# Uradni list C 62/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 62 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5217. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 62

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5217. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 062/01 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2008–2011 | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 062/01

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2008–2011

1

2009/C 062/02

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2008–2011

6

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 062/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 062/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2009/C 062/05 | Sklepov Sveta z dne 27. novembra 2008 o usklajeni strategiji dela in praktičnih ukrepih proti kibernetski kriminaliteti | 16 |
| | Komisija |
| 2009/C 062/06 | Menjalni tečaji eura | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2009/C 062/05

Sklepov Sveta z dne 27. novembra 2008 o usklajeni strategiji dela in praktičnih ukrepih proti kibernetski kriminaliteti

16

Komisija

2009/C 062/06

Menjalni tečaji eura

19

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 062/07 | Obvestilo glede preferencialnih sporazumov za diagonalno kumulacijo porekla med Skupnostjo, zahodnim Balkanom in Turčijo | 20 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 062/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 22 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 062/09 | Obvestilo o prošnji na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka – Prošnja naročnika | 23 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2009/C 062/07

Obvestilo glede preferencialnih sporazumov za diagonalno kumulacijo porekla med Skupnostjo, zahodnim Balkanom in Turčijo

20

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 062/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

22

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 062/09

Obvestilo o prošnji na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka – Prošnja naročnika

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/1

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Bolgarije za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 62/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni program Bolgarije za konvergenco, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni program Bolgarije za konvergenco, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2011 (2).

| (2) | Gospodarska rast v Bolgariji je bila hitra in je v preteklih letih povprečno presegla 6 %, kar so spremljala vse večja makroekonomska neravnovesja, kot so visoki zunanji primanjkljaji in inflacija. V okviru valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, saj so bila zaznana večja tveganja v državi in nepretrgane apreciacije realnega efektivnega menjalnega tečaja. Neugodni učinki upada svetovnega gospodarstva in finančna kriza so vse bolj opazni, zato se bo rast BDP močno upočasnila in ostala daleč pod potencialno rastjo v obdobju 2009–2010 in tako pritiskala na davčne prihodke. Zato se Bolgarija sooča s težkim izzivom, kako ohraniti rast v neizprosni in dolgi svetovni gospodarski krizi in se hkrati spopasti z obstoječimi makroekonomskimi neravnovesji z vzdrževanjem stroge fiskalne in dohodkovne politike. Zaradi vsega tega politika tega programa predvideva ukrepe, katerih cilj je okrepitev odpornosti gospodarstva. Kljub izhodiščnemu položaju nizkega deleža javnega dolga glede na BDP in velikih proračunskih presežkov sta visoka inflacija in velik primanjkljaj tekočega računa preprečila vladi, da bi sprejela sveženj ukrepov za fiskalno spodbudo in tako povečala domače povpraševanje. Dolgoročno se država sooča s potrebo po izboljšanju kakovosti javnih financ, pri čemer se sooča s staranjem prebivalstva in vse slabšimi demografskimi razmerami. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarska rast v Bolgariji je bila hitra in je v preteklih letih povprečno presegla 6 %, kar so spremljala vse večja makroekonomska neravnovesja, kot so visoki zunanji primanjkljaji in inflacija. V okviru valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, saj so bila zaznana večja tveganja v državi in nepretrgane apreciacije realnega efektivnega menjalnega tečaja. Neugodni učinki upada svetovnega gospodarstva in finančna kriza so vse bolj opazni, zato se bo rast BDP močno upočasnila in ostala daleč pod potencialno rastjo v obdobju 2009–2010 in tako pritiskala na davčne prihodke. Zato se Bolgarija sooča s težkim izzivom, kako ohraniti rast v neizprosni in dolgi svetovni gospodarski krizi in se hkrati spopasti z obstoječimi makroekonomskimi neravnovesji z vzdrževanjem stroge fiskalne in dohodkovne politike. Zaradi vsega tega politika tega programa predvideva ukrepe, katerih cilj je okrepitev odpornosti gospodarstva. Kljub izhodiščnemu položaju nizkega deleža javnega dolga glede na BDP in velikih proračunskih presežkov sta visoka inflacija in velik primanjkljaj tekočega računa preprečila vladi, da bi sprejela sveženj ukrepov za fiskalno spodbudo in tako povečala domače povpraševanje. Dolgoročno se država sooča s potrebo po izboljšanju kakovosti javnih financ, pri čemer se sooča s staranjem prebivalstva in vse slabšimi demografskimi razmerami.

| (3) | Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP padla s 6,5 % v letu 2008 na 4,7 % v letu 2009, preden bo dosegla povprečno stopnjo 5,5 % v preostalem programskem obdobju. Če ocenjujemo na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti za leto 2009 in po njem. V tem se odražata močno domače povpraševanje, zlasti rast investicij, in pospešena rast realnega izvoza skozi celotno programsko obdobje, kar ni v skladu z upočasnitvijo prilivov tujih neposrednih naložb in svetovne trgovinske dejavnosti. Toda zaradi veliko večje rasti uvoza, ki je bila glede na domače povpraševanje predvidena v programu, se zunanji primanjkljaj lahko le postopoma zmanjša v obdobju 2009–2011. Na podlagi predpostavke o manjši upočasnitvi se v programu napoveduje, da bo inflacija leta 2009 visoka, kar nakazuje omejeno napredovanje v smeri nominalne konvergence. Obeti za inflacijo za obdobje 2010–2011 se zdijo realni. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP padla s 6,5 % v letu 2008 na 4,7 % v letu 2009, preden bo dosegla povprečno stopnjo 5,5 % v preostalem programskem obdobju. Če ocenjujemo na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti za leto 2009 in po njem. V tem se odražata močno domače povpraševanje, zlasti rast investicij, in pospešena rast realnega izvoza skozi celotno programsko obdobje, kar ni v skladu z upočasnitvijo prilivov tujih neposrednih naložb in svetovne trgovinske dejavnosti. Toda zaradi veliko večje rasti uvoza, ki je bila glede na domače povpraševanje predvidena v programu, se zunanji primanjkljaj lahko le postopoma zmanjša v obdobju 2009–2011. Na podlagi predpostavke o manjši upočasnitvi se v programu napoveduje, da bo inflacija leta 2009 visoka, kar nakazuje omejeno napredovanje v smeri nominalne konvergence. Obeti za inflacijo za obdobje 2010–2011 se zdijo realni.

| (4) | Za leto 2008 je javnofinančni presežek ocenjen na 3 % BDP v najnovejši posodobljeni različici programa, kar je v skladu s prvotnim ciljem. Proračunski rezultat je odraz boljšega izhodiščnega položaja (po popravku za nepredviden enkratni ukrep odpisa dolga leta 2007, ki je znašal 3,5 % BDP). Kljub opazni rasti uvoza in visoki inflaciji leta 2008 je bil dohodek iz posrednih davkov za 1,5 % BDP nižji od sprva napovedanega. Po uvedbi 10-odstotne enotne davčne stopnje za osebni dohodek so bili v posodobljeni različici iz decembra 2007 neposredni davčni prihodki za 0,5 % BDP nižji od predvidenih. Na strani odhodkov ni bilo toliko discipline, saj je bila sprejeta dodatna poraba za socialo in infrastrukturo v višini okrog 1,75 % BDP. Kljub temu je bil delež odhodkov glede na BDP po zaslugi nominalne rasti BDP, ki je bila višja od pričakovane, nižji, kot je predvideval predhodni program. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je javnofinančni presežek ocenjen na 3 % BDP v najnovejši posodobljeni različici programa, kar je v skladu s prvotnim ciljem. Proračunski rezultat je odraz boljšega izhodiščnega položaja (po popravku za nepredviden enkratni ukrep odpisa dolga leta 2007, ki je znašal 3,5 % BDP). Kljub opazni rasti uvoza in visoki inflaciji leta 2008 je bil dohodek iz posrednih davkov za 1,5 % BDP nižji od sprva napovedanega. Po uvedbi 10-odstotne enotne davčne stopnje za osebni dohodek so bili v posodobljeni različici iz decembra 2007 neposredni davčni prihodki za 0,5 % BDP nižji od predvidenih. Na strani odhodkov ni bilo toliko discipline, saj je bila sprejeta dodatna poraba za socialo in infrastrukturo v višini okrog 1,75 % BDP. Kljub temu je bil delež odhodkov glede na BDP po zaslugi nominalne rasti BDP, ki je bila višja od pričakovane, nižji, kot je predvideval predhodni program.

| (5) | Cilj zakona o proračunu za leto 2009 je javnofinančni presežek v višini 3 % BDP. Zakon vključuje nekaj diskrecijskih ukrepov, ki bodo na splošno nevtralno vplivali na proračun. Na strani prihodkov bo učinek zmanjšanja stopnje prispevkov v javni pokojninski sklad za 4 % izravnalo povečanje prispevkov za zdravstveno varstvo za 2 % in pragov povprečnega obveznega minimalnega zajamčenega dohodka za 26,5 % v nominalnem smislu. Na strani odhodkov je predvidena rast primarnih odhodkov, predvsem zaradi višjih socialnih prispevkov in nadomestil za zaposlene. Pokojnine se bodo v dveh korakih od 1. aprila in 1. julija povečale za skoraj 20 %. Predvideno je, da se bo masa plač v javnem sektorju povečala za 10 %. Da se uresničijo proračunski cilji, je bil znova uveden predpis, ki omejuje izplačevanje odhodkov brez plačil obresti (razen transferjev za socialno varnost) na 90 % razporejenega proračuna, če so proračunski prihodki manjši od načrtovanih. Zakon o proračunu za leto 2009 predvideva še nižje izplačevanje, če bodo rezultati za konsolidirane javnofinančne prihodke pod pričakovanji in bodo padli na stopnjo, ki ima lahko za posledico negativno proračunsko stanje. |
| --- | --- |

(5)

Cilj zakona o proračunu za leto 2009 je javnofinančni presežek v višini 3 % BDP. Zakon vključuje nekaj diskrecijskih ukrepov, ki bodo na splošno nevtralno vplivali na proračun. Na strani prihodkov bo učinek zmanjšanja stopnje prispevkov v javni pokojninski sklad za 4 % izravnalo povečanje prispevkov za zdravstveno varstvo za 2 % in pragov povprečnega obveznega minimalnega zajamčenega dohodka za 26,5 % v nominalnem smislu. Na strani odhodkov je predvidena rast primarnih odhodkov, predvsem zaradi višjih socialnih prispevkov in nadomestil za zaposlene. Pokojnine se bodo v dveh korakih od 1. aprila in 1. julija povečale za skoraj 20 %. Predvideno je, da se bo masa plač v javnem sektorju povečala za 10 %. Da se uresničijo proračunski cilji, je bil znova uveden predpis, ki omejuje izplačevanje odhodkov brez plačil obresti (razen transferjev za socialno varnost) na 90 % razporejenega proračuna, če so proračunski prihodki manjši od načrtovanih. Zakon o proračunu za leto 2009 predvideva še nižje izplačevanje, če bodo rezultati za konsolidirane javnofinančne prihodke pod pričakovanji in bodo padli na stopnjo, ki ima lahko za posledico negativno proračunsko stanje.

| (6) | V programu opisana proračunska strategija napoveduje srednjeročni cilj presežka v višini 1,5 % BDP, ki bi ga morali vzdrževati v celotnem programskem obdobju. Sedanja posodobljena različica predvideva, da bo javnofinančni saldo še naprej v presežku 3 % BDP in da bo ostal primarni saldo nespremenjen s presežkom skoraj 4 % BDP do leta 2011. V smislu strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi proračunski saldo po napovedih v programskem obdobju ostal v presežku približno 3,5 % BDP. Predvideno je povečanje negativne proizvodne vrzeli, s tem povezana srednjeročna usmeritev proračunske politike pa se na splošno zdi nevtralna. |
| --- | --- |

(6)

V programu opisana proračunska strategija napoveduje srednjeročni cilj presežka v višini 1,5 % BDP, ki bi ga morali vzdrževati v celotnem programskem obdobju. Sedanja posodobljena različica predvideva, da bo javnofinančni saldo še naprej v presežku 3 % BDP in da bo ostal primarni saldo nespremenjen s presežkom skoraj 4 % BDP do leta 2011. V smislu strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) naj bi proračunski saldo po napovedih v programskem obdobju ostal v presežku približno 3,5 % BDP. Predvideno je povečanje negativne proizvodne vrzeli, s tem povezana srednjeročna usmeritev proračunske politike pa se na splošno zdi nevtralna.

| (7) | Proračunski rezultati programa se lahko poslabšajo zaradi večjih negativnih tveganj. Največje tveganje izhaja iz makroekonomskega scenarija v programu, ki temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leti 2009 in 2010. Na strani prihodkov so tveganja za javne finance v obdobju 2009–2010 večja kot v preteklih letih in so povezana z večjim zmanjšanjem in uravnoteženjem gospodarske rasti v smeri sestave rasti z manj prihodki. Glede na pričakovani upad gospodarstva in pritiske za povečanje odhodkov za spodbujanje povpraševanja se nadzor nad rastjo odhodkov s predpisom, ki ureja izvajanje 90 % proračuna, lahko v letu 2009 izkaže za težko izvedljivega. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati programa se lahko poslabšajo zaradi večjih negativnih tveganj. Največje tveganje izhaja iz makroekonomskega scenarija v programu, ki temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leti 2009 in 2010. Na strani prihodkov so tveganja za javne finance v obdobju 2009–2010 večja kot v preteklih letih in so povezana z večjim zmanjšanjem in uravnoteženjem gospodarske rasti v smeri sestave rasti z manj prihodki. Glede na pričakovani upad gospodarstva in pritiske za povečanje odhodkov za spodbujanje povpraševanja se nadzor nad rastjo odhodkov s predpisom, ki ureja izvajanje 90 % proračuna, lahko v letu 2009 izkaže za težko izvedljivega.

| (8) | Zaradi pomanjkanja dolgoročnih napovedi odhodkov zaradi staranja prebivalstva, ki temeljijo na skupnih makroekonomskih predpostavkah, ki jih postavlja EPC/Komisija, ni mogoče oceniti učinka staranja prebivalstva v Bolgariji na primerljivi in trdni podlagi, kot se trenutno ocenjuje za 25 držav članic, ki so pristopile pred njo. Proračunski položaj v letu 2008, ki ga odlikuje velik strukturni presežek, znatno prispeva k zmanjšanju dolga, preden se upošteva dolgoročni vpliv staranja na proračun. Vzdrževanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržljivost javnih financ, ki so trenutno na nizki ravni. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi pomanjkanja dolgoročnih napovedi odhodkov zaradi staranja prebivalstva, ki temeljijo na skupnih makroekonomskih predpostavkah, ki jih postavlja EPC/Komisija, ni mogoče oceniti učinka staranja prebivalstva v Bolgariji na primerljivi in trdni podlagi, kot se trenutno ocenjuje za 25 držav članic, ki so pristopile pred njo. Proračunski položaj v letu 2008, ki ga odlikuje velik strukturni presežek, znatno prispeva k zmanjšanju dolga, preden se upošteva dolgoročni vpliv staranja na proračun. Vzdrževanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržljivost javnih financ, ki so trenutno na nizki ravni.

| (9) | Proračunski okvir Bolgarije je doslej pokazal zelo dobre rezultate, saj je izpolnil proračunske cilje, čeprav v razmerah nagle gospodarske rasti. Nedavno se je še izboljšal z racionalizacijo proračunskega postopka, stopnjevanjem zahtev glede poročanja in uvedbo celovitejše makroekonomske analize in ocene fiskalnih tveganj v proračunskih dokumentih. Vendar je ta okvir zavezujoč samo prvo leto triletnega načrtovanja proračuna in daje določeno diskrecijsko kupno moč državi, kar ogroža fiskalno preglednost in odgovornost. Kljub tem šibkim točkam program ne predvideva večjih sprememb proračunskega okvira, razen nadaljnjega napredka pri oblikovanju proračuna glede na rezultate. Cilj zakona o proračunu je s ponovno uvedbo predpisa, ki ureja izvajanje 90 % proračuna, leta 2009 izpolniti proračunski cilj, tako da omeji rast javnofinančnih odhodkov. Toda v zakonu ni jasno predvideno izvajanje tega predpisa, kar lahko pusti nekaj prostora za diskrecijsko izvajanje. |
| --- | --- |

(9)

Proračunski okvir Bolgarije je doslej pokazal zelo dobre rezultate, saj je izpolnil proračunske cilje, čeprav v razmerah nagle gospodarske rasti. Nedavno se je še izboljšal z racionalizacijo proračunskega postopka, stopnjevanjem zahtev glede poročanja in uvedbo celovitejše makroekonomske analize in ocene fiskalnih tveganj v proračunskih dokumentih. Vendar je ta okvir zavezujoč samo prvo leto triletnega načrtovanja proračuna in daje določeno diskrecijsko kupno moč državi, kar ogroža fiskalno preglednost in odgovornost. Kljub tem šibkim točkam program ne predvideva večjih sprememb proračunskega okvira, razen nadaljnjega napredka pri oblikovanju proračuna glede na rezultate. Cilj zakona o proračunu je s ponovno uvedbo predpisa, ki ureja izvajanje 90 % proračuna, leta 2009 izpolniti proračunski cilj, tako da omeji rast javnofinančnih odhodkov. Toda v zakonu ni jasno predvideno izvajanje tega predpisa, kar lahko pusti nekaj prostora za diskrecijsko izvajanje.

| (10) | Bolgarska vlada ni sprejela nobenega posebnega svežnja ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja. Vendar je z namenom, da se poveča zaupanje v bančni sistem, dvignila zajamčene vloge na 100 000 BGN in povečala kapital državne bolgarske razvojne banke, da bi olajšala financiranje MSP. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarska vlada ni sprejela nobenega posebnega svežnja ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja. Vendar je z namenom, da se poveča zaupanje v bančni sistem, dvignila zajamčene vloge na 100 000 BGN in povečala kapital državne bolgarske razvojne banke, da bi olajšala financiranje MSP.

| (11) | Glede na gospodarska neravnovesja je fiskalna politika usmerjena k vzdrževanju zaupanja investitorjev in ohranjanju makroekonomske stabilnosti. Bolgarska vlada zato v odgovor na gospodarsko krizo ni sprejela kratkoročnega spodbujevalnega svežnja, kar je v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet. V zvezi z načrtom srednjeročne reforme in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta 28. januarja 2009 predlagala Komisija, program predvideva strukturne ukrepe, katerih cilj je krepitev prožnosti gospodarstva, na primer ukrepe za ohranjanje zaposlenosti, povečanje sposobnosti podjetij, da se prilagodijo kriznim razmeram, izboljšanje delovanja trga, po potrebi zagotavljanje pomoči v obliki kapitala za komercialne banke, spodbujanje posojil MSP, spodbujanje izvoza in izboljšanje koriščenja skladov EU. Ti ukrepi predstavljajo pravočasen in ustrezen odziv na glavne cilje politik v smislu kratkoročnih obetov. Posodobljena različica vključuje tudi vrsto drugih ukrepov strukturne reforme, ki so del dolgoročnejše strategije za izboljšanje kakovosti in vzdržnosti javnih financ, kot so reforma pokojninskega sistema, izvajanje nadaljnjih korakov v okviru strategije izobraževalne reforme, tudi z nadaljnjo optimizacijo šolske mreže in krepitvijo sistema proračuna, ki je namenjen šolam, ter izvajanjem nedavno sprejete strategije zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(11)

Glede na gospodarska neravnovesja je fiskalna politika usmerjena k vzdrževanju zaupanja investitorjev in ohranjanju makroekonomske stabilnosti. Bolgarska vlada zato v odgovor na gospodarsko krizo ni sprejela kratkoročnega spodbujevalnega svežnja, kar je v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet. V zvezi z načrtom srednjeročne reforme in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta 28. januarja 2009 predlagala Komisija, program predvideva strukturne ukrepe, katerih cilj je krepitev prožnosti gospodarstva, na primer ukrepe za ohranjanje zaposlenosti, povečanje sposobnosti podjetij, da se prilagodijo kriznim razmeram, izboljšanje delovanja trga, po potrebi zagotavljanje pomoči v obliki kapitala za komercialne banke, spodbujanje posojil MSP, spodbujanje izvoza in izboljšanje koriščenja skladov EU. Ti ukrepi predstavljajo pravočasen in ustrezen odziv na glavne cilje politik v smislu kratkoročnih obetov. Posodobljena različica vključuje tudi vrsto drugih ukrepov strukturne reforme, ki so del dolgoročnejše strategije za izboljšanje kakovosti in vzdržnosti javnih financ, kot so reforma pokojninskega sistema, izvajanje nadaljnjih korakov v okviru strategije izobraževalne reforme, tudi z nadaljnjo optimizacijo šolske mreže in krepitvijo sistema proračuna, ki je namenjen šolam, ter izvajanjem nedavno sprejete strategije zdravstvenega varstva.

| (12) | Program konsolidacije bolgarske vlade bi pomagal obvladovati velika zunanja in notranja gospodarska neravnovesja. Natančneje, program predvideva strukturno konsolidacijo v višini 1 % BDP v obdobju 2008–2011. Splošna fiskalna naravnanost, merjena s spremembo strukturnega salda, je restriktivna leta 2009 in ostaja na splošno nevtralna v obdobju 2010–2011. Cilj programa, da se ohrani ciklično prilagojeni presežek v višini 1,5 % BDP, bi dosegali v celotnem programskem obdobju. |
| --- | --- |

(12)

Program konsolidacije bolgarske vlade bi pomagal obvladovati velika zunanja in notranja gospodarska neravnovesja. Natančneje, program predvideva strukturno konsolidacijo v višini 1 % BDP v obdobju 2008–2011. Splošna fiskalna naravnanost, merjena s spremembo strukturnega salda, je restriktivna leta 2009 in ostaja na splošno nevtralna v obdobju 2010–2011. Cilj programa, da se ohrani ciklično prilagojeni presežek v višini 1,5 % BDP, bi dosegali v celotnem programskem obdobju.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekaj vrzeli v neobveznih podatkih (4). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekaj vrzeli v neobveznih podatkih (4).

Splošni sklep je, da je cilj programa ohraniti trden proračunski položaj skozi celotno obdobje, kar nakazujejo načrtovani veliki javnofinančni presežki. Cilj strukturnih ukrepov, predvidenih v odgovor na gospodarsko recesijo, je okrepiti potencial gospodarske rasti; ukrepi so v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Zaradi tveganj poslabšanja, ki izhajajo iz negotovosti glede trenutnih gospodarskih razmer in njihovega vpliva na prihodke, naj bi se v skladu s proračunsko naravnanostjo srednjeročni cilj 1,5 % BDP presežka dosegel skozi celotno programsko obdobje. Bolgarija se sooča z izzivom, kako ohraniti vzdržno rast v neizprosni in dolgotrajni svetovni gospodarski recesiji. Poleg tega bi morala država izvajati trdne politike za odpravo velikega zunanjega primanjkljaja, med drugim vzdrževati strogo proračunsko politiko in omejevati rast plač v javnem sektorju. Obenem se država sooča s potrebo po izboljšanju kakovosti javne porabe z izboljšanjem upravne usposobljenosti in pospeševanjem strukturnih reform.

Glede na zgornjo oceno ter glede na potrebo po zagotovitvi trajnostne konvergence naj Bolgarija:

| (i) | še naprej izvaja stroge proračunske politike in vzdržuje dobro fiskalno stanje z omejevanjem rasti izdatkov z namenom, da pomaga zadržati obstoječa zunanja neravnovesja ter nevtralizirati morebitne primanjkljaje v prihodkih; |
| --- | --- |

(i)

še naprej izvaja stroge proračunske politike in vzdržuje dobro fiskalno stanje z omejevanjem rasti izdatkov z namenom, da pomaga zadržati obstoječa zunanja neravnovesja ter nevtralizirati morebitne primanjkljaje v prihodkih;

| (ii) | omeji rast plač v javnem sektorju z namenom, da prispeva k splošni umiritvi rasti plač in izboljša konkurenčnost; |
| --- | --- |

(ii)

omeji rast plač v javnem sektorju z namenom, da prispeva k splošni umiritvi rasti plač in izboljša konkurenčnost;

| (iii) | okrepi učinkovitost javne porabe, zlasti s polno uveljavitvijo sistema načrtovanja proračuna, okrepljeno upravno usposobljenostjo in z reformami na področju trgov delovne sile in proizvodov, izobraževanja in zdravstva, da se poveča produktivnost. |
| --- | --- |

(iii)

okrepi učinkovitost javne porabe, zlasti s polno uveljavitvijo sistema načrtovanja proračuna, okrepljeno upravno usposobljenostjo in z reformami na področju trgov delovne sile in proizvodov, izobraževanja in zdravstva, da se poveča produktivnost.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM jan. 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP dec. 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP dec. 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM jan. 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (% BDP) | KP dec. 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) (9) | KP dec. 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM jan. 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | ni podatkov |
| Vir:

  Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM jan. 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

ni podatkov

KP dec. 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

KP dec. 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM jan. 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

ni podatkov

KP dec. 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM jan. 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

ni podatkov

KP dec. 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP dec. 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM jan. 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

ni podatkov

KP dec. 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP dec. 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM jan. 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

ni podatkov

KP dec. 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(% BDP)

KP dec. 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM jan. 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

ni podatkov

KP dec. 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM jan. 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

ni podatkov

KP dec. 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM jan. 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

ni podatkov

KP dec. 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

ni podatkov

KP dec. 2007

2,8

3,1

3,3

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

KP dec. 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

ni podatkov

KP dec. 2007

2,9

3,1

3,3

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP) (9)

KP dec. 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM jan. 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

ni podatkov

KP dec. 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

ni podatkov

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  23. decembra 2008 so bolgarske oblasti predložile dodatek k programu, ki opisuje ukrepe, sprejete zaradi gospodarske recesije. V dodatku ni bistvenih sprememb fiskalne in strukturne politike v primerjavi s tistimi v konvergenčnem programu in proračunske napovedi so ostale nespremenjene.

(3)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so bile od tedaj na voljo.

(4)  Zlasti niso na voljo nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % oziroma 6,0 % v obdobju 2007–2010.

(7)  Razlika v postavki neto zadolženosti v letu 2007 v sedanjem posodobljenem programu in vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 odraža odstopanje v trgovinski bilanci.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih. V skladu z vmesnimi napovedmi služb Komisije iz januarja 2009 najnovejša prilagoditev ne predvideva enkratnih in drugih začasnih ukrepov za programsko obdobje; enkratni ukrepi znašajo 3,3 % BDP (odhodkovna stran) leta 2007.

(9)  Različne projekcije razmerja med javnim dolgom in BDP v programu v primerjavi z vmesnimi napovedmi služb Komisije iz januarja 2009 so skoraj v celoti posledica predvidene večje akumulacije finančnih sredstev, česar službe Komisije ne upoštevajo pri scenariju nespremenjene politike.

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/6

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Češke za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 62/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Češke za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. Svet ugotavlja, da se zdita program, predložen novembra 2008, in dodatek, poslan decembra 2008, preveč optimistična glede na neugoden makroekonomski trend. Ugotavlja tudi, da je bil 16. februarja 2009 najavljen drugi sveženj spodbujevalnih ukrepov, ki ni zajet v tej oceni. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Češke za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. Svet ugotavlja, da se zdita program, predložen novembra 2008, in dodatek, poslan decembra 2008, preveč optimistična glede na neugoden makroekonomski trend. Ugotavlja tudi, da je bil 16. februarja 2009 najavljen drugi sveženj spodbujevalnih ukrepov, ki ni zajet v tej oceni.

| (2) | Po treh letih hitre rasti se je rast češkega gospodarstva leta 2008 umirila, leta 2009 pa naj bi se še dodatno upočasnila. Upadanje zunanjega povpraševanja zaradi svetovne finančne in gospodarske krize bo bistveno oviralo rast izvoza v zelo odprtem češkem gospodarstvu. Poleg tega domače povpraševanje, zlasti naložbeno, slabi zaradi zmanjšanja neposrednih tujih naložb, zaostrenih kreditnih pogojev ter zmanjšanja poslovnega in potrošniškega zaupanja. Vlada se je na upočasnitev rasti odzvala z uvedbo svežnja fiskalnih spodbud v proračunu za leto 2009, vključno z vrsto ukrepov na področju prihodkov in odhodkov. Ti ukrepi so namenjeni spodbujanju domačega povpraševanja in podpiranju podjetij med recesijo. Od leta 2010 naj bi gospodarstvo počasi okrevalo v skladu s pričakovanim izboljšanjem v svetovnem gospodarstvu. Vendar pa se rast verjetno ne bo vrnila na visoko raven, na kateri je bila pred krizo. To lahko negativno vpliva na javne finance, ki jim je v zadnjih letih koristila velika rast prihodkov, vendar kljub razmeroma majhnemu javnofinančnemu primanjkljaju in dolgu zaradi hitro starajočega se prebivalstva še vedno zbujajo skrb zaradi tveganja za njihovo dolgoročno fiskalno vzdržnost. Češka narodna banka je denarno politiko v drugi polovici leta 2008 ublažila z zaporednimi znižanji obrestne mere (s 3,75 % julija 2008 na 2,25 % decembra 2008). Nominalni efektivni menjalni tečaj češke krone se je v letu 2008 rahlo zvišal (za 1,3 %). |
| --- | --- |

(2)

Po treh letih hitre rasti se je rast češkega gospodarstva leta 2008 umirila, leta 2009 pa naj bi se še dodatno upočasnila. Upadanje zunanjega povpraševanja zaradi svetovne finančne in gospodarske krize bo bistveno oviralo rast izvoza v zelo odprtem češkem gospodarstvu. Poleg tega domače povpraševanje, zlasti naložbeno, slabi zaradi zmanjšanja neposrednih tujih naložb, zaostrenih kreditnih pogojev ter zmanjšanja poslovnega in potrošniškega zaupanja. Vlada se je na upočasnitev rasti odzvala z uvedbo svežnja fiskalnih spodbud v proračunu za leto 2009, vključno z vrsto ukrepov na področju prihodkov in odhodkov. Ti ukrepi so namenjeni spodbujanju domačega povpraševanja in podpiranju podjetij med recesijo. Od leta 2010 naj bi gospodarstvo počasi okrevalo v skladu s pričakovanim izboljšanjem v svetovnem gospodarstvu. Vendar pa se rast verjetno ne bo vrnila na visoko raven, na kateri je bila pred krizo. To lahko negativno vpliva na javne finance, ki jim je v zadnjih letih koristila velika rast prihodkov, vendar kljub razmeroma majhnemu javnofinančnemu primanjkljaju in dolgu zaradi hitro starajočega se prebivalstva še vedno zbujajo skrb zaradi tveganja za njihovo dolgoročno fiskalno vzdržnost. Češka narodna banka je denarno politiko v drugi polovici leta 2008 ublažila z zaporednimi znižanji obrestne mere (s 3,75 % julija 2008 na 2,25 % decembra 2008). Nominalni efektivni menjalni tečaj češke krone se je v letu 2008 rahlo zvišal (za 1,3 %).

| (3) | V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo rast realnega BDP s 4,4 % leta 2008 zmanjšala na 3,7 % leta 2009, preden se bo v preostanku programskega obdobja spet povečala na povprečno raven 4,8 %. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2) se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leti 2009 in 2010 ter ugodnih predpostavkah za poznejše obdobje, pri čemer pa je treba upoštevati datum zaključka programa, tj. 1. oktober 2008, in glavna gospodarska dogajanja, ki so mu sledili.
  Predvsem se zaradi hitrega slabšanja gospodarskih obetov za najpomembnejše češke trgovinske partnerje v zadnjih mesecih pričakuje, da se bo izvoz še precej bolj zmanjšal, njegova oživitev pa bo verjetno počasnejša, kot je predvideno v programu. Poleg tega hiter preobrat v gospodarstvu temelji na domnevi, da kriza ne bo vplivala na potencialno rast, kar pa se ne zdi ravno verjetno glede na pričakovano zmanjšanje rasti naložb, predvsem tudi tujih neposrednih naložb. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realne. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo rast realnega BDP s 4,4 % leta 2008 zmanjšala na 3,7 % leta 2009, preden se bo v preostanku programskega obdobja spet povečala na povprečno raven 4,8 %. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2) se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti za leti 2009 in 2010 ter ugodnih predpostavkah za poznejše obdobje, pri čemer pa je treba upoštevati datum zaključka programa, tj. 1. oktober 2008, in glavna gospodarska dogajanja, ki so mu sledili.

Predvsem se zaradi hitrega slabšanja gospodarskih obetov za najpomembnejše češke trgovinske partnerje v zadnjih mesecih pričakuje, da se bo izvoz še precej bolj zmanjšal, njegova oživitev pa bo verjetno počasnejša, kot je predvideno v programu. Poleg tega hiter preobrat v gospodarstvu temelji na domnevi, da kriza ne bo vplivala na potencialno rast, kar pa se ne zdi ravno verjetno glede na pričakovano zmanjšanje rasti naložb, predvsem tudi tujih neposrednih naložb. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realne.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 1,2 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 2,9 % BDP. Rezultat je bil precej boljši od pričakovanega predvsem zaradi boljšega izhodiščnega položaja iz leta 2007 in prejšnjega reformnega svežnja, ki ga je uvedla vlada. Ta položaj se je delno izravnal zaradi neugodnih razmer v letu 2008. Predvsem je bila rast odhodkov v glavnem skladna z načrtom, medtem ko je bila rast prihodkov nekoliko manjša od ciljne vrednosti. Raven pobranega davka na dodano vrednost se je zvišala malo manj od pričakovanj zaradi manjše potrošnje prebivalstva, s čimer se je izravnal učinek dviga nižje stopnje DDV, izvedenega leta 2008, medtem ko so bili neposredni davki skladnejši z vladnimi napovedmi, saj je trg dela ostal stabilen. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 1,2 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 2,9 % BDP. Rezultat je bil precej boljši od pričakovanega predvsem zaradi boljšega izhodiščnega položaja iz leta 2007 in prejšnjega reformnega svežnja, ki ga je uvedla vlada. Ta položaj se je delno izravnal zaradi neugodnih razmer v letu 2008. Predvsem je bila rast odhodkov v glavnem skladna z načrtom, medtem ko je bila rast prihodkov nekoliko manjša od ciljne vrednosti. Raven pobranega davka na dodano vrednost se je zvišala malo manj od pričakovanj zaradi manjše potrošnje prebivalstva, s čimer se je izravnal učinek dviga nižje stopnje DDV, izvedenega leta 2008, medtem ko so bili neposredni davki skladnejši z vladnimi napovedmi, saj je trg dela ostal stabilen.

| (5) | Ciljna vrednost javnofinančnega salda za leto 2009 je –1,6 % BDP v primerjavi z napovedano vrednostjo –2,5 % BDP iz vmesne napovedi služb Komisije. Ocenjeni neto učinek diskrecijskih ukrepov, sprejetih v svežnju fiskalnih spodbud, na proračunski saldo, znaša približno 1 % BDP, pri čemer naj bi približno enako vplivali na prihodke in odhodke. Ti ukrepi izravnavajo prvotno restriktivno naravnanost programa za konvergenco. V skladu z vmesnimi napovedmi služb Komisije to pomeni manjšo povečanje za okoli 0,25 % BDP. Učinek samodejnih stabilizatorjev na slabšanje proračunskega salda se ocenjuje na približno 0,5 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Ciljna vrednost javnofinančnega salda za leto 2009 je –1,6 % BDP v primerjavi z napovedano vrednostjo –2,5 % BDP iz vmesne napovedi služb Komisije. Ocenjeni neto učinek diskrecijskih ukrepov, sprejetih v svežnju fiskalnih spodbud, na proračunski saldo, znaša približno 1 % BDP, pri čemer naj bi približno enako vplivali na prihodke in odhodke. Ti ukrepi izravnavajo prvotno restriktivno naravnanost programa za konvergenco. V skladu z vmesnimi napovedmi služb Komisije to pomeni manjšo povečanje za okoli 0,25 % BDP. Učinek samodejnih stabilizatorjev na slabšanje proračunskega salda se ocenjuje na približno 0,5 % BDP.

| (6) | V programu je predvideno uresničenje srednjeročnega cilja, ciklično prilagojenega strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, do leta 2012 (torej ne v programskem obdobju). Nominalni in strukturni saldo naj bi se po napovedih po letu 2009 izboljšala zaradi prihrankov pri odhodkih, zlasti kar zadeva vmesno potrošnjo in sredstva za zaposlene, ki naj bi se znižali za več kot 0,5 % BDP na leto v obdobju 2009–2011. |
| --- | --- |

(6)

V programu je predvideno uresničenje srednjeročnega cilja, ciklično prilagojenega strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, do leta 2012 (torej ne v programskem obdobju). Nominalni in strukturni saldo naj bi se po napovedih po letu 2009 izboljšala zaradi prihrankov pri odhodkih, zlasti kar zadeva vmesno potrošnjo in sredstva za zaposlene, ki naj bi se znižali za več kot 0,5 % BDP na leto v obdobju 2009–2011.

| (7) | Proračunski rezultati so izpostavljeni negativnim tveganjem. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunski cilji, se zdi izrazito ugoden. Letno zmanjšanje za več kot 0,5 odstotne točke BDP pri vmesni potrošnji in sredstvih za zaposlene bi lahko brez pomembnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti pomenilo tveganje za skupno kakovost javnih storitev. Zdi se, da pri napovedanem zmanjšanju odhodkov za socialna plačila ni upoštevano verjetno povečanje nadomestil za brezposelnost zaradi pričakovanega slabšanja razmer na trgu dela. Poleg tega obstaja možnost, da se znižanje davkov iz svežnja fiskalnih spodbud ne bo izravnalo s prihodnjimi prihranki. Ciljne vrednosti odhodkov v programu temeljijo na zgornjih mejah iz srednjeročnega okvira odhodkov, ki so bile v preteklosti presežene. Tudi prihodki bi bili lahko zaradi upočasnitve rasti nižji od predvidenih, čeprav se predpostavke o prihodkih v programu zdijo previdne. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so izpostavljeni negativnim tveganjem. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunski cilji, se zdi izrazito ugoden. Letno zmanjšanje za več kot 0,5 odstotne točke BDP pri vmesni potrošnji in sredstvih za zaposlene bi lahko brez pomembnih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti pomenilo tveganje za skupno kakovost javnih storitev. Zdi se, da pri napovedanem zmanjšanju odhodkov za socialna plačila ni upoštevano verjetno povečanje nadomestil za brezposelnost zaradi pričakovanega slabšanja razmer na trgu dela. Poleg tega obstaja možnost, da se znižanje davkov iz svežnja fiskalnih spodbud ne bo izravnalo s prihodnjimi prihranki. Ciljne vrednosti odhodkov v programu temeljijo na zgornjih mejah iz srednjeročnega okvira odhodkov, ki so bile v preteklosti presežene. Tudi prihodki bi bili lahko zaradi upočasnitve rasti nižji od predvidenih, čeprav se predpostavke o prihodkih v programu zdijo previdne.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je večji od povprečja EU glede na projekcije iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji; zato se ocenjuje, da je dolgoročna vzdržnost Češke izpostavljena visokemu tveganju. Uvedeni sta bili začetni fazi reform pokojninskega sistema in zdravstvenega varstva, ki bosta zmanjšali izdatke. Vendar pa so na obeh področjih potrebna dodatna prizadevanja ob upoštevanju načel enakosti, dostopnosti in trajnosti. Čeprav se je proračunsko stanje v letu 2008, kot je ocenjeno v programu, izrazito izboljšalo, je razlog za to predvsem boljši izhodiščni položaj v letu 2007, ne pa diskrecijski ukrepi, še vedno pa ga prizadeva učinek staranja prebivalstva. Doseganje srednjeročnih primarnih presežkov in izvajanje nadaljnjih strukturnih ukrepov za omejevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi zmanjšalo tveganje za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je večji od povprečja EU glede na projekcije iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji; zato se ocenjuje, da je dolgoročna vzdržnost Češke izpostavljena visokemu tveganju. Uvedeni sta bili začetni fazi reform pokojninskega sistema in zdravstvenega varstva, ki bosta zmanjšali izdatke. Vendar pa so na obeh področjih potrebna dodatna prizadevanja ob upoštevanju načel enakosti, dostopnosti in trajnosti. Čeprav se je proračunsko stanje v letu 2008, kot je ocenjeno v programu, izrazito izboljšalo, je razlog za to predvsem boljši izhodiščni položaj v letu 2007, ne pa diskrecijski ukrepi, še vedno pa ga prizadeva učinek staranja prebivalstva. Doseganje srednjeročnih primarnih presežkov in izvajanje nadaljnjih strukturnih ukrepov za omejevanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi zmanjšalo tveganje za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Češka je leta 2004 uvedla srednjeročni proračunski okvir, v katerem so določeni letni cilji za državni proračun za tri leta. Cilji temeljijo na nominalnih zgornjih mejah odhodkov in ocenjenih prihodkih, izračunanih na podlagi napovedane rasti BDP. Od uvedbe srednjeročnega proračunskega okvira so bile začetne zgornje meje odhodkov presežene pri rezultatih zaradi povečanja odhodkov na podlagi diskrecije. V letih 2006 in 2007 so doseženi odhodki presegli prvotne zgornje meje v povprečju za 7 %. Češka načrtuje več sprememb za boljše upravljanje proračuna in učinkovitejše pobiranje davkov. Januarja 2009 je bilo uvedeno upravljanje proračuna, usmerjeno v rezultate in cilje. Januarja 2010 se bosta izboljšali integracija in poenostavitev davčnega sistema, posodobljena pa bo tudi upravna podpora, ki bo olajšala delo ministrstva za finance in za katero so bili leta 2008 sproženi javni razpisi. Ti ukrepi bodo pripomogli k boljšemu izvrševanju proračuna, upoštevanje zgornjih mej odhodkov pa bo odvisno od nadaljnje diskrecije. |
| --- | --- |

(9)

Češka je leta 2004 uvedla srednjeročni proračunski okvir, v katerem so določeni letni cilji za državni proračun za tri leta. Cilji temeljijo na nominalnih zgornjih mejah odhodkov in ocenjenih prihodkih, izračunanih na podlagi napovedane rasti BDP. Od uvedbe srednjeročnega proračunskega okvira so bile začetne zgornje meje odhodkov presežene pri rezultatih zaradi povečanja odhodkov na podlagi diskrecije. V letih 2006 in 2007 so doseženi odhodki presegli prvotne zgornje meje v povprečju za 7 %. Češka načrtuje več sprememb za boljše upravljanje proračuna in učinkovitejše pobiranje davkov. Januarja 2009 je bilo uvedeno upravljanje proračuna, usmerjeno v rezultate in cilje. Januarja 2010 se bosta izboljšali integracija in poenostavitev davčnega sistema, posodobljena pa bo tudi upravna podpora, ki bo olajšala delo ministrstva za finance in za katero so bili leta 2008 sproženi javni razpisi. Ti ukrepi bodo pripomogli k boljšemu izvrševanju proračuna, upoštevanje zgornjih mej odhodkov pa bo odvisno od nadaljnje diskrecije.

| (10) | Češka se je na finančno krizo odzvala z več ukrepi, vključno s povečanjem kapitala Češke izvozne banke, Družbe za izvozna jamstva in zavarovanja ter Češko-moravske banke za jamstva in razvoj v skupnem znesku 2 milijard CZK. Okrepitev kapitala teh ustanov bo pomagala izvoznim podjetjem, zlasti MSP. Poleg tega se je kritje v sistemu zajamčenih vlog povečalo na 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Češka se je na finančno krizo odzvala z več ukrepi, vključno s povečanjem kapitala Češke izvozne banke, Družbe za izvozna jamstva in zavarovanja ter Češko-moravske banke za jamstva in razvoj v skupnem znesku 2 milijard CZK. Okrepitev kapitala teh ustanov bo pomagala izvoznim podjetjem, zlasti MSP. Poleg tega se je kritje v sistemu zajamčenih vlog povečalo na 50 000 EUR.

| (11) | Češka je v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, sprejela načrt za oživitev gospodarstva, sestavljen iz spodbujevalnih ukrepov. Ti ukrepi so glede na v glavnem rahlo ekspanzivno fiskalno naravnanost ustrezen odziv na proračunsko stanje na makro ravni, če se upošteva prizadevanje za širšo konsolidacijo glede na tveganja, ki jih za dolgoročno vzdržnost pomeni hitro staranje prebivalstva. Spodbujevalni ukrepi, ki so jih sprejele češke oblasti, lahko veljajo za skladne z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva glede na to, da so pravočasni in ciljno usmerjeni.
  Znižanje prispevkov zaposlenih za socialno zavarovanje za 1,5 odstotne točke, ki ga sicer ni mogoče zlahka ukiniti, bo povečalo razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Ta ukrep bo imel tudi strukturni učinek na trg dela, kar zadeva povečanje ponudbe in izvajanje pritiska na zniževanje bruto plač. Poleg tega bo odločitev o naložbah v gradnjo in posodobitev infrastrukture znotraj Državnega sklada za prometno infrastrukturo verjetno pripomogla k ohranjanju zaposlenosti in ustvarjanju povpraševanja. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili po posameznih državah, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Vlada je glede na slabša gospodarska predvidevanja 16. februarja 2009 najavila drugi sveženj ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Češka je v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, sprejela načrt za oživitev gospodarstva, sestavljen iz spodbujevalnih ukrepov. Ti ukrepi so glede na v glavnem rahlo ekspanzivno fiskalno naravnanost ustrezen odziv na proračunsko stanje na makro ravni, če se upošteva prizadevanje za širšo konsolidacijo glede na tveganja, ki jih za dolgoročno vzdržnost pomeni hitro staranje prebivalstva. Spodbujevalni ukrepi, ki so jih sprejele češke oblasti, lahko veljajo za skladne z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva glede na to, da so pravočasni in ciljno usmerjeni.

Znižanje prispevkov zaposlenih za socialno zavarovanje za 1,5 odstotne točke, ki ga sicer ni mogoče zlahka ukiniti, bo povečalo razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Ta ukrep bo imel tudi strukturni učinek na trg dela, kar zadeva povečanje ponudbe in izvajanje pritiska na zniževanje bruto plač. Poleg tega bo odločitev o naložbah v gradnjo in posodobitev infrastrukture znotraj Državnega sklada za prometno infrastrukturo verjetno pripomogla k ohranjanju zaposlenosti in ustvarjanju povpraševanja. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili po posameznih državah, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Vlada je glede na slabša gospodarska predvidevanja 16. februarja 2009 najavila drugi sveženj ukrepov.

| (12) | Napovedana fiskalna naravnanost v letu 2009 je po vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 rahlo ekspanzivna, delno zaradi odobrenega izjemnega povišanja plač v javnem sektorju. Strukturni saldo se bo po letu 2009 izboljšal, predvsem zaradi omejitve odhodkov. Fiskalni cilji bi bili lahko glede na ugodne makroekonomske predpostavke v programu težko dosegljivi brez dodatnih ukrepov in konkretnih dejanj, ki bi podprla načrtovano zmanjšanje odhodkov. |
| --- | --- |

(12)

Napovedana fiskalna naravnanost v letu 2009 je po vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 rahlo ekspanzivna, delno zaradi odobrenega izjemnega povišanja plač v javnem sektorju. Strukturni saldo se bo po letu 2009 izboljšal, predvsem zaradi omejitve odhodkov. Fiskalni cilji bi bili lahko glede na ugodne makroekonomske predpostavke v programu težko dosegljivi brez dodatnih ukrepov in konkretnih dejanj, ki bi podprla načrtovano zmanjšanje odhodkov.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3).

Splošni zaključek je, da je bil v zadnjih letih javnofinančni primanjkljaj na Češkem razmeroma majhen, delež dolga pa je bil nižji od 30 % BDP, kar je znatno pod referenčno vrednostjo 60 %. Rahlo ekspanzivna fiskalna naravnanost, vključno s spodbujevalnimi ukrepi, se zdi ustrezna glede na gospodarsko recesijo in v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva; vendar pa bo vplivala na javne finance. Poleg tega obstajajo tveganja, povezana s proračunskimi projekcijami, zlasti glede na ugodne predpostavke o rasti, pomanjkanje konkretnih ukrepov, ki bi podprli načrtovano zmanjšanje odhodkov od leta 2009, in ugotovljeno preseganje zgornjih meja odhodkov, določenih v srednjeročnem proračunskem okviru. Zaradi hitro starajočega prebivalstva je dolgoročna fiskalna vzdržnost še vedno vprašljiva. Ta tveganja na splošno nakazujejo potrebo po srednjeročni fiskalni konsolidaciji in nadaljnjih prizadevanjih za strukturne reforme.

Ob upoštevanju zgornje ocene in glede na potrebo, da se doseže trajnostna konvergenca, je Češka pozvana, naj:

| (i) | izvaja fiskalne načrte za leto 2009, vključno s spodbujevalnimi ukrepi, v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

(i)

izvaja fiskalne načrte za leto 2009, vključno s spodbujevalnimi ukrepi, v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta stabilnosti in rasti;

| (ii) | v letu 2010 in pozneje izvaja znatno strukturno konsolidacijo v smeri srednjeročnega cilja in podkrepi proračunsko strategijo s posebnimi ukrepi za zmanjšanje izdatkov v letih 2010 in 2011; |
| --- | --- |

(ii)

v letu 2010 in pozneje izvaja znatno strukturno konsolidacijo v smeri srednjeročnega cilja in podkrepi proračunsko strategijo s posebnimi ukrepi za zmanjšanje izdatkov v letih 2010 in 2011;

| (iii) | nadaljuje reformo pokojninskega sistema in reformo zdravstvenega varstva, ki sta potrebni glede na napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

nadaljuje reformo pokojninskega sistema in reformo zdravstvenega varstva, ki sta potrebni glede na napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM jan. 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | KP nov. 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM jan. 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM jan. 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

ni podatkov

KP nov. 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM jan. 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

ni podatkov

KP nov. 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

ni podatkov

KP nov. 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM jan. 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

ni podatkov

KP nov. 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP nov. 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM jan. 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

ni podatkov

KP nov. 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

KP nov. 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM jan. 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

ni podatkov

KP nov. 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM jan. 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

ni podatkov

KP nov. 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM jan. 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

ni podatkov

KP nov. 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

ni podatkov

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

KP nov. 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

ni podatkov

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM jan. 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

ni podatkov

KP nov. 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Predvsem manjkajo podatki o COFOG za leto 2011, likvidnih finančnih sredstvih in neto finančnem dolgu glede na javni dolg, kar otežuje objektivno oceno.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % oziroma 4,2 % v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v letu 2008 znašajo 0,1 % BDP v skladu z najnovejšim programom, ki so bili v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja dodeljeni običajnim kategorijam odhodkov, ker so njihove sestavine ponavljajoči se elementi državnih izdatkov in obsegajo manjše zneske.

Vir:

Program za konvergenco (PK); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/11

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 62/03)

| Datum sprejetja odločitve | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 23/08 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Pravna podlaga | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

27.2.2009

Št. pomoči

N 23/08

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Pravna podlaga

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

—

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 344/08 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Groot Amsterdam |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Pravna podlaga | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Rizični kapital, raziskave in razvoj, mala in srednja podjetja |
| Oblika pomoči | Zagotavljanje rizičnega kapitala |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 7 mio EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 14.12.2019 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Datum sprejetja odločitve

18.12.2008

Št. pomoči

N 344/08

Država članica

Nizozemska

Regija

Groot Amsterdam

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Pravna podlaga

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Rizični kapital, raziskave in razvoj, mala in srednja podjetja

Oblika pomoči

Zagotavljanje rizičnega kapitala

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 7 mio EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 14.12.2019

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 426/08 |
| Država članica | Latvija |
| Regija | 87(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Pravna podlaga | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 42,32 mio LVL |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Datum sprejetja odločitve

11.2.2009

Št. pomoči

N 426/08

Država članica

Latvija

Regija

87(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Pravna podlaga

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 42,32 mio LVL

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 428/08 |
| Država članica | Latvija |
| Regija | 87(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Pravna podlaga | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 17,34 mio LVL |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Datum sprejetja odločitve

11.2.2009

Št. pomoči

N 428/08

Država članica

Latvija

Regija

87(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Pravna podlaga

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 17,34 mio LVL

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 431/08 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Pravna podlaga | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 190 mio EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 950 mio EUR |
| Intenzivnost | 80 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

15.12.2008

Št. pomoči

N 431/08

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Luftfahrtforschungsprogramm

Pravna podlaga

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 190 mio EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči: 950 mio EUR

Intenzivnost

80 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/15

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 62/04)

Dne 4. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5049. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5049. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/16

---

Sklepov Sveta z dne 27. novembra 2008 o usklajeni strategiji dela in praktičnih ukrepih proti kibernetski kriminaliteti

(2009/C 62/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| — | eden od ciljev Evropske unije je postopno vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice z uvedbo skupnih ukrepov držav članic na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

eden od ciljev Evropske unije je postopno vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice z uvedbo skupnih ukrepov držav članic na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja,

| — | ena od glavnih nalog Evrope je zaščititi njene državljane. Zato mora biti Unija sposobna odkriti nove oblike kriminala in temu prilagoditi svoje ukrepe, da bi se lahko nanje čim prej odzvala, |
| --- | --- |

—

ena od glavnih nalog Evrope je zaščititi njene državljane. Zato mora biti Unija sposobna odkriti nove oblike kriminala in temu prilagoditi svoje ukrepe, da bi se lahko nanje čim prej odzvala,

| — | kršitve, odkrite na internetu, v zadnjih letih stalno naraščajo in dobivajo vse večjo mednarodno razsežnost, saj internet odpravlja vse meje, |
| --- | --- |

—

kršitve, odkrite na internetu, v zadnjih letih stalno naraščajo in dobivajo vse večjo mednarodno razsežnost, saj internet odpravlja vse meje,

| — | izvajanje strategije za boj proti organiziranemu in računalniškemu kriminalu je bilo določeno za prednostno nalogo na zasedanju Evropskega sveta oktobra 1999 v Tampereju. Od takrat je bila potrjena v okviru številnih dejavnosti, ki so jih na tem področju izvajale evropske institucije, predvsem v sporočilu Komisije z dne 22. maja 2007 Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij z naslovom „Na poti k splošni politiki o boju proti kibernetskemu kriminalu“ in Okvirnem sklepu 2005/222/PNZ z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme (1), ki naj bi ga Komisija posodobila leta 2009, |
| --- | --- |

—

izvajanje strategije za boj proti organiziranemu in računalniškemu kriminalu je bilo določeno za prednostno nalogo na zasedanju Evropskega sveta oktobra 1999 v Tampereju. Od takrat je bila potrjena v okviru številnih dejavnosti, ki so jih na tem področju izvajale evropske institucije, predvsem v sporočilu Komisije z dne 22. maja 2007 Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij z naslovom „Na poti k splošni politiki o boju proti kibernetskemu kriminalu“ in Okvirnem sklepu 2005/222/PNZ z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme (1), ki naj bi ga Komisija posodobila leta 2009,

| — | Komisija bo najpozneje do 15. septembra 2010 ocenila izvajanje Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, |
| --- | --- |

—

Komisija bo najpozneje do 15. septembra 2010 ocenila izvajanje Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov,

| — | Komisija in Svet Evrope sta že sprejela ukrepe za okrepitev partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem na področju boja proti kibernetski kriminaliteti, |
| --- | --- |

—

Komisija in Svet Evrope sta že sprejela ukrepe za okrepitev partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem na področju boja proti kibernetski kriminaliteti,

| — | Komisija bo predstavila sporočilo o prihodnjih prednostnih nalogah na območju svobode, varnosti in pravice v Evropi, v katerem bo predviden naslednji dolgoročni program (2010–2014), obravnavalo pa naj bi boj proti kibernetski kriminaliteti, |
| --- | --- |

—

Komisija bo predstavila sporočilo o prihodnjih prednostnih nalogah na območju svobode, varnosti in pravice v Evropi, v katerem bo predviden naslednji dolgoročni program (2010–2014), obravnavalo pa naj bi boj proti kibernetski kriminaliteti,

| — | Svet je s sprejetjem sklepov o vzpostavitvi nacionalnih mehanizmov, ki naj bi omogočili oblikovanje evropskega portala za obveščanje o kršitvah, odkritih na internetu (2), naznanil, da namerava okrepiti sodelovanje na področju kazenskega pregona z zagotavljanjem znatnih in učinkovitih sredstev organom pregona, |
| --- | --- |

—

Svet je s sprejetjem sklepov o vzpostavitvi nacionalnih mehanizmov, ki naj bi omogočili oblikovanje evropskega portala za obveščanje o kršitvah, odkritih na internetu (2), naznanil, da namerava okrepiti sodelovanje na področju kazenskega pregona z zagotavljanjem znatnih in učinkovitih sredstev organom pregona,

| — | nazadnje se zdi oblikovanje celovitega programa za preprečevanje kibernetske kriminalitete najustreznejša delovna metoda na ravni Unije, če želimo poiskati rešitve za vsa vprašanja, ki se porajajo oz. bi se lahko porodila v bližnji prihodnosti na tem področju, ter spremljati izvajanje teh rešitev – |
| --- | --- |

—

nazadnje se zdi oblikovanje celovitega programa za preprečevanje kibernetske kriminalitete najustreznejša delovna metoda na ravni Unije, če želimo poiskati rešitve za vsa vprašanja, ki se porajajo oz. bi se lahko porodila v bližnji prihodnosti na tem področju, ter spremljati izvajanje teh rešitev –

SVET :

| 1. | MENI, da se je treba boriti proti različnim vidikom kibernetske kriminalitete ter pozvati države članice in Komisijo, naj oblikujejo skupno delovno strategijo in pri tem upoštevajo vsebino Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti.
  S to strategijo naj bi se omogočila še učinkovitejša obravnava mnogih kaznivih dejanj, storjenih prek elektronskih omrežij. Ta vključujejo tudi zelo zaskrbljujoče oblike, kot so otroška pornografija, vse oblike spolnega nasilja in vsakršna teroristična dejanja, kot so opredeljena v Okvirnem sklepu 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002.
  Strategija naj bi bila tudi v pomoč pri odzivanju na posebne nevarnosti, ki pretijo elektronskim omrežjem (napadi velikega obsega na informacijske sisteme).
  Poleg tega bi morala strategija obravnavati sredstva za boj proti tradicionalnim oblikam kaznivih dejanj, storjenih prek interneta, kot so zloraba in kraja identitete, lažne prodaje, kazniva dejanja finančne narave, nedovoljena trgovina prek interneta, zlasti z drogami in orožjem. |
| --- | --- |

1.

MENI, da se je treba boriti proti različnim vidikom kibernetske kriminalitete ter pozvati države članice in Komisijo, naj oblikujejo skupno delovno strategijo in pri tem upoštevajo vsebino Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti.

S to strategijo naj bi se omogočila še učinkovitejša obravnava mnogih kaznivih dejanj, storjenih prek elektronskih omrežij. Ta vključujejo tudi zelo zaskrbljujoče oblike, kot so otroška pornografija, vse oblike spolnega nasilja in vsakršna teroristična dejanja, kot so opredeljena v Okvirnem sklepu 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002.

Strategija naj bi bila tudi v pomoč pri odzivanju na posebne nevarnosti, ki pretijo elektronskim omrežjem (napadi velikega obsega na informacijske sisteme).

Poleg tega bi morala strategija obravnavati sredstva za boj proti tradicionalnim oblikam kaznivih dejanj, storjenih prek interneta, kot so zloraba in kraja identitete, lažne prodaje, kazniva dejanja finančne narave, nedovoljena trgovina prek interneta, zlasti z drogami in orožjem.

| 2. | MENI, da so pri iskanju učinkovitega odziva na različne grožnje, povezane z elektronskimi omrežji, potrebni horizontalni ukrepi, kot npr.:






  (a) | krepitev partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem, da bi skupaj določili metode odkrivanja in preprečevanja škode, nastale zaradi kriminalnih dejavnosti, ter da bi organizacije, ki so bile žrtve takšnih kaznivih dejanj, organom pregona sporočile ustrezne informacije o pogostosti teh dejanj. Zlasti je priporočljivo, da Komisija izdela podrobnosti smernic, sprejetih na konferenci o globalnem sodelovanju v boju proti kibernetski kriminaliteti, ki je potekala pod okriljem Sveta Evrope 1. in 2. aprila 2008 in katere namen je bil izboljšanje partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem v boju proti kibernetski kriminaliteti. V zvezi s tem je Svet seznanjen s priporočili, oblikovanimi na podlagi srečanja strokovnjakov, ki ga je organizirala Komisija 25. in 26. septembra letos; priporočila so priložena temu dopisu; |
| --- | --- | --- |

2.

MENI, da so pri iskanju učinkovitega odziva na različne grožnje, povezane z elektronskimi omrežji, potrebni horizontalni ukrepi, kot npr.:

(a)

krepitev partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem, da bi skupaj določili metode odkrivanja in preprečevanja škode, nastale zaradi kriminalnih dejavnosti, ter da bi organizacije, ki so bile žrtve takšnih kaznivih dejanj, organom pregona sporočile ustrezne informacije o pogostosti teh dejanj. Zlasti je priporočljivo, da Komisija izdela podrobnosti smernic, sprejetih na konferenci o globalnem sodelovanju v boju proti kibernetski kriminaliteti, ki je potekala pod okriljem Sveta Evrope 1. in 2. aprila 2008 in katere namen je bil izboljšanje partnerstva med javnimi organi in zasebnim sektorjem v boju proti kibernetski kriminaliteti. V zvezi s tem je Svet seznanjen s priporočili, oblikovanimi na podlagi srečanja strokovnjakov, ki ga je organizirala Komisija 25. in 26. septembra letos; priporočila so priložena temu dopisu;

| (b) | izboljšanje znanja in usposabljanja zainteresirani strani, dejavnih v boju proti kibernetski kriminaliteti v Evropi. Zlasti bi bilo primerno vzpostaviti mrežo vodij policije za preprečevanje kibernetske kriminalitete. Ta pobuda bi dopolnjevala delo skupin strokovnjakov, dejavnih na tem področju, in bi poleg prihodnjih nevarnosti upoštevala tudi postopke za nujno ukrepanje v primeru hujših incidentov, podobno kot skupina, ustanovljena v okviru Europola, ali skupna raziskovalna središča, ki jih je ustanovila Komisija; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje znanja in usposabljanja zainteresirani strani, dejavnih v boju proti kibernetski kriminaliteti v Evropi. Zlasti bi bilo primerno vzpostaviti mrežo vodij policije za preprečevanje kibernetske kriminalitete. Ta pobuda bi dopolnjevala delo skupin strokovnjakov, dejavnih na tem področju, in bi poleg prihodnjih nevarnosti upoštevala tudi postopke za nujno ukrepanje v primeru hujših incidentov, podobno kot skupina, ustanovljena v okviru Europola, ali skupna raziskovalna središča, ki jih je ustanovila Komisija;

| (c) | poglobitev tehničnega in mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami, ki se morajo v vse večji meri spopadati s tem problemom, ter povečanje tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(c)

poglobitev tehničnega in mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami, ki se morajo v vse večji meri spopadati s tem problemom, ter povečanje tehnične pomoči.

| 3. | S tega vidika POZIVA države članice in Komisijo, naj na podlagi študij primerov in zlasti ob upoštevanju tehnološkega razvoja uvedejo ukrepe, da bi pripravile kratkoročne in srednjeročne instrumente za operativno uporabo, kot so:






  (a) | kratkoročni instrumenti:






  — | vzpostavitev evropskega portala za obveščanje o kaznivih dejanjih, storjenih na internetu, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

S tega vidika POZIVA države članice in Komisijo, naj na podlagi študij primerov in zlasti ob upoštevanju tehnološkega razvoja uvedejo ukrepe, da bi pripravile kratkoročne in srednjeročne instrumente za operativno uporabo, kot so:

(a)

kratkoročni instrumenti:

—

vzpostavitev evropskega portala za obveščanje o kaznivih dejanjih, storjenih na internetu,

| — | v posvetovanju z zasebnimi akterji oblikovanje evropskega vzorčnega sporazuma za sodelovanje med organi kazenskega pregona in zasebnimi akterji, |
| --- | --- |

—

v posvetovanju z zasebnimi akterji oblikovanje evropskega vzorčnega sporazuma za sodelovanje med organi kazenskega pregona in zasebnimi akterji,

| — | opredelitev vprašanja, kaj v skladu z nacionalnimi zakoni pomeni zloraba identitete na internetu, |
| --- | --- |

—

opredelitev vprašanja, kaj v skladu z nacionalnimi zakoni pomeni zloraba identitete na internetu,

| — | vzpostavitev nacionalnih okvirov in izmenjava najboljših praks glede kibernetskih patrulj; gre za sodobno orodje v boju proti kriminalu na internetu, ki omogoča izmenjavo informacij o vzdevkih na evropski ravni v skladu z nacionalnimi zakoni o izmenjavi podatkov, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev nacionalnih okvirov in izmenjava najboljših praks glede kibernetskih patrulj; gre za sodobno orodje v boju proti kriminalu na internetu, ki omogoča izmenjavo informacij o vzdevkih na evropski ravni v skladu z nacionalnimi zakoni o izmenjavi podatkov,

| — | sodelovanje s skupnimi preiskovalnimi in poizvedovalnimi skupinami, |
| --- | --- |

—

sodelovanje s skupnimi preiskovalnimi in poizvedovalnimi skupinami,

| — | iskanje rešitve za težave, ki jih povzročata gostovanje v elektronskih omrežjih in anonimna narava predplačilnih telekomunikacijskih proizvodov; |
| --- | --- |

—

iskanje rešitve za težave, ki jih povzročata gostovanje v elektronskih omrežjih in anonimna narava predplačilnih telekomunikacijskih proizvodov;

| (b) | srednjeročni instrumenti:






  — | izmenjava informacij o mehanizmih za preprečitev in/ali zaprtje strani z otroško pornografijo v državah članicah. Ponudnike storitev bi bilo treba spodbuditi k sprejetju teh ukrepov. Po potrebi bi bil lahko evropski portal instrument za oblikovanje skupne „črne liste“, |
| --- | --- | --- |

(b)

srednjeročni instrumenti:

—

izmenjava informacij o mehanizmih za preprečitev in/ali zaprtje strani z otroško pornografijo v državah članicah. Ponudnike storitev bi bilo treba spodbuditi k sprejetju teh ukrepov. Po potrebi bi bil lahko evropski portal instrument za oblikovanje skupne „črne liste“,

| — | lajšanje preiskav na daljavo, če to določa nacionalna zakonodaja, da bi se preiskovalnim skupinam s soglasjem države gostiteljice omogočil hiter dostop do informacij, |
| --- | --- |

—

lajšanje preiskav na daljavo, če to določa nacionalna zakonodaja, da bi se preiskovalnim skupinam s soglasjem države gostiteljice omogočil hiter dostop do informacij,

| — | oblikovanje začasnih opredelitev kategorij kaznivih dejanj in statističnih kazalnikov, da bi se spodbudilo zbiranje primerljivih statističnih podatkov o različnih oblikah kibernetske kriminalitete, pri čemer bi se upoštevalo delo, ki ga Evropska unija trenutno opravlja na tem področju. |
| --- | --- |

—

oblikovanje začasnih opredelitev kategorij kaznivih dejanj in statističnih kazalnikov, da bi se spodbudilo zbiranje primerljivih statističnih podatkov o različnih oblikah kibernetske kriminalitete, pri čemer bi se upoštevalo delo, ki ga Evropska unija trenutno opravlja na tem področju.

| 4. | POZIVA Komisijo, naj oceni napredek, dosežen pri pripravi na izvajanje ukrepov iz točk 2 in 3 zgoraj. Zato poziva države članice, naj jo obvestijo o svojih prispevkih. |
| --- | --- |

4.

POZIVA Komisijo, naj oceni napredek, dosežen pri pripravi na izvajanje ukrepov iz točk 2 in 3 zgoraj. Zato poziva države članice, naj jo obvestijo o svojih prispevkih.

| 5. | POZIVA k uvedbi dodatnih dolgoročnih ukrepov v okviru naslednjega dolgoročnega programa na področju svobode, varnosti in pravice (2010–2014). |
| --- | --- |

5.

POZIVA k uvedbi dodatnih dolgoročnih ukrepov v okviru naslednjega dolgoročnega programa na področju svobode, varnosti in pravice (2010–2014).

---

(1)  UL L 69, 16.3.2005, str. 67.

(2)  Dok. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

PRILOGA

| 1. | Organe kazenskega pregona in zasebni sektor (1) bi bilo treba spodbuditi k izmenjavi operativnih in strateških informacij, da bi se okrepila njihova sposobnost odkrivanja in zatiranja novih oblik kibernetske kriminalitete. Organe kazenskega pregona bi bilo treba spodbuditi, naj ponudnike storitev obveščajo o trendih na področju kibernetske kriminalitete. |
| --- | --- |

1.

Organe kazenskega pregona in zasebni sektor (1) bi bilo treba spodbuditi k izmenjavi operativnih in strateških informacij, da bi se okrepila njihova sposobnost odkrivanja in zatiranja novih oblik kibernetske kriminalitete. Organe kazenskega pregona bi bilo treba spodbuditi, naj ponudnike storitev obveščajo o trendih na področju kibernetske kriminalitete.

| 2. | Države članice naj zlasti vzpostavijo standardiziran sistem za zanesljivo izmenjavo operativnih in strateških informacij med organi kazenskega pregona in zasebnim sektorjem. Bistvene sestavine takšnega sistema vključujejo naslednje strukture in postopke: |
| --- | --- |

2.

Države članice naj zlasti vzpostavijo standardiziran sistem za zanesljivo izmenjavo operativnih in strateških informacij med organi kazenskega pregona in zasebnim sektorjem. Bistvene sestavine takšnega sistema vključujejo naslednje strukture in postopke:

| 3. | Stalne točke za stike: Stalne točke za stike organov kazenskega pregona in točke za stike zasebnega sektorja bi bilo treba vzpostaviti zaradi izboljšanja jasnosti in učinkovitosti postopkov pošiljanja zaprosil in odgovorov. Točke za stike zasebnega sektorja bi morale zagotoviti tudi „dežurno“ službo, da bi se lahko odzvale na nujna zaprosila organov kazenskega pregona. Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi se morali skupaj dogovoriti o tem, kaj je „nujno“. |
| --- | --- |

3.

Stalne točke za stike: Stalne točke za stike organov kazenskega pregona in točke za stike zasebnega sektorja bi bilo treba vzpostaviti zaradi izboljšanja jasnosti in učinkovitosti postopkov pošiljanja zaprosil in odgovorov. Točke za stike zasebnega sektorja bi morale zagotoviti tudi „dežurno“ službo, da bi se lahko odzvale na nujna zaprosila organov kazenskega pregona. Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi se morali skupaj dogovoriti o tem, kaj je „nujno“.

| 4. | Zasebni sektor in organi kazenskega pregona bi si morali med seboj pomagati z izobraževanjem, usposabljanjem in drugimi oblikami podpore v zvezi s svojimi storitvami in dejavnostmi. |
| --- | --- |

4.

Zasebni sektor in organi kazenskega pregona bi si morali med seboj pomagati z izobraževanjem, usposabljanjem in drugimi oblikami podpore v zvezi s svojimi storitvami in dejavnostmi.

| 5. | Standardni obrazec za zaprosilo: Organi kazenskega pregona bi morali na nacionalni ravni in po možnosti s tretjimi državami standardizirati in strukturirati obrazec za pošiljanje zaprosil in obrazec za odgovarjanje na zaprosila. Slednjega bi moral uporabljati zasebni sektor pri odzivanju na zaprosila organov kazenskega pregona. Zaprosila organov kazenskega pregona bi morala biti vsaj pisna, po možnosti v elektronski obliki, in bi morala vsebovati naslednje podatke:






  — | referenčno številko, |
| --- | --- | --- |

5.

Standardni obrazec za zaprosilo: Organi kazenskega pregona bi morali na nacionalni ravni in po možnosti s tretjimi državami standardizirati in strukturirati obrazec za pošiljanje zaprosil in obrazec za odgovarjanje na zaprosila. Slednjega bi moral uporabljati zasebni sektor pri odzivanju na zaprosila organov kazenskega pregona. Zaprosila organov kazenskega pregona bi morala biti vsaj pisna, po možnosti v elektronski obliki, in bi morala vsebovati naslednje podatke:

—

referenčno številko,

| — | navedbo pravne podlage, |
| --- | --- |

—

navedbo pravne podlage,

| — | specifične podatke, ki se zahtevajo, |
| --- | --- |

—

specifične podatke, ki se zahtevajo,

| — | časovni pas, |
| --- | --- |

—

časovni pas,

| — | informacije za preverjanje vira zaprosila. |
| --- | --- |

—

informacije za preverjanje vira zaprosila.

| 6. | Prednostne stopnje zaprosil: Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi se morali dogovoriti o sistemu prednostne obravnave zaprosil, ki jih organi kazenskega pregona pošljejo zasebnemu sektorju. |
| --- | --- |

6.

Prednostne stopnje zaprosil: Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi se morali dogovoriti o sistemu prednostne obravnave zaprosil, ki jih organi kazenskega pregona pošljejo zasebnemu sektorju.

| 7. | Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi morali biti pozorni na stroške, povezane z oblikovanjem zaprosil in odgovarjanjem nanje. Postopke bi bilo treba uvesti ob upoštevanju finančnega učinka teh dejavnosti in vprašanj povračila stroškov oziroma pravičnega nadomestila zadevnim stranem. |
| --- | --- |

7.

Organi kazenskega pregona in zasebni sektor bi morali biti pozorni na stroške, povezane z oblikovanjem zaprosil in odgovarjanjem nanje. Postopke bi bilo treba uvesti ob upoštevanju finančnega učinka teh dejavnosti in vprašanj povračila stroškov oziroma pravičnega nadomestila zadevnim stranem.

| 8. | Evropska komisija, države članice in zainteresirane skupine iz zasebnega sektorja so pozvane, naj olajšajo izmenjavo najboljših praks glede točk 1–7 zgoraj, da bi se nacionalni mehanizmi čim bolj medsebojno uskladili in sčasoma vzpostavil sistem izmenjave operativnih in strateških informacij na ravni EU. |
| --- | --- |

8.

Evropska komisija, države članice in zainteresirane skupine iz zasebnega sektorja so pozvane, naj olajšajo izmenjavo najboljših praks glede točk 1–7 zgoraj, da bi se nacionalni mehanizmi čim bolj medsebojno uskladili in sčasoma vzpostavil sistem izmenjave operativnih in strateških informacij na ravni EU.

---

(1)  Izraz „zasebni sektor“ vključuje poleg podjetij iz zasebnega sektorja tudi druge ustrezne zainteresirane strani v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), vključno s skupinami za odzivanje na izredne razmere na področju informatike.

---

Komisija

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. marca 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3042 |
| JPY | japonski jen | 128,51 |
| DKK | danska krona | 7,4563 |
| GBP | funt šterling | 0,92055 |
| SEK | švedska krona | 10,9869 |
| CHF | švicarski frank | 1,5421 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,7650 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,523 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 295,53 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7075 |
| PLN | poljski zlot | 4,4330 |
| RON | romunski leu | 4,2860 |
| TRY | turška lira | 2,2067 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9679 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6534 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1109 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4568 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9972 |
| KRW | južnokorejski won | 1 852,79 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,9043 |
| CNY | kitajski juan | 8,9183 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4347 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 585,19 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7897 |
| PHP | filipinski peso | 63,050 |
| RUB | ruski rubelj | 45,1465 |
| THB | tajski bat | 46,710 |
| BRL | brazilski real | 2,9706 |
| MXN | mehiški peso | 18,7348 |
| INR | indijska rupija | 67,0360 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3042

JPY

japonski jen

128,51

DKK

danska krona

7,4563

GBP

funt šterling

0,92055

SEK

švedska krona

10,9869

CHF

švicarski frank

1,5421

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,7650

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,523

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

295,53

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7075

PLN

poljski zlot

4,4330

RON

romunski leu

4,2860

TRY

turška lira

2,2067

AUD

avstralski dolar

1,9679

CAD

kanadski dolar

1,6534

HKD

hongkonški dolar

10,1109

NZD

novozelandski dolar

2,4568

SGD

singapurski dolar

1,9972

KRW

južnokorejski won

1 852,79

ZAR

južnoafriški rand

12,9043

CNY

kitajski juan

8,9183

HRK

hrvaška kuna

7,4347

IDR

indonezijska rupija

15 585,19

MYR

malezijski ringit

4,7897

PHP

filipinski peso

63,050

RUB

ruski rubelj

45,1465

THB

tajski bat

46,710

BRL

brazilski real

2,9706

MXN

mehiški peso

18,7348

INR

indijska rupija

67,0360

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/20

---

Obvestilo glede preferencialnih sporazumov za diagonalno kumulacijo porekla med Skupnostjo, zahodnim Balkanom in Turčijo

(2009/C 62/07)

V okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa (SPP) je Evropska skupnost sklenila stabilizacijsko-pridružitvene sporazume (SPS) z državami zahodnega Balkana (Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo). Stabilizacijsko-pridružitvena sporazuma s Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo sta že začela veljati. Do začetka veljavnosti SPS se uporabljajo začasni sporazumi o trgovini in trgovinskih zadevah, sklenjeni z Albanijo, Bosno in Hercegovino ter Črno goro.

Člena 3 in 4 protokolov o definiciji pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja pri uporabi stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov ali začasnih sporazumov, ki jih je Evropska skupnost sklenila z Albanijo (1), Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) in Črno goro predvidevajo diagonalno kumulacijo porekla med zadevnimi stranmi (3), in za izdelke, zajete v Sklepu št. 1/95 Skupnega odbora ES-Turčija, s Turčijo (4).

V skladu z odstavkom 4 navedenih členov se Skupnost in zadevne države preko Evropske komisije medsebojno obvestijo o sporazumih, ki so jih sklenile z drugimi državami, in z njimi povezanih pravilih glede porekla. Evropska komisija nato v seriji C Uradnega lista Evropske unije objavi datum, od katerega se za izdelke, ki izpolnjujejo zahtevane pogoje, uporablja diagonalna kumulacija iz navedenih členov. To je namen tega obvestila.

Opozarjamo, da se kumulacija lahko uporablja samo, če so države končne izdelave in končnega namembnega kraja sklenile sporazume o prosti trgovini, ki vsebujejo enaka pravila glede porekla, z vsemi državami, ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, to pomeni z vsemi državami, iz katerih izhajajo uporabljeni materiali. Materiale, ki izhajajo iz države, ki ni sklenila sporazuma z državami končne izdelave ali končnega namembnega kraja, je treba obravnavati kot materiale brez porekla.

Spodnja razpredelnica kaže stanje držav, ki so vključene v kumulacijo, z navedbo datumov začetka veljavnosti povezanih protokolov o poreklu blaga in njihovih sprememb. Diagonalna kumulacija se lahko uporablja, če je država končnega namembnega kraja članica Evropske unije ali za izdelke, zajete v Sklepu št. 1/95 skupnega odbora ES-Turčija, Turčija.

Oznake ISO alfa 2 za države v razpredelnici so:

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

AL

| — | Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina

BA

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

MK (5)

| — | Črna gora |
| --- | --- |

—

Črna gora

ME

| — | Srbija |
| --- | --- |

—

Srbija

RS

| — | Turčija |
| --- | --- |

—

Turčija

TR

To sporočilo bo po potrebi posodobljeno.

Datum začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki predvidevajo diagonalno kumulacijo, med Skupnostjo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro, Srbijo in Turčijo

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | — | |
| Legenda:






  — | Začasni sporazum še ni začel veljati. |

EU

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

—

Legenda:

—

Začasni sporazum še ni začel veljati.

---

(1)  Protokol, kakor je bil nadomeščen s Prilogo VII k Protokolu k Začasnemu sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

(2)  Protokol, kakor je bil nadomeščen s Prilogo IX k Protokolu k Začasnemu sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

(3)  Protokol k SPS s Hrvaško o definiciji pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (ki ga je zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije nadomestila Priloga X) ne predvideva diagonalne kumulacije. Začasni sporazum s Srbijo se še ne uporablja. Trgovina s carinskim območjem Kosova ni zajeta v nobenem SPS ali začasnem sporazumu.

(4)  Turčija bo mogoče sodelovala pri sistemu diagonalne kumulacije porekla, ki zajema Evropsko skupnost in države zahodnega Balkana, če bodo njeni sporazumi z državami zahodnega Balkana predvidevali diagonalno kumulacijo porekla.

(5)  Oznaka ISO 3166. Začasna oznaka, ki nima nobene zveze s končno oznako za to državo, ki bo sporazumno določena po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v okviru Združenih narodov.

(6)  Veljavni sporazumi med Turčijo in nekaterimi državami zahodnega Balkana (AL, BA, MK) predvidevajo le dvostransko kumulacijo. Te države se trenutno dogovarjajo o postopku za spremembo protokolov o poreklu v skladu s SPS+ kumulacijo.

Legenda:

| — | Začasni sporazum še ni začel veljati. |
| --- | --- |

—

Začasni sporazum še ni začel veljati.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5494 – Enel/Endesa)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 62/08)

| 1. | Komisija je 10. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Enel S.p.A. (Enel, Italija) z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad podjetjem Endesa S.A. (Endesa, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Enel S.p.A. (Enel, Italija) z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad podjetjem Endesa S.A. (Endesa, Španija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Enel: dejavno na področju proizvodnje, distribucije in dobave električne energije v Italiji, Španiji, Bolgariji, Romuniji, Grčiji, na Slovaškem, v Rusiji, Franciji ter Severni in Južni Ameriki. Dejavno je tudi na področju trgovanja z električno energijo po vsej Evropi in na področju nakupa in prodaje zemeljskega plina, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Enel: dejavno na področju proizvodnje, distribucije in dobave električne energije v Italiji, Španiji, Bolgariji, Romuniji, Grčiji, na Slovaškem, v Rusiji, Franciji ter Severni in Južni Ameriki. Dejavno je tudi na področju trgovanja z električno energijo po vsej Evropi in na področju nakupa in prodaje zemeljskega plina,

| — | za Endeso: dejavno na področju proizvodnje, distribucije in dobave električne energije v Španiji, na Portugalskem, Nizozemskem, v Franciji, Nemčiji, Grčiji, na Irskem, v Južni Ameriki in Severni Afriki. Dejavno je tudi na področju trgovanja z električno energijo po vsej Evropi ter na področju zemeljskega plina, premogovništva in nepremičnin v Španiji. |
| --- | --- |

—

za Endeso: dejavno na področju proizvodnje, distribucije in dobave električne energije v Španiji, na Portugalskem, Nizozemskem, v Franciji, Nemčiji, Grčiji, na Irskem, v Južni Ameriki in Severni Afriki. Dejavno je tudi na področju trgovanja z električno energijo po vsej Evropi ter na področju zemeljskega plina, premogovništva in nepremičnin v Španiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: +32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5494 – Enel/Endesa na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: +32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5494 – Enel/Endesa na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 17.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 62/23

---

Obvestilo o prošnji na podlagi člena 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka

Prošnja naročnika

(2009/C 62/09)

Komisija je 26. februarja 2009 prejela prošnjo na podlagi člena 30(5) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1).

Ta prošnja Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. zadeva iskanje in črpanje nafte in plina na Nizozemskem. Prošnja je bila objavljena v UL C 53 z dne 6. marca 2009, str. 27. Prvotni rok se izteče 27. maja 2009.

Ker morajo službe Komisije pridobiti in pregledati dodatne informacije, se v skladu z določbami drugega stavka člena 30(6) rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločbo o navedeni prošnji, podaljša za tri mesece.

Končni rok se torej izteče 27. avgusta 2009.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---