# Uradni list C 63/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 63 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5218. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 63

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5218. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 063/01 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2008–2015 | 1 |
| 2009/C 063/02 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2008–2012 | 6 |
| | Komisija |
| 2009/C 063/03 | Obvestilo o prilagoditvi nekaterih zneskov, določenih v direktivi o pozavarovanju, v skladu z inflacijo | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 063/01

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2008–2015

1

2009/C 063/02

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2008–2012

6

Komisija

2009/C 063/03

Obvestilo o prilagoditvi nekaterih zneskov, določenih v direktivi o pozavarovanju, v skladu z inflacijo

11

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 063/04 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 12 |
| 2009/C 063/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 14 |
| 2009/C 063/06 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 16 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 063/04

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

12

2009/C 063/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

14

2009/C 063/06

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

16

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 063/07 | Menjalni tečaji eura | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 063/07

Menjalni tečaji eura

18

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2009/C 063/08 | Razpisi za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa 2009 Ljudje sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti | 19 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 063/09 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 20 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 063/10 | Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov | 23 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2009/C 063/08

Razpisi za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa 2009 Ljudje sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

19

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2009/C 063/09

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

20

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 063/10

Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/1

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2008–2015

(2009/C 63/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

IZDAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2015.

| (2) | Po dolgotrajnem vzponu je bila upočasnitev danske gospodarske rasti leta 2008 hitra in izrazita, povzročila pa sta jo zlasti ohlajanje stanovanjskega trga in naraščajoči pretresi na finančnih trgih. V prihodnje bo šibkejše povpraševanje doma in v tujini še naprej pospeševalo recesijo. Zaradi vse slabših razmer v svetovnem gospodarstvu bosta zagotavljanje finančne stabilnosti in redno korigiranje stanovanjskega trga pomenila še poseben izziv. Recesija ter pričakovani razvoj dogodkov pri cenah nepremičnin in energije bosta kratkoročno in srednjeročno pomembno negativno vplivala na javne finance.
  Pričakovati je, da se bodo še zlasti znižali prihodki iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov, davkov na dohodke pravnih oseb in prihodki iz naslova proizvodnje nafte in plina na Severnem morju, ki naj bi se glede na ocene zmanjšala. Proračun za leto 2009, ki temelji na fiskalno zdravih izhodiščih, zajema diskrecijsko fiskalno ekspanzijo v višini približno 1 odstotne točke BDP, v kar je vključeno trajno znižanje dohodnine v višini 0,5 % BDP. Zaradi pritiska na dansko krono in zmanjšanja deviznih rezerv je morala danska centralna banka oktobra 2008 zvišati obrestne mere. Skupaj s tem, da je Evropska centralna banka (ECB) znižala obrestne mere, je to povzročilo povečano razliko v obrestnih merah glede na euro. Potem ko je ECB znižala obrestne mere, je ob koncu leta 2008 in v začetku leta 2009 tudi danska centralna banka znižala obrestne mere, kar je naredila še nekajkrat, zaradi česar se je razlika začela postopoma zmanjševati. Vendar je razlika v višini ene odstotne točke še vedno velika v primerjavi z 0,35 odstotne točke pred krizo. |
| --- | --- |

(2)

Po dolgotrajnem vzponu je bila upočasnitev danske gospodarske rasti leta 2008 hitra in izrazita, povzročila pa sta jo zlasti ohlajanje stanovanjskega trga in naraščajoči pretresi na finančnih trgih. V prihodnje bo šibkejše povpraševanje doma in v tujini še naprej pospeševalo recesijo. Zaradi vse slabših razmer v svetovnem gospodarstvu bosta zagotavljanje finančne stabilnosti in redno korigiranje stanovanjskega trga pomenila še poseben izziv. Recesija ter pričakovani razvoj dogodkov pri cenah nepremičnin in energije bosta kratkoročno in srednjeročno pomembno negativno vplivala na javne finance.

Pričakovati je, da se bodo še zlasti znižali prihodki iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov, davkov na dohodke pravnih oseb in prihodki iz naslova proizvodnje nafte in plina na Severnem morju, ki naj bi se glede na ocene zmanjšala. Proračun za leto 2009, ki temelji na fiskalno zdravih izhodiščih, zajema diskrecijsko fiskalno ekspanzijo v višini približno 1 odstotne točke BDP, v kar je vključeno trajno znižanje dohodnine v višini 0,5 % BDP. Zaradi pritiska na dansko krono in zmanjšanja deviznih rezerv je morala danska centralna banka oktobra 2008 zvišati obrestne mere. Skupaj s tem, da je Evropska centralna banka (ECB) znižala obrestne mere, je to povzročilo povečano razliko v obrestnih merah glede na euro. Potem ko je ECB znižala obrestne mere, je ob koncu leta 2008 in v začetku leta 2009 tudi danska centralna banka znižala obrestne mere, kar je naredila še nekajkrat, zaradi česar se je razlika začela postopoma zmanjševati. Vendar je razlika v višini ene odstotne točke še vedno velika v primerjavi z 0,35 odstotne točke pred krizo.

| (3) | V skladu z makroekonomskim scenarijem naj bi realna rast BDP padla z 0,2 % leta 2008 na –0,2 % leta 2009, se nato leta 2010 okrepila na 0,7 % ter se v preostanku programskega obdobja gibala v povprečju na ravni 1,7 %. Oživitev gospodarstva v letih 2011–2012 odraža tehnične predpostavke glede proizvodne vrzeli ter vrzeli v brezposelnosti, ki naj bi bili pokriti leta 2012, kar so danske oblasti izračunale na podlagi nacionalnih metodologij. Glede na temeljno predpostavko naj bi se izkoriščenost zmogljivosti postopoma povzpela na običajno raven, saj naj bi jo podpirali počasno okrevanje v tujini, pa tudi nizke obrestne mere. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2), temelji scenarij na ugodnih predpostavkah o rasti. Glede na zadnje dogodke se zdi, da je nazadovanje domačega povpraševanja za leto 2009 podcenjeno. Za čas od leta 2011 naprej se zdi, da bo rast večja glede na zgodovinsko rast produktivnosti in ocenjene potencialne rasti. Inflacija naj bi se leta 2009 znatno znižala na 1,3 %, v preostalem programskem obdobju pa naj bi nihala na ravni tik pod 2 %. Vzrok za nihanja sicer ni jasen, vendar se zdi napovedani razvoj deflatorja BDP realističen. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z makroekonomskim scenarijem naj bi realna rast BDP padla z 0,2 % leta 2008 na –0,2 % leta 2009, se nato leta 2010 okrepila na 0,7 % ter se v preostanku programskega obdobja gibala v povprečju na ravni 1,7 %. Oživitev gospodarstva v letih 2011–2012 odraža tehnične predpostavke glede proizvodne vrzeli ter vrzeli v brezposelnosti, ki naj bi bili pokriti leta 2012, kar so danske oblasti izračunale na podlagi nacionalnih metodologij. Glede na temeljno predpostavko naj bi se izkoriščenost zmogljivosti postopoma povzpela na običajno raven, saj naj bi jo podpirali počasno okrevanje v tujini, pa tudi nizke obrestne mere. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2), temelji scenarij na ugodnih predpostavkah o rasti. Glede na zadnje dogodke se zdi, da je nazadovanje domačega povpraševanja za leto 2009 podcenjeno. Za čas od leta 2011 naprej se zdi, da bo rast večja glede na zgodovinsko rast produktivnosti in ocenjene potencialne rasti. Inflacija naj bi se leta 2009 znatno znižala na 1,3 %, v preostalem programskem obdobju pa naj bi nihala na ravni tik pod 2 %. Vzrok za nihanja sicer ni jasen, vendar se zdi napovedani razvoj deflatorja BDP realističen.

| (4) | Javnofinančni presežek za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,1 % BDP, torej je bil blizu ciljnih 3,0 % BDP iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco. Zaradi zapoznelega odziva trga dela na recesijo je rast zaposlovanja in plač ostala krepka večji del leta, posledice pa so bili višji prihodki iz naslova dohodnin in nižji socialni izdatki od predvidenih. Vendar pa je finančna kriza vzrok za precej manjše prihodke iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov in davkov na dohodke pravnih oseb. Poleg tega so odhodki presegli napovedi, in sicer zaradi višjih vmesnih odhodkov porabe in enkratnega transferja kapitala gospodinjstvom na podlagi reforme davkov na donos pokojninskih skladov iz leta 2007. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni presežek za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,1 % BDP, torej je bil blizu ciljnih 3,0 % BDP iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco. Zaradi zapoznelega odziva trga dela na recesijo je rast zaposlovanja in plač ostala krepka večji del leta, posledice pa so bili višji prihodki iz naslova dohodnin in nižji socialni izdatki od predvidenih. Vendar pa je finančna kriza vzrok za precej manjše prihodke iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov in davkov na dohodke pravnih oseb. Poleg tega so odhodki presegli napovedi, in sicer zaradi višjih vmesnih odhodkov porabe in enkratnega transferja kapitala gospodinjstvom na podlagi reforme davkov na donos pokojninskih skladov iz leta 2007.

| (5) | V programu je za leto 2009 predviden uravnotežen javnofinančni proračun, kar je v nasprotju s primanjkljajem v višini 0,3 % BDP, predvidenim v vmesni napovedi služb Komisije, to pa pomeni negativni zasuk v višini 3 odstotnih točk BDP. Avtomatski stabilizatorji pomenijo približno 1 odstotno točko celotnega zmanjšanja. Poleg diskrecijske fiskalne ekspanzije v višini približno 1 odstotne točke BDP, ki vključuje zmanjšanje dohodnine v višini 0,5 odstotne točke BDP, je pričakovati, da bo padec cen energije in nepremičnin vplival na zmanjšanje še zlasti nestabilnih prihodkov za približno 1,5 odstotne točke BDP v primerjavi z ravnmi trenda. Sprememba v strukturnem saldu, temelječa na ciklično prilagojenem saldu, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ter na opredelitvi enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so jo oblikovale službe Komisije, ter ocenjena na približno 2,5 odstotne točke BDP, ob napovedi strukturnega presežka nakazuje izrazito ekspanzivno fiskalno naravnanost (3), čeprav nanjo bistveno vpliva zmanjšanje nestabilnih prihodkov. |
| --- | --- |

(5)

V programu je za leto 2009 predviden uravnotežen javnofinančni proračun, kar je v nasprotju s primanjkljajem v višini 0,3 % BDP, predvidenim v vmesni napovedi služb Komisije, to pa pomeni negativni zasuk v višini 3 odstotnih točk BDP. Avtomatski stabilizatorji pomenijo približno 1 odstotno točko celotnega zmanjšanja. Poleg diskrecijske fiskalne ekspanzije v višini približno 1 odstotne točke BDP, ki vključuje zmanjšanje dohodnine v višini 0,5 odstotne točke BDP, je pričakovati, da bo padec cen energije in nepremičnin vplival na zmanjšanje še zlasti nestabilnih prihodkov za približno 1,5 odstotne točke BDP v primerjavi z ravnmi trenda. Sprememba v strukturnem saldu, temelječa na ciklično prilagojenem saldu, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ter na opredelitvi enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so jo oblikovale službe Komisije, ter ocenjena na približno 2,5 odstotne točke BDP, ob napovedi strukturnega presežka nakazuje izrazito ekspanzivno fiskalno naravnanost (3), čeprav nanjo bistveno vpliva zmanjšanje nestabilnih prihodkov.

| (6) | Za leto 2010 je predvideno nadaljnje slabšanje nominalnega salda, in sicer delno zaradi avtomatskih stabilizatorjev, predvsem pa zaradi drugega načrtovanega enkratnega transferja kapitala gospodinjstvom na podlagi reforme davkov na donos pokojninskih skladov leta 2007. Program je še naprej namenjen doseganju srednjeročnega cilja strukturnih presežkov, tj. ciklično prilagojenih brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, in sicer v obsegu od 0,75 do 1,75 % BDP do leta 2010. Po letu 2010 bo Danska svoj srednjeročni cilj zniževala proti strukturnemu saldu kot minimumu, ki ga namerava doseči do leta 2015. V srednjeročnem cilju je upoštevano minimalno merilo primanjkljaja v višini približno 0,5 % BDP, primerno pa sta izražena tudi dolgoročno zadolževanje in povprečna potencialna rast. Zato je novi cilj ocenjen kot ustrezen in v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. V programu je predvideno, da bo javnofinančni saldo leta 2011 znova dosegel manjši presežek. To je veliko odvisno od tehničnih predpostavk glede proizvodne vrzeli ter vrzeli v brezposelnosti, ki naj bi bili pokriti leta 2012, kar naj bi imelo za posledico ciklično pogojeno povečanje prihodkov. Cilji temeljijo na scenariju, ki zahteva neopredeljene ukrepe strukturne reforme, s katerimi naj bi proti letu 2015 trajno izboljšali javnofinančni saldo za 0,7 % BDP, to pa naj bi v skladu z nacionalno metodologijo zagotovilo fiskalno vzdržnost. Med programskim obdobjem naj bi se strukturni presežek, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, sicer zmanjšal za približno 3,5 odstotne točke BDP, vendar naj bi ostal na pozitivnem območju. Poleg ukrepov za finančno stabilnost, sprejetih jeseni 2008 in predstavljenih v dopolnitvi posodobljeni različici, so v kreditnem paketu z dne 18. januarja 2009 predvidene začasne hibridne kapitalske injekcije v višini do 100 milijard DKK (5,5 % BDP) od sredine leta 2009, ki bodo imele takojšen vpliv na razvoj dolga v dopolnitvi in potencialni vpliv na javnofinančni saldo v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(6)

Za leto 2010 je predvideno nadaljnje slabšanje nominalnega salda, in sicer delno zaradi avtomatskih stabilizatorjev, predvsem pa zaradi drugega načrtovanega enkratnega transferja kapitala gospodinjstvom na podlagi reforme davkov na donos pokojninskih skladov leta 2007. Program je še naprej namenjen doseganju srednjeročnega cilja strukturnih presežkov, tj. ciklično prilagojenih brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, in sicer v obsegu od 0,75 do 1,75 % BDP do leta 2010. Po letu 2010 bo Danska svoj srednjeročni cilj zniževala proti strukturnemu saldu kot minimumu, ki ga namerava doseči do leta 2015. V srednjeročnem cilju je upoštevano minimalno merilo primanjkljaja v višini približno 0,5 % BDP, primerno pa sta izražena tudi dolgoročno zadolževanje in povprečna potencialna rast. Zato je novi cilj ocenjen kot ustrezen in v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. V programu je predvideno, da bo javnofinančni saldo leta 2011 znova dosegel manjši presežek. To je veliko odvisno od tehničnih predpostavk glede proizvodne vrzeli ter vrzeli v brezposelnosti, ki naj bi bili pokriti leta 2012, kar naj bi imelo za posledico ciklično pogojeno povečanje prihodkov. Cilji temeljijo na scenariju, ki zahteva neopredeljene ukrepe strukturne reforme, s katerimi naj bi proti letu 2015 trajno izboljšali javnofinančni saldo za 0,7 % BDP, to pa naj bi v skladu z nacionalno metodologijo zagotovilo fiskalno vzdržnost. Med programskim obdobjem naj bi se strukturni presežek, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, sicer zmanjšal za približno 3,5 odstotne točke BDP, vendar naj bi ostal na pozitivnem območju. Poleg ukrepov za finančno stabilnost, sprejetih jeseni 2008 in predstavljenih v dopolnitvi posodobljeni različici, so v kreditnem paketu z dne 18. januarja 2009 predvidene začasne hibridne kapitalske injekcije v višini do 100 milijard DKK (5,5 % BDP) od sredine leta 2009, ki bodo imele takojšen vpliv na razvoj dolga v dopolnitvi in potencialni vpliv na javnofinančni saldo v programskem obdobju.

| (7) | Proračunski rezultati, načrtovani v programu, so izpostavljeni več tveganjem. Pozitivna tveganja, povezana s potencialno večjimi prihodki v primeru višjih cen energije in nižjih obrestnih mer, kljub pozitivnim proračunskim rezultatom niso presegla negativnih tveganj, ki so posledica ugodnih predpostavk o rasti in negotovosti glede ukrepov, namenjenih izvajanju potrebnih strukturnih reform. Poleg tega ukrepi, sprejeti za krepitev finančne stabilnosti, pomenijo precejšnje povečanje izpostavljenosti tveganjem. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati, načrtovani v programu, so izpostavljeni več tveganjem. Pozitivna tveganja, povezana s potencialno večjimi prihodki v primeru višjih cen energije in nižjih obrestnih mer, kljub pozitivnim proračunskim rezultatom niso presegla negativnih tveganj, ki so posledica ugodnih predpostavk o rasti in negotovosti glede ukrepov, namenjenih izvajanju potrebnih strukturnih reform. Poleg tega ukrepi, sprejeti za krepitev finančne stabilnosti, pomenijo precejšnje povečanje izpostavljenosti tveganjem.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je manjši od povprečja EU, zlasti zaradi nedavne pokojninske reforme. Proračunski položaj v letu 2008, kakor je napovedan v programu, z velikim strukturnim presežkom prispeva k zmanjševanju bruto javnega dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganja za vzdržnost javnih financ, ki je trenutno majhno. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je manjši od povprečja EU, zlasti zaradi nedavne pokojninske reforme. Proračunski položaj v letu 2008, kakor je napovedan v programu, z velikim strukturnim presežkom prispeva k zmanjševanju bruto javnega dolga. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganja za vzdržnost javnih financ, ki je trenutno majhno.

| (9) | Proračunski rezultati Danske kažejo, da je imela ta država koristi od razmeroma močnega fiskalnega okvira, in sicer zlasti zaradi široke pokritosti ter preglednosti in razvidnosti njenih fiskalnih pravil. Odhodki javne porabe pa so vseeno nagnjeni k preseganju ciljnih vrednosti. Nedavne pobude v zvezi z gospodarskimi sankcijami bi lahko okrepile spodbude za lokalne organe glede upoštevanja dogovorjenih ciljev. Poleg tega je bilo sprejetih kar nekaj ukrepov za povečevanje stroškovne učinkovitosti javne porabe. Kljub temu bodo potrebni dodatni ukrepi za zaviranje rasti odhodkov v skladu s cilji, ki si jih je država zastavila. |
| --- | --- |

(9)

Proračunski rezultati Danske kažejo, da je imela ta država koristi od razmeroma močnega fiskalnega okvira, in sicer zlasti zaradi široke pokritosti ter preglednosti in razvidnosti njenih fiskalnih pravil. Odhodki javne porabe pa so vseeno nagnjeni k preseganju ciljnih vrednosti. Nedavne pobude v zvezi z gospodarskimi sankcijami bi lahko okrepile spodbude za lokalne organe glede upoštevanja dogovorjenih ciljev. Poleg tega je bilo sprejetih kar nekaj ukrepov za povečevanje stroškovne učinkovitosti javne porabe. Kljub temu bodo potrebni dodatni ukrepi za zaviranje rasti odhodkov v skladu s cilji, ki si jih je država zastavila.

| (10) | Danske oblasti so v podporo finančni stabilnosti sprejele vrsto ukrepov, vključno s spremembo regulativnega okvira pokojninskega sektorja in sektorja življenjskih zavarovanj, zakonom o finančni stabilnosti iz oktobra 2008 in zgoraj omenjenim kreditnim paketom. Z zakonom o finančni stabilnosti je učinkovito zagotovljeno neomejeno državno jamstvo za nezavarovane upnike do 30. septembra 2010, pri čemer udeležene banke krijejo zahtevke do 35 milijard DKK (2 % BDP), država pa krije zahtevke, ki to mejo presegajo. Od 1. oktobra 2010 je predviden prag zavarovanja vlog v višini 750 000 DKK. Kreditni paket je namenjen odpravljanju vse večjega pritiska na solventnost bank in hipotekarnih institucij, kar naj bi prispevalo k normaliziranju posojilne politike. |
| --- | --- |

(10)

Danske oblasti so v podporo finančni stabilnosti sprejele vrsto ukrepov, vključno s spremembo regulativnega okvira pokojninskega sektorja in sektorja življenjskih zavarovanj, zakonom o finančni stabilnosti iz oktobra 2008 in zgoraj omenjenim kreditnim paketom. Z zakonom o finančni stabilnosti je učinkovito zagotovljeno neomejeno državno jamstvo za nezavarovane upnike do 30. septembra 2010, pri čemer udeležene banke krijejo zahtevke do 35 milijard DKK (2 % BDP), država pa krije zahtevke, ki to mejo presegajo. Od 1. oktobra 2010 je predviden prag zavarovanja vlog v višini 750 000 DKK. Kreditni paket je namenjen odpravljanju vse večjega pritiska na solventnost bank in hipotekarnih institucij, kar naj bi prispevalo k normaliziranju posojilne politike.

| (11) | V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Danska pri sprejemanju proračuna za leto 2009 nadaljevala izvajanje diskrecijske proračunske ekspanzije, vredne približno 1 odstotno točko BDP, pri čemer so vključeni trajni ukrepi za krepitev spodbud za delo (znižanje dohodnine) in izboljšanje potenciala rasti (vlaganja v raziskave in razvoj). Del ekspanzije je posledica precejšnjega zvišanja plač v javnem sektorju. Načrt za zeleno prometno infrastrukturo, sprejet 29. januarja 2009, naj bi zagotovil nadaljnjo fiskalno spodbudo v višini 5 milijard DKK (0,25 % BDP), ki naj bi delovala v letih 2009 in 2010. Ti ukrepi so povezani z lizbonskim programom srednjeročne reforme, kakor ga je Komisija revidirala 28. januarja 2009. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Danska pri sprejemanju proračuna za leto 2009 nadaljevala izvajanje diskrecijske proračunske ekspanzije, vredne približno 1 odstotno točko BDP, pri čemer so vključeni trajni ukrepi za krepitev spodbud za delo (znižanje dohodnine) in izboljšanje potenciala rasti (vlaganja v raziskave in razvoj). Del ekspanzije je posledica precejšnjega zvišanja plač v javnem sektorju. Načrt za zeleno prometno infrastrukturo, sprejet 29. januarja 2009, naj bi zagotovil nadaljnjo fiskalno spodbudo v višini 5 milijard DKK (0,25 % BDP), ki naj bi delovala v letih 2009 in 2010. Ti ukrepi so povezani z lizbonskim programom srednjeročne reforme, kakor ga je Komisija revidirala 28. januarja 2009.

| (12) | Na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa naj bi se strukturni saldo leta 2009 poslabšal za 2,5 odstotne točke, v preostalem programskem obdobju pa za nadaljnjo 1 odstotno točko. V upadu so delno izraženi nižji prihodki iz posebno nestabilnih in prehodnih virov. Glede na fiskalno zdrava izhodišča in delovanje močnih avtomatskih stabilizatorjev se zdi, da je načrtovana ekspanzivna fiskalna naravnanost ustrezen odziv na recesijo. Proračunske napovedi za celotno programsko obdobje kažejo, da je fiskalni položaj Danske povsem v skladu z merili Pakta stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa naj bi se strukturni saldo leta 2009 poslabšal za 2,5 odstotne točke, v preostalem programskem obdobju pa za nadaljnjo 1 odstotno točko. V upadu so delno izraženi nižji prihodki iz posebno nestabilnih in prehodnih virov. Glede na fiskalno zdrava izhodišča in delovanje močnih avtomatskih stabilizatorjev se zdi, da je načrtovana ekspanzivna fiskalna naravnanost ustrezen odziv na recesijo. Proračunske napovedi za celotno programsko obdobje kažejo, da je fiskalni položaj Danske povsem v skladu z merili Pakta stabilnosti in rasti.

| (13) | Posodobljena različica programa vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(13)

Posodobljena različica programa vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni sklep je, da je splošna fiskalna naravnanost zaradi diskrecijske finančne ekspanzije v višini približno 1 odstotne točke BDP v letu 2009 in razmeroma močnih avtomatskih stabilizatorjev ustrezna za ta kritičen čas in ugoden fiskalni položaj. V programu je predvideno zmanjšanje javnofinančnega presežka za približno 3 odstotne točke BDP v letu 2009 in nadaljnjih 1,25 odstotne točke v letu 2010. Predpostavke o rasti v programu so ugodne. Cilj fiskalne proračunske politike je še naprej doseganje srednjeročnega cilja, ki je skladen s ciljem dolgoročne vzdržnosti javnih financ v programskem obdobju, in tako ohranjanje zadostne varnostne meje glede na referenčno vrednost. Po obdobju visokih proračunskih presežkov, ki so bili posledica razmeroma močnega fiskalnega okvira, se je bruto javni dolg znižal na nizko raven.

Glede na zgornjo oceno naj Danska:

| (i) | izvaja fiskalne načrte ta leto 2009, vključno s spodbudnimi ukrepi, v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in Paktom stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

(i)

izvaja fiskalne načrte ta leto 2009, vključno s spodbudnimi ukrepi, v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in Paktom stabilnosti in rasti;

| (ii) | opredeli potrebne ukrepe strukturne reforme; predvsem s ciljem krepitve priliva delovne sile za dolgoročno doseganje proračunskih ciljev. |
| --- | --- |

(ii)

opredeli potrebne ukrepe strukturne reforme; predvsem s ciljem krepitve priliva delovne sile za dolgoročno doseganje proračunskih ciljev.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | KP dec. 2008 | 1,6 | 0,2 | – 0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 0,6 | – 1,0 | 0,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP dec. 2008 | 1,7 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,7 | 3,6 | 1,6 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2008 | 1,4 | 0,0 | – 1,4 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,5 |
| COM jan. 2009 (6) | 1,8 | – 0,1 | – 2,1 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 0,7 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 1,8 |
| KOM jan. 2009 | 0,7 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki (8)
   (10)

  (% BDP) | KP dec. 2008 | 54,5 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,5 |
| KOM jan. 2009 | 55,4 | 54,8 | 52,8 | 53,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 53,4 | 52,9 | 52,0 | 51,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki (8)
   (10)

  (% BDP) | KP dec. 2008 | 49,9 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 |
| KOM jan. 2009 | 50,9 | 51,6 | 53,1 | 54,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 49,6 | 49,8 | 50,0 | 50,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javno finančni saldo (10)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | – 1,2 | 0,3 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 4,5 | 3,1 | – 0,3 | – 1,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 6,1 | 4,2 | 1,5 | 0,2 | 1,6 | 1,3 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | 6,1 | 4,5 | 1,2 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 3,6 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | 0,6 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 3,3 | 3,2 | 1,0 | 0,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)
   (9)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 3,7 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 3,3 | 3,8 | 1,1 | 0,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 26,3 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 22,6 |
| KOM jan. 2009 | 26,3 | 30,3 | 28,4 | 27,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Program za konvergenco (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2015

Realni BDP

(sprememba v %)

KP dec. 2008

1,6

0,2

– 0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

KOM jan. 2009

1,6

– 0,6

– 1,0

0,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

2,0

1,3

1,1

0,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

KP dec. 2008

1,7

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,8

KOM jan. 2009

1,7

3,6

1,6

1,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

1,7

2,4

1,6

1,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2008

1,4

0,0

– 1,4

– 1,8

– 1,2

– 0,8

– 0,5

COM jan. 2009 (6)

1,8

– 0,1

– 2,1

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec. 2008

0,7

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

1,8

KOM jan. 2009

0,7

1,7

1,5

1,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

1,7

1,3

1,9

2,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni prihodki (8)
   (10)

(% BDP)

KP dec. 2008

54,5

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,5

KOM jan. 2009

55,4

54,8

52,8

53,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

53,4

52,9

52,0

51,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni odhodki (8)
   (10)

(% BDP)

KP dec. 2008

49,9

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

KOM jan. 2009

50,9

51,6

53,1

54,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

49,6

49,8

50,0

50,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javno finančni saldo (10)

(v % BDP)

KP dec. 2008

4,5

3,0

0,0

– 1,2

0,3

0,1

– 0,1

KOM jan. 2009

4,5

3,1

– 0,3

– 1,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

3,8

3,0

2,0

1,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2008

6,1

4,2

1,5

0,2

1,6

1,3

0,7

KOM jan. 2009

6,1

4,5

1,2

0,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

5,2

4,2

3,0

2,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2008

3,6

3,0

0,9

0,0

1,1

0,6

0,2

KOM jan. 2009

3,3

3,2

1,0

0,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

3,1

2,8

2,3

2,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (7)
   (9)

(v % BDP)

KP dec. 2008

3,7

4,0

2,6

1,7

1,3

0,6

0,2

KOM jan. 2009

3,3

3,8

1,1

0,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

3,5

3,4

2,5

2,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto državni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2008

26,3

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

22,6

KOM jan. 2009

26,3

30,3

28,4

27,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2007

25,6

21,6

19,2

18,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Program za konvergenco (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni je upoštevana zlasti napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Zaradi različne opredelitve enkratnih in začasnih ukrepov so ocene strukturnega salda težje primerljive z napovedjo služb Komisije iz januarja 2009.

(4)  Še zlasti podatki o skupnih prihodkih in skupnih odhodkih ter nekatere podkomponente ne ustrezajo usklajenim opredelitvam, zaradi česar je ocena nekoliko bolj zapletenejša. Poleg tega med neobveznimi podatki manjka opredelitev usklajevanja stanj in tokov.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,8 %, 1,4 %, 1,0 % in 0,9 % v tem zaporedju v obdobju 2007–2010.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom so –1,0 % BDP leta 2008, –1,7 % BDP leta 2009 in 2010 ter –0,2 % BDP leta 2011 (vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja/povečanje presežka), v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije januarja 2009 pa so –0,5 % BDP leta 2008, –0,2 % BDP leta 2009 in –0,8 % leta 2010 (vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja/povečanje presežka).

(8)  Podatki v programu o prihodkih in odhodkih se razlikujejo od podatkov, sporočenih Eurostatu v skladu z usklajenim pristopom (glej Uredbo Komisije št. 1500/2000), na podlagi katerih temelji napoved služb Komisije. Razlike zadevajo predvsem obdelavo javne prodaje blaga in storitev ter potrošnjo stalnega kapitala. Vendar saldo ostaja nespremenjen.

(9)  Z uporabo ponovno izračunanega ciklično prilagojenega salda na podlagi podatkov v programu ter opredelitve enkratnih in drugih začasnih ukrepov, uporabljenih s strani služb Komisije, bi bil strukturni saldo 3,6 % BDP leta 2008, 1,1 % BDP leta 2009 in 0,9 % BDP leta 2010.

(10)  Za leto 2007 se številke razlikujejo od številk, ki so bile sporočene Eurostatu oktobra 2008 v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uporabljene številke kažejo novejše, revidirane podatke, ki jih je objavil danski statistični urad, Eurostat pa jih še ni potrdil.

Vir:

Program za konvergenco (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/6

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2008–2012

(2009/C 63/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljen različic programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljen različic programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2012.

| (2) | Estonsko gospodarstvo trenutno doživlja globoko recesijo. Številni zunanji dejavniki, predvsem vse globlja svetovna finančna kriza in vse šibkejše zunanje povpraševanje, so v letu 2008 ob tem, da so pripomogli k ublažitvi zunanjih in notranjih neravnovesij, še pospešili že zaznavane spremembe pri domačem povpraševanju in krčenje gospodarstva. Rast plač, ki je tudi v javnem sektorju krepko presegla raven rasti produktivnosti, je v preteklih letih, ki jih je zaznamovala visoka rast, pripomogla k izgubi konkurenčnosti, trg dela pa je bil prepozno prilagojen recesiji. Zdi se, da se je rast plač s koncem leta 2008 ustalila. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Stanje javnih financ se je po šestih letih nominalnih presežkov občutno poslabšalo, s pričakovanim primanjkljajem v višini okoli 2 % BDP v letu 2008 in nadaljnjim poslabšanjem v letih 2009 in 2010. Ker neravnovesja v državi terjajo prilagoditve, so oblasti predvidele fiskalno konsolidacijo, da bi omejile fiskalno poslabšanje, olajšale proces prilagajanja in pomagale ohraniti zaupanje v trg. |
| --- | --- |

(2)

Estonsko gospodarstvo trenutno doživlja globoko recesijo. Številni zunanji dejavniki, predvsem vse globlja svetovna finančna kriza in vse šibkejše zunanje povpraševanje, so v letu 2008 ob tem, da so pripomogli k ublažitvi zunanjih in notranjih neravnovesij, še pospešili že zaznavane spremembe pri domačem povpraševanju in krčenje gospodarstva. Rast plač, ki je tudi v javnem sektorju krepko presegla raven rasti produktivnosti, je v preteklih letih, ki jih je zaznamovala visoka rast, pripomogla k izgubi konkurenčnosti, trg dela pa je bil prepozno prilagojen recesiji. Zdi se, da se je rast plač s koncem leta 2008 ustalila. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Stanje javnih financ se je po šestih letih nominalnih presežkov občutno poslabšalo, s pričakovanim primanjkljajem v višini okoli 2 % BDP v letu 2008 in nadaljnjim poslabšanjem v letih 2009 in 2010. Ker neravnovesja v državi terjajo prilagoditve, so oblasti predvidele fiskalno konsolidacijo, da bi omejile fiskalno poslabšanje, olajšale proces prilagajanja in pomagale ohraniti zaupanje v trg.

| (3) | V makroekonomskem scenariju tega programa je ocenjeno, da bo BDP v letu 2008 upadel za 2,2 %, medtem ko je za leto 2009 napovedano nadaljnje zmanjšanje za 3,5 %. Nato naj bi si BDP opomogel in se dvignil na 2,6-odstotno rast v letu 2010 ter povprečno letno rast v višini 4,9 % v letih 2011 in 2012. Ta scenarij, ocenjen ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij (2), temelji na ugodnih predpostavkah glede rasti v letih 2009 in 2010, kar odraža optimistično oceno rasti izvoznega trga, pri čemer pa niso v celoti upoštevane informacije, ki kažejo na nadaljnje poslabšanje gospodarskih kazalnikov in kazalnikov zaupanja. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realne, upad domačega povpraševanja in razmere na svetovnih trgih bi lahko dodatno vplivale na padec cen. Zunanja bilanca naj bi se po programskem scenariju izboljšala nekoliko počasneje, kot predvideva vmesna napoved služb Komisije iz januarja 2009, predvsem zaradi ugodnejših pričakovanj v zvezi z domačim povpraševanjem in različnimi predpostavkami glede zunanjih cen. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju tega programa je ocenjeno, da bo BDP v letu 2008 upadel za 2,2 %, medtem ko je za leto 2009 napovedano nadaljnje zmanjšanje za 3,5 %. Nato naj bi si BDP opomogel in se dvignil na 2,6-odstotno rast v letu 2010 ter povprečno letno rast v višini 4,9 % v letih 2011 in 2012. Ta scenarij, ocenjen ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij (2), temelji na ugodnih predpostavkah glede rasti v letih 2009 in 2010, kar odraža optimistično oceno rasti izvoznega trga, pri čemer pa niso v celoti upoštevane informacije, ki kažejo na nadaljnje poslabšanje gospodarskih kazalnikov in kazalnikov zaupanja. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realne, upad domačega povpraševanja in razmere na svetovnih trgih bi lahko dodatno vplivale na padec cen. Zunanja bilanca naj bi se po programskem scenariju izboljšala nekoliko počasneje, kot predvideva vmesna napoved služb Komisije iz januarja 2009, predvsem zaradi ugodnejših pričakovanj v zvezi z domačim povpraševanjem in različnimi predpostavkami glede zunanjih cen.

| (4) | V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je bil javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 ocenjen na 2,0 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne posodobitve programa za konvergenco 1,3 % BDP. Poslabšanje je predvsem posledica izrazitega upada prihodkov v primerjavi s prvotnimi ocenami, in sicer zaradi precejšnjega poslabšanja makroekonomskega položaja v primerjavi s projekcijami iz predhodne posodobitve konvergenčnega programa. Upad prihodkov se je do neke mere izravnal z zmanjšanim obsegom izdatkov v primerjavi s predhodnim ciljem, potem ko je bil sredi leta 2008 sprejet restriktiven rebalans proračuna, s katerim so bili izdatki krepko okleščeni. |
| --- | --- |

(4)

V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je bil javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 ocenjen na 2,0 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne posodobitve programa za konvergenco 1,3 % BDP. Poslabšanje je predvsem posledica izrazitega upada prihodkov v primerjavi s prvotnimi ocenami, in sicer zaradi precejšnjega poslabšanja makroekonomskega položaja v primerjavi s projekcijami iz predhodne posodobitve konvergenčnega programa. Upad prihodkov se je do neke mere izravnal z zmanjšanim obsegom izdatkov v primerjavi s predhodnim ciljem, potem ko je bil sredi leta 2008 sprejet restriktiven rebalans proračuna, s katerim so bili izdatki krepko okleščeni.

| (5) | Javnofinančna bilanca za leto 2009 predvideva primanjkljaj v višini 1,7 % BDP v primerjavi s primanjkljajem v višini 3,2 % BDP, ki so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije. Cilj kratkoročne fiskalne politike je ponovna vzpostavitev zaupanja v trg in omejitev odstopanj od referenčne vrednosti iz Pogodbe, saj je cilj države ta, da prevzeme euro. Rast izdatkov v prvotnem proračunu za leto 2009 pa naj bi po pričakovanjih presegla nominalno rast BDP, predvsem zaradi povečanja pokojnin, ki so posledica veljavne formule usklajevanja pokojnin. S sprejetjem restriktivnega rebalansa proračuna v februarju 2009 naj bi rast izdatkov v čim večji meri uskladili z napovedano nominalno gospodarsko rastjo. Proračunska strategija za leto 2009 vključuje tudi nekatere ukrepe za povečanje prihodkov in odlog predhodno načrtovanih znižanj davkov do leta 2010. Na splošno je pričakovati, da bo fiskalna naravnanost v letu 2009, merjena s spremembo strukturnega salda (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), restriktivna, vključno z rebalansom proračuna, sprejetim februarja 2009, ki določa zaostrovanje fiskalne politike nad 3 % BDP v letu 2009 v skladu z ocenami nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(5)

Javnofinančna bilanca za leto 2009 predvideva primanjkljaj v višini 1,7 % BDP v primerjavi s primanjkljajem v višini 3,2 % BDP, ki so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije. Cilj kratkoročne fiskalne politike je ponovna vzpostavitev zaupanja v trg in omejitev odstopanj od referenčne vrednosti iz Pogodbe, saj je cilj države ta, da prevzeme euro. Rast izdatkov v prvotnem proračunu za leto 2009 pa naj bi po pričakovanjih presegla nominalno rast BDP, predvsem zaradi povečanja pokojnin, ki so posledica veljavne formule usklajevanja pokojnin. S sprejetjem restriktivnega rebalansa proračuna v februarju 2009 naj bi rast izdatkov v čim večji meri uskladili z napovedano nominalno gospodarsko rastjo. Proračunska strategija za leto 2009 vključuje tudi nekatere ukrepe za povečanje prihodkov in odlog predhodno načrtovanih znižanj davkov do leta 2010. Na splošno je pričakovati, da bo fiskalna naravnanost v letu 2009, merjena s spremembo strukturnega salda (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), restriktivna, vključno z rebalansom proračuna, sprejetim februarja 2009, ki določa zaostrovanje fiskalne politike nad 3 % BDP v letu 2009 v skladu z ocenami nacionalnih organov.

| (6) | Program vsebuje srednjeročno proračunsko strategijo, katere namen je doseči strukturni presežek in s tem preseči trenutni srednjeročni cilj, ki je opredeljen kot strukturno uravnotežen proračun (3). Pričakuje se, da se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj v letu 2010 zmanjšal na 1,0 % BDP in prešel v presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2011 in 0,2 % BDP v letu 2012. Prilagoditev naj bi temeljila na izdatkih, katerih rast naj bi bila (s posebnimi ukrepi) pod ravnjo nominalne rasti BDP v vseh letih po 2010. Rast prihodkov naj bi si delno opomogla po gospodarskem preobratu, upoštevajoč nižje davke, ki jih veljavna zakonodaja predvideva za obdobje 2010–2012. |
| --- | --- |

(6)

Program vsebuje srednjeročno proračunsko strategijo, katere namen je doseči strukturni presežek in s tem preseči trenutni srednjeročni cilj, ki je opredeljen kot strukturno uravnotežen proračun (3). Pričakuje se, da se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj v letu 2010 zmanjšal na 1,0 % BDP in prešel v presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2011 in 0,2 % BDP v letu 2012. Prilagoditev naj bi temeljila na izdatkih, katerih rast naj bi bila (s posebnimi ukrepi) pod ravnjo nominalne rasti BDP v vseh letih po 2010. Rast prihodkov naj bi si delno opomogla po gospodarskem preobratu, upoštevajoč nižje davke, ki jih veljavna zakonodaja predvideva za obdobje 2010–2012.

| (7) | Proračunski rezultati se lahko poslabšajo, zlasti v letih 2009 in 2010, saj makroekonomski scenarij temelji na ugodnih predpostavkah glede rasti. Vendar pa je po nedavnem sprejetju restriktivnega rebalansa proračuna tveganje manjše. Tudi predviden preobrat javnofinančnega primanjkljaja v presežek od leta 2011 se lahko izkaže kot velik izziv, upoštevajoč pomanjkanje informacij v programu, kar zadeva ukrepe v podporo davčni konsolidaciji na podlagi izdatkov. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati se lahko poslabšajo, zlasti v letih 2009 in 2010, saj makroekonomski scenarij temelji na ugodnih predpostavkah glede rasti. Vendar pa je po nedavnem sprejetju restriktivnega rebalansa proračuna tveganje manjše. Tudi predviden preobrat javnofinančnega primanjkljaja v presežek od leta 2011 se lahko izkaže kot velik izziv, upoštevajoč pomanjkanje informacij v programu, kar zadeva ukrepe v podporo davčni konsolidaciji na podlagi izdatkov.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je med najnižjimi v EU in naj bi po programu takšen tudi ostal, tudi če upoštevamo vpliv nedavne spremembe pravila o usklajevanju pokojnin. Trenutna raven bruto dolga je v Estoniji zelo nizka, zato bi ohranitev stabilnih javnih financ v skladu s proračunskimi načrti v programskem obdobju pripomogla k omejitvi tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so trenutno na nizki ravni. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je med najnižjimi v EU in naj bi po programu takšen tudi ostal, tudi če upoštevamo vpliv nedavne spremembe pravila o usklajevanju pokojnin. Trenutna raven bruto dolga je v Estoniji zelo nizka, zato bi ohranitev stabilnih javnih financ v skladu s proračunskimi načrti v programskem obdobju pripomogla k omejitvi tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so trenutno na nizki ravni.

| (9) | Proračunski okvir temelji na pravilu predhodne nominalne bilance ali presežka javnih financ. Čeprav pravilo nima pravne osnove, so ga v letih pred zdajšnjo recesijo običajno spoštovali brez izjem. V zadnjih letih je vlada prilagodila izvajanje tega pravila tako, da se v večji meri upoštevajo ciklične razmere v gospodarstvu, saj so bili nekateri proračuni na vrhuncu cikla sprejeti z vnaprejšnjimi presežki. Vseeno pa okvir načrtovanja odhodkov ostaja pomanjkljiv, saj so se prvotni cilji glede odhodkov v proračunskih rebalansih sistematično povečevali, in sicer na podlagi prihodkov, ki so bili v prejšnjih boljših gospodarskih časih višji od pričakovanih. Krepitev srednjeročnega okvira izdatkov in vedno večja učinkovitost izdatkov sta zato izjemno pomembni v sedanji gospodarski recesiji in bi lahko ublažili vpliv nižjih prihodkov na javne finance. V skladu s konvergenčnim programom namerava vlada preiti na sestavljanje proračuna na osnovi uspešnosti in poslovnih dogodkov, sprva v obliki pilotnih projektov, da bi okrepili postopek načrtovanja proračuna na srednji rok. |
| --- | --- |

(9)

Proračunski okvir temelji na pravilu predhodne nominalne bilance ali presežka javnih financ. Čeprav pravilo nima pravne osnove, so ga v letih pred zdajšnjo recesijo običajno spoštovali brez izjem. V zadnjih letih je vlada prilagodila izvajanje tega pravila tako, da se v večji meri upoštevajo ciklične razmere v gospodarstvu, saj so bili nekateri proračuni na vrhuncu cikla sprejeti z vnaprejšnjimi presežki. Vseeno pa okvir načrtovanja odhodkov ostaja pomanjkljiv, saj so se prvotni cilji glede odhodkov v proračunskih rebalansih sistematično povečevali, in sicer na podlagi prihodkov, ki so bili v prejšnjih boljših gospodarskih časih višji od pričakovanih. Krepitev srednjeročnega okvira izdatkov in vedno večja učinkovitost izdatkov sta zato izjemno pomembni v sedanji gospodarski recesiji in bi lahko ublažili vpliv nižjih prihodkov na javne finance. V skladu s konvergenčnim programom namerava vlada preiti na sestavljanje proračuna na osnovi uspešnosti in poslovnih dogodkov, sprva v obliki pilotnih projektov, da bi okrepili postopek načrtovanja proračuna na srednji rok.

| (10) | Estonske oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja z 9. oktobrom 2008 povišale kritje za zajamčene vloge v kronski protivrednosti z 20 000 EUR na 50 000 EUR, stopnjo zajamčenih vlog pa povišale na 100 %. Poleg tega je bil v parlament decembra 2008 poslan sveženj zakonskih predlogov, s katerimi bi krizno vodenje postalo bolj prožno, vključno z vzpostavitvijo hitrega postopka za državne intervencije. |
| --- | --- |

(10)

Estonske oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja z 9. oktobrom 2008 povišale kritje za zajamčene vloge v kronski protivrednosti z 20 000 EUR na 50 000 EUR, stopnjo zajamčenih vlog pa povišale na 100 %. Poleg tega je bil v parlament decembra 2008 poslan sveženj zakonskih predlogov, s katerimi bi krizno vodenje postalo bolj prožno, vključno z vzpostavitvijo hitrega postopka za državne intervencije.

| (11) | V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, je Estonija kot država, ki se sooča s precejšnjimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji, svojo proračunsko politiko zasnovala tako, da bodo ta neravnovesja odpravljena. Splošno restriktivna fiskalna naravnanost, načrtovana za leti 2009 in 2010, je ob upoštevanju dejavnikov, ki bi lahko ogrozili proračunske rezultate, in težav pri zagotavljanju novih virov financiranja pod sprejemljivimi pogoji, ki so posledica izogibanja tržnim tveganjem, je tako ustrezen odziv. V kontekstu nacionalnega programa reform so estonske oblasti uvedle številne strukturne reforme z nevtralnim ali omejenim kratkoročnim vplivom na proračun, predvsem ukrepe v podporo trgu dela in vlaganjem, medtem ko je manj poudarka na ukrepih v podporo industrijskim sektorjem in kupni moči gospodinjstev. Sprejetje posodobljenega Zakona o trgu delovne sile in tekoča reforma Zakona o javni službi sta ukrepa v podporo trgu dela, njun namen pa je povečati prilagodljivost na trgu in hkrati zvišati stopnje nadomestil za brezposelnost ter razširiti obseg upravičencev in s tem okrepiti varnost. Povezana sta s srednjeročnim načrtom reform in priporočilom za posamezne države, ki ga je Komisija v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta predlagala 28. januarja 2009. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, je Estonija kot država, ki se sooča s precejšnjimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji, svojo proračunsko politiko zasnovala tako, da bodo ta neravnovesja odpravljena. Splošno restriktivna fiskalna naravnanost, načrtovana za leti 2009 in 2010, je ob upoštevanju dejavnikov, ki bi lahko ogrozili proračunske rezultate, in težav pri zagotavljanju novih virov financiranja pod sprejemljivimi pogoji, ki so posledica izogibanja tržnim tveganjem, je tako ustrezen odziv. V kontekstu nacionalnega programa reform so estonske oblasti uvedle številne strukturne reforme z nevtralnim ali omejenim kratkoročnim vplivom na proračun, predvsem ukrepe v podporo trgu dela in vlaganjem, medtem ko je manj poudarka na ukrepih v podporo industrijskim sektorjem in kupni moči gospodinjstev. Sprejetje posodobljenega Zakona o trgu delovne sile in tekoča reforma Zakona o javni službi sta ukrepa v podporo trgu dela, njun namen pa je povečati prilagodljivost na trgu in hkrati zvišati stopnje nadomestil za brezposelnost ter razširiti obseg upravičencev in s tem okrepiti varnost. Povezana sta s srednjeročnim načrtom reform in priporočilom za posamezne države, ki ga je Komisija v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta predlagala 28. januarja 2009.

| (12) | Fiskalna naravnanost bo v obdobju 2009–2011 restriktivna, v letu 2012 pa postala nekoliko bolj ekspanzivna. Čeprav se v vseh letih, z začetkom leta 2009, upošteva varnostna rezerva pred običajnimi cikličnimi nihanji, to zaradi globoke recesije morda ne bo dovolj za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga v letih 2009 in 2010. Vendar pa so s sprejetjem restriktivnega rebalansa proračuna v februarju 2009 proračunski rezultati manj ogroženi. Če upoštevamo vsa tveganja, se lahko zgodi, da načrtovan preobrat v presežek ne bo dosežen leta 2011, kot je bilo načrtovano v programu. Poleg tega je treba prilagoditve podpreti z ukrepi. V okviru članstva Estonije v ERM II in potrebe po izboljšanju stroškovne konkurenčnosti gospodarstva bodo potrebni popravki prejšnje visoke rasti plač. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalna naravnanost bo v obdobju 2009–2011 restriktivna, v letu 2012 pa postala nekoliko bolj ekspanzivna. Čeprav se v vseh letih, z začetkom leta 2009, upošteva varnostna rezerva pred običajnimi cikličnimi nihanji, to zaradi globoke recesije morda ne bo dovolj za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga v letih 2009 in 2010. Vendar pa so s sprejetjem restriktivnega rebalansa proračuna v februarju 2009 proračunski rezultati manj ogroženi. Če upoštevamo vsa tveganja, se lahko zgodi, da načrtovan preobrat v presežek ne bo dosežen leta 2011, kot je bilo načrtovano v programu. Poleg tega je treba prilagoditve podpreti z ukrepi. V okviru članstva Estonije v ERM II in potrebe po izboljšanju stroškovne konkurenčnosti gospodarstva bodo potrebni popravki prejšnje visoke rasti plač.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, vsebuje program nekaj pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, vsebuje program nekaj pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošna ugotovitev je, da je Estonija, ki se je trenutno po večletni nadpovprečni gospodarski rasti znašla v globoki recesiji, predvidela restriktivno fiskalno naravnanost v letih od 2009 do 2011, ki ob upoštevanju obstoječih neravnovesij predstavlja ustrezen odziv. Gospodarsko recesijo sta dodatno zaostrila svetovna finančna kriza in upad zunanjega povpraševanja. Oslabljena stroškovna konkurenčnost, zlasti zaradi zelo dolgega obdobja rasti plač nad rastjo produktivnosti, prav tako ovira vrnitev na pot trajnostne rasti. Javnofinančni saldo se je v letu 2008 bistveno poslabšal in po šestih letih presežkov prešel v primanjkljaj. Program predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj zabeležen tudi v letih 2009 in 2010, čeprav se bo postopoma zniževal. Ob upoštevanju makroekonomskih tveganj in pomanjkanja informacij o konsolidaciji v letu 2010, temelječi na izdatkih, se proračunski rezultati lahko poslabšajo, nominalni primanjkljaj pa bo najverjetneje presegel 3-odstotni prag v letih 2009 in 2010. Vendar pa so s sprejetjem restriktivnega rebalansa proračuna v februarju 2009 proračunski rezultati manj ogroženi.

Glede na zgornjo oceno in tudi potrebo po zagotovitvi trajnostne konvergence in neoviranega vstopa v ERM II naj Estonija:

| (i) | na kratki rok izvaja konsolidacijo javnih financ in s tem obdrži javnofinančni primanjkljaj pod mejo 3 % BDP ter sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila srednjeročno konsolidacijo; |
| --- | --- |

(i)

na kratki rok izvaja konsolidacijo javnih financ in s tem obdrži javnofinančni primanjkljaj pod mejo 3 % BDP ter sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila srednjeročno konsolidacijo;

| (ii) | izvaja preudarno politiko plač v javnem sektorju in podpre prilagajanje gospodarstva ter okrepi konkurenčnost; |
| --- | --- |

(ii)

izvaja preudarno politiko plač v javnem sektorju in podpre prilagajanje gospodarstva ter okrepi konkurenčnost;

| (iii) | okrepi srednjeročni proračunski okvir, predvsem z izboljšanjem načrtovanja in učinkovitosti izdatkov. |
| --- | --- |

(iii)

okrepi srednjeročni proračunski okvir, predvsem z izboljšanjem načrtovanja in učinkovitosti izdatkov.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | KP nov. 2008 | 6,3 | – 2,2 | – 3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 |
| KOM jan. 2009 | 6,3 | – 2,4 | – 4,7 | 1,2 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 | se ne uporablja |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP nov. 2008 | 6,7 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 |
| KOM jan. 2009 | 6,7 | 10,6 | 3,2 | 2,7 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 | se ne uporablja |
| Proizvodna vrzel (5)

  (% potencialnega BDP) | KP nov. 2008 | 8,0 | 0,9 | – 5,7 | – 5,9 | – 3,9 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 (6) | 9,0 | 2,1 | – 5,4 | – 6,4 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 | se ne uporablja |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 16,9 | – 10,5 | – 5,1 | – 5,0 | – 4,7 | – 4,7 |
| KOM jan. 2009 | – 17,1 | – 8,8 | – 4,2 | – 2,6 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 | se ne uporablja |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 38,2 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 |
| KOM jan. 2009 | 38,2 | 36,5 | 38,2 | 38,4 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 37,2 | 38,2 | 38,2 | 37,4 | 36,3 | se ne uporablja |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 35,5 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 |
| KOM jan. 2009 | 35,5 | 38,5 | 41,4 | 41,6 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 34,6 | 36,9 | 37,2 | 36,5 | 35,5 | se ne uporablja |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 2,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,0 | 0,1 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 2,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 3,2 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 | se ne uporablja |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,8 | 0,3 | 0,4 |
| KOM jan. 2009 | 2,9 | – 1,8 | – 3,0 | – 2,9 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 | se ne uporablja |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 0,3 | – 2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | – 0,1 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,3 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | se ne uporablja |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 0,1 | – 2,4 | – 0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | – 0,4 | – 2,8 | – 1,6 | – 1,3 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | se ne uporablja |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 4,3 | 6,1 | 7,6 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KP nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 | se ne uporablja |
| Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

KP nov. 2008

6,3

– 2,2

– 3,5

2,6

4,8

5,0

KOM jan. 2009

6,3

– 2,4

– 4,7

1,2

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

se ne uporablja

Inflacija po HICP

(v %)

KP nov. 2008

6,7

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

KOM jan. 2009

6,7

10,6

3,2

2,7

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

se ne uporablja

Proizvodna vrzel (5)

(% potencialnega BDP)

KP nov. 2008

8,0

0,9

– 5,7

– 5,9

– 3,9

– 1,7

KOM jan. 2009 (6)

9,0

2,1

– 5,4

– 6,4

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

se ne uporablja

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 16,9

– 10,5

– 5,1

– 5,0

– 4,7

– 4,7

KOM jan. 2009

– 17,1

– 8,8

– 4,2

– 2,6

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

se ne uporablja

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP nov. 2008

38,2

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

KOM jan. 2009

38,2

36,5

38,2

38,4

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

37,2

38,2

38,2

37,4

36,3

se ne uporablja

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

KP nov. 2008

35,5

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

KOM jan. 2009

35,5

38,5

41,4

41,6

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

34,6

36,9

37,2

36,5

35,5

se ne uporablja

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2008

2,7

– 1,9

– 1,7

– 1,0

0,1

0,2

KOM jan. 2009

2,7

– 2,0

– 3,2

– 3,2

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

se ne uporablja

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2008

2,9

– 1,8

– 1,5

– 0,8

0,3

0,4

KOM jan. 2009

2,9

– 1,8

– 3,0

– 2,9

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

se ne uporablja

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP nov. 2008

0,3

– 2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

KOM jan. 2009

– 0,1

– 2,6

– 1,6

– 1,3

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

se ne uporablja

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 0,1

– 2,4

– 0,1

0,4

1,2

0,7

KOM jan. 2009

– 0,4

– 2,8

– 1,6

– 1,3

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

se ne uporablja

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2008

3,5

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

KOM jan. 2009

3,5

4,3

6,1

7,6

se ne uporablja

se ne uporablja

KP nov. 2007

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

se ne uporablja

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti vmesna napoved služb Komisije iz januarja 2009 in nove informacije, ki so na voljo od tedaj.

(3)  Vlada je najavila, da bo pregledala in natančneje opredelila srednjeročni cilj, ki napoveduje strukturni presežek.

(4)  Predvsem manjkajo predpostavke o nominalnem efektivnem menjalnem tečaju. Poleg tega se uporabljajo predpostavke za obrestne mere euroobmočja, kar je mogoče utemeljiti z dejstvom, da ni dovolj reprezentativnih indikatorjev obrestnih mer EEK.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,6 %, 4,1 %, 3,7 % in 3,5 % v obdobju 2007–2010.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,4 % BDP leta 2007, 0,2 % BDP leta 2008, 0,1 % BDP leta 2009, 0,4 % BDP leta 2010 in 0,1 % BDP leta 2011; glede na najnovejši program so vsi ukrepi povzročili povečanje primanjkljaja. V skladu z januarsko vmesno napovedjo Komisije se enkratni ukrepi za obdobje od 2009 do 2011 ne štejejo kot enkratni ukrepi.

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/11

---

Obvestilo o prilagoditvi nekaterih zneskov, določenih v direktivi o pozavarovanju, v skladu z inflacijo

(2009/C 63/03)

V skladu s členom 41 Direktive 2005/68/ES (1) o pozavarovanju in o spremembi Direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter Direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES so bili zneski, določeni v eurih v členu 40(2) leta 2008 pregledani, da bi se upoštevale spremembe evropskega indeksa cen življenjskih potrebščin, ki zajema vse države članice, kot jih je objavil Eurostat. Posledica pregleda je, da se zneski, določeni v eurih, povečajo s 3 000 000 EUR na 3 200 000 EUR in z 1 000 000 EUR na 1 100 000 EUR. Službe Komisije so o pregledu in prilagojenih zneskih obvestile Evropski parlament in Svet.

---

(1)  UL L 323, 9.12.2005, str. 1.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/12

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2009/C 63/04)

| Datum sprejetja odločitve | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 72/07 (ex N 871/06) |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco |
| Pravna podlaga | Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4) |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za prestrukturiranje |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija, ki izhaja iz preoblikovanja vračljivega predplačila, plačanega v okviru pomoči za reševanje N 273/06 |
| Proračun | 3,6 mio EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Enkratna subvencija |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| 75607 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Datum sprejetja odločitve

28.1.2009

Št. pomoči

NN 72/07 (ex N 871/06)

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco

Pravna podlaga

Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4)

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za prestrukturiranje

Oblika pomoči

Neposredna subvencija, ki izhaja iz preoblikovanja vračljivega predplačila, plačanega v okviru pomoči za reševanje N 273/06

Proračun

3,6 mio EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Enkratna subvencija

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions

80, avenue des Terroirs de France

75607 Paris Cedex 12

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 11.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 10/08 |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | Mecklenburg-Vorpommern |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tierseuchenkasse |
| Pravna podlaga | Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007 |
| Vrsta pomoči | Shema |
| Cilj | Preprečevanje in odkrivanje živalskih kužnih bolezni |
| Oblika pomoči | Subvencija |
| Proračun | Približno 3 256 900 EUR/leto |
| Intenzivnost | Največ 100 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| 17033 Neubrandenburg |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

11.12.2008

Št. pomoči

NN 10/08

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

Mecklenburg-Vorpommern

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tierseuchenkasse

Pravna podlaga

Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007

Vrsta pomoči

Shema

Cilj

Preprečevanje in odkrivanje živalskih kužnih bolezni

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

Približno 3 256 900 EUR/leto

Intenzivnost

Največ 100 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

17033 Neubrandenburg

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/14

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 63/05)

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 639/08 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Garantiemaßnahme für IKB |
| Pravna podlaga | Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 5 000 mio EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| Finanzmarkstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2008

Št. pomoči

N 639/08

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Garantiemaßnahme für IKB

Pravna podlaga

Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 5 000 mio EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

22.12.2008-22.6.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarkstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 71/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Temporary aid in the form of loan guarantees |
| Pravna podlaga | The Industrial Development Act 1982
  Regional Development Agencies Act 1998
  Science and Technology Act 1965
  Energy Act 2004
  Environmental Protection Act 1990
  Employment and Training Act 1973
  Civil Aviation Act 1982
  Local Government Act 2000
  Government of Wales Act 2006, Section 60
  Welsh Development Agency Act 1975, Section 1
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002
  Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999
  Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government in Scotland Act 2003, section 20 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 8 000 mio GBP |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.3.2009-31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | All eligible guarantee granting authorities in UK |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

27.2.2009

Št. pomoči

N 71/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Temporary aid in the form of loan guarantees

Pravna podlaga

The Industrial Development Act 1982

Regional Development Agencies Act 1998

Science and Technology Act 1965

Energy Act 2004

Environmental Protection Act 1990

Employment and Training Act 1973

Civil Aviation Act 1982

Local Government Act 2000

Government of Wales Act 2006, Section 60

Welsh Development Agency Act 1975, Section 1

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government in Scotland Act 2003, section 20

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 8 000 mio GBP

Intenzivnost

—

Trajanje

1.3.2009-31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

All eligible guarantee granting authorities in UK

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/16

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 63/06)

| Datum sprejetja odločitve | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 538/08 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Thüringen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | ersol Thin Film GmbH |
| Pravna podlaga | Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350) |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 39,72 mio EUR |
| Intenzivnost | 10,32 % |
| Trajanje | 2008-2011 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Finanzamt Gotha |
| Reuterstraße 2A |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

11.2.2009

Št. pomoči

N 538/08

Država članica

Nemčija

Regija

Thüringen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

ersol Thin Film GmbH

Pravna podlaga

Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350)

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

—

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 39,72 mio EUR

Intenzivnost

10,32 %

Trajanje

2008-2011

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2A

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 655/08 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Nord LB |
| Pravna podlaga | — |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 10 000 mio EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2008

Št. pomoči

N 655/08

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Nord LB

Pravna podlaga

—

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 10 000 mio EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

22.12.2008-22.6.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/18

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. marca 2009

(2009/C 63/07)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2942 |
| JPY | japonski jen | 128,10 |
| DKK | danska krona | 7,4544 |
| GBP | funt šterling | 0,92650 |
| SEK | švedska krona | 11,0265 |
| CHF | švicarski frank | 1,5327 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,8315 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,513 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 299,68 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7075 |
| PLN | poljski zlot | 4,4900 |
| RON | romunski leu | 4,2968 |
| TRY | turška lira | 2,2111 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9624 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6495 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0327 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4410 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9839 |
| KRW | južnokorejski won | 1 835,14 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,9218 |
| CNY | kitajski juan | 8,8487 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4543 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 530,40 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7562 |
| PHP | filipinski peso | 62,410 |
| RUB | ruski rubelj | 44,7465 |
| THB | tajski bat | 46,365 |
| BRL | brazilski real | 2,9523 |
| MXN | mehiški peso | 18,3950 |
| INR | indijska rupija | 66,5350 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2942

JPY

japonski jen

128,10

DKK

danska krona

7,4544

GBP

funt šterling

0,92650

SEK

švedska krona

11,0265

CHF

švicarski frank

1,5327

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,8315

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,513

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

299,68

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7075

PLN

poljski zlot

4,4900

RON

romunski leu

4,2968

TRY

turška lira

2,2111

AUD

avstralski dolar

1,9624

CAD

kanadski dolar

1,6495

HKD

hongkonški dolar

10,0327

NZD

novozelandski dolar

2,4410

SGD

singapurski dolar

1,9839

KRW

južnokorejski won

1 835,14

ZAR

južnoafriški rand

12,9218

CNY

kitajski juan

8,8487

HRK

hrvaška kuna

7,4543

IDR

indonezijska rupija

15 530,40

MYR

malezijski ringit

4,7562

PHP

filipinski peso

62,410

RUB

ruski rubelj

44,7465

THB

tajski bat

46,365

BRL

brazilski real

2,9523

MXN

mehiški peso

18,3950

INR

indijska rupija

66,5350

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/19

---

Razpisi za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa 2009 „Ljudje“ sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

(2009/C 63/08)

Objavijo se razpisi za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa 2009 „Ljudje“ sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).

Predlogi se predložijo za naslednje razpise. Roki za oddajo in razpisana sredstva so navedeni v razpisih, ki so objavljeni na spletni strani CORDIS.

Posebni program „Ljudje“:

| Naslov razpisa | Identifikacijska oznaka razpisa |
| --- | --- |
| Štipendije znotraj Evrope | FP7-PEOPLE-2009-IEF |
| Mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic | FP7-PEOPLE-2009-IIF |
| Mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope | FP7-PEOPLE-2009-IOF |

Naslov razpisa

Identifikacijska oznaka razpisa

Štipendije znotraj Evrope

FP7-PEOPLE-2009-IEF

Mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic

FP7-PEOPLE-2009-IIF

Mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope

FP7-PEOPLE-2009-IOF

Ti razpisi za zbiranje predlogov se nanašajo na delovni program 2009, sprejet s Sklepom Komisije C(2008) 4483 z dne 22. avgusta 2008.

Podrobnejše informacije o razpisih in delovnih programih ter navodila za vlagatelje glede oddaje predlogov so na voljo na spletni strani CORDIS: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/20

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2009/C 63/09)

Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“), ki povzroča znatno škodo industriji Skupnosti.

1.   Pritožba

Pritožbo je 2. februarja 2009 vložila družba Smiths Detection Group Limited („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 80 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov za preglede tovora v Skupnosti.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, so sistemi za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo alfa, beta ali gama žarkov, uvrščeni pod oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00, ter motorna vozila, opremljena s takšnimi sistemi, uvrščena pod oznako ex 8705 90 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“). Te oznake KN so zgolj informativne.

3.   Trditev o dampingu

Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je pritožnik določil normalno vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko na podlagi cene in konstruirane normalne vrednosti v državi s tržnim gospodarstvom, ki je navedena v točki 5.1(c). Trditev o dampingu temelji na primerjavi tako izračunane normalne vrednosti z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

Na podlagi tega je izračunana stopnja dampinga znatna.

4.   Trditev o škodi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske v smislu tržnega deleža skupno povečal.

Trdi se, da so količina in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim negativno vplivale na tržni delež, prodane količine in raven cen industrije Skupnosti, kar bistveno škodi celotnemu poslovanju, zlasti pa dobičkonosnosti industrije Skupnosti.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

5.1   Postopek za ugotavljanje dampinga in škode

V okviru preiskave bo ugotovljeno, ali gre pri zadevnem izdelku s poreklom iz Ljudske republike Kitajske za damping in ali je ta povzročil škodo.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti, drugim znanim proizvajalcem v Skupnosti, izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, znanim uvoznikom/uporabnikom in organom zadevne države izvoznice.

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a)(ii).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge za zaslišanje. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(a)(iii).

(c)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe so za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom predvidene Združene države Amerike. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku iz točke 6(b) predložijo pripombe o ustreznosti te države.

(d)   Zahtevek za tržnogospodarsko ali individualno obravnavo

Za izvoznike/proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski, ki trdijo, da delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in predložijo o tem zadostne dokaze, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Izvozniki/proizvajalci, ki nameravajo predložiti ustrezno utemeljene zahtevke, morajo to storiti v roku iz točke 6(c). Komisija bo poslala obrazce zahtevkov vsem izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, navedenim v pritožbi, ter organom Ljudske republike Kitajske. Vložnik lahko uporabi obrazec zahtevka tudi za zahtevek za individualno obravnavo, tj. da izpolnjuje merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

5.2   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in če se trditve o dampingu in škodi, ki naj bi jo povzročil, izkažejo za utemeljene, bo sprejeta odločitev o tem, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen lahko Komisija pošlje vprašalnike znani industriji Skupnosti, uvoznikom, njihovim predstavniškim združenjem ter predstavniškim organizacijam uporabnikov in potrošnikov. Takšne stranke in tudi tiste, ki Komisiji niso znane, se, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, lahko javijo Komisiji in ji predložijo informacije v splošnih rokih iz točke 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko v roku iz točke 6(a)(iii) zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo razloge zanj. Opozoriti je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21 osnovne uredbe, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik ali druge obrazce zahtevka

Vse zainteresirane stranke morajo zahtevati vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov čim prej, najpozneje pa v 10 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Združenih držav Amerike, ki so, kot je navedeno v točki 5.1(d), predvidene kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(c)   Posebni rok za predložitev zahtevkov za odobritev statusa tržnega gospodarstva in/ali za individualno obravnavo

Ustrezno utemeljeni zahtevki za odobritev statusa družbe v tržnem gospodarstvu (kot je omenjeno v točki 5.1(d)) in/ali za individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe morajo prispeti na Komisijo v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (2) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Telefaks +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Telefaks +32 22956505

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najkasneje v devetih mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 (3) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane stranke, ki menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

(2)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 18.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/23

---

Obvestilo ministra za gospodarstvo Kraljevine Nizozemske na podlagi člena 3(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(2009/C 63/10)

Minister za gospodarstvo sporoča, da je prejel vlogo za pridobitev dovoljenja za ogljikovodike za območja provinc Flevoland, Friesland in Overijssel, kjer točki B-C sovpadata z mejami dovoljenja za Gorredijk, točke C-D-E-F-G sovpadajo z mejami dovoljenja za Steenwijk ter točke G-H-I sovpadajo z mejami dovoljenja za Schoonebeek.

Koordinate območja, na katero se nanaša vloga, so naslednje:

| X | Y | |
| --- | --- | --- |
| 169310,00 | 540380,00 | A |
| 172746,50 | 545447,70 | B |
| 191011,06 | 542944,63 | C |
| 191014,60 | 536077,60 | D |
| 194993,70 | 536115,50 | E |
| 195000,90 | 535125,60 | F |
| 197154,31 | 535082,00 | G |
| 196904,99 | 521474,81 | H |
| 204982,97 | 512000,00 | I |
| 185485,00 | 512000,00 | J |
| 185485,00 | 513404,00 | K |
| 173675,00 | 513404,00 | L |
| 168787,74 | 519217,28 | M |
| 168859,85 | 530854,87 | N |
| 173400,00 | 538260,00 | O |
| 177000,00 | 538700,00 | P |
| 176816,91 | 539788,00 | Q |
| 173200,00 | 539600,00 | R |
| 172400,00 | 541400,00 | S |
| 170500,00 | 540400,00 | T |

X

Y

169310,00

540380,00

A

172746,50

545447,70

B

191011,06

542944,63

C

191014,60

536077,60

D

194993,70

536115,50

E

195000,90

535125,60

F

197154,31

535082,00

G

196904,99

521474,81

H

204982,97

512000,00

I

185485,00

512000,00

J

185485,00

513404,00

K

173675,00

513404,00

L

168787,74

519217,28

M

168859,85

530854,87

N

173400,00

538260,00

O

177000,00

538700,00

P

176816,91

539788,00

Q

173200,00

539600,00

R

172400,00

541400,00

S

170500,00

540400,00

T

Koordinate so izražene v skladu z nacionalnim sistemom triangulacije.

Površina območja, na katero se nanaša vloga, je 818,6 km2.

Minister za gospodarstvo vabi v skladu z navedeno direktivo in 15. členom Zakona o rudarstvu (Uradni list Kraljevine Nizozemske 2002, št. 542) vse zainteresirane, da oddajo konkurenčne vloge za pridobitev dovoljenja za pridobivanje ogljikovodikov v navedenem območju.

Za izdajo dovoljenj je pristojen minister za gospodarstvo. Merila, pogoji in zahteve iz člena 5(1) in (2) ter člena 6(2) navedene direktive so določeni v Zakonu o rudarstvu (Uradni list Kraljevine Nizozemske 2002, št. 542).

Vloge se lahko oddajo v 13 tednih po objavi tega razpisa v Uradnem listu Evropske unije in morajo biti naslovljene na:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Vloge, ki bodo prispele na navedeni naslov po tem datumu, ne bodo upoštevane.

Odločitev o vlogah bo sprejeta najpozneje v dvanajstih mesecih po izteku tega roka.

Dodatne informacije so na voljo na telefonski številki: +31 703797382 (kontaktna oseba: P.C. de Regt).

---