega podjetja, odločila premestiti dele svoje dobavne verige v Turčijo;

| G. | ker je tajvanski konkurent MEITA odprl dve livarni v Obrenovcu v Srbiji, ki proizvajata predvsem za evropsko avtomobilsko industrijo, podjetje MEITA pa je zaradi subvencij in nižjih stroškov dela lahko ponudilo precej nižje cene kot nemški konkurent GMH Guss; |
| --- | --- |

G.

ker je tajvanski konkurent MEITA odprl dve livarni v Obrenovcu v Srbiji, ki proizvajata predvsem za evropsko avtomobilsko industrijo, podjetje MEITA pa je zaradi subvencij in nižjih stroškov dela lahko ponudilo precej nižje cene kot nemški konkurent GMH Guss;

| H. | ker se je celotna livarska proizvodnja v Nemčiji med letoma 2018 in 2019 (8) zmanjšala za 8,9 % zaradi izzivov, povezanih z globalizacijo, ki vplivajo zlasti na Severno Porenje-Vestfalijo, kjer se proizvede 25 % nemške ulite kovine; |
| --- | --- |

H.

ker se je celotna livarska proizvodnja v Nemčiji med letoma 2018 in 2019 (8) zmanjšala za 8,9 % zaradi izzivov, povezanih z globalizacijo, ki vplivajo zlasti na Severno Porenje-Vestfalijo, kjer se proizvede 25 % nemške ulite kovine;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Nemčija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 081 706 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 1 802 845 EUR, pri tem odhodki za prilagojene storitve znašajo 1 730 731 EUR, odhodki za priprave, upravljanje, obveščanje in publiciteto, nadzor ter poročanje pa 72 114 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so nemški organi vlogo predložili 15. decembra 2020, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Nemčija, oceno te vloge dokončala 27. aprila 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 585 delavcev, ki so bili odpuščeni v nemškem industrijskem sektorju; obžaluje, da Nemčija pričakuje, da bo v ukrepih izmed vseh upravičence (ciljni upravičenci) sodelovalo samo 476 oseb, pri čemer je 455 moških in 21 žensk, večina pa jih je starih med 30 in 54 let; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da se pričakuje, da bodo odpuščanja znatno vplivala na lokalno gospodarstvo, saj je do njih prišlo zaradi visoke stopnje brezposelnosti (10,7 % septembra 2020) v Porurju zaradi strukturnih izzivov od 60. let prejšnjega stoletja in zaradi posledic pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je večina delavcev, ki so postali presežni, v drugi polovici svoje poklicne poti ter ima nizko stopnjo formalne izobrazbe in pogosto slabo znanje nemščine; poudarja tudi, da je, kot je pojasnjeno v vlogi, veliko upravičencev moških s priseljenskim ozadjem in da bi njihovo uspešno ponovno vključitev na trg dela lahko olajšali tudi drugi člani njihovih gospodinjstev, ki imajo pogosto veliko boljše znanje nemščine kot nekdanji zaposlen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja in pozdravlja organizacijo manjših delovnih skupin, pri kateri se je upoštevalo osebni položaj prizadetih nekdanjih zaposlenih; poudarja, da je treba v ukrepe in pomoč v tem projektu ESPG vključiti nekdanje zaposlene, brez diskriminacije in ne glede na njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je socialna odgovornost Unije, da tem delavcem, ki so postali presežni, zagotovi potrebne kvalifikacije za ekološko in pravično preoblikovanje industrije Unije v skladu z evropskim zelenim dogovorom, saj so delali v sektorju z visoko ogljično intenzivnostjo; zato pozdravlja prilagojene storitve iz ESPG za delavce, ki vključujejo ukrepe strokovnega izpopolnjevanja in tečaje nemščine, delavnice, poklicno usmerjanje, zaposlitveno svetovanje ter nadomestila za usposabljanje in svetovalno službo za ustanovitev podjetja, da bi to področje in splošni trg dela v prihodnje postala bolj trajnostna in odporna; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je začela Nemčija prilagojene storitve za ciljne upravičence izvajati 1. avgusta 2020, zato bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG trajalo od 1. avgusta 2020 do 15. decembra 2022; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da so upravni odhodki Nemčije za izvajanje ESPG začeli teči 1. novembra 2020 in da so torej odhodki za priprave, upravljanje, obveščanje in publiciteto, nadzor in poročanje med 1. novembrom 2020 in 15. junijem 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je Nemčija v posvetovanju s socialnimi partnerji pripravila usklajeni sveženj prilagojenih storitev in da je bil ustanovljen nadzorni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki ministrstva za delo in socialne zadeve, javnih zavodov za zaposlovanje, prehodnega podjetja, predstavniki socialnih partnerjev, predstavniki sindikata IG Metall, stečajni upravitelji podjetja, ki odpušča, in njegovih hčerinskih družb ter predstavniki svetov delavcev, da bi usmerjal pomoč, sofinancirano iz ESPG; poudarja, da so socialni partnerji zadevnih podjetij v mesecih in letih pred uporabo ESPG že sodelovali pri izboljšanju težkih gospodarskih pogojev in razmer, kar je vključevalo tudi precejšnje kompromise delavcev glede plač; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da so nemški organi potrdili, da upravičeni ukrepi ne nadomeščajo, ampak dopolnjujejo ukrepe, ki jih ponuja Evropski socialni sklad (ESS) prek operativnega programa ESS za Severno Porenje-Vestfalijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Hčerinski podjetji Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH in Friedrich Wilhems-Hütte GmbH, ki se nahajata v mestu Mülheim an der Ruhr.

(6)  Hčerinsko podjetje Dieckerhoff Guss GmbH v Gevelsbergu in hčerinsko podjetje Walter Hundhausen GmbH (ter glavni sedež podjetja GMH Guss GmbH) v Schwerteju.

(7)  Deutsche Bank Research (2020): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung; Eurofound (2016): – ERM report 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe; Eurofound (2020): ERM report 2020: Restructuring across borders. Merjeno v bruto registrski tonaži (BRT).

(8)  Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, v: GIESSEREI, 04/2020.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/1021.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2020/005 BE/Swissport – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0212 – C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0212 – C9-0159/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in, zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in, zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3), ter zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3), ter zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0188/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0188/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi v obliki finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi v obliki finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Belgija po odpustitvi 1 468 presežnih delavcev (4) v podjetju Swissport Belgium v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 9. junija 2020 do 9. oktobra 2020 predložila vlogo EGF/2020/005 BE/Swissport za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker je Belgija po odpustitvi 1 468 presežnih delavcev (4) v podjetju Swissport Belgium v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 9. junija 2020 do 9. oktobra 2020 predložila vlogo EGF/2020/005 BE/Swissport za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je Komisija 27. aprila 2021 sprejela predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG v korist Belgije, da bi podprla ponovno vključitev 1 468 ciljnih prejemnikov na trg dela; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 27. aprila 2021 sprejela predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG v korist Belgije, da bi podprla ponovno vključitev 1 468 ciljnih prejemnikov na trg dela;

| D. | ker se vloga nanaša na 1 468 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Swissport Belgium; |
| --- | --- |

D.

ker se vloga nanaša na 1 468 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Swissport Belgium;

| E. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, v skladu s katerim mora biti odpuščenih najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni, v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost; |
| --- | --- |

E.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, v skladu s katerim mora biti odpuščenih najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni, v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost;

| F. | ker sta pandemija COVID-19 in svetovna gospodarska kriza, ki ji je sledila, povzročili ogromen pretres v potovalni industriji v Belgiji, zlasti za letalske prevoznike in podjetja, ki poslujejo na bruseljskem letališču, kjer se je v prvem tednu ustavitve javnega življenja (16.–22. marec 2020) število letov v primerjavi z januarjem 2020 zmanjšalo za 58 %, potniški leti na letališču pa so bili v tednih, ki so sledili, skoraj v celoti ukinjeni; |
| --- | --- |

F.

ker sta pandemija COVID-19 in svetovna gospodarska kriza, ki ji je sledila, povzročili ogromen pretres v potovalni industriji v Belgiji, zlasti za letalske prevoznike in podjetja, ki poslujejo na bruseljskem letališču, kjer se je v prvem tednu ustavitve javnega življenja (16.–22. marec 2020) število letov v primerjavi z januarjem 2020 zmanjšalo za 58 %, potniški leti na letališču pa so bili v tednih, ki so sledili, skoraj v celoti ukinjeni;

| G. | ker se je v letu 2020 mednarodni potniški promet v primerjavi z letom 2019 zmanjšal za 60 % (s 4,5 milijarde na 1,8 milijarde potnikov) in je 50 % vseh letal na svetu bilo prizemljenih; ker je bilo podjetje Swissport Belgium, eden od dveh izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na bruseljskem letališču, odgovorno za 60 % storitev zemeljske oskrbe in čiščenja na omenjenem letališču; |
| --- | --- |

G.

ker se je v letu 2020 mednarodni potniški promet v primerjavi z letom 2019 zmanjšal za 60 % (s 4,5 milijarde na 1,8 milijarde potnikov) in je 50 % vseh letal na svetu bilo prizemljenih; ker je bilo podjetje Swissport Belgium, eden od dveh izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na bruseljskem letališču, odgovorno za 60 % storitev zemeljske oskrbe in čiščenja na omenjenem letališču;

| H. | ker je bil 9. junija 2020, po tem, ko se storitve zemeljske oskrbe na bruseljskem letališču več tednov skoraj niso izvajale, razglašen stečaj podjetja Swissport Belgium zaradi pomanjkanja likvidnosti, kar je privedlo do zadevnih odpustov; |
| --- | --- |

H.

ker je bil 9. junija 2020, po tem, ko se storitve zemeljske oskrbe na bruseljskem letališču več tednov skoraj niso izvajale, razglašen stečaj podjetja Swissport Belgium zaradi pomanjkanja likvidnosti, kar je privedlo do zadevnih odpustov;

| I. | ker je podjetje Swissport Belgium pred izbruhom pandemije uspešno izvajalo sanacijski načrt in predvidelo, da bo izgube v letu 2020 v primerjavi z letom 2019 zmanjšalo za 37 %, 9. junija 2020 pa je sodišče v Bruslju razglasilo njegov stečaj; |
| --- | --- |

I.

ker je podjetje Swissport Belgium pred izbruhom pandemije uspešno izvajalo sanacijski načrt in predvidelo, da bo izgube v letu 2020 v primerjavi z letom 2019 zmanjšalo za 37 %, 9. junija 2020 pa je sodišče v Bruslju razglasilo njegov stečaj;

| J. | ker zaradi velike negotovosti glede tega, ali bo sektor letalskega potniškega prometa kratkoročno okreval, nobeno podjetje ni pokazalo zanimanja za prevzem dejavnosti zemeljske oskrbe podjetja Swissport Belgium; |
| --- | --- |

J.

ker zaradi velike negotovosti glede tega, ali bo sektor letalskega potniškega prometa kratkoročno okreval, nobeno podjetje ni pokazalo zanimanja za prevzem dejavnosti zemeljske oskrbe podjetja Swissport Belgium;

| K. | ker obstaja realno tveganje, da bi lahko v letu 2021 med izvajalci storitev zemeljske oskrbe prišlo do še več stečajev; |
| --- | --- |

K.

ker obstaja realno tveganje, da bi lahko v letu 2021 med izvajalci storitev zemeljske oskrbe prišlo do še več stečajev;

| L. | ker je to ena prvih uporab sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, po tem, ko je Evropski parlament sprejel svojo resolucijo z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (5), v kateri je navedeno, da bi se lahko ESPG uporabil za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize, ki jo je povzročil COVID-19, brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

ker je to ena prvih uporab sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, po tem, ko je Evropski parlament sprejel svojo resolucijo z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (5), v kateri je navedeno, da bi se lahko ESPG uporabil za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize, ki jo je povzročil COVID-19, brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013;

| M. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (6); |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (6);

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1), točka (a), uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Belgija na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 3 719 224 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 6 198 708 EUR, od česar stroški posameznikom prilagojenih storitev znašajo 5 977 108 EUR, stroški dejavnosti priprave, upravljanja, informiranja in obveščanja javnosti ter nadzora in poročanja pa 221 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so belgijski organi vlogo predložili 22. decembra 2020, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Belgija, oceno te vloge dokončala 27. aprila 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 1 468 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Swissport Belgium, od tega je 1086 moških, 382 pa žensk; pozdravlja, da naj bi bili v ukrepe vključeni vsi presežni delavci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je nenadno zaprtje nekaterih ključnih sektorjev v Belgiji (gostinstvo, turizem, kultura itd.) povzročilo, da se je brezposelnost v tretjem četrtletju leta 2020 (7) povečala na 15 %, in da je velik delež nekdanje delovne sile podjetja Swissport Belgium pripadnikov prikrajšanih skupin, saj gre večinoma za nizko- in polkvalificirane delavce, pri čemer je približno tretjina (32,5 %) starejših od 50 let; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba v ukrepe in pomoč z uporabo ESPG vključiti vse zaposlene, brez diskriminacije in ne glede na njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je začela Belgija posameznikom prilagojene storitve za ciljne prejemnike izvajati 9. junija 2020, zato bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG trajalo od 9. junija 2020 do 22. decembra 2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da posameznikom prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: obveščanje, pomoč pri iskanju zaposlitve in poklicno usmerjanje, usposabljanje, podpora pri ustanavljanju podjetja, prispevek za ustanovitev podjetja ter spodbude in pomoči; pozdravlja, da bodo delavci manj zastopanega spola, ki se odločijo za poklicno usposabljanje za poklice, v katerih sta spola izrazito neuravnoteženo zastopana (8), prejeli dodaten bonus v višini 700 EUR; ponovno poudarja, da je vključevanje vidika enakosti spolov pomemben element proračuna Unije, in meni, da bi ga bilo treba spodbujati v vseh fazah črpanja finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so upravni izdatki Belgije za izvajanje ESPG začeli nastajati 10. junija 2020 in da so torej izdatki za pripravo, upravljanje, informiranje in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje med 10. junijem 2020 in 22. junijem 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je Belgija v posvetovanju s predstavniki delavcev in socialnimi partnerji ter zaposlitvenim centrom, specializiranim za letalski sektor, pripravila usklajeni sveženj posameznikom prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so belgijski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije in da bosta pri dostopu do predlaganih ukrepov in njihovem izvajanju spoštovani načeli enake obravnave in nediskriminacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da bi bilo treba finančno podporo iz ESPG zagotoviti čim hitreje in učinkoviteje; poudarja, da mora Komisija čim bolj skrajšati čas, potreben za oceno vlog; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so v skladu z nacionalnim pravom ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen z nedavnim povečanjem števila vlog za finančno pomoč iz ESPG; izraža zaskrbljenost, ker je učinek svetovne gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, na zaposlovanje še vedno občuten, pa tudi glede tega, ali bodo sredstva ESPG zadostovala za obravnavanje vseh prihodnjih potreb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno podpira, da bo ESPG v obdobju 2021–2027 še naprej izkazoval solidarnost in hkrati preusmerjal pozornost z razlogov za prestrukturiranje na njegove posledice; pozdravlja, da bo po novih pravilih tudi razogljičenje razlog za upravičenost prošenj do podpore; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

(8)  Poklici, pri katerih je vsaj 75 % delavcev oziroma delavk istega spola.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport)

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/1020.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2020/004 NL/KLM – Nizozemska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0226 – C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0226 – C9-0161/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–-2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–-2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), ter zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), ter zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0187/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0187/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovna finančna in gospodarska kriza, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Nizozemska predložila vlogo EGF/2020/004 NL/KLM za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 1 851 presežnih delavcev (4) v družbi KLM Royal Dutch Airlines v nizozemski regiji Noord-Holland (NL32) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 15. avgusta 2020 do 15. decembra 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je Nizozemska predložila vlogo EGF/2020/004 NL/KLM za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 1 851 presežnih delavcev (4) v družbi KLM Royal Dutch Airlines v nizozemski regiji Noord-Holland (NL32) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 15. avgusta 2020 do 15. decembra 2020;

| C. | ker se vloga nanaša na 1 851 presežnih delavcev v družbi KLM Royal Dutch Airlines, od katerih jih je bilo 650 odpuščenih v referenčnem obdobju, 1 201 pa pred ali po njem, ter obstaja jasna vzročna povezava z dogodkom, ki je povzročil odpuščanje presežnih delavcev v referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na 1 851 presežnih delavcev v družbi KLM Royal Dutch Airlines, od katerih jih je bilo 650 odpuščenih v referenčnem obdobju, 1 201 pa pred ali po njem, ter obstaja jasna vzročna povezava z dogodkom, ki je povzročil odpuščanje presežnih delavcev v referenčnem obdobju;

| D. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici;

| E. | ker je Komisija priznala, da je zdravstvena kriza zaradi COVID-19 sprožila gospodarsko krizo, in si je prizadevala za sprejetje načrta za okrevanje Next Generation EU, v katerem ima ESPG ključno vlogo pri pomoči presežnim delavcem; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija priznala, da je zdravstvena kriza zaradi COVID-19 sprožila gospodarsko krizo, in si je prizadevala za sprejetje načrta za okrevanje Next Generation EU, v katerem ima ESPG ključno vlogo pri pomoči presežnim delavcem;

| F. | ker je bila pandemija COVID-19 zaradi omejitev potovanja hud pretres za letalsko industrijo, saj se je mednarodni letalski promet med aprilom 2019 in aprilom 2020 zmanjšal za 98,9 %, kar 64 % letal po vsem svetu pa je bilo prizemljenih; |
| --- | --- |

F.

ker je bila pandemija COVID-19 zaradi omejitev potovanja hud pretres za letalsko industrijo, saj se je mednarodni letalski promet med aprilom 2019 in aprilom 2020 zmanjšal za 98,9 %, kar 64 % letal po vsem svetu pa je bilo prizemljenih;

| G. | ker se je mednarodno povpraševanje potnikov v letu 2020 zmanjšalo za 75,6 % v primerjavi z letom 2019; ker Mednarodno združenje letalskih prevoznikov v svetovni napovedi o potnikih navaja, da bodo potrebna 3 do 4 leta, da bo panoga letalstva okrevala na raven pred krizo; |
| --- | --- |

G.

ker se je mednarodno povpraševanje potnikov v letu 2020 zmanjšalo za 75,6 % v primerjavi z letom 2019; ker Mednarodno združenje letalskih prevoznikov v svetovni napovedi o potnikih navaja, da bodo potrebna 3 do 4 leta, da bo panoga letalstva okrevala na raven pred krizo;

| H. | ker je to eden od prvih primerov uporabe sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, po tem ko je Evropski parlament sprejel svojo resolucijo z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (5), v kateri je navedeno, da bi se lahko ESPG uporabil za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

H.

ker je to eden od prvih primerov uporabe sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19, po tem ko je Evropski parlament sprejel svojo resolucijo z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (5), v kateri je navedeno, da bi se lahko ESPG uporabil za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013;

| I. | ker se je pred začetkom pandemije finančna uspešnost družbe KLM med letoma 2015 in 2019 postopoma izboljševala, saj se je njen neto dobiček s 54 milijonov EUR v finančnem letu 2015 povečal na 449 milijonov EUR v finančnem letu 2019; |
| --- | --- |

I.

ker se je pred začetkom pandemije finančna uspešnost družbe KLM med letoma 2015 in 2019 postopoma izboljševala, saj se je njen neto dobiček s 54 milijonov EUR v finančnem letu 2015 povečal na 449 milijonov EUR v finančnem letu 2019;

| J. | ker se je število potnikov družbe KLM v letu 2020 glede na leto 2019 zmanjšalo za 68 %, prihodki pa za 53,8 %, zaradi česar je družba v letu 2020 ustvarila izgubo iz poslovanja v višini 1 154 milijonov EUR, v primerjavi z dobičkom v višini 714 milijonov EUR v letu 2019 (6), njeno vodstvo pa je napovedalo načrt prestrukturiranja, po katerem naj bi se delovna sila zmanjšala za približno 5 000 ekvivalentov polnega delovnega časa (7); |
| --- | --- |

J.

ker se je število potnikov družbe KLM v letu 2020 glede na leto 2019 zmanjšalo za 68 %, prihodki pa za 53,8 %, zaradi česar je družba v letu 2020 ustvarila izgubo iz poslovanja v višini 1 154 milijonov EUR, v primerjavi z dobičkom v višini 714 milijonov EUR v letu 2019 (6), njeno vodstvo pa je napovedalo načrt prestrukturiranja, po katerem naj bi se delovna sila zmanjšala za približno 5 000 ekvivalentov polnega delovnega časa (7);

| K. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (8); |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (8);

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1), točka (a), uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Nizozemska na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 5 019 218 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 8 365 364 EUR, od česar stroški prilagojenih storitev znašajo 8 030 750 EUR, stroški priprav, upravljanja, informiranja in obveščanja javnosti ter nadzora in poročanja pa 334 614 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so nizozemski organi vlogo predložili 22. decembra 2020, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Nizozemska, oceno te vloge dokončala 6. maja 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da postopek ocenjevanja v tako težkih okoliščinah traja toliko časa, ter poziva Komisijo, naj ga pospeši in zagotovi, da bodo lahko odpuščeni delavci pravočasno prejeli podporo Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 1 851 delavcev, ki so bili odpuščeni v družbi KLM Royal Dutch Airlines; je seznanjen, da Nizozemska pričakuje, da bo v ukrepih izmed vseh upravičencev (ciljni upravičenci) sodelovala samo 1 201 oseba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da se je Nizozemska odločila, da odpuščenim delavcem ne bo nudila dohodkovne podpore prek ESPG; je seznanjen, da je nizozemska vlada za vsa podjetja, ki so zaradi krize zaradi COVID-19 utrpela več kot 20-odstotni padec prihodka, uvedla splošno subvencijo za plače in da je skupina KLM zaprosila za subvencijo iz programa NOW (program NOW – Noodmaatregel Overbrugging voor Werkgelegenheid); je seznanjen, da je skupina KLM za subvencijo iz programa NOW zaprosila za celotno obdobje, zajeto v programu, in je že prejela predplačila v višini 683 milijonov EUR ter naj bi prejela še 488 milijonov EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da mora država članica odločiti, koliko upravičenih delavcev naj bi prejelo podporo; poziva Nizozemsko, naj brez kakršne koli diskriminacije zagotovi vključitev najbolj ranljivih posameznikov, ki se bodo verjetno soočali z največjimi težavami na trgu dela; poudarja, da bi bilo koristno, če bi vsem odpuščenim delavcem, za katere je to najboljša možnost, omogočili, da se vključijo v podporne ukrepe, vključene v ta projekt ESPG; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bodo socialne posledice odpuščanj velike, saj je KLM drugi največji zasebni nizozemski delodajalec in je imel v letu 2019 več kot 33 000 zaposlenih (9); opozarja, da je do odpuščanja presežnih delavcev prišlo prav v času, ko se je stopnja brezposelnosti v pokrajini Noord-Holland v četrtem četrtletju leta 2020 povečala za 1,5 odstotne točke glede na isto četrtletje leta 2019 in je znašala 4,8 %; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je začela Nizozemska prilagojene storitve za ciljne upravičence izvajati 1. februarja 2021, zato bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG trajalo od 1. februarja 2021 do 1. februarja 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem, vključujejo naslednje ukrepe: poklicno usmerjanje, podpora pri iskanju dela v namenskih sektorjih, usposabljanje, mentorstvo in/ali izobraževanje in finančno svetovanje; pozdravlja dejstvo, da so se organi usmerili v preusposabljanje, da bi delavcem olajšali prehod v sektorje, kjer primanjkuje delovne sile, kot so izobraževanje, zdravstvena nega, logistika, tehnologije in informacijsko upravljanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da so upravni odhodki Nizozemske za izvajanje ESPG začeli teči 1. februarja 2021 in da so torej odhodki za priprave, upravljanje, informiranje in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje med 1. februarjem 2021 in 1. avgustom 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je Nizozemska usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju z deležniki in socialnimi partnerji, med drugim osmimi sindikati, in v tesnem sodelovanju z ustreznimi sveti delavcev, ustanovljena pa je bila tudi podporna skupina za usklajevanje teh storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da nizozemske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k nadaljnjemu zmanjševanju upravnega bremena v celotnem procesu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k dodatnim prizadevanjem za obveščanje o ukrepih, ki se podpirajo iz proračuna Unije prek ESPG; poudarja, kako pomembno je razširjati informacije o dodani vrednosti Unije in podpori ranljivim sektorjem in delavcem, zlasti pri spopadanju s posledicami pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z navedbo Komisije, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odločno podpira, da bo ESPG v obdobju 2021–2027 še naprej izkazoval solidarnost in hkrati preusmerjal pozornost z razlogov za prestrukturiranje na njegove posledice; pozdravlja, da bo po novih pravilih tudi razogljičenje razlog za upravičenost prošenj za podporo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

(7)  Novinarsko središče KLM: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

(8)  COM(2020)0442.

(9)  Letno poročilo KLM za leto 2019: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

(10)  Evropska komisija je 13. julija 2020 na podlagi pravil EU o državni pomoči odobrila 3,4 milijarde EUR vreden nizozemski ukrep državne pomoči, ki ga sestavljata državno jamstvo za posojila in podrejeno državno posojilo KLM za zagotovitev nujne likvidnosti podjetju po izbruhu koronavirusa. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_20_1333

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/1022.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2020/007 FI/Finnair – Finska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0227 – C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0227 – C9-0162/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020), in zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020), in zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0186/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0186/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi kot finančna podpora delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Finska predložila vlogo EGF/2020/007 FI/Finnair za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 508 presežnih delavcev (4) v družbi Finnair Oyj in njenem podizvajalcu (5) v finski regiji Helsinki-Uusimaa (FI1B) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 25. avgusta 2020 do 25. decembra 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je Finska predložila vlogo EGF/2020/007 FI/Finnair za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) po odpustitvi 508 presežnih delavcev (4) v družbi Finnair Oyj in njenem podizvajalcu (5) v finski regiji Helsinki-Uusimaa (FI1B) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju za predložitev vloge od 25. avgusta 2020 do 25. decembra 2020;

| C. | ker je Komisija 6. maja 2021 sprejela predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG, da bi podprla ponovno vključitev 500 ciljnih upravičencev, ki so postali presežni v gospodarskem sektorju iz oddelka 51 NACE po reviziji 2 (zračni promet), na trg dela; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 6. maja 2021 sprejela predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG, da bi podprla ponovno vključitev 500 ciljnih upravičencev, ki so postali presežni v gospodarskem sektorju iz oddelka 51 NACE po reviziji 2 (zračni promet), na trg dela;

| D. | ker se vloga nanaša na 504 delavce, ki so postali presežni v podjetju Finnair Oyj, in štiri delavce enega podizvajalca; |
| --- | --- |

D.

ker se vloga nanaša na 504 delavce, ki so postali presežni v podjetju Finnair Oyj, in štiri delavce enega podizvajalca;

| E. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici; |
| --- | --- |

E.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz člena 4(1) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je v referenčnem obdobju štirih mesecev odpuščenih najmanj 500 presežnih delavcev podjetja v državi članici;

| F. | ker je Komisija priznala, da je zdravstvena kriza zaradi COVID-19 sprožila gospodarsko krizo in privedla do načrta za okrevanje Next Generation EU, v katerem ima ESPG ključno vlogo pri pomoči presežnim delavcem; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija priznala, da je zdravstvena kriza zaradi COVID-19 sprožila gospodarsko krizo in privedla do načrta za okrevanje Next Generation EU, v katerem ima ESPG ključno vlogo pri pomoči presežnim delavcem;

| G. | ker je bila pandemija COVID-19 zaradi omejitev potovanja hud pretres za letalsko industrijo, saj se je mednarodni letalski promet med aprilom 2019 in aprilom 2020 (6) zmanjšal za 98,9 %, dohodki od opravljenih potniških kilometrov pa so se junija 2020 v celotni panogi skrčili za 86,5 % v primerjavi z junijem 2019 (7); |
| --- | --- |

G.

ker je bila pandemija COVID-19 zaradi omejitev potovanja hud pretres za letalsko industrijo, saj se je mednarodni letalski promet med aprilom 2019 in aprilom 2020 (6) zmanjšal za 98,9 %, dohodki od opravljenih potniških kilometrov pa so se junija 2020 v celotni panogi skrčili za 86,5 % v primerjavi z junijem 2019 (7);

| H. | ker se je mednarodno povpraševanje potnikov v letu 2020 zmanjšalo za 75,6 % v primerjavi z letom 2019; ker Mednarodno združenje letalskih prevoznikov v svetovni napovedi o potnikih navaja, da bodo potrebna 3 do 4 leta, da bo panoga letalstva okrevala na raven pred krizo; |
| --- | --- |

H.

ker se je mednarodno povpraševanje potnikov v letu 2020 zmanjšalo za 75,6 % v primerjavi z letom 2019; ker Mednarodno združenje letalskih prevoznikov v svetovni napovedi o potnikih navaja, da bodo potrebna 3 do 4 leta, da bo panoga letalstva okrevala na raven pred krizo;

| I. | ker je to prva uporaba sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19 , potem ko je bila v resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (8) vključena navedba, da bi se lahko sredstva iz ESPG uporabila za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v svetovni krizi zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

I.

ker je to prva uporaba sredstev ESPG zaradi krize zaradi COVID-19 , potem ko je bila v resolucijo Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (8) vključena navedba, da bi se lahko sredstva iz ESPG uporabila za podporo trajno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v svetovni krizi zaradi pandemije COVID-19 brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013;

| J. | ker je družba Finnair pred izbruhom pandemije dosegala dobre poslovne rezultate, saj se je v letu 2019 število prepeljanih potnikov povečalo za 10,3 %, prihodki pa za 9,2 %, in sicer so dosegli 3 097 milijonov EUR v primerjavi z 2 836 milijoni EUR v letu 2018; |
| --- | --- |

J.

ker je družba Finnair pred izbruhom pandemije dosegala dobre poslovne rezultate, saj se je v letu 2019 število prepeljanih potnikov povečalo za 10,3 %, prihodki pa za 9,2 %, in sicer so dosegli 3 097 milijonov EUR v primerjavi z 2 836 milijoni EUR v letu 2018;

| K. | ker so omejitve, ki so veljale na Finskem in tudi v drugih ciljnih državah, močno vplivale na poslovanje družbe Finnair, zlasti kar zadeva mednarodne in medcelinske lete; ker je zračni promet pomemben način prevoza, ki oddaljena območja, kot je Finska, povezuje s svetom; |
| --- | --- |

K.

ker so omejitve, ki so veljale na Finskem in tudi v drugih ciljnih državah, močno vplivale na poslovanje družbe Finnair, zlasti kar zadeva mednarodne in medcelinske lete; ker je zračni promet pomemben način prevoza, ki oddaljena območja, kot je Finska, povezuje s svetom;

| L. | ker je helsinško letališče pomembno potovalno vozlišče, Finnair pa pomemben letalski prevoznik med Evropo in Azijo, in ker se je število potnikov na Kitajsko v januarju 2020 povečalo za 58 % glede na januar 2019; ker je februarja 2020 število potnikov zaradi epidemije močno upadlo za 73 %; |
| --- | --- |

L.

ker je helsinško letališče pomembno potovalno vozlišče, Finnair pa pomemben letalski prevoznik med Evropo in Azijo, in ker se je število potnikov na Kitajsko v januarju 2020 povečalo za 58 % glede na januar 2019; ker je februarja 2020 število potnikov zaradi epidemije močno upadlo za 73 %;

| M. | ker se je v letu 2020 glede na leto prej število potnikov, ki jih je prepeljala družba Finnair, zmanjšalo za 76,2 %, prihodki pa za 73,2 %, zaradi česar je družba v letu 2020 ustvarila izgubo iz poslovanja v znesku 464,5 milijona EUR (9); ker je morala družba Finnair zaradi krize zmanjšati stroške, ustvarila pa je tudi prihranke pri nepremičninah, zakupih zrakoplovov, informacijski tehnologiji (z digitalizacijo in avtomatizacijo procesov s strankami), stroških prodaje in distribucije ter upravnih stroških in strukturah nagrajevanja; ker se je zato število delovnih mest zmanjšalo za 700 (10), večina delavcev pa je bila med letom nekaj časa na čakanju, kar se je nadaljevalo tudi v letu 2021; |
| --- | --- |

M.

ker se je v letu 2020 glede na leto prej število potnikov, ki jih je prepeljala družba Finnair, zmanjšalo za 76,2 %, prihodki pa za 73,2 %, zaradi česar je družba v letu 2020 ustvarila izgubo iz poslovanja v znesku 464,5 milijona EUR (9); ker je morala družba Finnair zaradi krize zmanjšati stroške, ustvarila pa je tudi prihranke pri nepremičninah, zakupih zrakoplovov, informacijski tehnologiji (z digitalizacijo in avtomatizacijo procesov s strankami), stroških prodaje in distribucije ter upravnih stroških in strukturah nagrajevanja; ker se je zato število delovnih mest zmanjšalo za 700 (10), večina delavcev pa je bila med letom nekaj časa na čakanju, kar se je nadaljevalo tudi v letu 2021;

| N. | ker je dolgoročni cilj družbe Finnair doseči ogljično nevtralnost do leta 2045 s 50-odstotnim zmanjšanjem neto emisij do leta 2025 glede na leto 2019 (11) in ker je družba sporočila, da se je za trajnostnost prizadevala tudi med pandemijo z naložbami v trajnostna biogoriva; |
| --- | --- |

N.

ker je dolgoročni cilj družbe Finnair doseči ogljično nevtralnost do leta 2045 s 50-odstotnim zmanjšanjem neto emisij do leta 2025 glede na leto 2019 (11) in ker je družba sporočila, da se je za trajnostnost prizadevala tudi med pandemijo z naložbami v trajnostna biogoriva;

| O. | ker je prispevek letalske industrije k finskemu gospodarstvu pomemben, saj predstavlja 3,2 % celotnega BDP (12), in ker je imelo odpuščanje presežnih delavcev v največjem letalskem prevozniku v državi hude posledice za regijo Helsinki-Uusimaa in gospodarstvo celotne države; |
| --- | --- |

O.

ker je prispevek letalske industrije k finskemu gospodarstvu pomemben, saj predstavlja 3,2 % celotnega BDP (12), in ker je imelo odpuščanje presežnih delavcev v največjem letalskem prevozniku v državi hude posledice za regijo Helsinki-Uusimaa in gospodarstvo celotne države;

| P. | ker je finski letalski sektor leta 2020 zaposloval 42 000 oseb (23 000 neposrednih in 19 000 posrednih delovnih mest), zaradi česar bo odpuščanje presežnih delavcev resno vplivalo na gospodarstvo države; ker se je število brezposelnih iskalcev zaposlitve v regiji Helsinki-Uusimaa, kjer je prišlo do odpuščanja, povečalo za 0,8 odstotne točke, in sicer s 6,4 % leta 2019 na 7,2 % leta 2020; |
| --- | --- |

P.

ker je finski letalski sektor leta 2020 zaposloval 42 000 oseb (23 000 neposrednih in 19 000 posrednih delovnih mest), zaradi česar bo odpuščanje presežnih delavcev resno vplivalo na gospodarstvo države; ker se je število brezposelnih iskalcev zaposlitve v regiji Helsinki-Uusimaa, kjer je prišlo do odpuščanja, povečalo za 0,8 odstotne točke, in sicer s 6,4 % leta 2019 na 7,2 % leta 2020;

| Q. | ker bo zaradi naraščajoče brezposelnosti, ki je posledica krize, ponovno zaposlovanje nekdanjih delavcev Finnaira težavno; |
| --- | --- |

Q.

ker bo zaradi naraščajoče brezposelnosti, ki je posledica krize, ponovno zaposlovanje nekdanjih delavcev Finnaira težavno;

| R. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (13); |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (13);

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Finska na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 1 752 360 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 2 920 600 EUR, od česar stroški prilagojenih storitev znašajo 2 730 600 EUR, stroški priprav, upravljanja, obveščanja in publicitete, nadzora in poročanja pa 190 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so finski organi vlogo predložili 30. decembra 2020, Komisija pa je njeno oceno dokončala 6. maja 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; obžaluje, da je v sedanjih okoliščinah za oceno potrebovala tako veliko časa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 508 delavcev, ki so bili odpuščeni v družbi Finnair Oyj in enem podizvajalcu; je seznanjen, da naj bi po pričakovanjih Finske v ukrepih sodelovalo 500 ciljnih upravičencev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spominja, da naj bi bile socialne posledice odpuščanja presežnih delavcev v regiji Helsinki-Uusimaa, kjer ima Finnair svoje operativno središče, po pričakovanjih precejšnje, saj se je tam število iskalcev zaposlitve med februarjem in aprilom 2020 povečalo za 22,5 % oziroma med letoma 2019 in 2020 za 0,8 odstotne točke (14), zaradi česar so se obeti za ponovno zaposlitev odpuščenih delavcev zelo poslabšali; zato meni, da bi odpuščenim delavcem koristila prilagojeno usmerjanje in podpora pri iskanju zaposlitve ter prilagojeno izpopolnjevanje in preusposabljanje, da bi izboljšali svoje možnosti za ponovno zaposlitev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba v ukrepe in pomoč v tem projektu ESPG vključiti vse zaposlene, brez diskriminacije in ne glede na njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je več kot 44 % upravičencev žensk, najbolj prizadeta starostna skupina pa so osebe, stare med 30 in 54 let; ugotavlja, da so druga največja starostna skupina osebe, stare od 55 do 64 let (28,20 %), ki bi se lahko pri ponovnem vstopanju na trg dela soočale z dodatnimi izzivi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je začela Finska prilagojene storitve za ciljne upravičence izvajati 21. oktobra 2020, zato bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG trajalo od 21. oktobra 2020 do 30. decembra 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spominja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: mentorstvo in drugi pripravljalni ukrepi, zaposlitvene in poslovne storitve, usposabljanje, subvencioniranje plač, nepovratna sredstva za zagon podjetja ter nadomestila za potne stroške, nastanitve in selitve; pozdravlja, da bodo imeli upravičenci na voljo usposabljanje za poklicne kvalifikacije, med drugim tečaje o umetni inteligenci, digitalni varnosti in robotiki; pozdravlja tudi subvencije za plače, ki jih izplačuje Finska, da bi zmanjšala stroške plač upravičencev, in nepovratna sredstva za ustanavljanje novih podjetij, poudarja pa, da morajo biti ti ukrepi pogojeni s tem, da upravičenci dejavno iščejo zaposlitev oziroma se usposabljajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da so upravni odhodki Finske za izvajanje ESPG začeli teči 21. oktobra 2020 in da so torej odhodki za priprave, upravljanje, obveščanje in publiciteto, nadzor in poročanje med 21. oktobrom 2020 in 30. junijem 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je Finska usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju z delovno skupino; poudarja, da so pripravljalne dejavnosti vključevale sestanke s predstavniki središč za gospodarski razvoj, promet in okolje, urada za gospodarski razvoj regije Uusimaa, družbe Finnair in sindikatov, in sicer Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) in Trade Union Pro; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da finske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odločno podpira dejstvo, da bo ESPG v obdobju 2021–2027 še naprej izkazoval solidarnost in hkrati preusmerjal pozornost z razlogov za prestrukturiranje na njegove posledice; pozdravlja, da bo po novih pravilih tudi razogljičenje razlog za upravičenost prošenj do podpore; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Hub Logistics Finland Oy v regiji Helsinki-Uusimaa.

(6)  Poročilo organizacije Air Transport Action Group (ATAG): Aviation benefits beyond borders (Koristi letalstva, ki presegajo meje), 2020: https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf

(7)  IATA: analiza trga letalskih potnikov za junij 2020: https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3801600

(10)  Novice | Finnair

(11)  Novice | Finnair

(12)  ATAG, Koristi letalstva, ki presegajo meje: https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/.

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Finska statistična podatkovna zbirka https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/1023.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

Posledične spremembe sistema ETIAS: ECRIS-TCN***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 o določitvi pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0003),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 11. februarja 2021 o pooblastilu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da prej navedeni predlog Komisije razdeli in na podlagi tega pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 11. februarja 2021 o pooblastilu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da prej navedeni predlog Komisije razdeli in na podlagi tega pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točka (d) člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točka (d) člena 82(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0025/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. marca 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0083/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0083/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/816 in (EU) 2019/818 glede določitve pogojev za dostop do drugih informacijskih sistemov EU za namene Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1151.)

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: podaljšanje prehodnega obdobja iz prvega pododstavka člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. maja 2021 o podaljšanju prehodnega obdobja iz prvega pododstavka člena 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)3114),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. maja 2021, v katerem prosi Parlament, naj izjavi, da delegirani uredbi ne bo nasprotoval, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. maja 2021, v katerem prosi Parlament, naj izjavi, da delegirani uredbi ne bo nasprotoval,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 3. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 3. junija 2021,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 85(2) in 82(6) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti členov 85(2) in 82(6) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju, da v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. junija 2021, ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. junija 2021, ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje,

| A. | ker člen 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da se za pogodbe o izvedenih o finančnih instrumentih OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo investicijska tveganja, ki so neposredno povezana s finančno solventnostjo pokojninskih shem, in za subjekte, ustanovljene za zagotavljanje nadomestil članom teh pokojninskih shem v primeru neizpolnjevanja obveznosti, za prehodno obdobje do 18. junija 2021 ne uporablja obveznost kliringa iz člena 4 navedene uredbe; ker je bilo to prehodno obdobje uvedeno, da bi se izognili negativnemu učinku centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na pokojnine bodočih upokojencev in da bi se pridobil čas za razvoj izvedljivih tehničnih rešitev za prenos zavarovanja z denarnimi in nedenarnimi sredstvi kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem; |
| --- | --- |

A.

ker člen 89(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 določa, da se za pogodbe o izvedenih o finančnih instrumentih OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo investicijska tveganja, ki so neposredno povezana s finančno solventnostjo pokojninskih shem, in za subjekte, ustanovljene za zagotavljanje nadomestil članom teh pokojninskih shem v primeru neizpolnjevanja obveznosti, za prehodno obdobje do 18. junija 2021 ne uporablja obveznost kliringa iz člena 4 navedene uredbe; ker je bilo to prehodno obdobje uvedeno, da bi se izognili negativnemu učinku centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na pokojnine bodočih upokojencev in da bi se pridobil čas za razvoj izvedljivih tehničnih rešitev za prenos zavarovanja z denarnimi in nedenarnimi sredstvi kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem;

| B. | ker je Komisija v skladu s tretjim pododstavkom člena 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 pooblaščena, da navedeno prehodno obdobje dvakrat podaljša, vsakič za eno leto, če ugotovi, da izvedljive tehnične rešitve še niso bile razvite in da negativni učinek centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na pokojnine bodočih upokojencev ostaja nespremenjen; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v skladu s tretjim pododstavkom člena 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 pooblaščena, da navedeno prehodno obdobje dvakrat podaljša, vsakič za eno leto, če ugotovi, da izvedljive tehnične rešitve še niso bile razvite in da negativni učinek centralnega kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na pokojnine bodočih upokojencev ostaja nespremenjen;

| C. | ker je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v svojem poročilu iz decembra 2020 Komisiji priporočil, naj izvzetje podaljša za eno leto in tako centralnim nasprotnim strankam zagotovi več časa za izboljšanje svojih modelov dostopa, tako da bodo širše dostopni pokojninskim shemam ter da se ne bi zgodilo, da bi bila po tržni dinamiki zaradi covida-19 uvedena obveznost kliringa za pokojninske sheme; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v svojem poročilu iz decembra 2020 Komisiji priporočil, naj izvzetje podaljša za eno leto in tako centralnim nasprotnim strankam zagotovi več časa za izboljšanje svojih modelov dostopa, tako da bodo širše dostopni pokojninskim shemam ter da se ne bi zgodilo, da bi bila po tržni dinamiki zaradi covida-19 uvedena obveznost kliringa za pokojninske sheme;

| D. | ker Komisija ob upoštevanju poročila ESMA meni, da je prehodno obdobje res treba podaljšati za eno leto, da se omogoči dodelava in izpopolnitev predvidenih rešitev; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija ob upoštevanju poročila ESMA meni, da je prehodno obdobje res treba podaljšati za eno leto, da se omogoči dodelava in izpopolnitev predvidenih rešitev;

| E. | ker je Komisija zato sprejela delegirano uredbo, ki prehodno obdobje podaljša do 18. junija 2022; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija zato sprejela delegirano uredbo, ki prehodno obdobje podaljša do 18. junija 2022;

| F. | ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, zato da se pokojninskim shemam Unije zagotovi gotovost, ki jo potrebujejo v zvezi z izvzetjem iz centralnega kliringa; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej, zato da se pokojninskim shemam Unije zagotovi gotovost, ki jo potrebujejo v zvezi z izvzetjem iz centralnega kliringa;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Vzpostavitev instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 67/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07234/1/2021 – C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (07234/1/2021 – C9-0196/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0474),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0196/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 67.

(2)  UL C 158, 30.4.2021, str. 133.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

Evropski socialni sklad plus (ESS+) 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi za sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 67/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06980/2/2021 – C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06980/2/2021 – C9-0195/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0382),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0447),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0197/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0197/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 165.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 84.

(3)  Sprejeta besedila, 4.4.2019, P8_TA(2019)0350.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o naložbah ESS+ za boj proti revščini otrok

Leta 2019 sta revščina in socialna izključenost ogrožali 18 milijonov otrok v EU in v nekaterih državah članicah so bile te številke še posebej visoke. Izbruh COVID-19 in njegove socialno-ekonomske posledice so povečale neenakosti in revščino, pri čemer so bili še izraziteje prizadeti otroci. Revščina otrok je stalno prisotna v vseh državah članicah in je še vedno večja kot pri delovno sposobnih odraslih.

Komisija zato pozdravlja uravnotežen dogovor, da bo ESS+ odločilno orodje za reševanje problematike revščine otrok. Dogovor priznava nujnost vlaganja v otroke v vseh državah članicah.

Komisija je 24. marca 2021 sprejela predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, da bi se strukturno spoprijeli s tem izzivom. Komisija bo pri načrtovanju programov ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da bi države članice namenile ustrezna sredstva ESS+ in s tem prispevale k izvajanju evropskega jamstva za otroke. Poleg tega bo spodbudila države članice, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalne vire, ki so na voljo, da bi se podprle ustrezne naložbe na tem področju.

Izjava Komisije o naložbah ESS+ v zaposlovanje mladih

Komisija poudarja, da je socialno-ekonomska kriza po izbruhu COVID-19 nesorazmerno prizadela mlade. Od decembra 2019 do decembra 2020 se je brezposelnost mladih v EU povečala za 3 odstotne točke, s čimer je število brezposelnih mladih preseglo 3,1 milijona. Komisija opozarja tudi, da je bila brezposelnost mladih stalno in znatno višja od brezposelnosti odraslega prebivalstva, pri čemer najnovejši podatki kažejo razliko za več kot 10 odstotnih točk (17,8 % v primerjavi s 6,6 % decembra 2020).

Komisija pozdravlja dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca in iz katerega je razvidno, da se s tem izzivom spopadajo vse države članice. ESS+ je najpomembnejši instrument financiranja EU za izvajanje nedavno sprejetega okrepljenega jamstva za mlade, pa tudi drugih ustreznih ukrepov v okviru pobude za podporo zaposlovanju mladih.

Komisija bo pri načrtovanju programov ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da bi države članice namenile ustrezna sredstva ESS+ za izvajanje okrepljenega jamstva za otroke. Poleg tega bo spodbudila države članice, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalne vire, ki so na voljo, da bi se podprle ustrezne naložbe na tem področju.

---

sreda 9. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0130),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 21(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 21(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0104/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 29. aprila 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/953.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija se strinja, da so cepiva proti COVID-19 in testi na okužbo s SARS-CoV-2, ki so dostopni in na voljo po dostopni ceni, ključnega pomena za boj proti pandemiji COVID-19. Glede na to, da ob začetku veljavnosti uredb (EU) 2021/953 in (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta še ne bo cepljena celotna populacija, je za spodbujanje prostega gibanja in mobilnosti v Evropi pomembno, da je testiranje po dostopnih cenah na voljo čim več ljudem.

Da bi podprla zmogljivosti držav članic za testiranje, je Komisija že mobilizirala sredstva v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup hitrih antigenskih testov in začela skupno javno naročanje za več kot pol milijarde hitrih antigenskih testov. Tudi Mednarodna federacija Rdečega križa s financiranjem iz instrumenta za nujno pomoč podpira države članice pri povečanju zmogljivosti za testiranje.

Da bi dodatno podprla razpoložljivost cenovno dostopnih testov, zlasti za osebe, ki dnevno ali pogosto prečkajo mejo zaradi dela ali šolanja, obiska ožjih sorodnikov, lastne zdravstvene oskrbe ali oskrbe svojih dragih, se Komisija zavezuje, da bo mobilizirala dodatna sredstva v višini 100 milijonov EUR v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup testov na okužbo s SARS-CoV-2, ki ustrezajo zahtevam za izdajo potrdila o testiranju v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Po potrebi in ob odobritvi proračunskega organa bi lahko bila mobilizirana nadaljnja sredstva v višini več kot 100 milijonov EUR.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni za državljane tretjih držav, ki se zakonito zadržujejo ali zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, med pandemijo COVID-19 (digitalno zeleno potrdilo) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0140),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0100/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 29. aprila 2021 (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/954.)

---

PRILOGA K ZAKONODJANI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija se strinja, da so cepiva proti COVID-19 in testi na okužbo s SARS-CoV-2, ki so dostopni in na voljo po dostopni ceni, ključnega pomena za boj proti pandemiji COVID-19. Glede na to, da ob začetku veljavnosti uredb (EU) 2021/953 in (EU) 2021/954. Evropskega parlamenta in Sveta še ne bo cepljena celotna populacija, je za spodbujanje prostega gibanja in mobilnosti v Evropi pomembno, da je testiranje po dostopnih cenah na voljo čim več ljudem.

Da bi podprla zmogljivosti držav članic za testiranje, je Komisija že mobilizirala sredstva v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup hitrih antigenskih testov in začela skupno javno naročanje za več kot pol milijarde hitrih antigenskih testov. Tudi Mednarodna federacija Rdečega križa s financiranjem iz instrumenta za nujno pomoč podpira države članice pri povečanju zmogljivosti za testiranje.

Da bi dodatno podprla razpoložljivost cenovno dostopnih testov, zlasti za osebe, ki dnevno ali pogosto prečkajo mejo zaradi dela ali šolanja, obiska ožjih sorodnikov, lastne zdravstvene oskrbe ali oskrbe svojih dragih, se Komisija zavezuje, da bo mobilizirala dodatna sredstva v višini 100 milijonov EUR v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup testov na okužbo s SARS-CoV-2, ki ustrezajo zahtevam za izdajo potrdila o testiranju v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Po potrebi in ob odobritvi proračunskega organa bi lahko bila mobilizirana nadaljnja sredstva v višini več kot 100 milijonov EUR.

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje za obdobje 2021–2027 – Globalna Evropa ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 67/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06879/1/2021 – C9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06879/1/2021 – C9-0191/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0460),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0459),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A9-0198/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svoje izjave, priložene tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta, skupaj z vsemi izjavami, priloženimi tej resoluciji, da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 45, 4.2.2019, str. 1.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 295.

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 312.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o ukinitvi pomoči, dodeljene v okviru instrumentov za zunanje financiranje

Evropski parlament ugotavlja, da Uredba (EU) 2021/947. o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa vsebuje splošno sklicevanje na možnost začasne prekinitve pomoči, ne da bi bila za to določena konkretna podlaga. Pomoč bi se morala začasno prekiniti, kadar partnerska država vztrajno krši načela demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ali mednarodno priznane standarde jedrske varnosti.

Evropski parlament pa ugotavlja, da specifične določbe za sosedsko območje, zlasti člen 20(2), za razliko od drugih geografskih območjih sodelovanja določa povečano podporo civilni družbi, preprečevanju konfliktov in vzpostavljanju miru, medosebnim stikom, vključno s sodelovanjem med lokalnimi oblastmi, podporo za izboljšanje človekovih pravic ali s krizo povezanih podpornih ukrepov v primeru resnega ali trajnega poslabšanja demokracije, človekovih pravic ali pravne države ali povečanega tveganja konfliktov. Meni, da bi bilo treba omenjenim področjem nameniti večjo podporo tudi, če pride do poslabšanja v državah zunaj sosedskega območja, in želi spomniti, da zlasti člen 4(5) določa, da se lahko ukrepi prek tematskih programov izvedejo, tudi če je bil geografski program začasno ustavljen.

Evropski parlament meni, da bi vsaka ukinitev pomoči v okviru teh instrumentov spremenila celotno shemo finančne pomoči, dogovorjene v okviru rednega zakonodajnega postopka. Kot sozakonodajalec in ena od dveh vej proračunskega organa je zato pristojen, da v celoti izvaja svoje posebne pravice v zvezi s tem, če bi bilo treba sprejeti tako odločitev.

Izjava Evropskega parlamenta o Sklepu Sveta 2010/427/EU in strateškem usklajevanju

Evropski parlament ugotavlja, da je sklicevanje na instrumente Unije za zunanje delovanje v členu 9 Sklepa Sveta 2010/427/EU zastarelo, in zato meni, da bi bilo treba zaradi pravne jasnosti ta člen posodobiti v skladu s postopkom iz člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji, da bi se upoštevali instrumenti zunanje pomoči Unije, ki se uporabljajo med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021-2027, in sicer instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, instrument za predpristopno pomoč, evropski instrument za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti ter sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo.

Evropski parlament poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vzpostavita strukturo za strateško usklajevanje, ki bo sestavljena iz vseh ustreznih služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, da bi zagotovili skladnost, sinergijo, preglednost in odgovornost v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/947. o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa.

Izjava Komisije o geopolitičnem dialogu z Evropskim parlamentom o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa

Evropska komisija se ob upoštevanju funkcije političnega nadzora, ki jo v skladu s členom 14 Pogodbe o Evropski uniji opravlja Evropski parlament, zavezuje, da bo vodila geopolitični dialog na visoki ravni med obema institucijama o izvajanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Ta dialog bi moral omogočati izmenjavo mnenj z Evropskim parlamentom, katerega stališča o izvajanju instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje bodo v celoti upoštevana.

V okviru geopolitičnega dialoga se bo razpravljalo o splošnih usmeritvah za izvajanje Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vključno z načrtovanjem programov pred sprejetjem programskih dokumentov, in v zvezi s specifičnimi temami, kot so uporaba rezerve za nove izzive in prednostne naloge ali uporaba vzvoda, ki vodi do morebitnih sprememb pri dodeljevanju sredstev, namenjenih migracijam, ali začasne ustavitve pomoči partnerski državi, kadar ta vztrajno krši načela demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

Geopolitični dialog bo strukturiran na naslednji način:

| (i) | dialog na visoki ravni med visokim predstavnikom/podpredsednikom in komisarjema, pristojnima za mednarodna partnerstva ter sosedstvo in širitev, ter Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

(i)

dialog na visoki ravni med visokim predstavnikom/podpredsednikom in komisarjema, pristojnima za mednarodna partnerstva ter sosedstvo in širitev, ter Evropskim parlamentom;

| (ii) | stalni dialog na ravni visokih uradnikov z delovnima skupinama AFET in DEVE za zagotovitev ustrezne priprave in spremljanja dialoga na visoki ravni. |
| --- | --- |

(ii)

stalni dialog na ravni visokih uradnikov z delovnima skupinama AFET in DEVE za zagotovitev ustrezne priprave in spremljanja dialoga na visoki ravni.

Dialog na visoki ravni bo potekal vsaj dvakrat letno. Ena od sej lahko sovpada s predstavitvijo predloga letnega proračuna s strani Komisije.

Izjava Komisije v zvezi z uvodnima izjavama 50 in 51 ter členom 8(10)

Regionalni programi za podporo migracijam bodo podpirali celovita, uravnotežena in prilagojena partnerstva z zadevnimi državami izvora ali tranzita in državami gostiteljicami na podlagi prožnega spodbujevalnega pristopa in ob podpori mehanizma za usklajevanje v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Po potrebi jih bodo dopolnjevali ukrepi v okviru programov za posamezne države.

Da bi zagotovila najučinkovitejšo in najuspešnejšo porabo teh sredstev v skladu s prednostnimi nalogami politik Unije in partnerskih držav, bo Evropska komisija dejavno izvajala te prednostne naloge z uporabo vseh ustreznih instrumentov Unije ter sodelovala pri usklajevanju z državami članicami na usklajen in učinkovit način. Zagotovila bo, da bosta Evropski parlament in Svet podrobno in redno obveščena, kar bo omogočilo izmenjavo mnenj.

---

četrtek 10. junij 2021

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Pravila in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Osnutek uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 228(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Sveta Evropske unije (2),

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (3),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228 PDEU, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). |
| --- | --- |

(1)

Pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228 PDEU, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

| (2) | Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (4) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo, sprejeto na podlagi člena 228(4) PDEU. |
| --- | --- |

(2)

Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (4) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo, sprejeto na podlagi člena 228(4) PDEU.

| (3) | Člen 41 Listine priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi zagotovili, da sta ti pravici učinkoviti, in da bi povečali sposobnost varuha človekovih pravic za opravljanje temeljitih in nepristranskih preiskav, s čimer bi podprli neodvisnost varuha človekovih pravic, od katere sta odvisni, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog varuha človekovih pravic iz Pogodb in te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 41 Listine priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi zagotovili, da sta ti pravici učinkoviti, in da bi povečali sposobnost varuha človekovih pravic za opravljanje temeljitih in nepristranskih preiskav, s čimer bi podprli neodvisnost varuha človekovih pravic, od katere sta odvisni, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog varuha človekovih pravic iz Pogodb in te uredbe.

| (4) | Določitev pogojev, pod katerimi se pritožba lahko vloži pri varuhu človekovih pravic, bi morala biti v skladu z načelom popolnega, prostega in enostavnega dostopa, ob ustreznem upoštevanju posebnih omejitev, ki izhajajo iz pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

(4)

Določitev pogojev, pod katerimi se pritožba lahko vloži pri varuhu človekovih pravic, bi morala biti v skladu z načelom popolnega, prostega in enostavnega dostopa, ob ustreznem upoštevanju posebnih omejitev, ki izhajajo iz pravnih in upravnih postopkov.

| (5) | Varuh človekovih pravic bi moral ukrepati ob ustreznem upoštevanju pristojnosti institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so predmet njegovih preiskav. |
| --- | --- |

(5)

Varuh človekovih pravic bi moral ukrepati ob ustreznem upoštevanju pristojnosti institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so predmet njegovih preiskav.

| (6) | Določiti je treba postopke za primere, ko se v preiskavah varuha človekovih pravic odkrijejo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic bi moral Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predložiti celovito poročilo. Varuh človekovih pravic bi moral tudi imeti pravico, da v navedeno letno poročilo vključi oceno skladnosti s priporočili. |
| --- | --- |

(6)

Določiti je treba postopke za primere, ko se v preiskavah varuha človekovih pravic odkrijejo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic bi moral Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predložiti celovito poročilo. Varuh človekovih pravic bi moral tudi imeti pravico, da v navedeno letno poročilo vključi oceno skladnosti s priporočili.

| (7) | Da bi okrepili vlogo varuha človekovih pravic in spodbujali upravne najboljše prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, je zaželeno, da se varuhu človekovih pravic brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavati pritožbe, omogoči, da na lastno pobudo izvaja preiskave, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi okrepili vlogo varuha človekovih pravic in spodbujali upravne najboljše prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, je zaželeno, da se varuhu človekovih pravic brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavati pritožbe, omogoči, da na lastno pobudo izvaja preiskave, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti.

| (8) | Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi se morala uporabljati za zahteve za dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic, razen tistih, ki so bili pridobljeni med preiskavo, v tem primeru pa bi morala zahteve obravnavati institucija, organ, urad ali agencija Unije iz katere ti dokumenti izvirajo. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi se morala uporabljati za zahteve za dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic, razen tistih, ki so bili pridobljeni med preiskavo, v tem primeru pa bi morala zahteve obravnavati institucija, organ, urad ali agencija Unije iz katere ti dokumenti izvirajo.

| (9) | Varuh človekovih pravic bi moral imeti dostop do vseh sredstev, ki so potrebna za opravljanje njegovih nalog. V ta namen bi morale institucije, organi, uradi in agencije Unije varuhu človekovih pravic predložiti vse informacije, ki jih ta zahteva za namene preiskave. Kadar bi izvajanje nalog varuha človekovih pravic zahtevalo posredovanje tajnih podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije Unije oziroma organi držav članic, varuhu človekovih pravic, bi moral varuh človekovih pravic imeti dostop do takih podatkov, pri čemer bi se moralo zagotoviti, da se upoštevajo pravila o njihovem varstvu. |
| --- | --- |

(9)

Varuh človekovih pravic bi moral imeti dostop do vseh sredstev, ki so potrebna za opravljanje njegovih nalog. V ta namen bi morale institucije, organi, uradi in agencije Unije varuhu človekovih pravic predložiti vse informacije, ki jih ta zahteva za namene preiskave. Kadar bi izvajanje nalog varuha človekovih pravic zahtevalo posredovanje tajnih podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije Unije oziroma organi držav članic, varuhu človekovih pravic, bi moral varuh človekovih pravic imeti dostop do takih podatkov, pri čemer bi se moralo zagotoviti, da se upoštevajo pravila o njihovem varstvu.

| (10) | Varuh človekovih pravic in njegovo osebje bi morali biti dolžni zaupno obravnavati vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog brez poseganja v obveznost varuha človekovih pravic, da obvesti organe držav članic o dejstvih, ki se lahko nanašajo na kazniva dejanja in ki jih je opazil med preiskavo. Varuh človekovih pravic bi moral imeti tudi možnost, da zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih, zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo. Obveznost varuha človekovih pravic, da zaupno obravnava vse informacije, pridobljene med opravljanjem svojih nalog, ne bi smela posegati v obveznost varuha človekovih pravic, da v skladu s členom 15(1) PDEU svoje delo opravlja čim bolj javno. Da bi ustrezno izvajal svoje naloge in utemeljil svoje ugotovitve, bi moral varuh človekovih pravic imeti možnost, da v svojih poročilih navede vse informacije, ki so dostopne javnosti. |
| --- | --- |

(10)

Varuh človekovih pravic in njegovo osebje bi morali biti dolžni zaupno obravnavati vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog brez poseganja v obveznost varuha človekovih pravic, da obvesti organe držav članic o dejstvih, ki se lahko nanašajo na kazniva dejanja in ki jih je opazil med preiskavo. Varuh človekovih pravic bi moral imeti tudi možnost, da zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih, zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo. Obveznost varuha človekovih pravic, da zaupno obravnava vse informacije, pridobljene med opravljanjem svojih nalog, ne bi smela posegati v obveznost varuha človekovih pravic, da v skladu s členom 15(1) PDEU svoje delo opravlja čim bolj javno. Da bi ustrezno izvajal svoje naloge in utemeljil svoje ugotovitve, bi moral varuh človekovih pravic imeti možnost, da v svojih poročilih navede vse informacije, ki so dostopne javnosti.

| (11) | Kadar je potrebno za učinkovito opravljanje njegovih nalog, je treba varuhu človekovih pravic zagotoviti možnost sodelovanja in izmenjave informacij z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije ter z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kadar je potrebno za učinkovito opravljanje njegovih nalog, je treba varuhu človekovih pravic zagotoviti možnost sodelovanja in izmenjave informacij z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije ter z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije v skladu z veljavnim pravom Unije.

| (12) | Varuha človekovih pravic bi moral izvoliti Evropski parlament na začetku parlamentarnega obdobja in za celotno trajanje tega obdobja, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi splošne pogoje, med drugim v zvezi s prenehanjem funkcije varuha človekovih pravic, z zamenjavo varuha človekovih pravic, nezdružljivostmi, plačilom varuha človekovih pravic ter privilegiji in imunitetami varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(12)

Varuha človekovih pravic bi moral izvoliti Evropski parlament na začetku parlamentarnega obdobja in za celotno trajanje tega obdobja, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi splošne pogoje, med drugim v zvezi s prenehanjem funkcije varuha človekovih pravic, z zamenjavo varuha človekovih pravic, nezdružljivostmi, plačilom varuha človekovih pravic ter privilegiji in imunitetami varuha človekovih pravic.

| (13) | Navesti je treba, da je sedež varuha človekovih pravic sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6). |
| --- | --- |

(13)

Navesti je treba, da je sedež varuha človekovih pravic sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6).

| (14) | Varuh človekovih pravic bi moral uresničiti načelo enakosti spolov pri sestavi svojega sekretariata ob ustreznem upoštevanju člena 1d(2) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (7) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). |
| --- | --- |

(14)

Varuh človekovih pravic bi moral uresničiti načelo enakosti spolov pri sestavi svojega sekretariata ob ustreznem upoštevanju člena 1d(2) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (7) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

| (15) | Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh človekovih pravic po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Če varuh človekovih pravic v roku, ki ga je razumno vnaprej določil, ne prejme mnenja teh institucij, lahko sprejme zadevne izvedbene določbe. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo – |
| --- | --- |

(15)

Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh človekovih pravic po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Če varuh človekovih pravic v roku, ki ga je razumno vnaprej določil, ne prejme mnenja teh institucij, lahko sprejme zadevne izvedbene določbe. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in načela

1.   Ta uredba določa pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: Statut evropskega varuha človekovih pravic).

2.   Varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen in deluje brez predhodnega dovoljenja.

3.   Varuh človekovih pravic pomaga pri odkrivanju nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije, ob ustreznem upoštevanju točke (d) člena 20(2) in člena 228 PDEU ter člena 41 Listine o pravici do dobrega upravljanja.

Dejanja drugih organov ali oseb ne morejo biti predmet pritožbe pri varuhu človekovih pravic.

4.   Kadar je primerno, varuh človekovih pravic v zadevi pripravi priporočila, predloge rešitev in pobude za izboljšave.

5.   Varuh človekovih pravic pri opravljanju svojih nalog ne sme podvomiti v pravilnost odločitev sodišč ali pristojnost sodišča, da o zadevi razsodi.

Člen 2

Pritožbe

1.   Vsak državljan Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni izmed držav članic lahko pri varuhu človekovih pravic bodisi neposredno bodisi prek poslanca Evropskega parlamenta vloži pritožbo zaradi nepravilnosti.

2.   V pritožbi se jasno navede predmet pritožbe in identiteta pritožnika. Pritožnik lahko zahteva, da pritožba ali njeni deli ostanejo zaupni.

3.   Pritožba se vloži v roku dveh let od dne, ko se je pritožnik seznanil z dejstvi, na katerih pritožba temelji. Pred vložitvijo pritožbe mora pritožnik uporabiti ustrezna upravna sredstva pri zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije.

4.   Varuh človekovih pravic pritožbo zavrže kot nedopustno, če ni v okviru pristojnosti varuha človekovih pravic ali če postopkovne zahteve iz odstavkov 2 in 3 niso izpolnjene. Kadar pritožba ni v okviru pristojnosti varuha človekovih pravic, lahko pritožniku svetuje, da jo naslovi na drug organ.

5.   Če varuh človekovih pravic ugotovi, da je pritožba očitno neutemeljena, zadevo zaključi in o tej ugotovitvi obvesti pritožnika. V primerih, kadar je pritožnik o pritožbi obvestil zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije, varuh človekovih pravic obvesti tudi zadevni organ.

6.   Pritožbe v zvezi z delovnimi razmerji med institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije ter njihovim osebjem so dopustne le, če je zadevna oseba izkoristila že vse notranje upravne postopke, zlasti postopke iz člena 90 kadrovskih predpisov, ter če je pristojni organ institucije, organa, urada ali agencije Unije sprejel sklep oziroma je rok za odgovor potekel. Varuh človekovih pravic ima tudi pravico, da preveri ukrepe, ki jih je pristojni organ zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije sprejel za zagotovitev zaščite domnevnih žrtev nadlegovanja ter za ponovno vzpostavitev zdravega in varnega delovnega okolja, ki spoštuje dostojanstvo zadevnih oseb med potekom upravne preiskave, pod pogojem, da so zadevne osebe izčrpale notranje upravne postopke v zvezi s temi ukrepi.

7.   Varuh človekovih pravic obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije o evidentirani pritožbi takoj, ko je pritožba razglašena za dopustno in je bila sprejeta odločitev o začetku preiskave.

8.   Pritožbe, vložene pri varuhu človekovih pravic, ne vplivajo na roke za pritožbe v upravnih ali sodnih postopkih.

9.   Kadar zaradi tekočih ali zaključenih sodnih postopkov v zvezi z dejstvi, ki so mu bila predstavljena, varuh človekovih pravic pritožbo razglasi za nedopustno ali se odloči za prenehanje njene obravnave, se ugotovitve preiskav, ki jih je do tedaj opravil, arhivirajo in zadeva se zaključi.

10.   Varuh človekovih pravic čim prej obvesti pritožnika o ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi pritožbe, in, če je mogoče, skupaj z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo Unije poišče rešitev za odpravo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic pritožnika obvesti o predlagani rešitvi in mu sporoči morebitne pripombe zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije. Pritožnik lahko kadar koli predloži pripombe ali dodatne informacije, ki ob vložitvi pritožbe niso bile znane.

Kadar je varuh človekovih pravic našel rešitev, ki sta jo sprejela pritožnik in zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije, lahko zadevo zaključi, ne da bi uporabil postopek iz člena 4.

Člen 3

Preiskave

1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami na lastno pobudo ali po prejemu pritožbe izvede preiskave, ki se mu zdijo utemeljene.

2.   Varuh človekovih pravic o takih preiskavah brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije. Brez poseganja v člen 5 lahko zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije na lastno pobudo ali na zahtevo varuha človekovih pravic posreduje morebitne koristne pripombe ali dokaze.

3.   Varuh človekovih pravic lahko opravlja preiskave na lastno pobudo, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti, da bi obravnaval te primere kot vprašanje javnega interesa. V okviru teh preiskav lahko poda tudi predloge in pobude za spodbujanje upravnih najboljših praks v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije.

Člen 4

Interakcija med varuhom človekovih pravic in institucijami

1.   Kadar se po preiskavi odkrijejo nepravilnosti, varuh človekovih pravic o ugotovitvah preiskave brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije in po potrebi poda priporočila.

2.   Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije varuhu človekovih pravic v roku treh mesecev pošlje podrobno mnenje. Varuh človekovih pravic lahko na utemeljeno zahtevo zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije odobri podaljšanje tega roka. To podaljšanje ni daljše od dveh mesecev. Kadar zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije v prvotnem roku treh mesecev ali v podaljšanem roku ne poda mnenja, lahko varuh človekovih pravic preiskavo zaključi brez tega mnenja.

3.   Varuh človekovih pravic ob zaključku preiskave posreduje poročilo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije in, kadar narava ali obseg odkritih nepravilnosti to zahtevajo, Evropskemu parlamentu. Varuh človekovih pravic lahko v poročilu poda priporočila. Varuh človekovih pravic pritožnika obvesti o izidu preiskave, o mnenju, ki ga je podala zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije, ter o vseh priporočilih, ki jih je podal v poročilu.

4.   Varuh človekovih pravic lahko, kadar je to primerno, v zvezi s preiskavo glede dejavnosti institucije, organa, urada ali agencije Unije na svojo pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta poda izjave pred Evropskim parlamentom na primerni ravni.

5.   Varuh človekovih pravic Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predloži poročilo o izidih preiskav, ki jih je opravil. Poročilo vključuje oceno skladnosti s priporočili varuha človekovih pravic, predloge rešitev in predloge za izboljšanje. Poročilo vključuje tudi, kadar je ustrezno, rezultate preiskav varuha človekovih pravic v zvezi z nadlegovanjem, prijavljanjem nepravilnosti in nasprotji interesov v institucijah, organih, uradih ali agencijah Unije.

Člen 5

Predložitev informacij varuhu človekovih pravic

1.   Za namene tega člena „predložitev informacij“ zajema vse fizične in elektronske poti, po katerih dobita varuh človekovih pravic in njegov sekretariat dostop do informacij, vključno z dokumenti, ne glede na njihovo obliko.

2.   „Tajni podatek EU“ pomeni vsak podatek ali material z oznako stopnje tajnosti EU, katerega nepooblaščeno razkritje bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije oziroma ene ali več držav članic.

3.   Institucije, organi, uradi in agencije Unije ter pristojni organi držav članic na zahtevo varuha človekovih pravic ali na lastno pobudo varuhu človekovih pravic brez nepotrebnega odlašanja in pod pogoji, določenimi v tem členu, predložijo vse informacije, ki jih je varuh človekovih pravic zahteval za namene preiskave.

4.   Varuh človekovih pravic prejme tajne podatke EU ob upoštevanju naslednjih načel in pogojev:

| (a) | institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki predloži tajni podatek EU, je morala zaključiti svoje ustrezne notranje postopke, kadar pa je vir informacij tretja stranka, mora ta dati svoje predhodno pisno soglasje; |
| --- | --- |

(a)

institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki predloži tajni podatek EU, je morala zaključiti svoje ustrezne notranje postopke, kadar pa je vir informacij tretja stranka, mora ta dati svoje predhodno pisno soglasje;

| (b) | ugotovljena je morala biti potreba po seznanitvi varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

(b)

ugotovljena je morala biti potreba po seznanitvi varuha človekovih pravic;

| (c) | zagotoviti je treba, da se dostop do podatkov z oznako stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali več omogoči le osebam, ki imajo dovoljenje za dostop do tajnih podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z nacionalnim pravom in z dovoljenjem pristojnega varnostnega organa. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti je treba, da se dostop do podatkov z oznako stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali več omogoči le osebam, ki imajo dovoljenje za dostop do tajnih podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z nacionalnim pravom in z dovoljenjem pristojnega varnostnega organa.

5.   Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije pred predložitvijo tajnih podatkov EU oceni, ali je varuh človekovih pravic sprejel ustrezna pravila o notranji varnosti ter fizične in postopkovne ukrepe za zaščito tajnih podatkov EU. V ta namen lahko varuh človekovih pravic in institucija, organ, urad ali agencija Unije skleneta tudi dogovor o vzpostavitvi splošnega okvira za predložitev tajnih podatkov EU.

6.   Dostop do tajnih podatkov EU se v skladu z odstavkoma 4 in 5 omogoči v prostorih zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor.

7.   Brez poseganja v odstavek 3 lahko pristojni organi držav članic zavrnejo predložitev informacij varuhu človekovih pravic, za katere velja nacionalno pravo o varstvu tajnih podatkov ali določbe, ki prepovedujejo sporočanje teh podatkov.

Ne glede na to lahko zadevna država članica varuhu človekovih pravic predloži take podatke ob upoštevanju pogojev, ki jih določi njen pristojni organ.

8.   Kadar nameravajo institucije, organi, uradi ali agencije Unije in organi držav članic varuhu človekovih pravic predložiti tajne podatke EU ali katere koli druge informacije, ki niso dostopne javnosti, o tem predhodno obvestijo varuha človekovih pravic.

Varuh človekovih pravic zagotovi, da so taki podatki ustrezno varovani, in jih zlasti ne razkrije pritožniku ali javnosti brez predhodnega soglasja zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije ali pristojnega organa države članice. V zvezi s tajnimi podatki EU se privolitev poda v pisni obliki.

9.   Institucije, organi, uradi ali agencije Unije, ki zavrnejo dostop do tajnih podatkov EU, varuhu človekovih pravic predložijo pisno utemeljitev, v kateri navedejo vsaj razloge za zavrnitev.

10.   Varuh človekovih pravic hrani podatke iz odstavka 8 le dokler preiskava ni dokončno zaključena.

Varuh človekovih pravic lahko od institucije, organa, urada ali agencije Unije ali države članice zahteva, da ta omenjene podatke hrani vsaj pet let.

11.   Če zahtevane pomoči ni, varuh človekovih pravic to lahko sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa.

Člen 6

Dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic

Varuh človekovih pravic obravnava zahteve za dostop javnosti do dokumentov, razen dokumentov, pridobljenih med preiskavo in ki jih ima varuh človekovih pravic med to preiskavo ali po njenem zaključku, v skladu s pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001, kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Člen 7

Zaslišanja uradnikov in drugih uslužbencev

1.   Uradniki in drugi uslužbenci institucij, organov, uradov in agencij Unije na zahtevo varuha človekovih pravic pričajo o dejstvih, ki se nanašajo na tekočo preiskavo, ki jo vodi varuh človekovih pravic.

2.   Ti uradniki in drugi uslužbenci govorijo v imenu svoje institucije, organa, urada ali agencije. Še naprej jih vežejo obveznosti na podlagi pravil, ki veljajo zanje.

Člen 8

Preiskave v okviru žvižgaštva

1.   Varuh človekovih pravic lahko opravi preiskavo, da odkrije nepravilnosti pri ravnanju z informacijami, kot so opredeljene v členu 22a kadrovskih predpisov, ki mu jih je uradnik ali drug uslužbenec razkril v skladu z ustreznimi pravili, določenimi v kadrovskih predpisih.

2.   V teh primerih je uradnik ali drug uslužbenec upravičen do zaščite, ki jo zagotavljajo kadrovski predpisi, pred kakršnimi koli škodljivimi posledicami s strani institucije, organa, urada ali agencije Unije zaradi posredovanja informacij.

3.   Varuh človekovih pravic lahko tudi preišče, ali je zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije pri obravnavanju takega primera ravnala nepravilno, vključno pri zaščiti zadevnega uradnika ali drugega uslužbenca.

Člen 9

Poklicna skrivnost

1.   Varuh človekovih pravic in njegovo osebje ne smejo razkriti informacij ali dokumentov, ki jih pridobijo med preiskavo. Brez poseganja v odstavek 2 zlasti ne razkrijejo tajnih podatkov EU ali notranjih dokumentov institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so bili posredovani varuhu človekovih pravic, ali dokumentov, ki spadajo na področje uporabe prava Unije o varstvu osebnih podatkov. Ne smejo razkriti tudi nobenih informacij, ki bi lahko škodile pravicam pritožnika ali katere koli druge vpletene osebe.

2.   Brez poseganja v splošno obveznost poročanja Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu s členom 8 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki velja za vse institucije, organe, urade in agencije Unije, če bi dejstva, ugotovljena med preiskavo varuha človekovih pravic, lahko pomenila kaznivo dejanje ali bi lahko bila z njim povezana, varuh človekovih pravic poroča pristojnim organom držav članic in, če zadeva spada v njune pristojnosti, Evropskemu javnemu tožilstvu v skladu s členom 24 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (9) in OLAF.

3.   Po potrebi in s soglasjem Evropskega javnega tožilstva ali OLAF varuh človekovih pravic obvesti tudi institucijo, organ, urad ali agencijo Unije, ki je pristojna za zadevnega uradnika ali drugega uslužbenca in ki lahko sproži ustrezne postopke.

Člen 10

Sodelovanje z organi držav članic in z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije

1.   Kadar je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko varuh človekovih pravic sodeluje z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije.

2.   V okviru svojih nalog lahko varuh človekovih pravic sodeluje tudi z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti s tistimi, ki so odgovorni za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic. Varuh človekovih pravic se izogiba vsakršnemu prekrivanju ali podvajanju z dejavnostmi teh institucij, organov, uradov ali agencij Unije.

3.   Sporočila, naslovljena na organe držav članic za namene uporabe te uredbe, se pošljejo prek njihovih stalnih predstavništev pri Uniji, razen če se zadevno stalno predstavništvo strinja, da lahko sekretariat varuha človekovih pravic neposredno stopi v stik z zadevnimi organi države članice.

Člen 11

Izvolitev varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic je v skladu s členom 228(2) PDEU izvoljen in lahko ponovno imenovan izmed kandidatov, izbranih po preglednem postopku.

2.   Po objavi razpisa za kandidature v Uradnem listu Evropske unije je varuh človekovih pravic izbran med osebami, ki:

| — | so državljani Unije, |
| --- | --- |

—

so državljani Unije,

| — | imajo polne državljanske in politične pravice, |
| --- | --- |

—

imajo polne državljanske in politične pravice,

| — | imajo vsa potrebna zagotovila neodvisnosti, |
| --- | --- |

—

imajo vsa potrebna zagotovila neodvisnosti,

| — | izpolnjujejo pogoje za opravljanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic ter |
| --- | --- |

—

izpolnjujejo pogoje za opravljanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic ter

| — | niso bili člani nacionalnih vlad ali poslanci Evropskega parlamenta, Evropskega sveta ali Evropske komisije v dveh letih pred datumom objave razpisa za kandidature. |
| --- | --- |

—

niso bili člani nacionalnih vlad ali poslanci Evropskega parlamenta, Evropskega sveta ali Evropske komisije v dveh letih pred datumom objave razpisa za kandidature.

Člen 12

Prenehanje opravljanja nalog varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic bodisi ob koncu svojega mandata bodisi z odstopom ali razrešitvijo preneha opravljati svoje naloge.

2.   Varuh človekovih pravic ostane na svojem položaju do imenovanja novega varuha človekovih pravic, razen v primeru razrešitve.

3.   V primeru predčasnega prenehanja funkcije se novi varuh človekovih pravic v roku treh mesecev od sprostitve funkcije izvoli za preostanek mandatnega obdobja Evropskega parlamenta. Do izvolitve novega varuha človekovih pravic je odgovorna oseba iz člena 16(2) pristojna za nujne zadeve, ki so v pristojnosti varuha človekovih pravic.

Člen 13

Razrešitev

Kadar namerava Evropski parlament v skladu s členom 228(2) PDEU zahtevati razrešitev varuha človekovih pravic, ga pred vložitvijo take zahteve zasliši.

Člen 14

Opravljanje nalog varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic pri opravljanju svojih nalog ravna v skladu s členom 228(3) PDEU. Varuh človekovih pravic se vzdrži vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo teh nalog.

2.   Varuh človekovih pravic ob prevzemu svoje funkcije poda slovesno zaobljubo pred Sodiščem, da bo naloge iz Pogodb in te uredbe opravljal popolnoma neodvisno in nepristransko ter bo v času svojega mandata in po njem spoštoval iz tega izhajajoče obveznosti. Slovesna zaobljuba zlasti vključuje dolžnost, da bo po izteku mandata pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravnal pošteno in diskretno.

3.   Varuh človekovih pravic med trajanjem mandata ne sme opravljati nobenih drugih političnih ali upravnih nalog ali druge plačane ali neplačane zaposlitve.

Člen 15

Plačilo, privilegiji in imunitete

1.   Varuh človekovih pravic ima glede plačila, nadomestil in pokojnine enak položaj kot sodnik Sodišča.

2.   Za varuha človekovih pravic ter uradnike in druge uslužbence sekretariata varuha človekovih pravic se uporabljajo členi 11 do 14 in člen 17 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 16

Sekretariat varuha človekovih pravic

1.   Varuhu človekovih pravic se dodeli ustrezen proračun, ki zadostuje za to, da se mu zagotovi neodvisnost in opravljanje njegovih nalog.

2.   Varuhu človekovih pravic pomaga sekretariat. Varuh človekovih pravic imenuje odgovorno osebo sekretariata.

3.   Za uradnike in druge uslužbence sekretariata varuha človekovih pravic veljajo kadrovski predpisi. Število uslužbencev sekretariata se vsako leto določi v okviru proračunskega postopka.

4.   Kadar so uradniki Unije napoteni v sekretariat varuha človekovih pravic, se ta napotitev šteje za napotitev v interesu službe v skladu s točko (a) prvega odstavka člena 37 in členom 38 kadrovskih predpisov.

Člen 17

Sedež varuha človekovih pravic

Sedež varuha človekovih pravic je sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6.

Člen 18

Izvedbene določbe

Varuh človekovih pravic sprejme izvedbene določbe za to uredbo po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Te so v skladu s to uredbo in vključujejo vsaj določbe o:

| (a) | postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije;

| (b) | prejemu, obdelavi in zaključku pritožb; |
| --- | --- |

(b)

prejemu, obdelavi in zaključku pritožb;

| (c) | preiskavah na lastno pobudo ter |
| --- | --- |

(c)

preiskavah na lastno pobudo ter

| (d) | nadaljnjih preiskavah, ki se nanašajo na predhodne preiskave. |
| --- | --- |

(d)

nadaljnjih preiskavah, ki se nanašajo na predhodne preiskave.

Člen 19

Končne določbe

1.   Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom se razveljavi.

2.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

---

(1)  Na podlagi člena 46, tretji odstavek, Poslovnika se je Parlament odločil preložiti glasovanje o predlogu resolucije do tedaj, ko bosta Svet in Komisija sporočila svoje stališče o spodaj navedenem osnutku uredbe v skladu s členom 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (A9-0174/2021).

1

(2)  Odobritev z dne ... (še ni objavljena v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (UL L 113, 4.5.1994, str. 15).

4

(5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

6

(7)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) ((UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

9

---

| 8.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Prehodne določbe za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) 2016/1628) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči med 56 kW in 130 kW ter z močjo nad 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 67/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0254),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0185/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. junija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 v zvezi z njenimi prehodnimi določbami za nekatero mehanizacijo, opremljeno z motorji v razponu moči večji ali enaki 56 kW in manjši od 130 kW ter z močjo večjo ali enako 300 kW, za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1068.)

---