# Uradni list C 51/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 51 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 524. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 51

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 524. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 051/01 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 2,00 % 1. marca 2009 – Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2009/C 051/02 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora dne 3. decembra 2008 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair – Država poročevalka: Latvija | 2 |
| 2009/C 051/03 | Končno poročilo v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair | 3 |
| 2009/C 051/04 | Povzetek odločbe Komisije z dne 17. decembra 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8458 konč.) | 4 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 051/05 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o žičniških napravah za prevoz oseb (
  1
  ) | 9 |
| 2009/C 051/06 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (
  1
  ) | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 051/01

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 2,00 % 1. marca 2009 – Menjalni tečaji eura

1

2009/C 051/02

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora dne 3. decembra 2008 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair – Država poročevalka: Latvija

2

2009/C 051/03

Končno poročilo v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

3

2009/C 051/04

Povzetek odločbe Komisije z dne 17. decembra 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8458 konč.)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8458 konč.)

4

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 051/05

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o žičniških napravah za prevoz oseb (
  1
  )

1

9

2009/C 051/06

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (
  1
  )

1

12

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 051/07 | Obvestilo o začetku o pregledu zaradi izteka ukrepa in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 17 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 051/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5482 – GSN/FUN) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 051/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  ) | 23 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2009/C 051/07

Obvestilo o začetku o pregledu zaradi izteka ukrepa in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

17

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 051/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5482 – GSN/FUN) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

22

2009/C 051/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  )

1

23

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2009/C 051/10 | Popravek državnih praznikov v letu 2009 (UL C 14, 21.1.2009) | 24 |

Popravki

2009/C 051/10

Popravek državnih praznikov v letu 2009 (UL C 14, 21.1.2009)

(UL C 14, 21.1.2009)

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/1

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah (1):

2,00 % 1. marca 2009

Menjalni tečaji eura (2)

3. marca 2009

(2009/C 51/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2615 |
| JPY | japonski jen | 123,64 |
| DKK | danska krona | 7,4510 |
| GBP | funt šterling | 0,89575 |
| SEK | švedska krona | 11,4853 |
| CHF | švicarski frank | 1,4826 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0125 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,961 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 306,84 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7087 |
| PLN | poljski zlot | 4,7350 |
| RON | romunski leu | 4,2990 |
| TRY | turška lira | 2,1802 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9619 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6219 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7866 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,5303 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9550 |
| KRW | južnokorejski won | 1 968,44 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2300 |
| CNY | kitajski juan | 8,6303 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3747 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 131,69 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6795 |
| PHP | filipinski peso | 61,560 |
| RUB | ruski rubelj | 45,7697 |
| THB | tajski bat | 45,603 |
| BRL | brazilski real | 3,0468 |
| MXN | mehiški peso | 19,2631 |
| INR | indijska rupija | 65,5600 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2615

JPY

japonski jen

123,64

DKK

danska krona

7,4510

GBP

funt šterling

0,89575

SEK

švedska krona

11,4853

CHF

švicarski frank

1,4826

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0125

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,961

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

306,84

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7087

PLN

poljski zlot

4,7350

RON

romunski leu

4,2990

TRY

turška lira

2,1802

AUD

avstralski dolar

1,9619

CAD

kanadski dolar

1,6219

HKD

hongkonški dolar

9,7866

NZD

novozelandski dolar

2,5303

SGD

singapurski dolar

1,9550

KRW

južnokorejski won

1 968,44

ZAR

južnoafriški rand

13,2300

CNY

kitajski juan

8,6303

HRK

hrvaška kuna

7,3747

IDR

indonezijska rupija

15 131,69

MYR

malezijski ringit

4,6795

PHP

filipinski peso

61,560

RUB

ruski rubelj

45,7697

THB

tajski bat

45,603

BRL

brazilski real

3,0468

MXN

mehiški peso

19,2631

INR

indijska rupija

65,5600

---

(1)

Stopnja, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru razpisa z variabilno obrestno stopnjo je obrestna stopnja mejna stopnja.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/2

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora dne 3. decembra 2008 o osnutku odločbe v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

Država poročevalka: Latvija

(2009/C 51/02)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so trgi, ki jih je treba upoštevati:






  (a) | trgi za zračni prevoz tovora v eno smer:






  — | med celinami za prevoz tovora med Evropo in Severno Ameriko, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so trgi, ki jih je treba upoštevati:

(a)

trgi za zračni prevoz tovora v eno smer:

—

med celinami za prevoz tovora med Evropo in Severno Ameriko,

| — | med Evropo in določenimi državami za prevoz tovora med Evropo ter državami Južne Amerike, širše karibske regije, Daljnega vzhoda in Afrike; |
| --- | --- |

—

med Evropo in določenimi državami za prevoz tovora med Evropo ter državami Južne Amerike, širše karibske regije, Daljnega vzhoda in Afrike;

| (b) | trg za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom, razdeljen glede na pare točka odhoda/točka prihoda („O/P“):






  — | tako da točka odhoda zajema tudi amsterdamsko letališče ter letališči v Düsseldorfu in Bruslju vsaj pri letih v Punta Cano, Cancun, Havano, na Curaçao ali na Arubo, mogoče pa tudi pri letih v Vancouver, Toronto in Miami, |
| --- | --- | --- |

(b)

trg za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom, razdeljen glede na pare točka odhoda/točka prihoda („O/P“):

—

tako da točka odhoda zajema tudi amsterdamsko letališče ter letališči v Düsseldorfu in Bruslju vsaj pri letih v Punta Cano, Cancun, Havano, na Curaçao ali na Arubo, mogoče pa tudi pri letih v Vancouver, Toronto in Miami,

| — | in tako, da je točka prihoda verjetno omejena na zgoraj navedene namembne kraje, vendar je lahko tudi kje širše, ter da natančna opredelitev trga lahko v vsakem primeru ostane odprta; |
| --- | --- |

—

in tako, da je točka prihoda verjetno omejena na zgoraj navedene namembne kraje, vendar je lahko tudi kje širše, ter da natančna opredelitev trga lahko v vsakem primeru ostane odprta;

| (c) | trg grosistične dobave letalskih kart organizatorjem potovanj, ki zajema lete, ki letališča v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju povezujejo z vsemi oddaljenimi namembnimi kraji po svetu, ki bi jih bilo mogoče treba razdeliti po progah v skladu s pari O/P, opredeljenimi v vprašanju 2(b) v zvezi s trgom za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(c)

trg grosistične dobave letalskih kart organizatorjem potovanj, ki zajema lete, ki letališča v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju povezujejo z vsemi oddaljenimi namembnimi kraji po svetu, ki bi jih bilo mogoče treba razdeliti po progah v skladu s pari O/P, opredeljenimi v vprašanju 2(b) v zvezi s trgom za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z upoštevnimi trgi za zračni prevoz tovora. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z upoštevnimi trgi za zračni prevoz tovora.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z upoštevnimi trgi za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z upoštevnimi trgi za zagotavljanje storitev zračnega prevoza na dolge proge končnim uporabnikom.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi s trgi grosistične dobave letalskih kart organizatorjem potovanj. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da priglašeno dejanje ne bi bistveno oviralo učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi s trgi grosistične dobave letalskih kart organizatorjem potovanj.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

---

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/3

---

Končno poročilo (1) v zadevi št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

(2009/C 51/03)

Komisija je 17. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 („Uredba ES o združitvah“), s katero podjetje KLM Royal Dutch Airlines N.V., nad katerim ima končni nadzor Air France-KLM Holding S.A., z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Martinair Holland N.V. v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

Komisija je na podlagi rezultatov prve faze raziskave trga sklenila, da obstajajo resni pomisleki o združljivosti predlagane koncentracije s skupnim trgom zaradi pomislekov glede konkurence v zvezi z letalskim potniškim prometom na določenih progah. Prigasitelj je naknadno predložil predlog zavez. Ta je predvideval primerjalno analizo gibanja cen letalskih vozovnic v ekonomskem razredu na progah, v zvezi s katerimi so bili izraženi pomisleki glede konkurence, po združitvi in gibanja cen letalskih vozovnic v ekonomskem razredu v skupini primerljivih prog. Vendar so se ob preskusu trga glede zaveze pojavili pomisleki o izvedljivosti in učinkovitosti mehanizma nadzora cen ter se je izkazalo, da je bila zaveza preveč obsežna, da bi jo bilo mogoče izvajati in nadzorovati. Izkazalo se je, da predlagana zaveza ni bila dovolj jasna, da bi lahko odpravila resne pomisleke, ki jih je Komisija izrazila v prvi fazi raziskave trga.

Komisija je zato 8. septembra 2008 sklenila, da obstajajo resni pomisleki o združljivosti predlagane koncentracije s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP, ter se odločila, da uvede postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah.

Priglasitelj je predložil pripombe o odločbi na podlagi člena 6(1)(c) in ustno zaprosil za dostop do ključnih dokumentov iz spisa v skladu s Pravili najboljših praks za primere združitve. Skupina, zadolžena za zadevo, je istega dne odgovorila, da ni bilo predloženo nobeno utemeljeno stališče v smislu 45. odstavka Pravil najboljših praks, ter da zato ni nobenega ključnega dokumenta, do katerega bi mu lahko odobrili dostop. Priglasitelj ni zahteval nadaljnje obravnave tega vprašanja.

Komisija je po poglobljeni raziskavi trga sklenila, da predlagana koncentracija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, ter bi jo bilo zato treba razglasiti za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 8(1) Uredbe ES o združitvah in s členom 57 Sporazuma EGP. Prigasitelju glede na to ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Od udeležencev ali katere koli tretje osebe nisem prejel nisem nobenega vprašanja ne zahtevka. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

Bruselj, 12. decembra 2008

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 162, 19.6.2001, str. 21).

1

---

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/4

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 17. decembra 2008

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.5141 – KLM/Martinair)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8458 konč.)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2009/C 51/04)

Komisija je 17. decembra 2008 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) in zlasti člena 8(1) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANKI

| (1) | KLM Royal Dutch Airlines N.V. („KLM“), nizozemsko podjetje, ki je pod končnim nadzorom družbe Air France-KLM Holding S.A. („Air France-KLM“, Francija), je celostni mrežni prevoznik z vozliščem na amsterdamskem letališču Schiphol („Schiphol“). Njegovi glavni dejavnosti sta zračni potniški in tovorni promet. |
| --- | --- |

(1)

KLM Royal Dutch Airlines N.V. („KLM“), nizozemsko podjetje, ki je pod končnim nadzorom družbe Air France-KLM Holding S.A. („Air France-KLM“, Francija), je celostni mrežni prevoznik z vozliščem na amsterdamskem letališču Schiphol („Schiphol“). Njegovi glavni dejavnosti sta zračni potniški in tovorni promet.

| (2) | Martinair („Martinair“) je nizozemski prevoznik od točke do točke z bazo na letališču Schiphol. Družba Martinair opravlja čarterski in redni zračni potniški in tovorni promet. Njena flota se uporablja le za medcelinske destinacije. Družba Martinair opravlja potniške lete v Vancouver, Toronto, Miami, Havano, Varadero, San José, Punta Cano, Puerto Plato, Cancun ter na Curacao in Arubo. Tovorne lete opravlja med Evropo in Afriko, Bližnjim vzhodom, Daljnim vzhodom, Severno Ameriko in Latinsko Ameriko. |
| --- | --- |

(2)

Martinair („Martinair“) je nizozemski prevoznik od točke do točke z bazo na letališču Schiphol. Družba Martinair opravlja čarterski in redni zračni potniški in tovorni promet. Njena flota se uporablja le za medcelinske destinacije. Družba Martinair opravlja potniške lete v Vancouver, Toronto, Miami, Havano, Varadero, San José, Punta Cano, Puerto Plato, Cancun ter na Curacao in Arubo. Tovorne lete opravlja med Evropo in Afriko, Bližnjim vzhodom, Daljnim vzhodom, Severno Ameriko in Latinsko Ameriko.

II.   TRANSAKCIJA

| (3) | Družba KLM ima trenutno v lasti 50 % družbe Martinair, pri čemer si polovični lastniški delež deli z družbo Maersk Holding B.V., na nizozemskem registrirano podružnico v popolni lasti danske družbe A.P. Moller-Maersk A/S („Maersk“), ki se zanima zlasti za pomorski in kopenski promet. Družbi KLM in Maersk glede na organizacijo in upravljanje družbe Martinair skupaj nadzirata družbo Martinair. Družba KLM namerava pridobiti 50-odstotni poslovni delež družbe Maersk v družbi Martinair. |
| --- | --- |

(3)

Družba KLM ima trenutno v lasti 50 % družbe Martinair, pri čemer si polovični lastniški delež deli z družbo Maersk Holding B.V., na nizozemskem registrirano podružnico v popolni lasti danske družbe A.P. Moller-Maersk A/S („Maersk“), ki se zanima zlasti za pomorski in kopenski promet. Družbi KLM in Maersk glede na organizacijo in upravljanje družbe Martinair skupaj nadzirata družbo Martinair. Družba KLM namerava pridobiti 50-odstotni poslovni delež družbe Maersk v družbi Martinair.

| (4) | V skladu s tem je Komisija 17. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe ES o združitvah, s katero družba KLM z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Martinair v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem je Komisija 17. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe ES o združitvah, s katero družba KLM z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Martinair v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

III.   RAZSEŽNOST SKUPNOSTI

| (5) | Priglašena koncentracija ima razsežnost Skupnosti v skladu s členom 1(2) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

(5)

Priglašena koncentracija ima razsežnost Skupnosti v skladu s členom 1(2) Uredbe ES o združitvah.

IV.   POSTOPEK IN POVZETEK

| (6) | Komisija je na podlagi rezultatov prve faze preiskave trga ugotovila, da obstajajo resni dvomi glede združljivosti predlagane transakcije s skupnim trgom zaradi pomislekov o konkurenci, ki so bili ugotovljeni v zvezi z zračnim potniškim prometom med Amsterdamom ter Arubo in Curacaom. Stranki sta 18. avgusta 2008 predložili zaveze, ki so vključevale obveznost, da bo po združitvi izvedena primerjalna analiza spreminjanja cene prevoznine v ekonomskem razredu na progah, ki povezujejo Amsterdam z Arubo in Curacaom, ter spreminjanja cene prevoznine v ekonomskem razredu v košarici primerljivih prog. Vendar se je izkazalo, da je predlagana obveznost neustrezna za to, da bi lahko odpravili resne dvome, ki jih je ugotovila Komisija. Komisija je 8. septembra 2008 sprejela odločitev o sprožitvi postopka v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je na podlagi rezultatov prve faze preiskave trga ugotovila, da obstajajo resni dvomi glede združljivosti predlagane transakcije s skupnim trgom zaradi pomislekov o konkurenci, ki so bili ugotovljeni v zvezi z zračnim potniškim prometom med Amsterdamom ter Arubo in Curacaom. Stranki sta 18. avgusta 2008 predložili zaveze, ki so vključevale obveznost, da bo po združitvi izvedena primerjalna analiza spreminjanja cene prevoznine v ekonomskem razredu na progah, ki povezujejo Amsterdam z Arubo in Curacaom, ter spreminjanja cene prevoznine v ekonomskem razredu v košarici primerljivih prog. Vendar se je izkazalo, da je predlagana obveznost neustrezna za to, da bi lahko odpravili resne dvome, ki jih je ugotovila Komisija. Komisija je 8. septembra 2008 sprejela odločitev o sprožitvi postopka v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah.

V.   TEMELJNI OKVIR ZA PRESOJO KONKURENČNOSTI

| (7) | Predlagana koncentracija vključuje spremembo skupnega nadzora v izključni nadzor. Zato ima družba KLM že pred transakcijo določeno stopnjo nadzora nad družbo Martinair. Poleg tega naj bi bile spodbude družbe KLM, da bi konkurirala družbi Martinair, manjše, ker je družba KLM upravičena do polovice dobička družbe Martinair. |
| --- | --- |

(7)

Predlagana koncentracija vključuje spremembo skupnega nadzora v izključni nadzor. Zato ima družba KLM že pred transakcijo določeno stopnjo nadzora nad družbo Martinair. Poleg tega naj bi bile spodbude družbe KLM, da bi konkurirala družbi Martinair, manjše, ker je družba KLM upravičena do polovice dobička družbe Martinair.

| (8) | Vendar je Komisija na podlagi organizacije družbe Martinair, upravljanja podjetja in notranjih dokumentov ugotovila, da ima družba KLM zelo majhen vpliv na odločitve v zvezi s cenami, odločitve o vstopu na določeno progo, povečanju ali zmanjšanju zmogljivosti in podobne operativne odločitve v družbi Martinair. Vpliv družbe KLM na ravnanje družbe Martinair na trgu je dejansko omejen na pravice veta v zvezi z bolj daljnosežnimi, strateškimi in operativnimi odločitvami, vključno zlasti s strateškimi odločitvami o delovanju znotraj določenih poslovnih segmentov (npr. zračni potniški promet na kratke ali dolge razdalje, zračni tovorni promet), in odločitve o povečanju ali zmanjšanju flote družbe Martinair. Poleg tega je bilo s preiskavo trga večinoma potrjeno, da konkurenti in kupci teh strank na splošno menijo, da sta družbi KLM in Martinair medsebojni konkurentki glede dejavnosti v zvezi s potniki in tudi tovorom. |
| --- | --- |

(8)

Vendar je Komisija na podlagi organizacije družbe Martinair, upravljanja podjetja in notranjih dokumentov ugotovila, da ima družba KLM zelo majhen vpliv na odločitve v zvezi s cenami, odločitve o vstopu na določeno progo, povečanju ali zmanjšanju zmogljivosti in podobne operativne odločitve v družbi Martinair. Vpliv družbe KLM na ravnanje družbe Martinair na trgu je dejansko omejen na pravice veta v zvezi z bolj daljnosežnimi, strateškimi in operativnimi odločitvami, vključno zlasti s strateškimi odločitvami o delovanju znotraj določenih poslovnih segmentov (npr. zračni potniški promet na kratke ali dolge razdalje, zračni tovorni promet), in odločitve o povečanju ali zmanjšanju flote družbe Martinair. Poleg tega je bilo s preiskavo trga večinoma potrjeno, da konkurenti in kupci teh strank na splošno menijo, da sta družbi KLM in Martinair medsebojni konkurentki glede dejavnosti v zvezi s potniki in tudi tovorom.

| (9) | V skladu s temi okoliščinami je Komisija natančno analizirala učinke na konkurenco, ki jih lahko ima odprava sedanje stopnje konkurence med družbama KLM in Martinair zaradi predlagane koncentracije. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s temi okoliščinami je Komisija natančno analizirala učinke na konkurenco, ki jih lahko ima odprava sedanje stopnje konkurence med družbama KLM in Martinair zaradi predlagane koncentracije.

VI.   ZRAČNI TOVORNI PROMET

6.1   Upoštevni proizvodni in geografski trgi

| (10) | Preiskava trga je potrdila, da pomorski promet postaja gospodarsko vse bolj privlačna možnost ne le za tovorni promet znotraj Evrope, ampak tudi za njegov medcelinski promet. Vendar je za veliko vrst tovora zaradi njihove časovne občutljivosti še vedno potreben zračni promet. V tej odločbi ni treba določiti, ali so medcelinski tovorni promet ter zračni in pomorski promet del istega trga ali ne, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava trga je potrdila, da pomorski promet postaja gospodarsko vse bolj privlačna možnost ne le za tovorni promet znotraj Evrope, ampak tudi za njegov medcelinski promet. Vendar je za veliko vrst tovora zaradi njihove časovne občutljivosti še vedno potreben zračni promet. V tej odločbi ni treba določiti, ali so medcelinski tovorni promet ter zračni in pomorski promet del istega trga ali ne, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (11) | Poleg tega je preiskava trga pokazala, da razdelitev trga zračnega tovornega prometa po kategorijah ali značilnosti blaga, ki se prevaža, ni potrebna. Kupci običajno kupijo prostor, v katerega naložijo različne vrste tovora, vključno s pokvarljivimi stvarmi in drugim blagom, za katerega je morda potrebno posebno ravnanje. Poleg tega se isto letalo običajno uporablja za prevoz različnih vrst tovora in prevozniki lahko svoje storitve razmeroma enostavno prilagodijo posebnim zahtevam nekaterega blaga. Vendar v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je preiskava trga pokazala, da razdelitev trga zračnega tovornega prometa po kategorijah ali značilnosti blaga, ki se prevaža, ni potrebna. Kupci običajno kupijo prostor, v katerega naložijo različne vrste tovora, vključno s pokvarljivimi stvarmi in drugim blagom, za katerega je morda potrebno posebno ravnanje. Poleg tega se isto letalo običajno uporablja za prevoz različnih vrst tovora in prevozniki lahko svoje storitve razmeroma enostavno prilagodijo posebnim zahtevam nekaterega blaga. Vendar v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (12) | V skladu s prejšnjimi odločbami ta odločba opredeljuje trg za zračni tovorni promet med celinami za medcelinski tovorni promet, vsaj kar zadeva celine z zadostno razvito infrastrukturo, ki omogoča nadaljnje povezave. To je bilo potrjeno za Severno Ameriko in Evropo za vse vrste blaga, vključno s pokvarljivim blagom, pri katerem je pomembna časovna natančnost, kot so rože. V zvezi s tem je preiskava trga potrdila, da je za vse vrste tovora, vključno z rožami, veliko letališč za tovorni promet v Evropi zaradi dobro razvite evropske infrastrukture prevažanja s tovornjaki zamenljivih s Schipholom. Kar zadeva Afriko, Južno Ameriko in dele Azije, je preiskava trga pokazala, da je treba te celine razdeliti po posameznih državah. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s prejšnjimi odločbami ta odločba opredeljuje trg za zračni tovorni promet med celinami za medcelinski tovorni promet, vsaj kar zadeva celine z zadostno razvito infrastrukturo, ki omogoča nadaljnje povezave. To je bilo potrjeno za Severno Ameriko in Evropo za vse vrste blaga, vključno s pokvarljivim blagom, pri katerem je pomembna časovna natančnost, kot so rože. V zvezi s tem je preiskava trga potrdila, da je za vse vrste tovora, vključno z rožami, veliko letališč za tovorni promet v Evropi zaradi dobro razvite evropske infrastrukture prevažanja s tovornjaki zamenljivih s Schipholom. Kar zadeva Afriko, Južno Ameriko in dele Azije, je preiskava trga pokazala, da je treba te celine razdeliti po posameznih državah.

| (13) | Poleg tega je bilo s preiskavo trga ugotovljeno, da so trgi zračnega tovornega prometa značilno enosmerni, ker se lahko povpraševanje po zračnem tovornem prometu znatno razlikuje na vsaki strani proge. Preiskava trga je potrdila tudi ugotovitve Komisije v prejšnjih zadevah, da so posredni leti na splošno zamenljivi z neposrednimi leti. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je bilo s preiskavo trga ugotovljeno, da so trgi zračnega tovornega prometa značilno enosmerni, ker se lahko povpraševanje po zračnem tovornem prometu znatno razlikuje na vsaki strani proge. Preiskava trga je potrdila tudi ugotovitve Komisije v prejšnjih zadevah, da so posredni leti na splošno zamenljivi z neposrednimi leti.

| (14) | Glede na navedeno je treba trg zračnega tovornega prometa v tej odločbi razdeliti na podlagi enosmernih parov od celine do celine za proge, ki povezujejo Evropo in Severno Ameriko, ter na podlagi povezave od celine do države za vse druge proge. |
| --- | --- |

(14)

Glede na navedeno je treba trg zračnega tovornega prometa v tej odločbi razdeliti na podlagi enosmernih parov od celine do celine za proge, ki povezujejo Evropo in Severno Ameriko, ter na podlagi povezave od celine do države za vse druge proge.

6.2   Presoja konkurenčnosti

| (15) | Kar zadeva zračni tovorni promet med Evropo in Severno Ameriko, bodo skupni tržni deleži strank še naprej pod 25 % in stranki se bosta še naprej soočali z močno konkurenco več drugih velikih združenih letalskih prevoznikov, kot sta Lufthansa in British Airways, in integratorjev, kot sta FedEx in UPS. Podobno bodo skupni tržni deleži strank pri zračnem tovornem prometu med Evropo in državami Daljnega vzhoda, v katerih se dejavnosti strank prekrivajo, znašali največ 25 % in stranki se bosta še naprej soočali z močno konkurenco več drugih prevoznikov, kot so Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific in Air China. Zato predlagana koncentracija na nobenem od teh trgov ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva zračni tovorni promet med Evropo in Severno Ameriko, bodo skupni tržni deleži strank še naprej pod 25 % in stranki se bosta še naprej soočali z močno konkurenco več drugih velikih združenih letalskih prevoznikov, kot sta Lufthansa in British Airways, in integratorjev, kot sta FedEx in UPS. Podobno bodo skupni tržni deleži strank pri zračnem tovornem prometu med Evropo in državami Daljnega vzhoda, v katerih se dejavnosti strank prekrivajo, znašali največ 25 % in stranki se bosta še naprej soočali z močno konkurenco več drugih prevoznikov, kot so Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific in Air China. Zato predlagana koncentracija na nobenem od teh trgov ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (16) | V zvezi z zračnim tovornim prometom med Evropo in Južno Ameriko bodo zaradi transakcije prizadeti trgi na progah, ki povezujejo Evropo z naslednjimi državami: Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem. Skupni tržni deleži strank na teh progah znašajo med [30–40] % (na progi med Ekvadorjem in Evropo) in [60–70] % (na progi med Kolumbijo in Evropo), pri čemer so prirastki tržnih deležev precejšnji. Položaj je podoben v zvezi s progami, ki povezujejo Evropo z nekaterimi karibskimi državami, in sicer Mehiko in Kubo, kjer bodo tržni deleži strank znašali med [20–30] % (na progi med Kubo in Evropo) in [50–60] % (na progah med Mehiko in Evropo), pri čemer bodo prirastki prav tako precejšnji. V zvezi s progami, ki povezujejo Evropo z afriškimi državami, bodo tržni deleži strank visoki zlasti na progah iz Evrope v Kenijo ([50–60]-odstotni skupni tržni delež) in iz Evrope v Sudan ([60–70]-odstotni skupni tržni delež), pri čemer bodo prirastki na teh progah prav tako znatni. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z zračnim tovornim prometom med Evropo in Južno Ameriko bodo zaradi transakcije prizadeti trgi na progah, ki povezujejo Evropo z naslednjimi državami: Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem. Skupni tržni deleži strank na teh progah znašajo med [30–40] % (na progi med Ekvadorjem in Evropo) in [60–70] % (na progi med Kolumbijo in Evropo), pri čemer so prirastki tržnih deležev precejšnji. Položaj je podoben v zvezi s progami, ki povezujejo Evropo z nekaterimi karibskimi državami, in sicer Mehiko in Kubo, kjer bodo tržni deleži strank znašali med [20–30] % (na progi med Kubo in Evropo) in [50–60] % (na progah med Mehiko in Evropo), pri čemer bodo prirastki prav tako precejšnji. V zvezi s progami, ki povezujejo Evropo z afriškimi državami, bodo tržni deleži strank visoki zlasti na progah iz Evrope v Kenijo ([50–60]-odstotni skupni tržni delež) in iz Evrope v Sudan ([60–70]-odstotni skupni tržni delež), pri čemer bodo prirastki na teh progah prav tako znatni.

| (17) | Vendar imata stranki tudi na progah, na katerih imata visoke skupne tržne deleže in so prirastki precejšnji, na splošno več močnih konkurentov, ki ju bodo po transakciji ovirali. Poleg tega se zdi, da so ovire za opravljanje zračnega tovornega prometa na zadevnih progah razmeroma majhne. Dejansko je prevoze na nekaterih od teh prog začelo opravljati več novih udeležencev. Poleg tega so med potekom preiskave trga kupci, med katerimi so veliki špediterji z določeno stopnjo pogajalske moči, izrazili pripravljenost zamenjati izvajalca storitev, če bi se stranki odločili povišati cene, in nekateri konkurenti strank so navedli, da imajo dodatno zmogljivost za obvladovanje dodatnega povpraševanja. |
| --- | --- |

(17)

Vendar imata stranki tudi na progah, na katerih imata visoke skupne tržne deleže in so prirastki precejšnji, na splošno več močnih konkurentov, ki ju bodo po transakciji ovirali. Poleg tega se zdi, da so ovire za opravljanje zračnega tovornega prometa na zadevnih progah razmeroma majhne. Dejansko je prevoze na nekaterih od teh prog začelo opravljati več novih udeležencev. Poleg tega so med potekom preiskave trga kupci, med katerimi so veliki špediterji z določeno stopnjo pogajalske moči, izrazili pripravljenost zamenjati izvajalca storitev, če bi se stranki odločili povišati cene, in nekateri konkurenti strank so navedli, da imajo dodatno zmogljivost za obvladovanje dodatnega povpraševanja.

| (18) | Zaradi vseh navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z nobeno od prog, na katerih se dejavnosti zračnega tovornega prometa strank prekrivajo. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi vseh navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi z nobeno od prog, na katerih se dejavnosti zračnega tovornega prometa strank prekrivajo.

VII.   ZRAČNI POTNIŠKI PROMET

7.1   Upoštevni proizvodni in geografski trg

| (19) | Dejavnosti zračnega potniškega prometa strank se prekrivajo na progah, ki povezujejo Amsterdam z naslednjimi osmimi (počitniškimi) destinacijami na dolge razdalje: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancun, Havana, Curacao in Aruba. |
| --- | --- |

(19)

Dejavnosti zračnega potniškega prometa strank se prekrivajo na progah, ki povezujejo Amsterdam z naslednjimi osmimi (počitniškimi) destinacijami na dolge razdalje: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancun, Havana, Curacao in Aruba.

| (20) | Preiskava trga in tudi anketa med kupci, ki jo je naročila Komisija, sta v tem primeru potrdili prakso Komisije v prejšnjih primerih, tj. da „grosistično“ ponudbo sedežev letalskih prevoznikov organizatorjem potovanj obravnava kot trg, ki se razlikuje od trga za zagotavljanje storitev rednega zračnega prometa končnim kupcem. V skladu z anketo med kupci z vidika povpraševanja končni kupci na splošno menijo, da paketna potovanja in samostojna potovanja niso zamenljiva. Tako bi le majhen delež kupcev paketov nakup paketov zamenjal z nakupom posameznih letov in še manjši delež kupcev posameznih letov bi razmišljal o nakupu paketa. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava trga in tudi anketa med kupci, ki jo je naročila Komisija, sta v tem primeru potrdili prakso Komisije v prejšnjih primerih, tj. da „grosistično“ ponudbo sedežev letalskih prevoznikov organizatorjem potovanj obravnava kot trg, ki se razlikuje od trga za zagotavljanje storitev rednega zračnega prometa končnim kupcem. V skladu z anketo med kupci z vidika povpraševanja končni kupci na splošno menijo, da paketna potovanja in samostojna potovanja niso zamenljiva. Tako bi le majhen delež kupcev paketov nakup paketov zamenjal z nakupom posameznih letov in še manjši delež kupcev posameznih letov bi razmišljal o nakupu paketa.

7.1.1.   Zagotavljanje storitev rednega zračnega prometa končnim kupcem

| (21) | Kar zadeva trg za zagotavljanje storitev zračnega potniškega prometa končnim kupcem, sta preiskava trga in anketa med kupci potrdili, da za namen presoje predlagane koncentracije tradicionalni pristop po načelu kraj odhoda/namembni kraj, na podlagi katerega je Komisija opredelila upoštevni trg v prejšnjih primerih, ni primeren. Kar zadeva kraj odhoda, je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci ugotovljeno, da morata biti letališči v Düsseldorfu in Bruslju vključeni v upoštevni trg, vsaj za lete do petih počitniških destinacij v karibskih državah (npr. Punta Cana, Cancun, Havana, Curacao in Aruba), ker velik delež potnikov, ki potujejo na te destinacije, meni, da ti dve letališči lahko nadomestita Schiphol za lete na te destinacije. Za lete v Vancouver, Toronto in Miami v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija niti v skladu z najožjo opredelitvijo trga, ki zajema le odhodne lete iz Amsterdama, bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva trg za zagotavljanje storitev zračnega potniškega prometa končnim kupcem, sta preiskava trga in anketa med kupci potrdili, da za namen presoje predlagane koncentracije tradicionalni pristop po načelu kraj odhoda/namembni kraj, na podlagi katerega je Komisija opredelila upoštevni trg v prejšnjih primerih, ni primeren. Kar zadeva kraj odhoda, je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci ugotovljeno, da morata biti letališči v Düsseldorfu in Bruslju vključeni v upoštevni trg, vsaj za lete do petih počitniških destinacij v karibskih državah (npr. Punta Cana, Cancun, Havana, Curacao in Aruba), ker velik delež potnikov, ki potujejo na te destinacije, meni, da ti dve letališči lahko nadomestita Schiphol za lete na te destinacije. Za lete v Vancouver, Toronto in Miami v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija niti v skladu z najožjo opredelitvijo trga, ki zajema le odhodne lete iz Amsterdama, bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (22) | Kar zadeva namembni kraj, je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci ugotovljeno, da vsaj za pet počitniških destinacij v karibskih državah obstaja določena stopnja zamenljivosti med različnimi (počitniškimi) destinacijami na dolge razdalje, vendar ni jasnih rezultatov glede natančnega obsega namembnega kraja. Vendar v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva namembni kraj, je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci ugotovljeno, da vsaj za pet počitniških destinacij v karibskih državah obstaja določena stopnja zamenljivosti med različnimi (počitniškimi) destinacijami na dolge razdalje, vendar ni jasnih rezultatov glede natančnega obsega namembnega kraja. Vendar v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (23) | Poleg tega je preiskava trga potrdila prakso Komisije v prejšnjih primerih, da je treba posredne lete vključiti v upoštevni trg, če se v računalniških sistemih rezervacij tržijo kot povezovalni leti na zadevnem paru kraja odhoda/namembnega kraja, če se izvajajo vsak dan in povzročijo le omejeno podaljšanje potovanja (največ 150 minut tranzitnega časa). |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je preiskava trga potrdila prakso Komisije v prejšnjih primerih, da je treba posredne lete vključiti v upoštevni trg, če se v računalniških sistemih rezervacij tržijo kot povezovalni leti na zadevnem paru kraja odhoda/namembnega kraja, če se izvajajo vsak dan in povzročijo le omejeno podaljšanje potovanja (največ 150 minut tranzitnega časa).

7.1.2   Grosistična ponudba sedežev organizatorjem potovanj

| (24) | V prejšnjih odločbah je Komisija menila, da mora upoštevni trg za grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj zajemati ponudbo sedežev letalskih prevoznikov za vse destinacije na dolge razdalje brez dodatne razdelitve trga po destinaciji. Preiskava trga je pokazala, da je lahko razdelitev grosističnega trga po posameznih progah utemeljena. To lahko velja vsaj za proge, na katerih organizatorji potovanj ne morejo arbitrirati med destinacijami, ker le kupijo sedeže pri letalskih prevoznikih v trenutku, ko njihovi kupci izrazijo interes za nakup paketa do določene destinacije. Vendar v tej odločbi v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(24)

V prejšnjih odločbah je Komisija menila, da mora upoštevni trg za grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj zajemati ponudbo sedežev letalskih prevoznikov za vse destinacije na dolge razdalje brez dodatne razdelitve trga po destinaciji. Preiskava trga je pokazala, da je lahko razdelitev grosističnega trga po posameznih progah utemeljena. To lahko velja vsaj za proge, na katerih organizatorji potovanj ne morejo arbitrirati med destinacijami, ker le kupijo sedeže pri letalskih prevoznikih v trenutku, ko njihovi kupci izrazijo interes za nakup paketa do določene destinacije. Vendar v tej odločbi v zvezi s tem ni treba določiti natančne opredelitve trga, ker predlagana koncentracija v skladu z nobeno od opredelitev trga bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (25) | Kar zadeva trg za zagotavljanje storitev rednega zračnega prometa končnim kupcem, je preiskava trga potrdila, da so v tej zadevi letališča v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju del istega upoštevnega trga za grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva trg za zagotavljanje storitev rednega zračnega prometa končnim kupcem, je preiskava trga potrdila, da so v tej zadevi letališča v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju del istega upoštevnega trga za grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj.

7.2   Presoja konkurenčnosti

7.2.1   Ustrezna nasprotna možnost za presojo učinka predlagane transakcije v zvezi z dejavnostmi strank v zračnem potniškem prometu

| (26) | S preiskavo trga, ki jo je izvedla Komisija, je bilo ugotovljeno, da so dejavnosti zračnega potniškega prometa družbe Martinair v zadnjih nekaj letih ustvarjale izgubo in jo bodo verjetno še naprej, kljub nedavnim znatnim prizadevanjem družbe Martinair za prestrukturiranje. Dejansko se zdi, da bo morala družba Martinair izvesti nekaj velikih naložb, da bo lahko dejavnosti zračnega potniškega prometa opravljala dlje kot naslednji dve leti. |
| --- | --- |

(26)

S preiskavo trga, ki jo je izvedla Komisija, je bilo ugotovljeno, da so dejavnosti zračnega potniškega prometa družbe Martinair v zadnjih nekaj letih ustvarjale izgubo in jo bodo verjetno še naprej, kljub nedavnim znatnim prizadevanjem družbe Martinair za prestrukturiranje. Dejansko se zdi, da bo morala družba Martinair izvesti nekaj velikih naložb, da bo lahko dejavnosti zračnega potniškega prometa opravljala dlje kot naslednji dve leti.

| (27) | Glavna naložba, ki bi jo morala družba Martinair izvesti, da bi lahko še naprej opravljala dejavnosti zračnega potniškega prometa, zadeva prenovo praktično celotne potniške flote. Potniška flota družbe Martinair je zelo stara in neučinkovita. Zaradi tehničnih težav z letali imajo leti družbe Martinair večkrat zamudo. Zato je konkurenčna moč družbe Martinair glede zračnega potniškega prometa na dolge razdalje zadnje čase oslabljena, brez potrebne prenove flote pa se bo stanje verjetno še poslabšalo. Vendar je zaradi finančnega položaja družbe Martinair zbiranje finančnih sredstev za naložbe v njegovo floto oteženo. Poleg tega ima družba KLM v zvezi s prenovo flote pravico veta v skladu z aktom o ustanovitvi družbe Martinair. Zaradi takšnega položaja družbe Martinair se bo njen konkurenčni pritisk v bližnji prihodnosti verjetno zmanjšal. Glede na te okoliščine bodo posebni učinki združevanja predlagane koncentracije v zvezi z dejavnostmi zračnega potniškega prometa strank verjetno omejeni. |
| --- | --- |

(27)

Glavna naložba, ki bi jo morala družba Martinair izvesti, da bi lahko še naprej opravljala dejavnosti zračnega potniškega prometa, zadeva prenovo praktično celotne potniške flote. Potniška flota družbe Martinair je zelo stara in neučinkovita. Zaradi tehničnih težav z letali imajo leti družbe Martinair večkrat zamudo. Zato je konkurenčna moč družbe Martinair glede zračnega potniškega prometa na dolge razdalje zadnje čase oslabljena, brez potrebne prenove flote pa se bo stanje verjetno še poslabšalo. Vendar je zaradi finančnega položaja družbe Martinair zbiranje finančnih sredstev za naložbe v njegovo floto oteženo. Poleg tega ima družba KLM v zvezi s prenovo flote pravico veta v skladu z aktom o ustanovitvi družbe Martinair. Zaradi takšnega položaja družbe Martinair se bo njen konkurenčni pritisk v bližnji prihodnosti verjetno zmanjšal. Glede na te okoliščine bodo posebni učinki združevanja predlagane koncentracije v zvezi z dejavnostmi zračnega potniškega prometa strank verjetno omejeni.

7.2.2   Zagotavljanje storitev zračnega prometa končnim kupcem

| (28) | Kar zadeva lete v tri severnoameriška mesta, Vancouver, Toronto in Miami, so skupni tržni deleži strank sorazmerno visoki, pri čemer znašajo med [70–80] % in [70–80] %, če upoštevamo le lete iz Amsterdama, ter [50–60] %, če vključujejo tudi odhodne lete iz Düsseldorfa in Bruslja. Vendar so končnim kupcem, ki želijo potovati v ta tri mesta z Nizozemske, na voljo številne sprejemljive nadomestne možnosti, vključno z leti, ki jih ponujajo družbe Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa in Continental Airlines, kar bo združeni subjekt po transakciji še naprej oviralo. Predlagana transakcija zato verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu v zvezi z navedenimi tremi progami. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva lete v tri severnoameriška mesta, Vancouver, Toronto in Miami, so skupni tržni deleži strank sorazmerno visoki, pri čemer znašajo med [70–80] % in [70–80] %, če upoštevamo le lete iz Amsterdama, ter [50–60] %, če vključujejo tudi odhodne lete iz Düsseldorfa in Bruslja. Vendar so končnim kupcem, ki želijo potovati v ta tri mesta z Nizozemske, na voljo številne sprejemljive nadomestne možnosti, vključno z leti, ki jih ponujajo družbe Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa in Continental Airlines, kar bo združeni subjekt po transakciji še naprej oviralo. Predlagana transakcija zato verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu v zvezi z navedenimi tremi progami.

| (29) | Na progah, ki povezujejo Amsterdam, Düsseldorf in Bruselj s Punta Cano, Cancunom in Havano, skupni tržni deleži strank znašajo [70–80] %, [80–90] % oziroma [80–90] %. Družba Martinair na teh progah opravlja redne in izredne neposredne lete iz Amsterdama, medtem ko družba KLM opravlja le posredne lete. Obstaja veliko konkurenčnih nadomestnih možnosti za neposredne in posredne lete iz Amsterdama, Bruslja in Düsseldorfa. Družba LTU opravlja na primer neposredne lete v Punta Cano in Cancun iz Düsseldorfa, družba ArkeFly opravlja neposredne lete na ti dve destinaciji iz Amsterdama, družba Jetairfly opravlja lete v Punta Cano neposredno iz Bruslja in družba Iberia ponuja vsakodnevne posredne lete v Havano z letališč v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju. |
| --- | --- |

(29)

Na progah, ki povezujejo Amsterdam, Düsseldorf in Bruselj s Punta Cano, Cancunom in Havano, skupni tržni deleži strank znašajo [70–80] %, [80–90] % oziroma [80–90] %. Družba Martinair na teh progah opravlja redne in izredne neposredne lete iz Amsterdama, medtem ko družba KLM opravlja le posredne lete. Obstaja veliko konkurenčnih nadomestnih možnosti za neposredne in posredne lete iz Amsterdama, Bruslja in Düsseldorfa. Družba LTU opravlja na primer neposredne lete v Punta Cano in Cancun iz Düsseldorfa, družba ArkeFly opravlja neposredne lete na ti dve destinaciji iz Amsterdama, družba Jetairfly opravlja lete v Punta Cano neposredno iz Bruslja in družba Iberia ponuja vsakodnevne posredne lete v Havano z letališč v Amsterdamu, Düsseldorfu in Bruslju.

| (30) | Poleg tega je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci v zvezi s Cancunom in Punta Cano ugotovljeno, da obstaja bistven konkurenčni pritisk drugih običajnih počitniških destinacij na sončnih obalnih območjih. Prav tako je bilo z anketo med kupci v zvezi s Havano ugotovljeno, da bi znaten delež potnikov popolnoma prenehal potovati ali izbral druge destinacije, če bi se cene za lete v Havano povečale za 5–10 %. Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin je treba ugotoviti, da tudi v zvezi z navedenimi tremi destinacijami predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega je bilo s preiskavo trga in anketo med kupci v zvezi s Cancunom in Punta Cano ugotovljeno, da obstaja bistven konkurenčni pritisk drugih običajnih počitniških destinacij na sončnih obalnih območjih. Prav tako je bilo z anketo med kupci v zvezi s Havano ugotovljeno, da bi znaten delež potnikov popolnoma prenehal potovati ali izbral druge destinacije, če bi se cene za lete v Havano povečale za 5–10 %. Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin je treba ugotoviti, da tudi v zvezi z navedenimi tremi destinacijami predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (31) | Na progah, ki povezujejo Amsterdam s Curacaom in Arubo, obe stranki opravljata neposredne redne lete iz Amsterdama. Iz Düsseldorfa ali Bruslja ni drugih letov na ti dve destinaciji. Skupni tržni delež strank znaša [80–90] % na obeh zadevnih progah, medtem ko je delež družbe ArkeFly, tretjega udeleženca na teh progah, preostalih [10–20] %. Družba ArkeFly opravlja redne lete na obeh progah, pri čemer so na Arubo trije neposredni leti na teden, medtem ko jih je na Curacao šest na teden (od 1. novembra 2008 sedem). |
| --- | --- |

(31)

Na progah, ki povezujejo Amsterdam s Curacaom in Arubo, obe stranki opravljata neposredne redne lete iz Amsterdama. Iz Düsseldorfa ali Bruslja ni drugih letov na ti dve destinaciji. Skupni tržni delež strank znaša [80–90] % na obeh zadevnih progah, medtem ko je delež družbe ArkeFly, tretjega udeleženca na teh progah, preostalih [10–20] %. Družba ArkeFly opravlja redne lete na obeh progah, pri čemer so na Arubo trije neposredni leti na teden, medtem ko jih je na Curacao šest na teden (od 1. novembra 2008 sedem).

| (32) | S preiskavo trga in anketo med kupci je bilo ugotovljeno, da se ti dve progi nekoliko razlikujeta od drugih destinacij, na katerih stranki opravljata lete. Zaradi zgodovinskih in kulturnih vezi med Nizozemskimi Antili in Nizozemsko je delež potnikov, ki obiščejo prijatelje in sorodnike, na teh progah razmeroma visok in precejšnje število prebivalcev Nizozemske ima na teh otokih sekundarno prebivališče. Vendar na ti destinaciji še vedno potuje velik delež običajnih izletnikov. Poleg tega se je z anketo med kupci ugotovilo, da bi precejšen delež potnikov, ki potujejo na Arubo in Curacao, prenehal potovati ali izbral družbo ArkeFly ali druge počitniške destinacije, če bi se cene za lete na teh progah povišale za 5–10 %. |
| --- | --- |

(32)

S preiskavo trga in anketo med kupci je bilo ugotovljeno, da se ti dve progi nekoliko razlikujeta od drugih destinacij, na katerih stranki opravljata lete. Zaradi zgodovinskih in kulturnih vezi med Nizozemskimi Antili in Nizozemsko je delež potnikov, ki obiščejo prijatelje in sorodnike, na teh progah razmeroma visok in precejšnje število prebivalcev Nizozemske ima na teh otokih sekundarno prebivališče. Vendar na ti destinaciji še vedno potuje velik delež običajnih izletnikov. Poleg tega se je z anketo med kupci ugotovilo, da bi precejšen delež potnikov, ki potujejo na Arubo in Curacao, prenehal potovati ali izbral družbo ArkeFly ali druge počitniške destinacije, če bi se cene za lete na teh progah povišale za 5–10 %.

| (33) | Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin druga faza preiskave trga in anketa med kupci torej kažeta, da tudi za ti progi predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(33)

Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin druga faza preiskave trga in anketa med kupci torej kažeta, da tudi za ti progi predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

7.2.3   Grosistična ponudba sedežev organizatorjem potovanj

| (34) | Kar zadeva grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj za lete, ki povezujejo le Amsterdam ali Amsterdam, Düsseldorf in Bruselj s tremi severnoameriškimi mesti, Vancouvrom, Torontom in Miamijem, ter tremi počitniškimi destinacijami, Punta Cano, Cancunom in Havano, je položaj podoben položaju na trgu za zagotavljanje storitev rednega zračnega potniškega prometa končnim kupcem. Glede na število nadomestnih ponudnikov na teh progah predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi s temi destinacijami. |
| --- | --- |

(34)

Kar zadeva grosistično ponudbo sedežev organizatorjem potovanj za lete, ki povezujejo le Amsterdam ali Amsterdam, Düsseldorf in Bruselj s tremi severnoameriškimi mesti, Vancouvrom, Torontom in Miamijem, ter tremi počitniškimi destinacijami, Punta Cano, Cancunom in Havano, je položaj podoben položaju na trgu za zagotavljanje storitev rednega zračnega potniškega prometa končnim kupcem. Glede na število nadomestnih ponudnikov na teh progah predlagana transakcija verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v zvezi s temi destinacijami.

| (35) | Skupna tržna deleža strank za Curacao in Arubo znašata [90–95] % oziroma [90–95] %. Edini konkurent na teh dveh progah, družba ArkeFly, uporablja večino svoje zmogljivosti za lastno prodajo, in sicer za vključitev v paketne počitnice, ki jih ponujajo družba TUI ali drugi organizatorji potovanj, ki pripadajo isti skupini podjetij kot družbi TUI in ArkeFly, zato njen tržni delež znaša le [5–10] % na „prodajnem trgu“. Vendar če bi bila vključena lastna prodaja, bi bil tržni delež družbe ArkeFly več kot [6–12]-krat večji in bi znašal okrog [40–60] %. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je družba ArkeFly med drugo fazo preiskave trga navedla, da bi glede na okoliščine razmislila o povečanju svoje prodaje konkurenčnim organizatorjem potovanj, če bi jo skupina organizatorjev potovanj prosila, naj jim zagotovi sedeže na svojih letih. |
| --- | --- |

(35)

Skupna tržna deleža strank za Curacao in Arubo znašata [90–95] % oziroma [90–95] %. Edini konkurent na teh dveh progah, družba ArkeFly, uporablja večino svoje zmogljivosti za lastno prodajo, in sicer za vključitev v paketne počitnice, ki jih ponujajo družba TUI ali drugi organizatorji potovanj, ki pripadajo isti skupini podjetij kot družbi TUI in ArkeFly, zato njen tržni delež znaša le [5–10] % na „prodajnem trgu“. Vendar če bi bila vključena lastna prodaja, bi bil tržni delež družbe ArkeFly več kot [6–12]-krat večji in bi znašal okrog [40–60] %. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je družba ArkeFly med drugo fazo preiskave trga navedla, da bi glede na okoliščine razmislila o povečanju svoje prodaje konkurenčnim organizatorjem potovanj, če bi jo skupina organizatorjev potovanj prosila, naj jim zagotovi sedeže na svojih letih.

| (36) | Poleg tega je treba upoštevati posredni pritisk s trga na koncu prodajne verige za končne kupce, tj. kupce paketnih počitnic, ki jih ponujajo organizatorji potovanj. S preiskavo trga in anketo med kupci je bilo ugotovljeno, da so nizozemski potniki, ki potujejo v prostem času, na splošno zelo občutljivi na ceno. Če bi stranki po transakciji povišali cene organizatorjem potovanj, bi precejšnje število kupcev, ki bi sicer kupili paket pri enem od konkurentov družbe TUI, verjetno izbralo pakete družbe TUI. Vendar bi v tem primeru te potnike izgubil tudi združeni subjekt, zato se verjetno ne bi odločil za povišanje cene. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je treba upoštevati posredni pritisk s trga na koncu prodajne verige za končne kupce, tj. kupce paketnih počitnic, ki jih ponujajo organizatorji potovanj. S preiskavo trga in anketo med kupci je bilo ugotovljeno, da so nizozemski potniki, ki potujejo v prostem času, na splošno zelo občutljivi na ceno. Če bi stranki po transakciji povišali cene organizatorjem potovanj, bi precejšnje število kupcev, ki bi sicer kupili paket pri enem od konkurentov družbe TUI, verjetno izbralo pakete družbe TUI. Vendar bi v tem primeru te potnike izgubil tudi združeni subjekt, zato se verjetno ne bi odločil za povišanje cene.

| (37) | Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin predlagana transakcija tudi za ti progi verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(37)

Ob upoštevanju vseh navedenih okoliščin predlagana transakcija tudi za ti progi verjetno bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

VIII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (38) | Zaradi navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(38)

Zaradi navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (39) | Zato je treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(1) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(39)

Zato je treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(1) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/9

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o žičniških napravah za prevoz oseb

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

(2009/C 51/05)

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Referenca za nadomestni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda
  (Opomba 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1709:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Prevzemni pregled, vzdrževanje, pregledi in kontrole obratovanja | — | |
| CEN | EN 1908:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Napenjalne naprave | — | |
| CEN | EN 1909:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Izpraznitev in reševanje | — | |
| CEN | EN 12385-8:2002
  Jeklene žične vrvi – Varnost – 8. del: Vlečne in transportne pramenaste vrvi za žičniške naprave za prevoz oseb | — | |
| CEN | EN 12385-9:2002
  Jeklene žične vrvi – Varnost – 9. del: Zaprte špiralne nosilne vrvi za žičniške naprave za prevoz oseb | — | |
| CEN | EN 12397:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Obratovanje | — | |
| CEN | EN 12927-1:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 1. del: Kriteriji za izbiro vrvi in pritrditev njihovih koncev | — | |
| CEN | EN 12927-2:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 2. del: Varnostni faktorji | — | |
| CEN | EN 12927-3:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 3. del: Dolgi spleti 6-pramenskih vlečnih, transportnih vrvi in transportnih vrvi vlečnic | — | |
| CEN | EN 12927-4:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 4. del: Pritrjevanje koncev vrvi | — | |
| CEN | EN 12927-5:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 5. del: Skladiščenje, transport, nameščanje in napenjanje | — | |
| CEN | EN 12927-6:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 6. del: Izločitveni kriteriji | — | |
| CEN | EN 12927-7:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 7. del: Pregledi, popravila in vzdrževanje | — | |
| CEN | EN 12927-8:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 8. del: Pregledi vrvi z magnetno induktivno metodo | — | |
| CEN | EN 12929-1:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Splošne zahteve – 1. del: Zahteve za vse naprave | — | |
| CEN | EN 12929-2:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Splošne določbe – 2. del: Dodatne določbe za dvovrvne nihalne žičnice brez vrvnih zavor | — | |
| CEN | EN 12930:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Izračuni | — | |
| CEN | EN 13107:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Gradbena dela in objekti | — | |
| CEN | EN 13223:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Pogonske naprave in druga mehanska oprema | — | |
| CEN | EN 13243:2004
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Elektro oprema (razen za pogonske sisteme) | — | |
| EN 13243:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN 13796-1:2005
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 1. del: Prižemke, gonila, zavore, kabine, stoli, vozički, vozila za vzdrževanje, vlečna obešala | — | |
| EN 13796-1:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13796-2:2005
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 2. del: Preskus odpornosti proti zdrsu | — | |
| CEN | EN 13796-3:2005
  Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 3. del: Preskusi utrujenosti | — | |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Referenca za nadomestni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda

(Opomba 1)

CEN

EN 1709:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Prevzemni pregled, vzdrževanje, pregledi in kontrole obratovanja

—

CEN

EN 1908:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Napenjalne naprave

—

CEN

EN 1909:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Izpraznitev in reševanje

—

CEN

EN 12385-8:2002

Jeklene žične vrvi – Varnost – 8. del: Vlečne in transportne pramenaste vrvi za žičniške naprave za prevoz oseb

—

CEN

EN 12385-9:2002

Jeklene žične vrvi – Varnost – 9. del: Zaprte špiralne nosilne vrvi za žičniške naprave za prevoz oseb

—

CEN

EN 12397:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Obratovanje

—

CEN

EN 12927-1:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 1. del: Kriteriji za izbiro vrvi in pritrditev njihovih koncev

—

CEN

EN 12927-2:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 2. del: Varnostni faktorji

—

CEN

EN 12927-3:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 3. del: Dolgi spleti 6-pramenskih vlečnih, transportnih vrvi in transportnih vrvi vlečnic

—

CEN

EN 12927-4:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 4. del: Pritrjevanje koncev vrvi

—

CEN

EN 12927-5:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 5. del: Skladiščenje, transport, nameščanje in napenjanje

—

CEN

EN 12927-6:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 6. del: Izločitveni kriteriji

—

CEN

EN 12927-7:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 7. del: Pregledi, popravila in vzdrževanje

—

CEN

EN 12927-8:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vrvi – 8. del: Pregledi vrvi z magnetno induktivno metodo

—

CEN

EN 12929-1:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Splošne zahteve – 1. del: Zahteve za vse naprave

—

CEN

EN 12929-2:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Splošne določbe – 2. del: Dodatne določbe za dvovrvne nihalne žičnice brez vrvnih zavor

—

CEN

EN 12930:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Izračuni

—

CEN

EN 13107:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Gradbena dela in objekti

—

CEN

EN 13223:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Pogonske naprave in druga mehanska oprema

—

CEN

EN 13243:2004

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Elektro oprema (razen za pogonske sisteme)

—

EN 13243:2004/AC:2005

CEN

EN 13796-1:2005

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 1. del: Prižemke, gonila, zavore, kabine, stoli, vozički, vozila za vzdrževanje, vlečna obešala

—

EN 13796-1:2005/AC:2007

CEN

EN 13796-2:2005

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 2. del: Preskus odpornosti proti zdrsu

—

CEN

EN 13796-3:2005

Varnostne zahteve za žičniške naprave za prevoz oseb – Vozila – 3. del: Preskusi utrujenosti

—

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 550 08 11; faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 550 08 11; faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 519 68 71; faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 519 68 71; faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/12

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

(2009/C 51/06)

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Referenca za nadomestni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda
  (Opomba 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Napihljivi čolni – 3. del: Čolni z motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Mala plovila – Sistemi za zadrževanje straniščnih odplak (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Mala plovila – Proti ognju neodporne cevi za gorivo (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Mala plovila – Pogonski batni motorji z notranjim zgorevanjem za mala plovila – Merjenje moči in označevanje (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Mala plovila – Krmilni mehanizem – Sistemi s kabli in škripčevjem (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Mala plovila – Požarna zaščita – 1. del: Plovila z dolžino trupa do vključno 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Mala plovila – Požarna zaščita – 2. del: Plovila z dolžino trupa, večjo od 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Mala plovila – Električni ventilatorji (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Mala plovila – Identifikacija plovila – Kodirni sistem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Mala plovila – Fiksno vgrajeni sistemi za gorivo in fiksni rezervoarji za gorivo (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Mala plovila – Električni sistemi – Napeljave za nizko enosmerno napetost (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Mala plovila – Sistemi za utekočinjeni naftni plin (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Mala plovila – Priročnik za uporabo (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Mala plovila – Hidravlični krmilni sistemi (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Mala plovila – Zračenje bencinskega motorja in/ali prostorov za bencinski tank (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Mala plovila, motorno gnana – Vidno polje s pozicije krmila (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Mala plovila do 8 m dolžine trupa – Določitev največje moči pogona (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 1. del: Čolni razen jadrnic s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 2. del: Jadrnice s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Mala plovila – Električni sistemi – Instalacije za izmenični tok (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Mala plovila – Krmilna naprava – Sistemi povezave s prestavo (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008) | EN ISO 14509:2000 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Mala plovila – Zvok v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 2. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo referenčnega plovila (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Mala plovila – Kuhalniki na tekoča goriva (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Mala plovila – Oznaka proizvajalca (Zahteve za poenoten prikaz podatkov na proizvajalčevi plošči na malih plovilih) (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Mala plovila – Največja obremenitev (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Mala plovila – Preprečevanje padca človeka v vodo in reševanje iz nje (zaščita in oprema) (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Mala plovila – Vgrajeni bencinski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN 15609:2008
  Oprema in pribor za utekočinjeni naftni plin (UNP) – Pogonski sistemi na UNP za čolne, jahte in druga plovila – Zahteve za vgradnjo | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Mala plovila – Daljinski krmilni sistemi mini čolnov z reaktivnim vodnim pogonom (jet boats) (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Mala plovila – Vgrajeni dizelski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Mala plovila – Trajno vgrajene posode za bencin in dizelsko gorivo (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Mala plovila – Električne naprave – Varovanje pred vžigom gorljivih plinov v okolici (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja za enojne izvenkrmne motorje z močjo od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2001) |
| CENELEC | EN 60092-507:2000 | — | |
| Električna napeljava na ladjah – 507. del: Plovila za prosti čas (IEC 60092-507:2000) | | |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Referenca za nadomestni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda

(Opomba 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Napihljivi čolni – 1. del: Čolni z motorjem z največjo močjo 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Napihljivi čolni – 2. del: Čolni z motorjem z močjo med 4,5 kW in 15 kW (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Napihljivi čolni – 3. del: Čolni z motorjem z močjo, večjo ali enako 15 kW (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Mala plovila – Proti ognju odporne cevi za gorivo (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Mala plovila – Sistemi za zadrževanje straniščnih odplak (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Mala plovila – Proti ognju neodporne cevi za gorivo (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Mala plovila – Pogonski batni motorji z notranjim zgorevanjem za mala plovila – Merjenje moči in označevanje (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Mala plovila – Osnovni podatki (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Mala plovila – Krmilni mehanizem – Sistemi s kabli in škripčevjem (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Mala plovila – Električne kalužne črpalke za enosmerno napetost (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 1. del: Kovinski (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Mala plovila – Ventili in fitingi za morsko vodo v trupu plovila – 2. del: Nekovinski (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Mala plovila – Požarna zaščita – 1. del: Plovila z dolžino trupa do vključno 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Mala plovila – Požarna zaščita – 2. del: Plovila z dolžino trupa, večjo od 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Mala plovila – Električni ventilatorji (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Mala plovila – Identifikacija plovila – Kodirni sistem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Mala plovila – Fiksno vgrajeni sistemi za gorivo in fiksni rezervoarji za gorivo (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Mala plovila – Električni sistemi – Napeljave za nizko enosmerno napetost (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Mala plovila – Sistemi za utekočinjeni naftni plin (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Mala plovila – Priročnik za uporabo (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Mala plovila – Hidravlični krmilni sistemi (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Mala plovila – Zračenje bencinskega motorja in/ali prostorov za bencinski tank (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Mala plovila – Grafični simboli (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Mala plovila – Varovanje naprav za startanje (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Mala plovila, motorno gnana – Vidno polje s pozicije krmila (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Mala plovila do 8 m dolžine trupa – Določitev največje moči pogona (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Mala plovila – Vodotesni krmarjevi prostori in krmarjevi prostori s hitrim odvodnjavanjem (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 1. del: Materiali: toplotno obdelane smole, ojačitev s steklenimi vlakni, referenčni laminat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 2. del: Materiali: Materiali za sredico sendvič konstrukcije, vtisnjeni materiali (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 3. del: Materiali: Jeklo, aluminijeve zlitine, les, drugi materiali (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 4. del: Izdelava (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 5. del: Načrtovani tlaki za trupe, načrtovane napetosti in določanje lastnosti (ISO 12215-5:2008)

—

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Mala plovila – Konstrukcija trupa in zahtevane lastnosti – 6. del: Struktura in podrobnosti (ISO 12215-6:2008)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Mala plovila – Okna, lopute, pokrovi in vrata – Zahteve trdnosti in odpornosti proti vodi (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 1. del: Čolni razen jadrnic s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 2. del: Jadrnice s trupom, večjim ali enakim 6 m (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Mala plovila – Stabilnost in ocena vzgona ter kategorizacija – 3. del: Čolni s trupom, krajšim od 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Mala plovila – Električni sistemi – Instalacije za izmenični tok (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Mala plovila – Osebna plovila – Zahteve za konstrukcijo in instalacijo sistema (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Mala plovila – Krmilna naprava – Sistemi povezave s prestavo (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Mala plovila – Merjenje zvoka v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 1. del: Postopki merjenja pri vožnji mimo (ISO 14509-1:2008)

EN ISO 14509:2000

30.4.2009

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Mala plovila – Zvok v zraku, ki ga oddajajo motorizirana rekreacijska plovila – 2. del: Ocenjevanje hrupa z uporabo referenčnega plovila (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Mala plovila – Kuhalniki na tekoča goriva (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Mala plovila – Oznaka proizvajalca (Zahteve za poenoten prikaz podatkov na proizvajalčevi plošči na malih plovilih) (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Mala plovila – Največja obremenitev (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Mala plovila – Kalužni sistemi (na čolnih) (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Mala plovila – Sidranje, privez in vleka – Poudarki (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Mala plovila – Preprečevanje padca človeka v vodo in reševanje iz nje (zaščita in oprema) (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Mala plovila – Vgrajeni bencinski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN 15609:2008

Oprema in pribor za utekočinjeni naftni plin (UNP) – Pogonski sistemi na UNP za čolne, jahte in druga plovila – Zahteve za vgradnjo

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Mala plovila – Daljinski krmilni sistemi mini čolnov z reaktivnim vodnim pogonom (jet boats) (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Mala plovila – Vgrajeni dizelski motorji – Nameščene komponente za gorivo in elektriko (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Mala plovila – Trajno vgrajene posode za bencin in dizelsko gorivo (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Mala plovila – Električne naprave – Varovanje pred vžigom gorljivih plinov v okolici (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Mala plovila – Daljinski sistemi krmiljenja za enojne izvenkrmne motorje z močjo od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2001)

CENELEC

EN 60092-507:2000

—

Električna napeljava na ladjah – 507. del: Plovila za prosti čas (IEC 60092-507:2000)

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 3 | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 550 08 11; faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 550 08 11; faks: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 519 68 71; faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.: (32-2) 519 68 71; faks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00; faks: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/17

---

Obvestilo o začetku o pregledu zaradi izteka ukrepa in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2009/C 51/07)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1) veljavnosti protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“), je Komisija v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna uredba“), prejela zahtevek za pregled. Poleg tega je Komisija prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

1.   Zahtevki za pregled

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je 1. decembra 2008 vložil Euroalliages (Povezovalni odbor industrije železnih litin) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % proizvodnje silicija Skupnosti.

Zahtevek za vmesni pregled je vložil EUSMET (Evropski uporabniki silicijeve kovine) in je po obsegu omejen na preiskavo dampinga.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, je silicij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN 2804 69 00. Ta oznaka KN je zgolj informativna.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 398/2004 (3). Z Uredbo Sveta (ES) št. 42/2007 (4) je bila dokončna protidampinška dajatev razširjena na uvoz silicija, poslanega iz Republike Koreje, prijavljenega kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali ne.

4.   Razlogi za pregled

4.1   Razlogi za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga ter nadaljevanje ali ponovni pojav škode za industrijo Skupnosti.

Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je družba Euroalliages določila normalno vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko na podlagi cene v ustrezni državi s tržnim gospodarstvom, ki je navedena v točki 5(1)(d) tega obvestila. Domneva o nadaljevanju dampinga temelji na primerjavi normalne vrednosti, kakor je določena v prejšnjem stavku, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

Na podlagi tega je izračunana stopnja dampinga znatna.

Poleg tega je Euroalliages poudaril, da so med trajanjem ukrepov izvozniki/proizvajalci zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske skušali oslabiti obstoječe ukrepe z izogibanjem le-tem, proti čemur je bila sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 42/2007 (4).

Euroalliages tudi trdi, da obstaja verjetnost za nadaljevanje škodljivega dampinga. V zvezi s tem dokazuje, da bi se zaradi neizrabljenih zmogljivosti v zadevni državi trenutna raven uvoza zadevnega izdelka verjetno povišala, če bi se ukrepi ukinili. Poleg tega se trdi, da se zadevni izdelek izvaža po dampinških cenah v druge tretje države, tj. na Japonsko, v Kanado in na Norveško.

Trdi se tudi, da bi se tok uvoza zadevnega izdelka verjetno povečal zaradi veljavnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz podobnih izdelkov s poreklom iz zadevne države na tradicionalne trge, razen v EU (tj. Združene države Amerike). Vse to lahko privede do preusmeritve izvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost.

Poleg tega Euroalliages trdi, da so razlog za odpravo škode predvsem ukrepi in da bi ponoven pojav znatnega uvoza po dampinških cenah verjetno povzročil dodatno škodo industriji Skupnosti, če bi se ukrepi ukinili.

4.2   Razlogi za vmesni pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na prima facie dokazih, ki jih je predložil EUSMET, in sicer, da so se okoliščine na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, spremenile ter da so nove okoliščine trajne.

EUSMET trdi, da so se od uvedbe ukrepov okoliščine bistveno spremenile, med drugim zaradi znatnega povečanja potrošnje. Prav tako trdi, da se je raven dampinga občutno znižala. Zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga, zato začenja pregled v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe.

5.1   Postopek za ugotavljanje dampinga, verjetnosti dampinga in škode

S preiskavo bo ugotovljeno, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode, ali ne. Z delnim vmesnim pregledom bo ugotovljeno, ali je trenutna raven ukrepov primerna za preprečevanje škodljivega dampinga.

(a)   Vzorčenje

Glede na očitno veliko število strank, vključenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce v zadevni državi

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki/proizvajalci ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodek v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

prihodek v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | prihodek v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka, prodanega na domačem trgu med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

prihodek v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka, prodanega na domačem trgu med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | prihodek od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka drugim tretjim državam med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

prihodek od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah zadevnega izdelka drugim tretjim državam med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca.

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, pomeni, da pošlje izpolnjen vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo kontaktirala tudi organe držav izvoznic in vsa znana združenja izvoznikov/proizvajalcev.

Ker ni gotovo, da bo družba izbrana v vzorec, se izvoznikom/proizvajalcem, ki želijo zahtevati individualno stopnjo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, svetuje, da zahtevajo vprašalnik v roku iz točke 6(a)(i) tega obvestila in ga predložijo v roku iz prvega odstavka točke 6(a)(ii) tega obvestila. Vendar je treba pozorno prebrati tudi zadnji stavek točke 5.1(b) tega obvestila.

(ii)   Vzorčenje za uvoznike

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, se morajo vsi uvozniki ali njihovi predstavniki javiti Komisiji in predložiti naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | celotni prihodek od prodaje družbe v EUR med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

celotni prihodek od prodaje družbe v EUR med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | skupno število zaposlenih, |
| --- | --- |

—

skupno število zaposlenih,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi zadevnim izdelkom, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi zadevnim izdelkom,

| — | količina v tonah in vrednost v EUR uvoza v Skupnost in nadaljnje prodaje na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanega iz Republike Koreje, prijavljenega kot izdelka s poreklom iz Republike Koreje ali ne, med 1. januarjem in 31. decembrom 2008, |
| --- | --- |

—

količina v tonah in vrednost v EUR uvoza v Skupnost in nadaljnje prodaje na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanega iz Republike Koreje, prijavljenega kot izdelka s poreklom iz Republike Koreje ali ne, med 1. januarjem in 31. decembrom 2008,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca.

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z morebitno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, pomeni, da pošlje izpolnjen vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca uvoznikov, bo kontaktirala tudi vsa znana združenja uvoznikov.

(iii)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli pomembne informacije glede izbire vzorcev, morajo to storiti v roku iz točke 6(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorce.

Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku iz točke 6(b)(iii) in sodelovati v preiskavi.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je to pojasnjeno v točki 8.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti in vsem združenjem proizvajalcev v Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Ljudski republiki Kitajski, vzorčenim uvoznikom in vsem znanim združenjem uvoznikov.

Izvozniki/proizvajalci iz Ljudske republike Kitajske, ki zahtevajo individualno stopnjo zaradi uporabe členov 17(3) in 9(6) osnovne uredbe, morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v roku iz točke 6(a)(ii) tega obvestila. Zato morajo vprašalnik zahtevati v roku iz točke 6(a)(i). Vendar pa se morajo take stranke zavedati, da se Komisija lahko kljub uporabi vzorčenja za izvoznike/proizvajalce odloči, da za njih ne izračuna individualne stopnje, če je število izvoznikov/proizvajalcev tako veliko, da bi bila individualna proučitev preveč obremenjujoča in bi preprečila pravočasni zaključek preiskave.

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a)(ii).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(a)(iii).

(d)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

Komisija namerava uporabiti Brazilijo kot ustrezno državo s tržnim gospodarstvom za izračun normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku iz točke 6(c) predložijo pripombe o ustreznosti te države.

(e)   Zahtevek za tržnogospodarsko ali individualno obravnavo

Za izvoznike/proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski, ki zatrjujejo in predložijo zadostne dokaze o tem, da delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Izvozniki/proizvajalci, ki nameravajo predložiti ustrezno utemeljene zahtevke, morajo to storiti v roku iz točke 6(d). Komisija bo poslala obrazce zahtevkov vsem izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, ki so bili vključeni v vzorec, in vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, navedenim v pritožbi, ter pristojnim organom Ljudske republike Kitajske. Vložnik lahko uporabi obrazec zahtevka tudi za zahtevek za individualno obravnavo, tj. da izpolnjuje merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

5.2   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in kadar se trditve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode izkažejo za utemeljene, bo sprejeta odločitev glede tega, ali bi bila ohranitev protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen lahko Komisija pošlje vprašalnike znani industriji Skupnosti, uvoznikom, njihovim predstavniškim združenjem ter predstavniškim organizacijam uporabnikov in potrošnikov. Takšne stranke in tudi tiste, ki Komisiji niso znane, se, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji predložijo informacije v splošnih rokih iz točke 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, v roku iz točke 6(a)(iii). Opozoriti je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21 osnovne uredbe, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik ali druge obrazce zahtevka

Vse zainteresirane stranke morajo zahtevati vprašalnik ali druge obrazce čim prej, vsekakor pa najpozneje v 10 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, razen če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

Družbe, izbrane za vzorec, morajo izpolnjene vprašalnike predložiti v rokih iz točke 6(b)(iii).

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Informacije, določene v točkah 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Informacije, določene v točkah 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 5.1(a)(iii) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 5.1(a)(iii) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

(c)   Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Brazilije, ki je, kot je navedeno v točki 5.1(d), predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(d)   Posebni rok za predložitev zahtevkov za odobritev tržnogospodarske obravnave in/ali individualne obravnave

Ustrezno utemeljeni zahtevki za odobritev statusa tržnega gospodarstva (kot je navedeno v točki 5.1(e)) in/ali za individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe morajo prispeti na Komisijo v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (6) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Opozarja se, da bodo vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane stranke v primeru, ko menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije tako, da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL C 254, 7.10.2008, str. 9.

(2)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

(3)  UL L 66, 4.3.2004, str. 15.

(4)  UL L 13, 19.1.2007, str. 1.

(5)  Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(6)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5482 – GSN/FUN)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 51/08)

| 1. | Komisija je 25. februarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Game Show Network, LLC („GSN“, Združene države Amerike), ki ga skupaj nadzorujeta podjetje Liberty Media Corporation („Liberty Media“, Združene države Amerike) in podjetje Sony Pictures Entertainment („SPE“, Združene države Amerike), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fun Technologies, Inc („FUN“, Kanada) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 25. februarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Game Show Network, LLC („GSN“, Združene države Amerike), ki ga skupaj nadzorujeta podjetje Liberty Media Corporation („Liberty Media“, Združene države Amerike) in podjetje Sony Pictures Entertainment („SPE“, Združene države Amerike), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fun Technologies, Inc („FUN“, Kanada) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za GSN: zagotavljanje televizijskega kanala Game Show Network TV operaterjem v Združenih državah Amerike. GSN upravlja tudi spletišče GSN.com, ki ponuja različne spletne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za GSN: zagotavljanje televizijskega kanala Game Show Network TV operaterjem v Združenih državah Amerike. GSN upravlja tudi spletišče GSN.com, ki ponuja različne spletne storitve,

| — | za FUN: objava in distribucija spretnostnih spletnih iger na srečo, ki se igrajo na spletiščih podjetja in spletiščih nekaterih tretjih strank, |
| --- | --- |

—

za FUN: objava in distribucija spretnostnih spletnih iger na srečo, ki se igrajo na spletiščih podjetja in spletiščih nekaterih tretjih strank,

| — | za Liberty Media: trgovanje prek videov in spletno trgovanje, mediji, komunikacija in zabavna industrija, |
| --- | --- |

—

za Liberty Media: trgovanje prek videov in spletno trgovanje, mediji, komunikacija in zabavna industrija,

| — | za SPE: razvoj, produkcija, nakup in distribucija filmov, televizijskih programov, TV kanalov in drugih digitalnih programskih vsebin. SPE ponuja tudi zabavne vsebine, kot so igre in melodije zvonjenja za internetne in mobilne platforme. |
| --- | --- |

—

za SPE: razvoj, produkcija, nakup in distribucija filmov, televizijskih programov, TV kanalov in drugih digitalnih programskih vsebin. SPE ponuja tudi zabavne vsebine, kot so igre in melodije zvonjenja za internetne in mobilne platforme.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 39/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 39/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5482 – GSN/FUN na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5482 – GSN/FUN na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/23

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 51/09)

| 1. | Komisija je 25. februarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Mytilineos Holdings S.A. („Mytilineos“, Grčija) in Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. („MOH“, Grčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Corinthos Power S.A. („Corinthos Power“, Grčija), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 25. februarja 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Mytilineos Holdings S.A. („Mytilineos“, Grčija) in Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. („MOH“, Grčija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem Corinthos Power S.A. („Corinthos Power“, Grčija), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mytilineos Holdings S.A.: dejavnosti v različnih sektorjih, kot so: (i) metalurgija in rudarstvo; (ii) inženirski, nabavni in gradbeni projekti; (iii) energetika, vključno s proizvodnjo in grosistično dobavo električne energije ter (iv) proizvodnja obrambnih vozil, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mytilineos Holdings S.A.: dejavnosti v različnih sektorjih, kot so: (i) metalurgija in rudarstvo; (ii) inženirski, nabavni in gradbeni projekti; (iii) energetika, vključno s proizvodnjo in grosistično dobavo električne energije ter (iv) proizvodnja obrambnih vozil,

| — | za Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: dejavnosti v sektorju rafinerij in prodaji naftnih derivatov (maloprodaja in veleprodaja motornih goriv, goriv za reaktivne motorje, kurilnega olja, maziv itd.), |
| --- | --- |

—

za Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: dejavnosti v sektorju rafinerij in prodaji naftnih derivatov (maloprodaja in veleprodaja motornih goriv, goriv za reaktivne motorje, kurilnega olja, maziv itd.),

| — | za Corinthos Power S.A.: proizvodnja in grosistična dobava električne energije. |
| --- | --- |

—

za Corinthos Power S.A.: proizvodnja in grosistična dobava električne energije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

Popravki

| 4.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 51/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 51/24

---

Popravek državnih praznikov v letu 2009

(
  Uradni list Evropske unije C 14 z dne 21. januarja 2009
  )

(2009/C 51/10)

Stran 6, vrstica „Italija“:

besedilo:

„1.1, 13.4, 1.5, 21.5, 1.6, 2.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12“,

se glasi:

„1.1, 6.1, 13.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12“.

---