# Europeiska unionens C 53/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 53 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången6 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 53

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången6 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 053/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 053/02 | Förklarande anmärkning beträffande definitionen av moderföretag i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 80/2009 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 053/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2009/C 053/02

Förklarande anmärkning beträffande definitionen av moderföretag i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 80/2009 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89

moderföretag

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 053/03 | Eurons växelkurs | 7 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 053/04 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 8 |
| 2009/C 053/05 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 12 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 053/03

Eurons växelkurs

7

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 053/04

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

8

2009/C 053/05

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

12

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 053/06 | Meddelande om utlysning av en domartjänst vid Europeiska unionens personaldomstol | 15 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 053/07 | Statligt stöd – Polen – Statligt stöd C 49/08 (f.d. N 402/08) – Omstruktureringsstöd till PZL Dębica – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 053/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |
| 2009/C 053/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S) (
  1
  ) | 26 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 053/10 | Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en upphandlande enhet | 27 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

2009/C 053/06

Meddelande om utlysning av en domartjänst vid Europeiska unionens personaldomstol

15

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 053/07

Statligt stöd – Polen – Statligt stöd C 49/08 (f.d. N 402/08) – Omstruktureringsstöd till PZL Dębica – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

17

2009/C 053/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

2009/C 053/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S) (
  1
  )

1

26

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 053/10

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en upphandlande enhet

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 53/01)

| Datum för antagande av beslutet | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 325/07 |
| Medlemsstat | Slovenien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Uvedba sistema davka na tonažo v korist pomorskemu prometu |
| Rättslig grund | Zakon od davku na tonažo z dne 22. junija 2007 |
| Typ av stödåtgärd | Skattemässig åtgärd |
| Syfte | Främja sjötransporter och stödja återregistrering i Europa |
| Stödform | Ersättning av bolagsskatt med schablonbelopp |
| Budget | — |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 10 år |
| Ekonomisk sektor | Sjötransporter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

13.1.2009

Stöd nr

N 325/07

Medlemsstat

Slovenien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Uvedba sistema davka na tonažo v korist pomorskemu prometu

Rättslig grund

Zakon od davku na tonažo z dne 22. junija 2007

Typ av stödåtgärd

Skattemässig åtgärd

Syfte

Främja sjötransporter och stödja återregistrering i Europa

Stödform

Ersättning av bolagsskatt med schablonbelopp

Budget

—

Stödnivå

—

Varaktighet

10 år

Ekonomisk sektor

Sjötransporter

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 12.11.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 388/08 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Alpi Eagles SpA — Aiuti per il salvataggio |
| Rättslig grund | Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'articolo 1 della legge del 30 luglio 1998, n. 274 |
| Typ av stödåtgärd | Enskilt stöd |
| Syfte | Ej tillämpligt |
| Stödform | Lånegaranti |
| Budget | 17 miljoner EUR |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 6 månader |
| Ekonomisk sektor | Luftfart |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

12.11.2008

Stöd nr

N 388/08

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Alpi Eagles SpA — Aiuti per il salvataggio

Rättslig grund

Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'articolo 1 della legge del 30 luglio 1998, n. 274

Typ av stödåtgärd

Enskilt stöd

Syfte

Ej tillämpligt

Stödform

Lånegaranti

Budget

17 miljoner EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

6 månader

Ekonomisk sektor

Luftfart

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 415/08 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr |
| Rättslig grund | Allgemeine Richtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln, 51. Verordnung des Bundesministers für Finanzen, Jahrgang 2004 and Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Att utveckla kombinerade transporter för att lägga om vägtransport av gods till andra transportsätt |
| Stödform | Icke återbetalningspliktiga bidrag |
| Budget | Högst 24 miljoner EUR (4 miljoner EUR per år) |
| Stödnivå | Högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för innovativ teknik och utrustning och högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för förstudier |
| Varaktighet | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Ekonomisk sektor | Transport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie, Sektion Innovation und Telekommunikation |
| Abteilung III/14 |
| Renngasse 5 |
| A-1010 Wien |

Datum för antagande av beslutet

13.1.2009

Stöd nr

N 415/08

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr

Rättslig grund

Allgemeine Richtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln, 51. Verordnung des Bundesministers für Finanzen, Jahrgang 2004 and Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Att utveckla kombinerade transporter för att lägga om vägtransport av gods till andra transportsätt

Stödform

Icke återbetalningspliktiga bidrag

Budget

Högst 24 miljoner EUR (4 miljoner EUR per år)

Stödnivå

Högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för innovativ teknik och utrustning och högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för förstudier

Varaktighet

1.1.2009-31.12.2014

Ekonomisk sektor

Transport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie, Sektion Innovation und Telekommunikation

Abteilung III/14

Renngasse 5

A-1010 Wien

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | 469/08 |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interoperabilita v železniční dopravě |
| Rättslig grund | Zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 215/2004 Sb., o úpravě některých vztahů v oblasti veřejné podpory a o změně zákona o podpoře výzkumu a vývoje; nařízení vlády č. 133/2005 Sb., o technických požadavcích na provozní a technickou propojenost evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 352/2004 Sb., o provozní a technické propojenosti evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku; sdělení Ministerstva dopravy č. 111/2004 Sb., o výčtu železničních drah zařazených do evropského železničního systému |
| Typ av stödåtgärd | — |
| Syfte | Att gradvis säkerställa teknisk och driftsmässig sammankoppling mellan Republiken Tjeckiens och dess grannländers järnvägssystem (driftskompatibilitet), och mellan de enskilda enheter som ingår i järnvägstransport |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 1 miljard CZK (40 miljoner EUR) |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | 2009–2013 |
| Ekonomisk sektor | Järnvägstransport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo dopravy ČR Nábreží Ludvíka Svobody 12 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Datum för antagande av beslutet

28.1.2009

Stöd nr

469/08

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interoperabilita v železniční dopravě

Rättslig grund

Zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 215/2004 Sb., o úpravě některých vztahů v oblasti veřejné podpory a o změně zákona o podpoře výzkumu a vývoje; nařízení vlády č. 133/2005 Sb., o technických požadavcích na provozní a technickou propojenost evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 352/2004 Sb., o provozní a technické propojenosti evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku; sdělení Ministerstva dopravy č. 111/2004 Sb., o výčtu železničních drah zařazených do evropského železničního systému

Typ av stödåtgärd

—

Syfte

Att gradvis säkerställa teknisk och driftsmässig sammankoppling mellan Republiken Tjeckiens och dess grannländers järnvägssystem (driftskompatibilitet), och mellan de enskilda enheter som ingår i järnvägstransport

Stödform

Direktstöd

Budget

1 miljard CZK (40 miljoner EUR)

Stödnivå

50 %

Varaktighet

2009–2013

Ekonomisk sektor

Järnvägstransport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo dopravy ČR Nábreží Ludvíka Svobody 12

CZ-110 15 Praha 1

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/4

---

Förklarande anmärkning beträffande definitionen av moderföretag i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 80/2009 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89

(2009/C 53/02)

Inledning

| 1. | Förordning (EG) nr 80/2009 av den 14 januari 2009 ersätter förordning (EEG) nr 2299/89 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem. En av ändringarna i förordning (EEG) nr 2299/89 avser definitionen av moderföretag i datoriserade bokningssystem. Denna förklarande anmärkning har till syfte att för marknadsaktörerna klarlägga innebörden av den nya definitionen och redogöra för hur kommissionens avdelningar kommer att fastställa ett lufttrafikföretags eller ett järnvägstransportföretags status med avseende på denna definition. |
| --- | --- |

1.

Förordning (EG) nr 80/2009 av den 14 januari 2009 ersätter förordning (EEG) nr 2299/89 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem. En av ändringarna i förordning (EEG) nr 2299/89 avser definitionen av moderföretag i datoriserade bokningssystem. Denna förklarande anmärkning har till syfte att för marknadsaktörerna klarlägga innebörden av den nya definitionen och redogöra för hur kommissionens avdelningar kommer att fastställa ett lufttrafikföretags eller ett järnvägstransportföretags status med avseende på denna definition.

| 2. | Denna förklarande anmärkning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i fördraget. |
| --- | --- |

2.

Denna förklarande anmärkning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i fördraget.

| 3. | Denna förklarande anmärkning påverkar inte EG-domstolens definition av moderföretag. |
| --- | --- |

3.

Denna förklarande anmärkning påverkar inte EG-domstolens definition av moderföretag.

1.   DEFINITION AV BEGREPPET MODERFÖRETAG

| 4. | I artikel 2 i förordning (EG) nr 80/2009 definieras moderföretag på följande sätt: Definitionerna kapitalplacering och kontroll gör definitionen av moderföretag tydligare






  — | moderföretag: ett lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag som direkt eller indirekt, ensamt eller tillsammans med andra kontrollerar eller deltar i kapitalet med rättigheter eller representation i styrelsen, den övervakande styrelsen eller andra ledningsorgan för en systemleverantör, liksom varje lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag som det kontrollerar, |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 2 i förordning (EG) nr 80/2009 definieras moderföretag på följande sätt: Definitionerna kapitalplacering och kontroll gör definitionen av moderföretag tydligare

—

moderföretag: ett lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag som direkt eller indirekt, ensamt eller tillsammans med andra kontrollerar eller deltar i kapitalet med rättigheter eller representation i styrelsen, den övervakande styrelsen eller andra ledningsorgan för en systemleverantör, liksom varje lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag som det kontrollerar,

| — | kontroll: ett förhållande som bygger på rättigheter, avtal eller andra medel, som var för sig eller i kombination, och med hänsyn tagen till faktiska och rättsliga förhållanden, ger möjligheter att utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt då det gäller






  — | äganderätt eller rätten att använda alla eller delar av ett företags tillgångar, |
| --- | --- | --- |

—

kontroll: ett förhållande som bygger på rättigheter, avtal eller andra medel, som var för sig eller i kombination, och med hänsyn tagen till faktiska och rättsliga förhållanden, ger möjligheter att utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt då det gäller

—

äganderätt eller rätten att använda alla eller delar av ett företags tillgångar,

| — | rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av företagets olika organ och på omröstningar eller beslut i organen, |
| --- | --- |

—

rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av företagets olika organ och på omröstningar eller beslut i organen,

| — | kapitalplacering med rättigheter eller representation i en systemleverantörs styrelse, övervakande styrelse eller andra ledningsorgan: en investering till vilken hör rättigheter eller representation i en systemleverantörs styrelse, övervakande styrelse eller andra ledningsorgan och som ger en möjlighet att ensamt eller tillsammans med andra utöva ett avgörande inflytande över verksamheten i en systemleverantörs företag. |
| --- | --- |

—

kapitalplacering med rättigheter eller representation i en systemleverantörs styrelse, övervakande styrelse eller andra ledningsorgan: en investering till vilken hör rättigheter eller representation i en systemleverantörs styrelse, övervakande styrelse eller andra ledningsorgan och som ger en möjlighet att ensamt eller tillsammans med andra utöva ett avgörande inflytande över verksamheten i en systemleverantörs företag.

| 5. | Dessa definitioner avser de olika medel som ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över verksamheten i en systemleverantörs företag, särskilt när det gäller kapitalplacering. Definitionen av begreppet kontroll omfattar situationer då äganderätten ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över systemleverantören. Definitionen av moderföretag i uppförandekoden innehåller dock en uttrycklig hänvisning till deltagandet i systemleverantörens kapital, de därmed förknippade rättigheterna eller representation i ett ledningsorgan och till det avgörande inflytande som kapitalplaceringen kan ge lufttrafikföretag eller ett järnvägstransportföretag över verksamheten i en systemleverantörs företag. |
| --- | --- |

5.

Dessa definitioner avser de olika medel som ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över verksamheten i en systemleverantörs företag, särskilt när det gäller kapitalplacering. Definitionen av begreppet kontroll omfattar situationer då äganderätten ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande över systemleverantören. Definitionen av moderföretag i uppförandekoden innehåller dock en uttrycklig hänvisning till deltagandet i systemleverantörens kapital, de därmed förknippade rättigheterna eller representation i ett ledningsorgan och till det avgörande inflytande som kapitalplaceringen kan ge lufttrafikföretag eller ett järnvägstransportföretag över verksamheten i en systemleverantörs företag.

2.   BEDÖMNING AV STATUS SOM MODERFÖRETAG

| 6. | Begreppen kontroll och avgörande inflytande är centrala i definitionen av moderföretag. Definitionen av kontroll enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 80/2009 är densamma som definitionen av kontroll enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (1). Det är uppenbart att begreppen kontroll och avgörande inflytande måste tolkas på samma sätt som i kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet offentliggjort i
  Europeiska unionen officiella tidning C 95 av den 16 april 2008, särskilt kapitel II.2 och II.3 Nedan redogörs för de viktigaste huvudbegreppen i förordning (EG) nr 80/2009. |
| --- | --- |

6.

Begreppen kontroll och avgörande inflytande är centrala i definitionen av moderföretag. Definitionen av kontroll enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 80/2009 är densamma som definitionen av kontroll enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (1). Det är uppenbart att begreppen kontroll och avgörande inflytande måste tolkas på samma sätt som i kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet offentliggjort i
  Europeiska unionen officiella tidning C 95 av den 16 april 2008, särskilt kapitel II.2 och II.3 Nedan redogörs för de viktigaste huvudbegreppen i förordning (EG) nr 80/2009.

2.1   Metoder för att förvärva avgörande inflytande

| 7. | Kontroll definieras som en möjlighet att utöva avgörande inflytande över ett företag. Det är inte nödvändigt att det avgörande inflytandet faktiskt utövas eller kommer att utövas. Möjligheten att utöva avgörande inflytande kan förvärvas på olika sätt.






  1. | Kapitalplacering: Det vanligaste sättet att förvärva kontroll eller avgörande inflytande är förvärv av aktier, eventuellt i kombination med ett aktieägaravtal när det är fråga om gemensam kontroll, eller förvärv av tillgångar. Kapitalplacering kan ske antingen genom direkta investeringar eller indirekt genom ägarandelar i ett företag som investerats direkt i systemleverantörens verksamhet. Tillhörande rättigheter eller representation i styrelsen eller annat ledningsorgan kan ge investeraren möjlighet att utöva avgörande inflytande, det vill säga möjlighet för aktieägaren att antingen fatta beslut eller att blockera beslut som gäller driften av systemleverantörens företag. |
| --- | --- | --- |

7.

Kontroll definieras som en möjlighet att utöva avgörande inflytande över ett företag. Det är inte nödvändigt att det avgörande inflytandet faktiskt utövas eller kommer att utövas. Möjligheten att utöva avgörande inflytande kan förvärvas på olika sätt.

1.

Kapitalplacering: Det vanligaste sättet att förvärva kontroll eller avgörande inflytande är förvärv av aktier, eventuellt i kombination med ett aktieägaravtal när det är fråga om gemensam kontroll, eller förvärv av tillgångar. Kapitalplacering kan ske antingen genom direkta investeringar eller indirekt genom ägarandelar i ett företag som investerats direkt i systemleverantörens verksamhet. Tillhörande rättigheter eller representation i styrelsen eller annat ledningsorgan kan ge investeraren möjlighet att utöva avgörande inflytande, det vill säga möjlighet för aktieägaren att antingen fatta beslut eller att blockera beslut som gäller driften av systemleverantörens företag.

| 2. | Avtal: Avgörande inflytande kan också förvärvas på grundval av avtal. För att ett avtal ska kunna ge upphov till avgörande inflytande måste ett sådant avtal, under en lång period, leda till en kontroll över systemleverantörens företagsledning och företagsresurser som liknar den som uppstår vid ett förvärv av aktier eller tillgångar. Förutom att överföra kontroll över ledning och resurser måste avtalen ha en mycket lång varaktighet. |
| --- | --- |

2.

Avtal: Avgörande inflytande kan också förvärvas på grundval av avtal. För att ett avtal ska kunna ge upphov till avgörande inflytande måste ett sådant avtal, under en lång period, leda till en kontroll över systemleverantörens företagsledning och företagsresurser som liknar den som uppstår vid ett förvärv av aktier eller tillgångar. Förutom att överföra kontroll över ledning och resurser måste avtalen ha en mycket lång varaktighet.

| 3. | Kontroll av annat slag: Rent ekonomiska förbindelser kan ha en avgörande betydelse för förvärvet av kontroll. Mycket viktiga långfristiga leveransavtal eller krediter som beviljas av leverantörer eller kunder kan exempelvis under vissa omständigheter ge ett avgörande inflytande över systemleverantören. |
| --- | --- |

3.

Kontroll av annat slag: Rent ekonomiska förbindelser kan ha en avgörande betydelse för förvärvet av kontroll. Mycket viktiga långfristiga leveransavtal eller krediter som beviljas av leverantörer eller kunder kan exempelvis under vissa omständigheter ge ett avgörande inflytande över systemleverantören.

2.2   Ett enda moderföretag

| 8. | Ett enda lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag kan utöva avgörande inflytande över en systemleverantör. Det går att fastställa två typiska situationer där ett företag har sådan ensam kontroll. I det första fallet har det företag som har ensam kontroll möjlighet att fatta företagets strategiska affärsbeslut. Denna möjlighet uppnås normalt genom förvärv av en majoritet av rösträttigheterna i ett företag. I detta sammanhang innebär avgörande inflytande möjlighet att besluta om företagets affärsstrategi. I det andra fallet är det fråga om en situation med ensam kontroll när en enda aktieägare kan lägga in veto mot ett företags strategiska beslut, utan att ha befogenhet att på egen hand driva igenom sådana beslut (så kallad negativ ensam kontroll). I detta sammanhang innebär avgörande inflytande möjlighet att blockera strategiska beslut. |
| --- | --- |

8.

Ett enda lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag kan utöva avgörande inflytande över en systemleverantör. Det går att fastställa två typiska situationer där ett företag har sådan ensam kontroll. I det första fallet har det företag som har ensam kontroll möjlighet att fatta företagets strategiska affärsbeslut. Denna möjlighet uppnås normalt genom förvärv av en majoritet av rösträttigheterna i ett företag. I detta sammanhang innebär avgörande inflytande möjlighet att besluta om företagets affärsstrategi. I det andra fallet är det fråga om en situation med ensam kontroll när en enda aktieägare kan lägga in veto mot ett företags strategiska beslut, utan att ha befogenhet att på egen hand driva igenom sådana beslut (så kallad negativ ensam kontroll). I detta sammanhang innebär avgörande inflytande möjlighet att blockera strategiska beslut.

| 9. | Ensam kontroll kan förvärvas på rättslig eller faktisk grund. |
| --- | --- |

9.

Ensam kontroll kan förvärvas på rättslig eller faktisk grund.

| 10. | Ensam kontroll förvärvas normalt sett på rättslig grund vilket sker när ett företag förvärvar en majoritet av rösträttigheterna i ett företag. Även i fall med minoritetsinnehav kan ensam kontroll uppstå på rättslig grund i situationer där särskilda rättigheter är knutna till aktieinnehavet (till exempel rätten att utse mer än hälften av direktionens eller styrelsens ledamöter). |
| --- | --- |

10.

Ensam kontroll förvärvas normalt sett på rättslig grund vilket sker när ett företag förvärvar en majoritet av rösträttigheterna i ett företag. Även i fall med minoritetsinnehav kan ensam kontroll uppstå på rättslig grund i situationer där särskilda rättigheter är knutna till aktieinnehavet (till exempel rätten att utse mer än hälften av direktionens eller styrelsens ledamöter).

| 11. | En minoritetsaktieägare kan också anses ha ensam kontroll på faktisk grund, till exempel om denne med stöd av sitt aktieinnehav, det tidigare röstningsmönstret vid bolagsstämman och de andra aktieägarnas ställning får en stabil majoritet av avgivna röster vid bolagsstämman. Detta är avhängigt av faktorer som spridningen av de återstående aktierna, strukturella och ekonomiska kopplingar mellan aktieägarna och andra aktieägares strategiska intressen i företaget. Dessa kriterier måste bedömas från fall till fall och med beaktande av förutsebara ändringar i aktieägarnas närvaro som kan förväntas uppstå i framtiden till följd av ändringar av systemleverantörens kontroll- och ägarstruktur. |
| --- | --- |

11.

En minoritetsaktieägare kan också anses ha ensam kontroll på faktisk grund, till exempel om denne med stöd av sitt aktieinnehav, det tidigare röstningsmönstret vid bolagsstämman och de andra aktieägarnas ställning får en stabil majoritet av avgivna röster vid bolagsstämman. Detta är avhängigt av faktorer som spridningen av de återstående aktierna, strukturella och ekonomiska kopplingar mellan aktieägarna och andra aktieägares strategiska intressen i företaget. Dessa kriterier måste bedömas från fall till fall och med beaktande av förutsebara ändringar i aktieägarnas närvaro som kan förväntas uppstå i framtiden till följd av ändringar av systemleverantörens kontroll- och ägarstruktur.

2.3   Flera moderföretag

| 12. | Flera lufttrafikföretag och/eller järnvägstransportföretag kan tillsammans utöva avgörande inflytande över en systemleverantör. |
| --- | --- |

12.

Flera lufttrafikföretag och/eller järnvägstransportföretag kan tillsammans utöva avgörande inflytande över en systemleverantör.

| 13. | Den tydligaste formen av gemensam kontroll är den då det enbart förekommer två moderbolag som fördelar rösträttigheterna i det gemensamma företaget jämnt mellan sig. Gemensam kontroll kan anses föreligga även om det inte råder röstjämlikhet mellan de två moderföretagen eller jämlikhet i fråga om representationen i beslutsfattande organ eller i sådana fall när det finns fler än två moderföretag. Så är fallet om minoritetsaktieägare har ytterligare rättigheter som ger dem möjlighet att lägga in veto mot beslut som är viktiga för det gemensamma företagets affärsstrategi. Denna vetorätt kan vara inskriven i det gemensamma företagets bolagsordning eller föreskrivas i ett avtal mellan moderföretagen (t.ex. aktieägaravtal). |
| --- | --- |

13.

Den tydligaste formen av gemensam kontroll är den då det enbart förekommer två moderbolag som fördelar rösträttigheterna i det gemensamma företaget jämnt mellan sig. Gemensam kontroll kan anses föreligga även om det inte råder röstjämlikhet mellan de två moderföretagen eller jämlikhet i fråga om representationen i beslutsfattande organ eller i sådana fall när det finns fler än två moderföretag. Så är fallet om minoritetsaktieägare har ytterligare rättigheter som ger dem möjlighet att lägga in veto mot beslut som är viktiga för det gemensamma företagets affärsstrategi. Denna vetorätt kan vara inskriven i det gemensamma företagets bolagsordning eller föreskrivas i ett avtal mellan moderföretagen (t.ex. aktieägaravtal).

| 14. | Denna vetorätt måste avse strategiska beslut om företagets affärspolitik. Den måste gå utöver den vetorätt som normalt beviljas minoritetsaktieägare för att skydda deras ekonomiska intressen i det gemensamma företaget. Detta normala skydd av minoritetsaktieägarnas rättigheter avser beslut som är av avgörande betydelse för det gemensamma företaget, såsom ändringar av bolagsordningen, en ökning eller minskning av kapitalet eller likvidation. |
| --- | --- |

14.

Denna vetorätt måste avse strategiska beslut om företagets affärspolitik. Den måste gå utöver den vetorätt som normalt beviljas minoritetsaktieägare för att skydda deras ekonomiska intressen i det gemensamma företaget. Detta normala skydd av minoritetsaktieägarnas rättigheter avser beslut som är av avgörande betydelse för det gemensamma företaget, såsom ändringar av bolagsordningen, en ökning eller minskning av kapitalet eller likvidation.

| 15. | Vetorätt som däremot ger kontroll avser vanligen beslut i frågor som budget, affärsplan (om det gäller detaljer som går utöver de allmänna uttalandena om det gemensamma företagets mål), stora investeringar (om nivån på investeringarna inte är så hög att vetorätten ligger närmare det normala skyddet för en minoritetsaktieägares intressen) eller utnämning av högsta företagsledningen. |
| --- | --- |

15.

Vetorätt som däremot ger kontroll avser vanligen beslut i frågor som budget, affärsplan (om det gäller detaljer som går utöver de allmänna uttalandena om det gemensamma företagets mål), stora investeringar (om nivån på investeringarna inte är så hög att vetorätten ligger närmare det normala skyddet för en minoritetsaktieägares intressen) eller utnämning av högsta företagsledningen.

| 16. | Även om det inte förekommer någon specifik vetorätt kan två eller flera företag som förfogar över minoritetsinnehav i en systemleverantörs företag få gemensam kontroll över detta. Detta är fallet om minoritetsaktieägarna tillsammans innehar en majoritet av rösträttigheterna och samordnar sig för att utöva dessa. Denna samordning kan följa av ett rättsligt bindande avtal eller kan undantagsvis grundas på faktiska förhållanden om det finns starka gemensamma intressen mellan berörda minoritetsaktieägare. |
| --- | --- |

16.

Även om det inte förekommer någon specifik vetorätt kan två eller flera företag som förfogar över minoritetsinnehav i en systemleverantörs företag få gemensam kontroll över detta. Detta är fallet om minoritetsaktieägarna tillsammans innehar en majoritet av rösträttigheterna och samordnar sig för att utöva dessa. Denna samordning kan följa av ett rättsligt bindande avtal eller kan undantagsvis grundas på faktiska förhållanden om det finns starka gemensamma intressen mellan berörda minoritetsaktieägare.

| 17. | När det gäller minoritetsägande måste det påpekas att uppförandekoden syftar till att skapa en tydligare åtskillnad mellan rent finansiellt deltagande i en systemleverantörs kapital och mer aktivt deltagande från lufttrafikföretagets sida i systemleverantörens verksamhet. Ett betydande deltagande från ett lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag i systemleverantörens beslutsförfarande kan skapa incitament till att påverka systemleverantörens affärsbeslut på ett sätt som snedvrider konkurrensen inom lufttrafik- eller järnvägstransportsektorn. När det gäller distributionen av produkter kan detta också skapa betydande incitament för att moderföretag diskriminerar datoriserade bokningssystem till förmån för sina egna. |
| --- | --- |

17.

När det gäller minoritetsägande måste det påpekas att uppförandekoden syftar till att skapa en tydligare åtskillnad mellan rent finansiellt deltagande i en systemleverantörs kapital och mer aktivt deltagande från lufttrafikföretagets sida i systemleverantörens verksamhet. Ett betydande deltagande från ett lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag i systemleverantörens beslutsförfarande kan skapa incitament till att påverka systemleverantörens affärsbeslut på ett sätt som snedvrider konkurrensen inom lufttrafik- eller järnvägstransportsektorn. När det gäller distributionen av produkter kan detta också skapa betydande incitament för att moderföretag diskriminerar datoriserade bokningssystem till förmån för sina egna.

| 18. | Denna åtskillnad är viktig om lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag är minoritetsaktieägare i en systemleverantörs företag. Om ett sådant deltagande ger ifrågavarande lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag rättigheter som går utöver de rättigheter som minoritetsaktieägare vanligtvis åtnjuter för att skydda sina ekonomiska intressen, eller om lufttrafikföretaget eller järnvägstransportföretaget ensamt eller tillsammans med andra aktieägare kan inverka på systemleverantörens affärsbeslut gentemot andra deltagande förtag ska det betraktas som moderföretag. |
| --- | --- |

18.

Denna åtskillnad är viktig om lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag är minoritetsaktieägare i en systemleverantörs företag. Om ett sådant deltagande ger ifrågavarande lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag rättigheter som går utöver de rättigheter som minoritetsaktieägare vanligtvis åtnjuter för att skydda sina ekonomiska intressen, eller om lufttrafikföretaget eller järnvägstransportföretaget ensamt eller tillsammans med andra aktieägare kan inverka på systemleverantörens affärsbeslut gentemot andra deltagande förtag ska det betraktas som moderföretag.

3.   FRÅGOR SOM RÖR FÖRFARANDET

| 19. | Kommissionen kan till följd av ett klagomål eller på eget initiativ utreda påstådda överträdelser av uppförandekoden. Utredningarna ska genomföras i enlighet med principen om god förvaltningssed. När det gäller påstådda överträdelser som avser de skyldigheter som en systemleverantörs moderföretag har ska kommissionens utredning i första hand göra en bedömning av om ifrågavarande lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag ska betraktas som ett moderföretag till systemleverantören. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen kan till följd av ett klagomål eller på eget initiativ utreda påstådda överträdelser av uppförandekoden. Utredningarna ska genomföras i enlighet med principen om god förvaltningssed. När det gäller påstådda överträdelser som avser de skyldigheter som en systemleverantörs moderföretag har ska kommissionens utredning i första hand göra en bedömning av om ifrågavarande lufttrafikföretag eller järnvägstransportföretag ska betraktas som ett moderföretag till systemleverantören.

| 20. | I artikel 14 i uppförandekoden ges kommissionen alla nödvändiga utredningsbefogenheter för inhämta den information som krävs för denna bedömning. Kommissionen kan begära att företag eller företagssammanslutningar ska tillhandahålla erforderliga uppgifter, däribland särskilda revisioner, bland annat rörande frågor som omfattas av artikel 10 som avser moderföretags skyldigheter. |
| --- | --- |

20.

I artikel 14 i uppförandekoden ges kommissionen alla nödvändiga utredningsbefogenheter för inhämta den information som krävs för denna bedömning. Kommissionen kan begära att företag eller företagssammanslutningar ska tillhandahålla erforderliga uppgifter, däribland särskilda revisioner, bland annat rörande frågor som omfattas av artikel 10 som avser moderföretags skyldigheter.

| 21. | I artikel 12 föreskrivs därutöver att varje systemleverantör ska vart fjärde år lämna in en oberoende inspektionsrapport med detaljerade uppgifter om ägarstrukturen och förvaltningsmodellen. Kommissionen kan också när som helst begära en sådan rapport. Genom artiklarna 12 och 14 kan kommissionen inhämta alla erforderliga uppgifter för att bedöma ett lufttrafikföretags eller järnvägstransportföretags status i syfte att definiera ett moderföretag. |
| --- | --- |

21.

I artikel 12 föreskrivs därutöver att varje systemleverantör ska vart fjärde år lämna in en oberoende inspektionsrapport med detaljerade uppgifter om ägarstrukturen och förvaltningsmodellen. Kommissionen kan också när som helst begära en sådan rapport. Genom artiklarna 12 och 14 kan kommissionen inhämta alla erforderliga uppgifter för att bedöma ett lufttrafikföretags eller järnvägstransportföretags status i syfte att definiera ett moderföretag.

| 22. | En sådan bedömning baserar sig vanligtvis på genomgång av dokument som anger systemleverantörens ägar- och kontrollstruktur, exempelvis dess status eller avtal mellan aktieägare. Även andra relevanta handlingar som protokoll från styrelsemöten eller från möten i andra ledningsorgan kan utgöra utredningsunderlag. |
| --- | --- |

22.

En sådan bedömning baserar sig vanligtvis på genomgång av dokument som anger systemleverantörens ägar- och kontrollstruktur, exempelvis dess status eller avtal mellan aktieägare. Även andra relevanta handlingar som protokoll från styrelsemöten eller från möten i andra ledningsorgan kan utgöra utredningsunderlag.

| 23. | Om lufttrafikföretaget eller järnvägstransportföretaget identifieras som ett moderföretag kommer kommissionen att utreda detta moderföretags påstådda överträdelse av uppförandekoden. I artikel 16 i uppförandekoden fastställs förfarandena och garantierna för att företagshemligheter bevaras, vilket ökar kommissionens möjligheter att inhämta erforderliga uppgifter. |
| --- | --- |

23.

Om lufttrafikföretaget eller järnvägstransportföretaget identifieras som ett moderföretag kommer kommissionen att utreda detta moderföretags påstådda överträdelse av uppförandekoden. I artikel 16 i uppförandekoden fastställs förfarandena och garantierna för att företagshemligheter bevaras, vilket ökar kommissionens möjligheter att inhämta erforderliga uppgifter.

| 24. | Om en sådan överträdelse konstateras kan kommissionen fatta beslut om att ålägga företaget att upphöra med överträdelsen. Ett företag som överträtt uppförandekoden kan även åläggas böter av kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Om en sådan överträdelse konstateras kan kommissionen fatta beslut om att ålägga företaget att upphöra med överträdelsen. Ett företag som överträtt uppförandekoden kan även åläggas böter av kommissionen.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/7

---

Eurons växelkurs (1)

5 mars 2009

(2009/C 53/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2555 |
| JPY | japansk yen | 124,71 |
| DKK | dansk krona | 7,4506 |
| GBP | pund sterling | 0,89030 |
| SEK | svensk krona | 11,4825 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4765 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,9060 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,744 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 311,63 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7071 |
| PLN | polsk zloty | 4,7225 |
| RON | rumänsk leu | 4,2793 |
| TRY | turkisk lira | 2,2080 |
| AUD | australisk dollar | 1,9573 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6139 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7405 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,5065 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9531 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 963,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,2079 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,5885 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4211 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 222,94 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6799 |
| PHP | filippinsk peso | 60,920 |
| RUB | rysk rubel | 45,0615 |
| THB | thailändsk baht | 45,468 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9954 |
| MXN | mexikansk peso | 19,1903 |
| INR | indisk rupie | 64,9970 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2555

JPY

japansk yen

124,71

DKK

dansk krona

7,4506

GBP

pund sterling

0,89030

SEK

svensk krona

11,4825

CHF

schweizisk franc

1,4765

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,9060

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,744

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

311,63

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7071

PLN

polsk zloty

4,7225

RON

rumänsk leu

4,2793

TRY

turkisk lira

2,2080

AUD

australisk dollar

1,9573

CAD

kanadensisk dollar

1,6139

HKD

Hongkongdollar

9,7405

NZD

nyzeeländsk dollar

2,5065

SGD

singaporiansk dollar

1,9531

KRW

sydkoreansk won

1 963,60

ZAR

sydafrikansk rand

13,2079

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,5885

HRK

kroatisk kuna

7,4211

IDR

indonesisk rupiah

15 222,94

MYR

malaysisk ringgit

4,6799

PHP

filippinsk peso

60,920

RUB

rysk rubel

45,0615

THB

thailändsk baht

45,468

BRL

brasiliansk real

2,9954

MXN

mexikansk peso

19,1903

INR

indisk rupie

64,9970

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/8

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2009/C 53/04)

XA-nummer: XA 221/08

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Limburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek)

Rättslig grund: Artikel 4:21 lid 3 onder c Algemene wet bestuursrecht

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 33 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 1 mars 2009

Stödets syfte: Stödet kommer att beviljas genom tillämpning av artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Primär jordbruksproduktion (paprika)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

Nederland

Webbplats: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#aU4J64XT47201JA40Q11W

Övriga upplysningar: Stöd kommer att ges för en undersökning om möjligheten att värma upp Wijnen Paprika's växthus med hjälp av geotermisk energi. De kostnader som ska subventioneras avser teknisk rådgivning.

Inga direkta utbetalningar till de mottagande jordbrukarna kommer att ske, utan stödet kommer att ges i form av subventionerade rådgivningstjänster. Det avser inte tjänster av kontinuerlig eller återkommande karaktär och inte heller företagets normala driftsutgifter. Stödet kommer att beviljas på grundval av Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg (stödförordning för landsbygdsutveckling i provinsen Limburg) och är därför tillgängligt för alla företag som uppfyller de kriterier som anges där

XA-nummer: XA 374/08

Medlemsstat: Frankrike

Region: Bourgogne

Namnet på stödordningen: Aides au traitement des animaux malades de la FCO dans élevages bovins, ovins et caprins

Rättslig grund:

| — | Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5, |
| --- | --- |

—

Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5,

| — | arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | rådets beslut 90/424/EG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet, |
| --- | --- |

—

rådets beslut 90/424/EG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet,

| — | délibération du Conseil régional de Bourgogne |
| --- | --- |

—

délibération du Conseil régional de Bourgogne

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 90 000 EUR

Högsta stödnivå: Det stöd som ska beviljas regionen Bourgogne (Région Bourgogne) uppgår till 45 EUR per nötkreatur och 7,5 EUR per får eller get som behandlas.

Den högsta stödnivån är 100 %. Belopp som mottas via försäkringssystem kommer att beaktas när efterlevnaden av stödnivån kontrolleras.

Stödet kommer att betalas ut till departementens hälsoskyddsgrupper mot uppvisande av en sammanfattande förteckning över jordbrukare som uppfyller följande villkor:

utbrotten konstaterades under 2007 eller 2008,

jordbrukarna betalar avgift till CSSA (Caisse nationale de solidarité sanitaire animale – nationella stödfonden för djurhälsa), som är öppen för alla djuruppfödare

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs (i Europeiska unionens officiella tidning) och omröstning om beslutet äger rum i Bourgognes regionfullmäktige

Varaktighet för stödordningen: 2008–2009

Stödets syfte: Detta extraordinära stöd är avsett att täcka en del av kostnaderna för ett sjukförsäkringssystem inrättat av GDS (groupements départementaux de défense sanitaire – departementens hälsoskyddsgrupper), som genom ett tillägg till CSSA står öppet för alla djuruppfödare.

Det kommer därmed att göra det möjligt att täcka en del av nötkreaturs-, får- och getuppfödares kostnader för vård av djur som lider av blåtunga, i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur, får och getter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| F-21035 Dijon cedex |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l'agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

F-21035 Dijon cedex

Webbplats: http://www.cr-bourgogne.fr/doc/gda/2008-10/Rapport_modif_FCO_ind_ovins_SP_20_10_08.doc

XA-nummer: XA 375/08

Medlemsstat: Frankrike

Region: Bourgogne

Namnet på stödordningen: Aides aux pertes entraînées de la FCO dans élevages ovins et caprins

Rättslig grund:

| — | Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5, |
| --- | --- |

—

Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5,

| — | arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | rådets beslut 90/424/EG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet, |
| --- | --- |

—

rådets beslut 90/424/EG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet,

| — | délibération du Conseil régional de Bourgogne |
| --- | --- |

—

délibération du Conseil régional de Bourgogne

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 450 000 EUR

Högsta stödnivå: Det stöd som ska beviljas regionen Bourgogne (Région Bourgogne) uppgår till 50 EUR för djur i följande kategorier:

små idisslare av han- eller honkön som dött efter sex månaders ålder,

avelshanar eller getabockar över sex månaders ålder som förlorat sin fortplantningsförmåga.

Den högsta stödnivån är 100 %. Belopp som mottas via försäkringssystem kommer att beaktas när efterlevnaden av stödnivån kontrolleras.

Detta stöd kommer att betalas ut till jordbrukare som uppfyller följande villkor:

utbrotten konstaterades under 2007 eller 2008,

jordbrukarna får bidrag för tackor och getter,

de har fått hälsoersättning från den franska staten för de döda djuren eller har fått positivt resultat vid en virologisk analys på avelshanarna,

de har för avsikt att ersätta sin djurbesättning.

Belopp som mottas via försäkringssystem kommer att beaktas när efterlevnaden av stödnivån kontrolleras

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs (i Europeiska unionens officiella tidning) och omröstning om beslutet äger rum i Bourgognes regionfullmäktige

Varaktighet för stödordningen: 2008–2009

Stödets syfte: Stödet syftar till att ersätta får- och getuppfödare för förlust av framtida avelsdjur och underlätta inköp eller ersättning av djur för att återställa antalet avelsdjur till nivån före sjukdomsutbrottet, i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Får och getter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| F-21035 Dijon cedex |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l'agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

F-21035 Dijon cedex

Webbplats: http://www.cr-bourgogne.fr/doc/gda/2008-10/Rapport_modif_FCO_ind_ovins_SP_20_10_08.doc

XA-nummer: XA 377/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas por arranque y destrucción de palmaceas afectadas por el Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790)

Rättslig grund:

| — | Proyecto de Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifica la Orden de 24 de febrero de 2004, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la cual se declara la existencia oficial de la Plaga Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790) en la comunidad Valenciana, se califica de utilidad pública la lucha contra el género Rhynchophorus spp y se establecen las medidas obligatorias para su erradicación y control, |
| --- | --- |

—

Proyecto de Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifica la Orden de 24 de febrero de 2004, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la cual se declara la existencia oficial de la Plaga Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790) en la comunidad Valenciana, se califica de utilidad pública la lucha contra el género Rhynchophorus spp y se establecen las medidas obligatorias para su erradicación y control,

| — | ley no 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal |
| --- | --- |

—

ley no 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Stödet enligt förordningen kommer att betalas från rubrikerna 12.02.01.542.20 – T6130 och T2349 i regionregeringens utgiftsbudget och har fastställts till 300 000 EUR per år.

Den beräknade utgiften för hela perioden är 1 800 000 EUR

Högsta stödnivå: Ersättningsbeloppet bestäms med hänsyn till vilken sort det gäller och stammens höjd.

BUTIA CAPITATA, BUTIA YATAI

För varje träd: 50 EUR per meter stam.

TRITHRINAX CAMPESTRIS

För varje träd: 50 EUR per meter stam.

Träd av arten Trithrinax campestris har flera grenar

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Att ersätta jordbrukare och privatpersoner för förluster orsakade av insekten Rhynchophorus ferrugineus (Olivier, 1790).

Stödet beviljas enligt artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (offentliggjort i EUT, den 16 december 2006)

Statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (NACE):

| 0129 | Odling av andra fleråriga växter |
| --- | --- |

0129

Odling av andra fleråriga växter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya no 2

E-46010 Valencia

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ORDEN%20MODIFICACION%202008%20%20RHYNCHOPHORUS%20V.pdf

Övriga upplysningar: —

Valencia, den 22 oktober 2008.

El Director General de Investigación y Tecnología Agroalimentaria

Manuel LAINEZ ANDRÉS

XA-nummer: XA 385/08

Medlemsstat: Förenade kungariket

Region: England-Cornwall

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: The Heath Project

Rättslig grund: The Natural Environment and Rural Communities Act 2006

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Stödordningens totala årliga utgift under 2008/2009 kommer att vara 110 000 GBP

Högsta stödnivå: Högsta stödnivå upp till 100 % i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1857/2006

Datum för genomförande: Stödordningen ska gälla från och med 17 november 2008 eller den dag då formuläret med sammafattande information har varit kommissionen tillhanda i 10 arbetsdagar beroende på vilket som inträffar sist

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Stödordningen ska gälla från och med 17 november 2008. Sista dag för utbetalningar kommer att vara 31 december 2008 och stödordningen avslutas 31 december 2008

Stödets syfte: Stödordningens syfte är att återställa och reparera traditionella, icke-produktiva landskapselement så som häckar och tillflöden till ljunghedar. Dessa element kommer att gynna utvecklingen av en hållbar modell för skötsen av ljunghedar vilket kommer att förbättra landskapets särskilda kvaliteter och den biologiska mångfalden i Cornwall. Stödordningen kommer att finansiera ett antal anläggningsarbeten för att bevara icke-produktiva element i jordbrukslandskapet i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Projektet riktar sig till små och medelstora företag verksamma inom jordbruksproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| The Heath Project |
| --- |
| Natural England |
| Pydar House, Pydar Street |
| Truro |
| Cornwall TR1 1XU |
| United Kingdom |

The Heath Project

Natural England

Pydar House, Pydar Street

Truro

Cornwall TR1 1XU

United Kingdom

Webbplats: http://www.theheathproject.org.uk/news.html

Övriga upplysningar: —

---

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/12

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2009/C 53/05)

XA-nummer: XA 380/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación Vinos de la Tierra de Castellón

Rättslig grund: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761000-”Impulso de la marca CV”

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 50 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: November 2008

Stödets syfte: Deltagande i utställningar och mässor: Initiativ för att främja kvaliteten på produkter med kvalitetsmärkningen ”CV”, i syfte att dels skydda deras särskilda egenskaper, dels förbättra de berörda producenternas yrkeskunskaper. Initiativ för att öka konsumenternas medvetenhet om produkter med kvalitetsmärkningen ”CV” är stödberättigande, samt olika informations- och marknadsföringsåtgärder som organiseras i samband med Magdalenafestivalen. Under ett första skede kommer en grupp som är specialiserad på kommunikation att anställas för att utarbeta en strategi för att främja ställningen hos viner från provinsen Castellón. Bestämmelserna kommer att anpassas i enlighet med dekret 222/2007 av den 9 november och en kvalitetshandbok kommer att tas fram. De verksamheter som anges i artiklarna 14 och 15 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Små och medelstora företag inom livsmedelssektorn i den autonoma regionen Valencia

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociaci%F3n%20vinos%20de%20la%20tierra%20de%20Castell%F3n.pdf

Övriga upplysningar: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA-nummer: XA 381/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación Prof. de Flores, Plantas y Tecnología Hortícola de la C.V.

Rättslig grund: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761.000-”Impulso de la Marca CV”

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 60 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med november 2008

Stödets syfte: Deltagande i handelsmässor: IBERFLORA (Valencia), IPM (Essen, Tyskland), Salon du Végétal (Angers, Frankrike), Four Oaks Trade Show (Manchester, Förenade kungariket) och Garden+Landscaping (Dubai, Förenade Arabemiraten). Konsulttjänster: ökning av de arter som omfattas av standarden. De verksamheter som anges i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Små och medelstora företag inom livsmedelssektorn i den autonoma regionen Valencia

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociacion%20profesional%20de%20Flores%20y%20Plantas.pdf

Övriga upplysningar: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA-nummer: XA 382/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación Pimiento Sol del Pilar

Rättslig grund: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761000-”Impulso de la marca CV”

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 40 000 EUR

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med november 2008

Stödets syfte: Anordnande av och deltagande i utställningar. Faktauppgifter om den generiska produkten, dess näringsvärde och användningsområde, samt publikationer, broschyrer eller webbplatser med information om en särskild produkt. Allt detta bör koncentreras runt åtgärder för att främja produkter med kvalitetsmärkningen ”CV”, inriktade på att skydda deras särskilda egenskaper, i syfte att öka konsumenternas medvetenhet om dessa produkter, samt framtagning av en marknadsföringsvideo och en receptbok. De verksamheter som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Små och medelstora företag inom livsmedelssektorn i den autonoma regionen Valencia

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Webbplats: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociacion%20pimiento%20sol%20del%20pilar.pdf

Övriga upplysningar: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA-nummer: XA 388/08

Medlemsstat: Tyskland

Region: Land Brandenburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Förderung von Leistungsprüfungen und weiteren Maßnahmen in der Tierzucht

Rättslig grund: Artikel 16.1 a, b och c i förordning (EG) nr 1857/2006.

Richtlinie des Ministeriums für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg über die Gewährung von Prämien für die Förderung von Leistungsprüfungen und weiteren Maßnahmen in der Tierzucht vom 14. Februar 2007

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 0,63 miljoner EUR/år

Högsta stödnivå:

| — | 70 % av de administrativa kostnaderna för att upprätta och föra stamböcker, |
| --- | --- |

—

70 % av de administrativa kostnaderna för att upprätta och föra stamböcker,

| — | 70 % av kostnaderna för test för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet, |
| --- | --- |

—

70 % av kostnaderna för test för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet,

| — | 25 % av investeringskostnaderna för införande på företagsnivå av nyskapande avelsteknik eller avelsmetoder |
| --- | --- |

—

25 % av investeringskostnaderna för införande på företagsnivå av nyskapande avelsteknik eller avelsmetoder

Datum för genomförande: 1 januari 2009–31 december 2011

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 1 januari 2009–31 december 2011

Stödets syfte: För att stödja animaliesektorn kommer delstaten att bevilja stöd för att främja individprövning och ytterligare åtgärder vid djuruppfödning.

Följande kostnader är stödberättigande:

kostnader för test för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet,

kostnader för att införa nyskapande avelsteknik eller avelsmetoder, med undantag för att införa eller utföra artificiell insemination,

kostnader för att upprätta och föra stamböcker.

Stödmottagare kommer att vara erkända avelsföreningar (i enlighet med Tierzuchtgesetz), inrättningar för individprövning eller föreningar som utför individprövning på uppdrag av delstaten Brandenburg i enlighet med Tierzuchtgesetz och har en filial i Brandenburg. Stödmottagarna kommer att stå under tillsyn av den ansvariga myndigheten enligt delstatens lagstiftning.

Inga direkta penningbetalningar kommer att göras till avelsföretag.

Utförandet av individprövningar är en fortlöpande uppgift. Stödet betalas ut per kalenderår och kommer att anpassas i enlighet med de enskilda åtgärder som vidtas med avseende på djurhållning.

Stödet kommer att beviljas i form av en klumpsumma. Det kommer att beviljas i enlighet med det allmänna intresset för åtgärden och betalas ut i enlighet med tillgängliga medel.

De stödnivåer som anges i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk av den 27 december 2006, kapitel IV.L Stöd till animaliesektorn, kommer inte att överskridas

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk (djuruppfödning)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Landesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| --- |
| Ringstraße 1010 |
| D-15236 Frankfurt/Oder |

Landesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung

Ringstraße 1010

D-15236 Frankfurt/Oder

Webbplats: http://www.mluv.brandenburg.de/cms/media.php/2317/e_tiere.pdf

Övriga upplysningar:

| Ministerium für ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- |
| Referat 23 |
| Herr Aust |

Ministerium für ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

Referat 23

Herr Aust

XA-nummer: XA 389/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Galicia

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Prórroga de régimen de Ayudas a Agrupaciones de Defensa Sanitaria (ADSG) registrada con no XA 54/08

Rättslig grund: Orden ... de ... de ... de ..., por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las entidades reconocidas como Agrupaciones de Defensa Sanitaria (ADSG) de Galicia y se convocan para el año 2009

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 3 591 332 EUR

Högsta stödnivå: 50 % av de totala kostnaderna för ADSG-programmet

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling. Tidigast den 1 januari 2009

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Syftet med stödet är att förbättra djurens hälsa på djurhållningsföretag i Galicien genom gemensamma program för förebyggande och kontroll av djursjukdomar.

Stödet omfattar både kostnader för rekrytering av veterinärtekniker och kostnader för utrustning.

Stödordningen är förenlig med artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006 enligt vilken stöd för att kompensera jordbrukare för kostnader i samband med förebyggande av djursjukdomar anses vara förenligt med den gemensamma marknaden

Berörd(a) sektor(er): Animalieproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress: Xunta de Galicia

Consellería de Medio Rural

Dirección General de Producción, Industrias y Calidad Agroalimentaria

Webbplats: http://mediorural.xunta.es/externos/proxecto_orde_axudas_adsg_2009.pdf

Övriga upplysningar: E-post:

dxpica.mediorural@xunta.es

Maria.soledad.castro.diaz@xunta.es

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Rådet

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/15

---

Meddelande om utlysning av en domartjänst vid Europeiska unionens personaldomstol

(2009/C 53/06)

| 1. | Rådet har genom beslut 2004/752/EG, Euratom (1), beslutat att upprätta Europeiska unionens personaldomstol. Personaldomstolen, som är knuten till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt och som har sitt säte vid sistnämnda domstol, är behörig att i första instans utöva den behörighet att avgöra tvister mellan gemenskaperna och deras anställda, inbegripet tvister mellan organ eller byråer och deras personal, som tilldelats domstolen genom artikel 236 i EG-fördraget och artikel 152 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

1.

Rådet har genom beslut 2004/752/EG, Euratom (1), beslutat att upprätta Europeiska unionens personaldomstol. Personaldomstolen, som är knuten till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt och som har sitt säte vid sistnämnda domstol, är behörig att i första instans utöva den behörighet att avgöra tvister mellan gemenskaperna och deras anställda, inbegripet tvister mellan organ eller byråer och deras personal, som tilldelats domstolen genom artikel 236 i EG-fördraget och artikel 152 i Euratomfördraget.

| 2. | Personaldomstolen ska bestå av sju domare, bland vilka dess ordförande utses. Domarnas mandattid är sex år och kan förnyas. Domarna ska utnämnas av rådet genom enhälligt beslut efter samråd med en kommitté bestående av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer. Kommittén ska avge yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetet som domare vid personaldomstolen. Kommittén ska till sitt yttrande foga en förteckning över kandidater som har den lämpligaste arbetslivserfarenheten på hög nivå. Förteckningen ska innehålla minst dubbelt så många kandidater som det antal domare som rådet ska utnämna. |
| --- | --- |

2.

Personaldomstolen ska bestå av sju domare, bland vilka dess ordförande utses. Domarnas mandattid är sex år och kan förnyas. Domarna ska utnämnas av rådet genom enhälligt beslut efter samråd med en kommitté bestående av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer. Kommittén ska avge yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetet som domare vid personaldomstolen. Kommittén ska till sitt yttrande foga en förteckning över kandidater som har den lämpligaste arbetslivserfarenheten på hög nivå. Förteckningen ska innehålla minst dubbelt så många kandidater som det antal domare som rådet ska utnämna.

| 3. | Föreskrifter och allmänna villkor för domarnas ämbetsutövning fastställs i bilaga I, i artikel 5 till protokollet om domstolens stadga, ändrat genom beslut nr 2004/752/EG, Euratom. Domarnas löner, pensioner och annan ersättning fastställs i rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 422/67/EEG, (EG) nr 5/67/Euratom om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare (2). |
| --- | --- |

3.

Föreskrifter och allmänna villkor för domarnas ämbetsutövning fastställs i bilaga I, i artikel 5 till protokollet om domstolens stadga, ändrat genom beslut nr 2004/752/EG, Euratom. Domarnas löner, pensioner och annan ersättning fastställs i rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 422/67/EEG, (EG) nr 5/67/Euratom om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare (2).

| 4. | Eftersom en av domarna vid personaldomstolen har lämnat in sin avskedsansökan utlyses en domartjänst för perioden från och med den 1 september 2009 till och med den 31 augusti 2015. |
| --- | --- |

4.

Eftersom en av domarna vid personaldomstolen har lämnat in sin avskedsansökan utlyses en domartjänst för perioden från och med den 1 september 2009 till och med den 31 augusti 2015.

| 5. | Det framgår av bestämmelserna i såväl artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget som i bilaga I, artikel 3 till protokollet om domstolens stadga, ändrat genom beslut 2004/752/EG, Euratom, att de personer som kandiderar till domartjänsterna ska uppfylla följande villkor:






  — | deras oavhängighet ska inte kunna ifrågasättas, |
| --- | --- | --- |

5.

Det framgår av bestämmelserna i såväl artikel 225a i EG-fördraget och artikel 140b i Euratomfördraget som i bilaga I, artikel 3 till protokollet om domstolens stadga, ändrat genom beslut 2004/752/EG, Euratom, att de personer som kandiderar till domartjänsterna ska uppfylla följande villkor:

—

deras oavhängighet ska inte kunna ifrågasättas,

| — | de ska uppfylla nödvändiga villkor för utövande av domarämbetet, |
| --- | --- |

—

de ska uppfylla nödvändiga villkor för utövande av domarämbetet,

| — | de ska vara unionsmedborgare. |
| --- | --- |

—

de ska vara unionsmedborgare.

Kandidaterna upplyses om att kommittén, utöver ovannämnda minimivillkor, kommer att beakta såväl kandidaternas förmåga att arbeta i en kollegial, internationell och flerspråkig arbetsmiljö som arten av, värdet av och längden på respektive kandidats arbetslivserfarenhet, i den mån den är relevant för den tjänst som söks.

| 6. | Kandidaterna ska till sina ansökningar bifoga en meritförteckning, ett personligt brev samt kopior på styrkande handlingar.
  Ansökningarna ska skickas till följande adress:





  Generalsekretariatet för Europeiska unionens råd |
| --- | --- |
| Utlysning av domartjänster vid personaldomstolen |
| Bureau 20 40 GM 23 |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bryssel |

6.

Kandidaterna ska till sina ansökningar bifoga en meritförteckning, ett personligt brev samt kopior på styrkande handlingar.

Ansökningarna ska skickas till följande adress:

Generalsekretariatet för Europeiska unionens råd

Utlysning av domartjänster vid personaldomstolen

Bureau 20 40 GM 23

Rue de la Loi 175

B-1048 Bryssel

Ansökningarna ska skickas per rekommenderat brev, senast den 3 april 2009 (poststämpelns datum gäller).

För att underlätta behandlingen av ansökningarna ombeds kandidaterna att även sända sin meritförteckning och sitt personliga brev med e-post, helst i Word-format (utan att använda pdf-formatet) till följande adress:

cdstfp@consilium.europa.eu

E-postmeddelandet ersätter emellertid inte det rekommenderade brevet och påverkar inte kandidaternas behörighet.

---

(1)  EUT L 333, 9.11.2004, s. 7.

(2)  EUT L 33, 5.2.2005, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/17

---

STATLIGT STÖD – POLEN

Statligt stöd C 49/08 (f.d. N 402/08) – Omstruktureringsstöd till PZL Dębica

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 53/07)

Genom den skrivelse av den 19 december 2008 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det ovan nämnda utbildningsstödet.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd/State Aid Greffe |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd/State Aid Greffe

Rue de la Loi 200

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Polen. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse till kommissionen av den 13 augusti 2008 anmälde Polen ett planerat omstruktureringsstöd till PZL Dębica S.A. (nedan kallat PZL Dębica) i form av kapitaltillskott, anstånd med betalningen av en offentlig skuld och ett mjukt lån.

BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH OMSTRUKTURERINGEN

PZL Dębica är ett stort företag som ägs av enskilda privata investerare som är verksamma inom produktion av kylanläggningar såsom kompressorer och kylaggregat för jordbruket, varvsindustrin och militära ändamål. Företaget är beläget i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

De anmälda statliga stödåtgärderna till ett nominellt värde av ca 13,5 miljoner PLN (3,5 miljoner EUR) innefattar kapitaltillskott, ett lån från en statligt ägd byrå och anstånd med betalningen av en offentlig skuld. Polen meddelade vidare att företaget har beviljats annat stöd till ett nominellt värde av 8,1 miljoner PLN (2,1 miljoner EUR). Kommissionen anser att 3,4 miljoner PLN av detta belopp beviljades före Polens anslutning till EU och att det inte omfattas av kommissionens undersökning, och att 4,7 miljoner PLN beviljades efter Polens EU-anslutning och utgör nytt stöd.

Enligt de polska myndigheterna började svårigheterna för PZL Dębica redan 2002, då den första omstruktureringsplanen för 2002–2007 antogs. De anmälda åtgärderna ska beviljas inom ramen för den andra omstruktureringsplanen, som ska genomföras fram till 2013. Omstruktureringsåtgärderna under hela perioden består främst av finansiell omstrukturering. Dessutom har PZL Dębica redan genomfört och planerar fortfarande en rad investeringar samt försäljning eller likvidering av överflödiga tillgångar.

BEDÖMNING

Kommissionen anser att de anmälda åtgärderna till ett belopp av 13,5 miljoner PLN och de åtgärder till ett belopp av 4,7 miljoner PLN som beviljats företaget efter Polens anslutning till EU utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget och omfattas av kommissionens bedömning av förenligheten med reglerna för statligt stöd.

Kommissionen har bedömt stödet mot bakgrund av 2004 års riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.

Kommissionen har beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom den betvivlar att alla villkor för att godkänna omstruktureringsstödet är uppfyllda, och i synnerhet att

| — | PZL Dębica är berättigat till omstruktureringsstöd, särskilt som principen om att stöd bara får utgå en enda gång eventuellt inte iakttagits med tanke på tidigare statligt stöd som företaget mottagit, |
| --- | --- |

—

PZL Dębica är berättigat till omstruktureringsstöd, särskilt som principen om att stöd bara får utgå en enda gång eventuellt inte iakttagits med tanke på tidigare statligt stöd som företaget mottagit,

| — | att omstruktureringsplanen kommer att leda till att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet återställs, då omstruktureringen främst är av finansiell karaktär och inte leder till tillräckligt långtgående industriell omstrukturering, |
| --- | --- |

—

att omstruktureringsplanen kommer att leda till att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet återställs, då omstruktureringen främst är av finansiell karaktär och inte leder till tillräckligt långtgående industriell omstrukturering,

| — | omstruktureringsstödet är begränsat till ett minimum och det egna bidraget inte verkar vara tillräckligt, faktiskt och reellt. På samma sätt förutses i affärsplanen inte någon extern finansiering av omstruktureringen, som skulle demonstrera marknadernas tilltro till företagets lönsamhetsutsikter, |
| --- | --- |

—

omstruktureringsstödet är begränsat till ett minimum och det egna bidraget inte verkar vara tillräckligt, faktiskt och reellt. På samma sätt förutses i affärsplanen inte någon extern finansiering av omstruktureringen, som skulle demonstrera marknadernas tilltro till företagets lönsamhetsutsikter,

| — | otillbörlig snedvridning av konkurrensen undviks, eftersom åtminstone en del av de föregivna kompensationsåtgärderna förefaller vara nödvändiga för att uppnå långsiktig lönsamhet. |
| --- | --- |

—

otillbörlig snedvridning av konkurrensen undviks, eftersom åtminstone en del av de föregivna kompensationsåtgärderna förefaller vara nödvändiga för att uppnå långsiktig lönsamhet.

Polen uppmanades att lämna ytterligare upplysningar om dessa frågor.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Komisja pragnie poinformować władze polskie, że po przeanalizowaniu dostarczonych przez nie informacji na temat środków zgłoszonych dnia 13 sierpnia 2008 r., podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| (1) | Pismem z dnia 13 sierpnia 2008 r. władze polskie poinformowały Komisję o planowanych środkach, które mają być przyznane na wsparcie restrukturyzacji przedsiębiorstwa PZL Dębica S.A. (zwanego dalej »PZL Dębica«). |
| --- | --- |

(1)

Pismem z dnia 13 sierpnia 2008 r. władze polskie poinformowały Komisję o planowanych środkach, które mają być przyznane na wsparcie restrukturyzacji przedsiębiorstwa PZL Dębica S.A. (zwanego dalej »PZL Dębica«).

| (2) | Pismem z dnia 3 października 2008 r. Komisja zwróciła się do władz polskich o dostarczenie niektórych brakujących dokumentów. Zostały one przekazane w dniu 20 października 2008 r. |
| --- | --- |

(2)

Pismem z dnia 3 października 2008 r. Komisja zwróciła się do władz polskich o dostarczenie niektórych brakujących dokumentów. Zostały one przekazane w dniu 20 października 2008 r.

II.   OPIS BENEFICJENTA I PROCESU RESTRUKTURYZACJI

Beneficjent

| (3) | PZL Dębica jest dużym, całkowicie sprywatyzowanym przedsiębiorstwem będącym własnością prywatnych inwestorów indywidualnych, produkującym urządzenia chłodnicze, takie jak: sprężarki, chillery (agregaty do schładzania cieczy i wytwarzania wody lodowej) dla sektora rolniczego, przemysłu okrętowego i obronnego. Przedsiębiorstwo ma siedzibę na terenie województwa podkarpackiego, tzn. w regionie objętym zakresem art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. Powstało ono w 1938 r., a od 1995 r. jest spółką akcyjną. Nie wchodzi w skład żadnej grupy przedsiębiorstw. W ciągu ostatnich 5 lat w PZL Dębica zmniejszono stan zatrudnienia o 73 osób, osiągając liczbę 424 pracowników w 2006 r. |
| --- | --- |

(3)

PZL Dębica jest dużym, całkowicie sprywatyzowanym przedsiębiorstwem będącym własnością prywatnych inwestorów indywidualnych, produkującym urządzenia chłodnicze, takie jak: sprężarki, chillery (agregaty do schładzania cieczy i wytwarzania wody lodowej) dla sektora rolniczego, przemysłu okrętowego i obronnego. Przedsiębiorstwo ma siedzibę na terenie województwa podkarpackiego, tzn. w regionie objętym zakresem art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. Powstało ono w 1938 r., a od 1995 r. jest spółką akcyjną. Nie wchodzi w skład żadnej grupy przedsiębiorstw. W ciągu ostatnich 5 lat w PZL Dębica zmniejszono stan zatrudnienia o 73 osób, osiągając liczbę 424 pracowników w 2006 r.

| (4) | W 2006 r. przedsiębiorstwo osiągnęło obrót w wysokości 15,9 mln PLN, a jego udział w polskim rynku wynosił 0,64 %. |
| --- | --- |

(4)

W 2006 r. przedsiębiorstwo osiągnęło obrót w wysokości 15,9 mln PLN, a jego udział w polskim rynku wynosił 0,64 %.

Restrukturyzacja i działania restrukturyzacyjne

| (5) | Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji finansowej od roku 2002, w którym został przyjęty pierwszy plan restrukturyzacji na lata 2002–2007. |
| --- | --- |

(5)

Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji finansowej od roku 2002, w którym został przyjęty pierwszy plan restrukturyzacji na lata 2002–2007.

| (6) | W ramach pierwszego planu restrukturyzacji przedsiębiorstwo skorzystało z wielu środków pomocy państwa, mających w głównej mierze formę odroczenia terminów płatności lub umorzenia należności publicznoprawnych w wysokości 6 866 501,83 PLN. Polskie władze twierdzą, że dokonano umorzenia należności publicznoprawnych jedynie w wysokości 3 422 479,68 PLN, natomiast w sprawie pozostałej kwoty należności publicznoprawnych, wynoszącej 3 444 022,15 PLN, nie podjęto jeszcze ostatecznej decyzji. Komisja przyjmuje więc, że ta kwota należności w dalszym ciągu nie została uregulowana (zob. część 1 i 2 tabeli 1 poniżej) i w związku z tym uważa, że PZL Dębica korzysta ze wsparcia ze strony państwa polegającego na trwałym nieegzekwowaniu zobowiązań publicznoprawnych. |
| --- | --- |

(6)

W ramach pierwszego planu restrukturyzacji przedsiębiorstwo skorzystało z wielu środków pomocy państwa, mających w głównej mierze formę odroczenia terminów płatności lub umorzenia należności publicznoprawnych w wysokości 6 866 501,83 PLN. Polskie władze twierdzą, że dokonano umorzenia należności publicznoprawnych jedynie w wysokości 3 422 479,68 PLN, natomiast w sprawie pozostałej kwoty należności publicznoprawnych, wynoszącej 3 444 022,15 PLN, nie podjęto jeszcze ostatecznej decyzji. Komisja przyjmuje więc, że ta kwota należności w dalszym ciągu nie została uregulowana (zob. część 1 i 2 tabeli 1 poniżej) i w związku z tym uważa, że PZL Dębica korzysta ze wsparcia ze strony państwa polegającego na trwałym nieegzekwowaniu zobowiązań publicznoprawnych.

| (7) | Ponadto przedsiębiorstwo w dalszym ciągu korzysta ze środka pomocy, który według polskich władz stanowi pomoc de minimis o wartości nominalnej 1,2 mln PLN (zob. część 3 tabeli 1 poniżej). |
| --- | --- |

(7)

Ponadto przedsiębiorstwo w dalszym ciągu korzysta ze środka pomocy, który według polskich władz stanowi pomoc de minimis o wartości nominalnej 1,2 mln PLN (zob. część 3 tabeli 1 poniżej).

| (8) | Polskie władze twierdzą, że restrukturyzacja finansowa jest zasadniczym elementem całego procesu restrukturyzacji, ponieważ przedsiębiorstwo, mając nieuregulowane należności publicznoprawne, nie może brać udziału w zamówieniach publicznych ani korzystać ze środków finansowych pochodzących z banków prywatnych. |
| --- | --- |

(8)

Polskie władze twierdzą, że restrukturyzacja finansowa jest zasadniczym elementem całego procesu restrukturyzacji, ponieważ przedsiębiorstwo, mając nieuregulowane należności publicznoprawne, nie może brać udziału w zamówieniach publicznych ani korzystać ze środków finansowych pochodzących z banków prywatnych.

| (9) | Polskie władze za najważniejszy powód trudności PZL Dębica uznają niewielki wzrost PKB przed 2005 r. i konieczność dostosowania przez przedsiębiorstwo jego produktów do wymagań ustanowionych w dyrektywach UE, po przystąpieniu Polski do UE. |
| --- | --- |

(9)

Polskie władze za najważniejszy powód trudności PZL Dębica uznają niewielki wzrost PKB przed 2005 r. i konieczność dostosowania przez przedsiębiorstwo jego produktów do wymagań ustanowionych w dyrektywach UE, po przystąpieniu Polski do UE.

| (10) | Jako jedną z podstawowych słabych stron przedsiębiorstwa polskie władze wskazują również przestarzałe urządzenia nabyte w latach 1951–1989. |
| --- | --- |

(10)

Jako jedną z podstawowych słabych stron przedsiębiorstwa polskie władze wskazują również przestarzałe urządzenia nabyte w latach 1951–1989.

| (11) | Przedsiębiorstwo, częściowo w efekcie dotychczasowej modernizacji i obniżenia kosztów, wykazało zysk netto w wysokości 0,13 mln PLN w 2006 r. i 0,27 mln PLN w pierwszej połowie 2007 r. Polskie władze przyznają jednak, że osiągnięcie tych dodatnich wyników końcowych było możliwe przede wszystkim dzięki przychodom ze sprzedaży aktywów, która miała miejsce w ciągu ostatnich lat. |
| --- | --- |

(11)

Przedsiębiorstwo, częściowo w efekcie dotychczasowej modernizacji i obniżenia kosztów, wykazało zysk netto w wysokości 0,13 mln PLN w 2006 r. i 0,27 mln PLN w pierwszej połowie 2007 r. Polskie władze przyznają jednak, że osiągnięcie tych dodatnich wyników końcowych było możliwe przede wszystkim dzięki przychodom ze sprzedaży aktywów, która miała miejsce w ciągu ostatnich lat.

Drugi plan restrukturyzacji

| (12) | Polska zgłosiła teraz pomoc na restrukturyzację w ramach drugiego planu restrukturyzacji, który ma być realizowany do 2013 r. Z informacji przekazanych przez władze polskie wynika, że lata 2002–2013 należy traktować jako jeden okres restrukturyzacji i że ostatnio opracowany plan restrukturyzacji jest jedynie przedłużeniem pierwszego. |
| --- | --- |

(12)

Polska zgłosiła teraz pomoc na restrukturyzację w ramach drugiego planu restrukturyzacji, który ma być realizowany do 2013 r. Z informacji przekazanych przez władze polskie wynika, że lata 2002–2013 należy traktować jako jeden okres restrukturyzacji i że ostatnio opracowany plan restrukturyzacji jest jedynie przedłużeniem pierwszego.

| (13) | Pomoc państwa w wysokości 13,5 mln PLN, przewidziana na przyszłość w zgłoszonym planie restrukturyzacji (zob. tabela 2 poniżej), polega na:






  a) | wniesieniu dodatkowego kapitału w wysokości 4 965 800 PLN przez spółkę skarbu państwa ARP. W wyniku tej operacji ARP będzie posiadała 80 % akcji przedsiębiorstwa do końca okresu restrukturyzacji (2013 r.), czyli do czasu, gdy ma ono zostać ponownie sprywatyzowane; |
| --- | --- | --- |

(13)

Pomoc państwa w wysokości 13,5 mln PLN, przewidziana na przyszłość w zgłoszonym planie restrukturyzacji (zob. tabela 2 poniżej), polega na:

a)

wniesieniu dodatkowego kapitału w wysokości 4 965 800 PLN przez spółkę skarbu państwa ARP. W wyniku tej operacji ARP będzie posiadała 80 % akcji przedsiębiorstwa do końca okresu restrukturyzacji (2013 r.), czyli do czasu, gdy ma ono zostać ponownie sprywatyzowane;

| b) | udzieleniu przez ARP, na warunkach preferencyjnych, pożyczki w wysokości 5 534 200 PLN na pokrycie zadłużenia w funduszu ubezpieczeń społecznych; |
| --- | --- |

b)

udzieleniu przez ARP, na warunkach preferencyjnych, pożyczki w wysokości 5 534 200 PLN na pokrycie zadłużenia w funduszu ubezpieczeń społecznych;

| c) | dalszym odroczeniu terminu spłaty należności z tytułu składek na ubezpieczenie społeczne w wysokości 3 mln PLN. Polskie władze wyliczyły, że wartość pomocy wynosi 262 300 PLN. |
| --- | --- |

c)

dalszym odroczeniu terminu spłaty należności z tytułu składek na ubezpieczenie społeczne w wysokości 3 mln PLN. Polskie władze wyliczyły, że wartość pomocy wynosi 262 300 PLN.

| (14) | W całkowitych kosztach restrukturyzacji, wynoszących 34,5 mln PLN (1) (dla całego okresu 2002–2013) 72 % stanowią koszty restrukturyzacji finansowej zaległych zobowiązań. Pozostała kwota została przeznaczona przede wszystkim na inwestycje i modernizację przestarzałych urządzeń. |
| --- | --- |

(14)

W całkowitych kosztach restrukturyzacji, wynoszących 34,5 mln PLN (1) (dla całego okresu 2002–2013) 72 % stanowią koszty restrukturyzacji finansowej zaległych zobowiązań. Pozostała kwota została przeznaczona przede wszystkim na inwestycje i modernizację przestarzałych urządzeń.

| (15) | Polskie władze twierdzą, że niektóre działania restrukturyzacyjne zostały już podjęte: przedsiębiorstwo zbyło zbędne aktywa, dokonało częściowej modernizacji posiadanych urządzeń i zmniejszyło stan zatrudnienia o 71 pracowników. |
| --- | --- |

(15)

Polskie władze twierdzą, że niektóre działania restrukturyzacyjne zostały już podjęte: przedsiębiorstwo zbyło zbędne aktywa, dokonało częściowej modernizacji posiadanych urządzeń i zmniejszyło stan zatrudnienia o 71 pracowników.

| (16) | Zgodnie z planem, zamierzone działania będą w głównej mierze polegały na restrukturyzacji finansowej, która powinna w największym stopniu przyczynić się do poprawy zdolności kredytowej przedsiębiorstwa. Ma ono ponadto zamiar skoncentrować się na działalności podstawowej i w związku z tym sprzedać zbędne aktywa i niepotrzebne urządzenia. Oczekuje się, że efektem tych działań będzie ograniczenie kosztów stałych, uzyskanie funduszy na restrukturyzację i lepsze funkcjonowanie przedsiębiorstwa. |
| --- | --- |

(16)

Zgodnie z planem, zamierzone działania będą w głównej mierze polegały na restrukturyzacji finansowej, która powinna w największym stopniu przyczynić się do poprawy zdolności kredytowej przedsiębiorstwa. Ma ono ponadto zamiar skoncentrować się na działalności podstawowej i w związku z tym sprzedać zbędne aktywa i niepotrzebne urządzenia. Oczekuje się, że efektem tych działań będzie ograniczenie kosztów stałych, uzyskanie funduszy na restrukturyzację i lepsze funkcjonowanie przedsiębiorstwa.

| (17) | Jako możliwe źródło finansowania restrukturyzacji Polska wskazuje przychód ze sprzedaży aktywów, którego część w wysokości 7,5 mln PLN już uzyskano w ramach pierwszego planu restrukturyzacji, oraz przychód w wysokości 7,6 mln PLN ze sprzedaży planowanej w latach 2008–2013 (2). |
| --- | --- |

(17)

Jako możliwe źródło finansowania restrukturyzacji Polska wskazuje przychód ze sprzedaży aktywów, którego część w wysokości 7,5 mln PLN już uzyskano w ramach pierwszego planu restrukturyzacji, oraz przychód w wysokości 7,6 mln PLN ze sprzedaży planowanej w latach 2008–2013 (2).

| (18) | Władze polskie twierdzą, że zbyto dwie spółki zależne: zakład narzędziowy i ocynkownię, które były przedsiębiorstwami przynoszącymi zysk. Władze polskie argumentują, że oprócz tego zostały zastosowane również inne środki wyrównawcze, takie jak rezygnacja z produkcji gumowych uszczelek i pewnego typu urządzeń chłodniczych oraz zmniejszenie zdolności produkcyjnych w sferze produkcji sprężarek i agregatów. |
| --- | --- |

(18)

Władze polskie twierdzą, że zbyto dwie spółki zależne: zakład narzędziowy i ocynkownię, które były przedsiębiorstwami przynoszącymi zysk. Władze polskie argumentują, że oprócz tego zostały zastosowane również inne środki wyrównawcze, takie jak rezygnacja z produkcji gumowych uszczelek i pewnego typu urządzeń chłodniczych oraz zmniejszenie zdolności produkcyjnych w sferze produkcji sprężarek i agregatów.

Opis wszystkich środków restrukturyzacyjnych w okresie 2002–2013

| (19) | Organami udzielającymi pomocy są organy podatkowe, władze miejskie, Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), urzędy skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP). |
| --- | --- |

(19)

Organami udzielającymi pomocy są organy podatkowe, władze miejskie, Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), urzędy skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP).

| (20) | Polskie władze przedłożyły wykaz różnorodnych środków (z podaniem ich wartości nominalnej i kwoty pomocy), które przedstawiono poniżej. Komisja ma wątpliwości co do metody zastosowanej w celu ilościowego ujęcia kwoty pomocy, ponieważ zgodnie z ustaloną praktyką Komisji, może ona osiągnąć do 100 % wartości nominalnej.
  Tabela 1
  Pomoc państwa w ramach pierwszego planu restrukturyzacji










  A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji | Organ przyznający pomoc | Forma pomocy | Wartość nominalna


  (w PLN) | Kwota pomocy


  (w PLN) |
| Część 1. Pomoc państwa udzielona przed dniem przystąpienia |
| 1 | 6.2.2004 r. | PFRON | Umorzenie zobowiązań | 2 358 689,41 | 2 358 689,41 |
| 2 | 5.10.2001 r. (decyzja otrzymana przez przedsiębiorstwo w lipcu 2002 r.) | Rada Miejska Dębicy | Umorzenie zobowiązań | 1 063 790,45 | 1 063 790,45 |
| Całkowita wartość pomocy państwa udzielonej przed dniem przystąpienia | 3 422 479,68 | 3 422 479,68 |
| Część 2. Środki obiecane, lecz jeszcze nieprzyznane przez polskie władze — pomoc niezgłoszona |
| 3 | Nieznana | ZUS | Odroczenie terminu zapłaty | 1 364 600 | Dane niedostępne |
| 4 | Nieznana | Rada Miejska Dębicy | Odroczenie terminu zapłaty | 1 164 900 | Dane niedostępne |
| 5 | Nieznana (3) | Urząd Skarbowy w Dębicy | Odroczenie terminu zapłaty i planowane umorzenie zobowiązań | 914 522,15 | 914 522,15
  plus odsetki |
| Całkowita wartość pomocy obiecanej, lecz jeszcze nieprzyznanej przez polskie władze | 3 444 022,15 | Dane niedostępne |
| Część 3. Środki uznane przez polskie władze za pomoc de minimis — pomoc niezgłoszona |
| 6 | 7.4.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 264 186 do 30.6.2006 r. | 264 186 | 28,35 |
| 7 | 28.7.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.. do dnia 10.8.6.2006 r. | 264 186 | 42,80 |
| 8 | 8.9.2006 r. | Naczelnik Urzędu Skarbowego w Dębicy | Odroczenie terminu płatności podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.do dnia 31.7.2006 r. | 614 520 | 4,91 |
| 9 | 5.10.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Umorzenie należnego podatku w wysokości 20 772; odroczenie zapłaty podatku w wysokości 83 704 do dnia 15.12.2006 r. | 104 476 | 16 979,75 |
| Całkowita wartość środków uznanych przez polskie władze za pomoc de minimis | 1 247 368 | 17 055,81 |
| Ogółem | 8 113 869,83 | Co najmniej


  4 371 113,45 |

(20)

Polskie władze przedłożyły wykaz różnorodnych środków (z podaniem ich wartości nominalnej i kwoty pomocy), które przedstawiono poniżej. Komisja ma wątpliwości co do metody zastosowanej w celu ilościowego ujęcia kwoty pomocy, ponieważ zgodnie z ustaloną praktyką Komisji, może ona osiągnąć do 100 % wartości nominalnej.

Tabela 1

Pomoc państwa w ramach pierwszego planu restrukturyzacji

A

B

C

D

E

F

Nr

Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji

Organ przyznający pomoc

Forma pomocy

Wartość nominalna

(w PLN)

Kwota pomocy

(w PLN)

Część 1. Pomoc państwa udzielona przed dniem przystąpienia

1

6.2.2004 r.

PFRON

Umorzenie zobowiązań

2 358 689,41

2 358 689,41

2

5.10.2001 r. (decyzja otrzymana przez przedsiębiorstwo w lipcu 2002 r.)

Rada Miejska Dębicy

Umorzenie zobowiązań

1 063 790,45

1 063 790,45

Całkowita wartość pomocy państwa udzielonej przed dniem przystąpienia

3 422 479,68

3 422 479,68

Część 2. Środki obiecane, lecz jeszcze nieprzyznane przez polskie władze — pomoc niezgłoszona

3

Nieznana

ZUS

Odroczenie terminu zapłaty

1 364 600

Dane niedostępne

4

Nieznana

Rada Miejska Dębicy

Odroczenie terminu zapłaty

1 164 900

Dane niedostępne

5

Nieznana (3)

Urząd Skarbowy w Dębicy

Odroczenie terminu zapłaty i planowane umorzenie zobowiązań

914 522,15

914 522,15

plus odsetki

Całkowita wartość pomocy obiecanej, lecz jeszcze nieprzyznanej przez polskie władze

3 444 022,15

Dane niedostępne

Część 3. Środki uznane przez polskie władze za pomoc de minimis — pomoc niezgłoszona

6

7.4.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 264 186 do 30.6.2006 r.

264 186

28,35

7

28.7.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.. do dnia 10.8.6.2006 r.

264 186

42,80

8

8.9.2006 r.

Naczelnik Urzędu Skarbowego w Dębicy

Odroczenie terminu płatności podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.do dnia 31.7.2006 r.

614 520

4,91

9

5.10.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Umorzenie należnego podatku w wysokości 20 772; odroczenie zapłaty podatku w wysokości 83 704 do dnia 15.12.2006 r.

104 476

16 979,75

Całkowita wartość środków uznanych przez polskie władze za pomoc de minimis

1 247 368

17 055,81

Ogółem

8 113 869,83

Co najmniej

4 371 113,45

Tabela 2

Pomoc państwa w ramach drugiego planu restrukturyzacji — zgłoszone środki pomocy

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji | Organ przyznający pomoc | Forma pomocy | Wartość nominalna


  (w PLN) | Kwota pomocy


  (w PLN) |
| 1 | — | ARP | Wniesienie dodatkowego kapitału | 4 965 800 | 4 965 800 |
| 2 | — | ARP | Pożyczka na warunkach preferencyjnych | 5 534 200 | 5 534 200 |
| 3 | — | ZUS | Odroczenie terminu zapłaty zobowiązań | 3 000 000 | 262 300 |
| Całkowita wartość pomocy państwa zgłoszonej w ramach drugiego planu restrukturyzacji | 13 500 000 | 10 762 300 |

A

B

C

D

E

F

Nr

Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji

Organ przyznający pomoc

Forma pomocy

Wartość nominalna

(w PLN)

Kwota pomocy

(w PLN)

1

—

ARP

Wniesienie dodatkowego kapitału

4 965 800

4 965 800

2

—

ARP

Pożyczka na warunkach preferencyjnych

5 534 200

5 534 200

3

—

ZUS

Odroczenie terminu zapłaty zobowiązań

3 000 000

262 300

Całkowita wartość pomocy państwa zgłoszonej w ramach drugiego planu restrukturyzacji

13 500 000

10 762 300

III.   OCENA

1.   Stosowana procedura

| (21) | Środki pomocy udzielonej przed dniem przystąpienia i niemające zastosowania po przystąpieniu nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur określonych w art. 88. Traktatu WE, ani w ramach procedury mechanizmu przejściowego. Mechanizm ten nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu środków pomocy, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

(21)

Środki pomocy udzielonej przed dniem przystąpienia i niemające zastosowania po przystąpieniu nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur określonych w art. 88. Traktatu WE, ani w ramach procedury mechanizmu przejściowego. Mechanizm ten nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu środków pomocy, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia.

| (22) | Pomoc uznaje się za udzieloną przed dniem przystąpienia, jeżeli właściwy organ przyjął przed dniem 1 maja 2004 r. prawnie wiążący akt, na mocy którego zobowiązał się do udzielenia pomocy. Pomoc indywidualna nie ma zastosowania po dniu przystąpienia, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne państwa jest znane momencie przyznawania pomocy. |
| --- | --- |

(22)

Pomoc uznaje się za udzieloną przed dniem przystąpienia, jeżeli właściwy organ przyjął przed dniem 1 maja 2004 r. prawnie wiążący akt, na mocy którego zobowiązał się do udzielenia pomocy. Pomoc indywidualna nie ma zastosowania po dniu przystąpienia, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne państwa jest znane momencie przyznawania pomocy.

| (23) | Jeżeli natomiast środki zostały przyznane po dniu przystąpienia, wówczas stanowią one nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 88 Traktatu WE. |
| --- | --- |

(23)

Jeżeli natomiast środki zostały przyznane po dniu przystąpienia, wówczas stanowią one nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 88 Traktatu WE.

| (24) | Właściwym kryterium w celu ustalenia, czy środki pomocy zostały ostatecznie i bezwarunkowo przyznane w danej wysokości przed dniem przystąpienia jest prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy. Jeżeli taki akt nie istnieje, uznaje się, że środek nie został przyznany przed przystąpieniem i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia na podstawie art. 87 i 88 Traktatu WE. |
| --- | --- |

(24)

Właściwym kryterium w celu ustalenia, czy środki pomocy zostały ostatecznie i bezwarunkowo przyznane w danej wysokości przed dniem przystąpienia jest prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy. Jeżeli taki akt nie istnieje, uznaje się, że środek nie został przyznany przed przystąpieniem i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia na podstawie art. 87 i 88 Traktatu WE.

| (25) | Informacje przekazane przez władze polskie pozwoliły Komisji ustalić, które środki zostały przyznane przez dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po przystąpieniu. Zostały one przedstawione w części 1 tabeli 1, a ich wartość wynosi 3 422 479,68 PLN. W odniesieniu do środków wykazanych w części 2 tabeli 1 nie został przedstawiony Komisji żaden prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tych środków za przyznane przed dniem przystąpienia (4). Jeżeli taki akt nie istnieje, oznacza to, że środek nie został przyznany przed dniem przystąpienia i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem ocenia Komisja. |
| --- | --- |

(25)

Informacje przekazane przez władze polskie pozwoliły Komisji ustalić, które środki zostały przyznane przez dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po przystąpieniu. Zostały one przedstawione w części 1 tabeli 1, a ich wartość wynosi 3 422 479,68 PLN. W odniesieniu do środków wykazanych w części 2 tabeli 1 nie został przedstawiony Komisji żaden prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tych środków za przyznane przed dniem przystąpienia (4). Jeżeli taki akt nie istnieje, oznacza to, że środek nie został przyznany przed dniem przystąpienia i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem ocenia Komisja.

| (26) | Komisja ma ponadto wątpliwości, czy środki wykazane w części 3 tabeli 1 są na poziomie de minimis i wobec tego nie zawierają elementu pomocy oraz czy ekwiwalent dotacji w ich przypadku został wyliczony prawidłowo. Nominalna wartość tych środków odpowiada kwocie 1 247 368 PLN (0,32 mln EUR (5)), która jest wyższa od progu de minimis ustalonego na poziomie 200 000 EUR na okres trzech lat. W związku z tym, że przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w czasie podejmowania środków, Komisja ma wątpliwości, czy wyliczenie elementu pomocy jest faktycznie prawidłowe. |
| --- | --- |

(26)

Komisja ma ponadto wątpliwości, czy środki wykazane w części 3 tabeli 1 są na poziomie de minimis i wobec tego nie zawierają elementu pomocy oraz czy ekwiwalent dotacji w ich przypadku został wyliczony prawidłowo. Nominalna wartość tych środków odpowiada kwocie 1 247 368 PLN (0,32 mln EUR (5)), która jest wyższa od progu de minimis ustalonego na poziomie 200 000 EUR na okres trzech lat. W związku z tym, że przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w czasie podejmowania środków, Komisja ma wątpliwości, czy wyliczenie elementu pomocy jest faktycznie prawidłowe.

| (27) | Reasumując, Komisja traktuje niezgłoszoną pomoc, ujętą w części 1 tabeli 1, jako udzieloną przed dniem przystąpienia i niemającą zastosowania po przystąpieniu. Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocy, przedstawione w części 2 tabeli 1, mogą być traktowane jako pomoc udzielona przed dniem przystąpienia i wobec tego uznaje je za nową pomoc. I wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy pomoc wykazana w części 3 może być uznana za pomoc de minimis i wobec tego będzie ją traktować jako pomoc na restrukturyzację, a jej kwotę doda do całkowitych kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

(27)

Reasumując, Komisja traktuje niezgłoszoną pomoc, ujętą w części 1 tabeli 1, jako udzieloną przed dniem przystąpienia i niemającą zastosowania po przystąpieniu. Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocy, przedstawione w części 2 tabeli 1, mogą być traktowane jako pomoc udzielona przed dniem przystąpienia i wobec tego uznaje je za nową pomoc. I wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy pomoc wykazana w części 3 może być uznana za pomoc de minimis i wobec tego będzie ją traktować jako pomoc na restrukturyzację, a jej kwotę doda do całkowitych kosztów restrukturyzacji finansowej.

| (28) | Środki pomocy zgłoszone przez władze polskie w ramach drugiego planu restrukturyzacyjnego przedstawiono w tabeli 2. |
| --- | --- |

(28)

Środki pomocy zgłoszone przez władze polskie w ramach drugiego planu restrukturyzacyjnego przedstawiono w tabeli 2.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust 1 Traktatu WE

| (29) | W art. 87 ust. 1 Traktatu WE stwierdza się, że wszelka pomoc przyznawana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji, poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, i wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem. |
| --- | --- |

(29)

W art. 87 ust. 1 Traktatu WE stwierdza się, że wszelka pomoc przyznawana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji, poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, i wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.

| (30) | Pożyczka, wniesienie dodatkowego kapitału, umorzenie zobowiązań, odroczenie terminu zapłaty i ustalenia dotyczące rozłożenia na raty płatności zobowiązań wobec podmiotów publicznych stanowią pomoc z zasobów państwowych. Oprócz tego przynoszą one korzyść przedsiębiorstwu w formie obniżenia jego kosztów. PZL Dębica, jako przedsiębiorstwo znajdujące się w trudnej sytuacji, nie uzyskałoby na rynku tego rodzaju finansowania na takich warunkach. Taka korzyść zakłóca konkurencję. Władze polskie zgłosiły wniesienie dodatkowego kapitału jako pomoc na restrukturyzację i nie kwestionowały tego, że inne środki stanowią pomoc państwa. Komisja nie zgadza się ze stwierdzeniem władz polskich dotyczącym uznania niektórych środków za pomoc de minimis (zob. pkt 26 powyżej). Ponadto, art. 1 lit h) rozporządzenia nr 1998/2006 (6) dotyczącego pomocy de minimis stanowi: »(...) Niniejsze rozporządzenie stosuje się do pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym we wszystkich sektorach, z wyjątkiem: (...) h) pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym znajdującym się w trudnej sytuacji«. Co więcej, zgodnie z pkt 16 wytycznych: »od momentu, w którym plan restrukturyzacji lub likwidacji, dla którego wnioskowano o pomoc, został ustanowiony i jest wdrażany, każda kolejna pomoc jest uznawana za pomoc w celu restrukturyzacji«. W związku z tym Komisja zastanawia się, czy nie powinna uznać tej pomocy za niezgłoszoną pomoc przeznaczoną na restrukturyzację. |
| --- | --- |

(30)

Pożyczka, wniesienie dodatkowego kapitału, umorzenie zobowiązań, odroczenie terminu zapłaty i ustalenia dotyczące rozłożenia na raty płatności zobowiązań wobec podmiotów publicznych stanowią pomoc z zasobów państwowych. Oprócz tego przynoszą one korzyść przedsiębiorstwu w formie obniżenia jego kosztów. PZL Dębica, jako przedsiębiorstwo znajdujące się w trudnej sytuacji, nie uzyskałoby na rynku tego rodzaju finansowania na takich warunkach. Taka korzyść zakłóca konkurencję. Władze polskie zgłosiły wniesienie dodatkowego kapitału jako pomoc na restrukturyzację i nie kwestionowały tego, że inne środki stanowią pomoc państwa. Komisja nie zgadza się ze stwierdzeniem władz polskich dotyczącym uznania niektórych środków za pomoc de minimis (zob. pkt 26 powyżej). Ponadto, art. 1 lit h) rozporządzenia nr 1998/2006 (6) dotyczącego pomocy de minimis stanowi: »(...) Niniejsze rozporządzenie stosuje się do pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym we wszystkich sektorach, z wyjątkiem: (...) h) pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym znajdującym się w trudnej sytuacji«. Co więcej, zgodnie z pkt 16 wytycznych: »od momentu, w którym plan restrukturyzacji lub likwidacji, dla którego wnioskowano o pomoc, został ustanowiony i jest wdrażany, każda kolejna pomoc jest uznawana za pomoc w celu restrukturyzacji«. W związku z tym Komisja zastanawia się, czy nie powinna uznać tej pomocy za niezgłoszoną pomoc przeznaczoną na restrukturyzację.

| (31) | Beneficjent działa na rynku urządzeń chłodniczych i wywozu do innych państw członkowskich UE. Kryterium wpływu na wymianę handlową we Wspólnocie ma tu pełne zastosowanie. |
| --- | --- |

(31)

Beneficjent działa na rynku urządzeń chłodniczych i wywozu do innych państw członkowskich UE. Kryterium wpływu na wymianę handlową we Wspólnocie ma tu pełne zastosowanie.

| (32) | W związku z powyższym środki, które nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc, uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Nie zostało to zakwestionowane przez polskie władze. |
| --- | --- |

(32)

W związku z powyższym środki, które nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc, uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Nie zostało to zakwestionowane przez polskie władze.

3.   Zwolnienie na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| (33) | W niniejszym przypadku nie mają zastosowania odstępstwa, o których mowa w art. 87 ust. 2 Traktatu WE. Z uwagi na to, że podstawowym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwu znajdującemu się w trudnej sytuacji, spośród odstępstw przewidzianych w art. 87 ust. 3 Traktatu WE można zastosować jedynie odstępstwo określone w art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE, które zezwala na pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, jeżeli nie ma ona wpływu na zmianę warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. Dlatego też pomoc ta może być uznana za zgodną na mocy art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE tylko wtedy, gdy spełnione są warunki określone w Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (7) (zwanych dalej »wytycznymi«). |
| --- | --- |

(33)

W niniejszym przypadku nie mają zastosowania odstępstwa, o których mowa w art. 87 ust. 2 Traktatu WE. Z uwagi na to, że podstawowym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwu znajdującemu się w trudnej sytuacji, spośród odstępstw przewidzianych w art. 87 ust. 3 Traktatu WE można zastosować jedynie odstępstwo określone w art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE, które zezwala na pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, jeżeli nie ma ona wpływu na zmianę warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. Dlatego też pomoc ta może być uznana za zgodną na mocy art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE tylko wtedy, gdy spełnione są warunki określone w Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (7) (zwanych dalej »wytycznymi«).

| (34) | Warto zaznaczyć, że w celu oceny zgodności środków nowej pomocy na restrukturyzację, należy przeanalizować cały plan restrukturyzacji zatwierdzony przez władze i wszystkie środki pomocy, by można było stwierdzić, czy w wyniku realizacji planu i przy ograniczeniu pomocy do niezbędnej kwoty rentowność przedsiębiorstwa zostanie przywrócona. W związku z tym w ocenie zgodności nowej pomocy na podstawie kryteriów określonych w wytycznych pod uwagę należy wziąć wszystkie środki pomocy na restrukturyzację, a nie tylko środki nowej pomocy. |
| --- | --- |

(34)

Warto zaznaczyć, że w celu oceny zgodności środków nowej pomocy na restrukturyzację, należy przeanalizować cały plan restrukturyzacji zatwierdzony przez władze i wszystkie środki pomocy, by można było stwierdzić, czy w wyniku realizacji planu i przy ograniczeniu pomocy do niezbędnej kwoty rentowność przedsiębiorstwa zostanie przywrócona. W związku z tym w ocenie zgodności nowej pomocy na podstawie kryteriów określonych w wytycznych pod uwagę należy wziąć wszystkie środki pomocy na restrukturyzację, a nie tylko środki nowej pomocy.

4.   Przywrócenie rentowności

| (35) | Aby środek został uznany za zgodny na podstawie pkt 34–37 wytycznych, w planie restrukturyzacji muszą być określone metody przywracania długoterminowej rentowności i dobrej kondycji przedsiębiorstwa w rozsądnych ramach czasowych. Taki plan należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia dotyczące przyszłych warunków działania. |
| --- | --- |

(35)

Aby środek został uznany za zgodny na podstawie pkt 34–37 wytycznych, w planie restrukturyzacji muszą być określone metody przywracania długoterminowej rentowności i dobrej kondycji przedsiębiorstwa w rozsądnych ramach czasowych. Taki plan należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia dotyczące przyszłych warunków działania.

| (36) | Komisja nie jest przekonana co do tego, czy w oparciu o przedstawiony plan przedsiębiorstwo zdoła przywrócić długoterminową rentowność. |
| --- | --- |

(36)

Komisja nie jest przekonana co do tego, czy w oparciu o przedstawiony plan przedsiębiorstwo zdoła przywrócić długoterminową rentowność.

| (37) | Po pierwsze wydaje się, że proces restrukturyzacji jest ukierunkowany przede wszystkim na aspekty finansowe i nie uwzględniono w nim środków restrukturyzacji przemysłowej. |
| --- | --- |

(37)

Po pierwsze wydaje się, że proces restrukturyzacji jest ukierunkowany przede wszystkim na aspekty finansowe i nie uwzględniono w nim środków restrukturyzacji przemysłowej.

| (38) | Ponadto Komisja na tym etapie ma wątpliwości, czy ocena problemów przedsiębiorstwa została dokonana w stopniu wystarczającym i czy w związku z tym wybór instrumentów, które mają doprowadzić do rozwiązania jego problemów jest właściwy. W planie restrukturyzacji w zasadzie nie określono prawidłowo powodów trudności przedsiębiorstwa. Jest w nim przede wszystkim mowa o aspektach zewnętrznych, a nie porusza się kwestii problemów o charakterze strukturalnym. |
| --- | --- |

(38)

Ponadto Komisja na tym etapie ma wątpliwości, czy ocena problemów przedsiębiorstwa została dokonana w stopniu wystarczającym i czy w związku z tym wybór instrumentów, które mają doprowadzić do rozwiązania jego problemów jest właściwy. W planie restrukturyzacji w zasadzie nie określono prawidłowo powodów trudności przedsiębiorstwa. Jest w nim przede wszystkim mowa o aspektach zewnętrznych, a nie porusza się kwestii problemów o charakterze strukturalnym.

| (39) | I wreszcie, ponieważ została opracowana druga wersja planu restrukturyzacji, wydaje się, że plan w poprzedniej wersji nie przyczynił się w wystarczającym stopniu do przezwyciężenia trudności beneficjenta, a to budzi wątpliwości dotyczące wiarygodności całego procesu restrukturyzacji i nasuwa przypuszczenie, że przedsiębiorstwo będzie potrzebowało w przyszłości kolejnej pomocy. Co więcej ze względu na to, że poprzednia wersja planu restrukturyzacji jest niedostępna, Komisja nie może ocenić szans powodzenia całego procesu restrukturyzacji (8). |
| --- | --- |

(39)

I wreszcie, ponieważ została opracowana druga wersja planu restrukturyzacji, wydaje się, że plan w poprzedniej wersji nie przyczynił się w wystarczającym stopniu do przezwyciężenia trudności beneficjenta, a to budzi wątpliwości dotyczące wiarygodności całego procesu restrukturyzacji i nasuwa przypuszczenie, że przedsiębiorstwo będzie potrzebowało w przyszłości kolejnej pomocy. Co więcej ze względu na to, że poprzednia wersja planu restrukturyzacji jest niedostępna, Komisja nie może ocenić szans powodzenia całego procesu restrukturyzacji (8).

5.   Zasada »pierwszy i ostatni raz«

| (40) | Zgodnie z pkt 3.3. wytycznych, pomoc na restrukturyzację powinna być przyznawana tylko jeden raz. Jeżeli dane przedsiębiorstwo w przeszłości otrzymało już pomoc na restrukturyzację i jeżeli upłynęło mniej niż 10 lat od momentu, w którym nastąpił koniec okresu restrukturyzacji, Komisja w normalnych warunkach zezwoli na udzielenie dalszej pomocy na restrukturyzację tylko w wyjątkowych i niedających się przewidzieć okolicznościach. |
| --- | --- |

(40)

Zgodnie z pkt 3.3. wytycznych, pomoc na restrukturyzację powinna być przyznawana tylko jeden raz. Jeżeli dane przedsiębiorstwo w przeszłości otrzymało już pomoc na restrukturyzację i jeżeli upłynęło mniej niż 10 lat od momentu, w którym nastąpił koniec okresu restrukturyzacji, Komisja w normalnych warunkach zezwoli na udzielenie dalszej pomocy na restrukturyzację tylko w wyjątkowych i niedających się przewidzieć okolicznościach.

| (41) | Przedsiębiorstwo korzystało już z pomocy państwa w 2001 r. (zob. środek 2 w tabeli 1) i Komisja ma wątpliwości, czy zasada »pierwszego i ostatniego razu« jest spełniona. Komisja przypuszcza, że przedsiębiorstwo w rzeczywistości znajduje się w trudnej sytuacji od 2001 r. i stąd nie jest przekonana, czy w istocie może rozpatrywać lata 2001–2013 jako jeden okres restrukturyzacji. Ten okres jest tak długi nie dlatego, że od początku przewidywano, że proces restrukturyzacji potrwa 12 lat, lecz ponieważ poprzedni plan nie doprowadził do przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa. Jeśli przyjąć ten okres za jeden okres restrukturyzacji, czas trwania tego procesu wydaje się o wiele za długi. Punkt 35 wytycznych zawiera wyraźne stwierdzenie, że czas trwania planu restrukturyzacji musi być możliwie najkrótszy. W związku z tym wydaje się, że okres 13 lat nie może zostać przez Komisję zaakceptowany. |
| --- | --- |

(41)

Przedsiębiorstwo korzystało już z pomocy państwa w 2001 r. (zob. środek 2 w tabeli 1) i Komisja ma wątpliwości, czy zasada »pierwszego i ostatniego razu« jest spełniona. Komisja przypuszcza, że przedsiębiorstwo w rzeczywistości znajduje się w trudnej sytuacji od 2001 r. i stąd nie jest przekonana, czy w istocie może rozpatrywać lata 2001–2013 jako jeden okres restrukturyzacji. Ten okres jest tak długi nie dlatego, że od początku przewidywano, że proces restrukturyzacji potrwa 12 lat, lecz ponieważ poprzedni plan nie doprowadził do przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa. Jeśli przyjąć ten okres za jeden okres restrukturyzacji, czas trwania tego procesu wydaje się o wiele za długi. Punkt 35 wytycznych zawiera wyraźne stwierdzenie, że czas trwania planu restrukturyzacji musi być możliwie najkrótszy. W związku z tym wydaje się, że okres 13 lat nie może zostać przez Komisję zaakceptowany.

| (42) | Nawet jeśli Komisja nie może oceniać zgodności części pomocy przyznanej przedsiębiorstwu PZL Dębica (jako że została ona udzielona przed przystąpieniem), nie przeszkadza jej to w dokonaniu oceny stanu faktycznego w związku z interpretacją zasady »pierwszy i ostatni raz«. Komisja jest zdania, że wspomniana zasada powinna znaleźć zastosowanie w niniejszej sprawie, mimo że pomoc na cele restrukturyzacji została przyznana przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej. Dzieje się tak dlatego, że przy ocenie konieczności zastosowania tej zasady Komisja uwzględni jedynie stan faktyczny, tj. dokona rozpoznania, czy przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w ciągu ostatnich 10 lat i czy miało możliwość przezwyciężenia tych trudności. W związku z tym, jeśli władze polskie w omawianej sprawie nie przedstawią dowodów na istnienie wyjątkowych okoliczności, takich jak np. nieistnienie w 2001 r. efektywnej gospodarki rynkowej, Komisja będzie mieć wątpliwości, czy obecna pomoc restrukturyzacyjna nie jest niezgodna z zasadą »pierwszego i ostatniego razu«. |
| --- | --- |

(42)

Nawet jeśli Komisja nie może oceniać zgodności części pomocy przyznanej przedsiębiorstwu PZL Dębica (jako że została ona udzielona przed przystąpieniem), nie przeszkadza jej to w dokonaniu oceny stanu faktycznego w związku z interpretacją zasady »pierwszy i ostatni raz«. Komisja jest zdania, że wspomniana zasada powinna znaleźć zastosowanie w niniejszej sprawie, mimo że pomoc na cele restrukturyzacji została przyznana przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej. Dzieje się tak dlatego, że przy ocenie konieczności zastosowania tej zasady Komisja uwzględni jedynie stan faktyczny, tj. dokona rozpoznania, czy przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w ciągu ostatnich 10 lat i czy miało możliwość przezwyciężenia tych trudności. W związku z tym, jeśli władze polskie w omawianej sprawie nie przedstawią dowodów na istnienie wyjątkowych okoliczności, takich jak np. nieistnienie w 2001 r. efektywnej gospodarki rynkowej, Komisja będzie mieć wątpliwości, czy obecna pomoc restrukturyzacyjna nie jest niezgodna z zasadą »pierwszego i ostatniego razu«.

6.   Ograniczenie pomocy do minimum

| (43) | Zgodnie z pkt 43–45 wytycznych pomoc musi być ograniczona do ścisłego minimum, niezbędnego do umożliwienia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc nie może być udzielona w formie stanowiącej dla przedsiębiorstwa nadwyżkę środków pieniężnych, którą mogłoby ono wykorzystać do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji. |
| --- | --- |

(43)

Zgodnie z pkt 43–45 wytycznych pomoc musi być ograniczona do ścisłego minimum, niezbędnego do umożliwienia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc nie może być udzielona w formie stanowiącej dla przedsiębiorstwa nadwyżkę środków pieniężnych, którą mogłoby ono wykorzystać do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji.

| (44) | W szczególności od beneficjenta pomocy oczekuje się wniesienia znaczącego wkładu w proces restrukturyzacji z środków własnych lub uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. W wytycznych podkreśla się, że znaczna część środków finansowych na restrukturyzację musi pochodzić z zasobów własnych, między innymi ze sprzedaży aktywów, które nie są niezbędne do dalszego istnienia przedsiębiorstwa, i uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. |
| --- | --- |

(44)

W szczególności od beneficjenta pomocy oczekuje się wniesienia znaczącego wkładu w proces restrukturyzacji z środków własnych lub uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. W wytycznych podkreśla się, że znaczna część środków finansowych na restrukturyzację musi pochodzić z zasobów własnych, między innymi ze sprzedaży aktywów, które nie są niezbędne do dalszego istnienia przedsiębiorstwa, i uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania.

| (45) | Komisja ma wątpliwości, czy własny wkład beneficjenta jest znaczny, pozwala na ograniczenie pomocy do niezbędnego minimum i czy osiąga minimalny poziom 50 % całkowitych kosztów restrukturyzacji. |
| --- | --- |

(45)

Komisja ma wątpliwości, czy własny wkład beneficjenta jest znaczny, pozwala na ograniczenie pomocy do niezbędnego minimum i czy osiąga minimalny poziom 50 % całkowitych kosztów restrukturyzacji.

| (46) | Na podstawie informacji przedstawionych przez polskie władze można przyjąć, że poziom udziału własnego w całkowitych kosztach restrukturyzacji nie mógł przekraczać 43 %. Ta wartość w dalszym ciągu budzi zastrzeżenia, ponieważ Komisja nie jest w pełni przekonana co do powodzenia sprzedaży aktywów przewidywanej w przyszłości. |
| --- | --- |

(46)

Na podstawie informacji przedstawionych przez polskie władze można przyjąć, że poziom udziału własnego w całkowitych kosztach restrukturyzacji nie mógł przekraczać 43 %. Ta wartość w dalszym ciągu budzi zastrzeżenia, ponieważ Komisja nie jest w pełni przekonana co do powodzenia sprzedaży aktywów przewidywanej w przyszłości.

7.   Unikanie nadmiernego zakłócania konkurencji

| (47) | Zgodnie z pkt 38–42 wytycznych należy przyjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy dla konkurentów. Pomoc nie może nadmiernie zakłócać konkurencji. Wiąże się to zazwyczaj z ograniczeniem obecności przedsiębiorstwa na rynku po zakończeniu restrukturyzacji. Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść jego konkurentów. Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, które wywołała pomoc na rynku oraz do względnego znaczenia firmy na rynku lub rynkach. |
| --- | --- |

(47)

Zgodnie z pkt 38–42 wytycznych należy przyjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy dla konkurentów. Pomoc nie może nadmiernie zakłócać konkurencji. Wiąże się to zazwyczaj z ograniczeniem obecności przedsiębiorstwa na rynku po zakończeniu restrukturyzacji. Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść jego konkurentów. Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, które wywołała pomoc na rynku oraz do względnego znaczenia firmy na rynku lub rynkach.

| (48) | Zgodnie z pkt 56 wytycznych warunki przyznania pomocy są mniej restrykcyjne w przypadku wdrożenia środków wyrównawczych na obszarach wspieranych. Analizując wpływ pomocy na restrukturyzację na rynek i konkurencję, Komisja weźmie pod uwagę to, że przedsiębiorstwo PZL Dębica jest zlokalizowane na obszarze wspieranym w rozumieniu art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. |
| --- | --- |

(48)

Zgodnie z pkt 56 wytycznych warunki przyznania pomocy są mniej restrykcyjne w przypadku wdrożenia środków wyrównawczych na obszarach wspieranych. Analizując wpływ pomocy na restrukturyzację na rynek i konkurencję, Komisja weźmie pod uwagę to, że przedsiębiorstwo PZL Dębica jest zlokalizowane na obszarze wspieranym w rozumieniu art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE.

| (49) | Komisja nie jest przekonana co do tego, czy proponowane środki mają charakter rzeczywiście wyrównawczy i nie są konieczne jedynie w celu przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa, ponieważ gdyby było inaczej, nie kwalifikowałyby się jako środki wyrównawcze w rozumieniu wytycznych. Wątpliwość dotyczy w szczególności tych środków, w przypadku których Polska nie wykazała, że zaniechane formy działalności lub sprzedane spółki zależne nie przynosiły strat. |
| --- | --- |

(49)

Komisja nie jest przekonana co do tego, czy proponowane środki mają charakter rzeczywiście wyrównawczy i nie są konieczne jedynie w celu przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa, ponieważ gdyby było inaczej, nie kwalifikowałyby się jako środki wyrównawcze w rozumieniu wytycznych. Wątpliwość dotyczy w szczególności tych środków, w przypadku których Polska nie wykazała, że zaniechane formy działalności lub sprzedane spółki zależne nie przynosiły strat.

| (50) | Ponadto wydaje się, że pozostałe środki mają na celu optymalizację zdolności produkcyjnych, obecnie częściowo niewykorzystanych, a zatem są przypuszczalnie również niezbędne do przywrócenia rentowności i jako takie, zgodnie z wytycznymi, nie mogą być uznane za środki wyrównawcze. |
| --- | --- |

(50)

Ponadto wydaje się, że pozostałe środki mają na celu optymalizację zdolności produkcyjnych, obecnie częściowo niewykorzystanych, a zatem są przypuszczalnie również niezbędne do przywrócenia rentowności i jako takie, zgodnie z wytycznymi, nie mogą być uznane za środki wyrównawcze.

| (51) | Pozostałe proponowane działania podejmowano już w przeszłości i nie wydaje się, by mogły one stanowić środki wyrównawcze w przypadku planowej pomocy, która ma być przyznana w przyszłości. |
| --- | --- |

(51)

Pozostałe proponowane działania podejmowano już w przeszłości i nie wydaje się, by mogły one stanowić środki wyrównawcze w przypadku planowej pomocy, która ma być przyznana w przyszłości.

IV.   DECYZJA

| (52) | W związku z powyższym Komisja:






  1) | uznała, że środki wykazane w części 1 tabeli 1 zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu w rozumieniu załącznika IV pkt 3 Aktu przystąpienia; oraz |
| --- | --- | --- |

(52)

W związku z powyższym Komisja:

1)

uznała, że środki wykazane w części 1 tabeli 1 zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu w rozumieniu załącznika IV pkt 3 Aktu przystąpienia; oraz

| 2) | postanowiła wszcząć procedurę na mocy art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do środków wykazanych w części 2 i 3 tabeli 1 i zgłoszonych środków przedstawionych w tabeli 2, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem. |
| --- | --- |

2)

postanowiła wszcząć procedurę na mocy art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do środków wykazanych w części 2 i 3 tabeli 1 i zgłoszonych środków przedstawionych w tabeli 2, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem.

| (53) | W świetle niniejszych rozważań Komisja, działając na mocy procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do władz polskich o przedłożenie uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od otrzymania niniejszego pisma. Między innymi należy przedłożyć:






  — | początkowy plan restrukturyzacji PZL Dębica opracowany w 2002 r.; |
| --- | --- | --- |

(53)

W świetle niniejszych rozważań Komisja, działając na mocy procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do władz polskich o przedłożenie uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od otrzymania niniejszego pisma. Między innymi należy przedłożyć:

—

początkowy plan restrukturyzacji PZL Dębica opracowany w 2002 r.;

| — | charakterystykę sytuacji finansowej PZL Dębica, począwszy od 2001 r. i załączyć brakujące uproszczone sprawozdanie finansowe za odpowiedni okres; |
| --- | --- |

—

charakterystykę sytuacji finansowej PZL Dębica, począwszy od 2001 r. i załączyć brakujące uproszczone sprawozdanie finansowe za odpowiedni okres;

| — | sprawozdania finansowe za 2007 r. i za pierwsze trzy kwartały 2008 r. |
| --- | --- |

—

sprawozdania finansowe za 2007 r. i za pierwsze trzy kwartały 2008 r.

| (54) | Komisja zwraca się do polskich władz z prośbą o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

(54)

Komisja zwraca się do polskich władz z prośbą o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| (55) | Komisja pragnie przypomnieć władzom polskim, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta. |
| --- | --- |

(55)

Komisja pragnie przypomnieć władzom polskim, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta.

| (56) | Komisja uprzedza władze polskie, że udostępni zainteresowanym stronom informacje poprzez opublikowanie niniejszego pisma wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.” |
| --- | --- |

(56)

Komisja uprzedza władze polskie, że udostępni zainteresowanym stronom informacje poprzez opublikowanie niniejszego pisma wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.”

---

(1)  Zdaniem Komisji całkowite koszty restrukturyzacji są nieco wyższe od podanych przez polskie władze (30,3 mln PLN). W istocie Polska podaje koszty restrukturyzacji zaległych zobowiązań z odroczonym terminem spłaty jako kwotę pomocy przyznanej na ten cel. Zgodnie z ustaloną praktyką Komisja uważa, że do wyliczenia kosztów restrukturyzacji należy przyjąć nominalną kwotę zaległych zobowiązań z odroczonym terminem spłaty.

1

(2)  Polska ostatnio poinformowała Komisję, że zrealizowano już sprzedaż aktywów o wartości 1 537 700 PLN.

2

(3)  Władze polskie twierdzą, że ten środek został przyznany w dniu 20.10.2003 r. Nie przedstawiono jednak Komisji żadnego prawnie wiążącego aktu, w którym władze krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tego środka za przyznany w tym dniu. Polska potwierdza również, że naliczane są odsetki i że do czasu podjęcia formalnej decyzji o umorzeniu zadłużenia kwota zobowiązania będzie rosła.

3

(4)  Władze polskie wspominają jedynie o przyrzeczeniu administracyjnym, nie wydano jednak żadnego aktu prawnie wiążącego. Zobowiązania nie zostały jeszcze uregulowane i ich kwota rośnie w związku z naliczanymi odsetkami.

4

(5)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w złotych polskich (PLN) zostały przeliczone na euro (EUR) przy zastosowaniu kursu wymiany z dnia 18 listopada 2008 r. wynoszącego 1 EUR = 3,86 PLN.

5

(6)  Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1998/2006 z dnia 15 grudnia 2006 r. w sprawie stosowania art. 87 i 88 Traktatu do pomocy de minimis, Dz.U. L 379 z 28.12.2006, s. 5–10.

6

(7)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, s. 2.

7

(8)  Sprawozdania finansowe za 2007 r., takie jak bilans, rachunek zysków i strat oraz rachunek przepływów pieniężnych również nie zostały udostępnione Komisji.

8

---

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 53/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 26 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Vodafone Australia Limited (VAL, Australien), som tillhör koncernen Vodafone Group Plc (Vodafone, Förenade kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Hutchison 3G Australia Limited (H3GA, Australien), som tillhör koncernen Hutchison Whampoa Limited (HWL, Hong Kong). Den nya enheten (JV, Australien) kommer att gemensamt kontrolleras av Vodafone och HWL. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Vodafone Australia Limited (VAL, Australien), som tillhör koncernen Vodafone Group Plc (Vodafone, Förenade kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Hutchison 3G Australia Limited (H3GA, Australien), som tillhör koncernen Hutchison Whampoa Limited (HWL, Hong Kong). Den nya enheten (JV, Australien) kommer att gemensamt kontrolleras av Vodafone och HWL.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Vodafone: Globalt tillhandahållande av tjänster för mobil och fast tal- och datakommunikation, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Vodafone: Globalt tillhandahållande av tjänster för mobil och fast tal- och datakommunikation,

| — | HWL: Bland annat telekommunikation, hamnar och tillhörande tjänster, detaljhandel, fastigheter och hotell, energi, infrastruktur, finans och investeringar över hela världen, |
| --- | --- |

—

HWL: Bland annat telekommunikation, hamnar och tillhörande tjänster, detaljhandel, fastigheter och hotell, energi, infrastruktur, finans och investeringar över hela världen,

| — | JV: Operatör av 2G- och 3G mobilnät, tillhandahållande av mobila tal- och datatjänster i Australien. |
| --- | --- |

—

JV: Operatör av 2G- och 3G mobilnät, tillhandahållande av mobila tal- och datatjänster i Australien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 53/09)

| 1. | Kommissionen mottog den 26 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Posten AB (Posten, Sverige), kontrollerat av den svenska staten, på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Post Danmark A/S (Post Danmark, Danmark), kontrollerat av den danska staten, genom en aktieswap. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Posten AB (Posten, Sverige), kontrollerat av den svenska staten, på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Post Danmark A/S (Post Danmark, Danmark), kontrollerat av den danska staten, genom en aktieswap.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Posten: Posttjänster (brev och paket) och tillhörande tjänster samt informationslogistik, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Posten: Posttjänster (brev och paket) och tillhörande tjänster samt informationslogistik,

| — | Post Danmark: Posttjänster (brev och paket) och tillhörande tjänster. |
| --- | --- |

—

Post Danmark: Posttjänster (brev och paket) och tillhörande tjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 6.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 53/27

---

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG

Ansökan från en upphandlande enhet

(2009/C 53/10)

Den 26 februari 2009 tog kommissionen emot en ansökan enligt artikel 30.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan var den 27 februari 2009.

Ansökan från Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. avser prospektering och utvinning av olja och gas i Nederländerna. I nämnda artikel 30 föreskrivs att direktiv 2004/17/EG inte är tillämpligt, om den aktuella verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Utvärderingen av dessa villkor ska uteslutande ske enligt direktiv 2004/17/EG och påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

Kommissionen ska inom en tidsfrist av tre månader räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut om denna ansökan. Tidsfristen löper således ut den 27 maj 2009.

Denna tidsfrist får eventuellt förlängas med tre månader. Om en sådan förlängning äger rum, ska den offentliggöras.

Enligt artikel 30.6 andra stycket ska nya ansökningar om prospektering och utvinning av olja och gas i Nederländerna, som görs innan tidsfristen för denna ansökan löpt ut, inte betraktas som nya förfaranden utan behandlas inom ramen för denna.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

---