# Euroopa Liidu C 27/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 27 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide3. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 27

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide3. veebruar 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 |
| 2009/C 027/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜKOM(2007) 593 lõplik — 2007/0214 (COD) | 1 |
| 2009/C 027/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks | 7 |
| 2009/C 027/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegiaKOM(2007) 621 lõplik | 12 |
| 2009/C 027/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Valge raamat ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohtaKOM(2007) 807 lõplik | 18 |
| 2009/C 027/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa ehitussektori areng | 22 |
| 2009/C 027/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas | 26 |
| 2009/C 027/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta (uuesti sõnastatud) KOM(2008) 49 lõplik — 2008/0035 (COD) | 34 |
| 2009/C 027/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisegaKOM(2008) 123 lõplik — 2008/0045 (COD) | 39 |
| 2009/C 027/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2008) 202 lõplik — 2008/0076 (COD) | 41 |
| 2009/C 027/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunasKOM(2007) 608 lõplik | 41 |
| 2009/C 027/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Teatis Euroopa sadamapoliitika kohtaKOM(2007) 616 lõplik | 45 |
| 2009/C 027/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Maanteeveod — FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg | 49 |
| 2009/C 027/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-KAVA): eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikusKOM(2007) 723 lõplik | 53 |
| 2009/C 027/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas | 59 |
| 2009/C 027/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiKOM(2008) 16 lõplik — 2008/0013 (COD) | 66 |
| 2009/C 027/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020KOM(2008) 17 lõplik — 2008/0014 (COD) | 71 |
| 2009/C 027/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006KOM(2008) 18 lõplik — 2008/0015 (COD) | 75 |
| 2009/C 027/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2KOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD) | 81 |
| 2009/C 027/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine Euroopas | 82 |
| 2009/C 027/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vähemuste integreerimine — romid | 88 |
| 2009/C 027/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine | 95 |
| 2009/C 027/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava | 99 |
| 2009/C 027/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohtaKOM(2007) 637 lõplik — 2007/0228 (CNS) | 108 |
| 2009/C 027/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohtaKOM(2007) 638 lõplik — 2007/0229 (CNS) | 114 |
| 2009/C 027/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohtaKOM(2008) 159 lõplik — 2008/0064 (COD) | 119 |
| 2009/C 027/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Saarte parem integreerimine siseturule — saarte ühtekuuluvuse ja majanduskasvu oluline eeldus | 123 |
| 2009/C 027/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevuse põhjused | 129 |
| 2009/C 027/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liiduga ühinemise eelse abi programmides Albaania Vabariigis | 140 |
| 2009/C 027/29 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike loomine Musta mere piirkonnas | 144 |
| 2009/C 027/30 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riikliku ja Euroopa mõõtme ühendamine Euroopa asjadest teavitamisel | 152 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008

2009/C 027/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜKOM(2007) 593 lõplik — 2007/0214 (COD)

KOM(2007) 593 lõplik — 2007/0214 (COD)

1

2009/C 027/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks

7

2009/C 027/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegiaKOM(2007) 621 lõplik

KOM(2007) 621 lõplik

12

2009/C 027/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Valge raamat ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohtaKOM(2007) 807 lõplik

KOM(2007) 807 lõplik

18

2009/C 027/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa ehitussektori areng

22

2009/C 027/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas

26

2009/C 027/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta (uuesti sõnastatud) KOM(2008) 49 lõplik — 2008/0035 (COD)

KOM(2008) 49 lõplik — 2008/0035 (COD)

34

2009/C 027/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisegaKOM(2008) 123 lõplik — 2008/0045 (COD)

KOM(2008) 123 lõplik — 2008/0045 (COD)

39

2009/C 027/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta (kodifitseeritud versioon) KOM(2008) 202 lõplik — 2008/0076 (COD)

KOM(2008) 202 lõplik — 2008/0076 (COD)

41

2009/C 027/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunasKOM(2007) 608 lõplik

KOM(2007) 608 lõplik

41

2009/C 027/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Teatis Euroopa sadamapoliitika kohtaKOM(2007) 616 lõplik

KOM(2007) 616 lõplik

45

2009/C 027/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal Maanteeveod — FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg

49

2009/C 027/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-KAVA): eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikusKOM(2007) 723 lõplik

KOM(2007) 723 lõplik

53

2009/C 027/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas

59

2009/C 027/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiKOM(2008) 16 lõplik — 2008/0013 (COD)

KOM(2008) 16 lõplik — 2008/0013 (COD)

66

2009/C 027/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020KOM(2008) 17 lõplik — 2008/0014 (COD)

KOM(2008) 17 lõplik — 2008/0014 (COD)

71

2009/C 027/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006KOM(2008) 18 lõplik — 2008/0015 (COD)

KOM(2008) 18 lõplik — 2008/0015 (COD)

75

2009/C 027/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2KOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

KOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

81

2009/C 027/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine Euroopas

82

2009/C 027/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vähemuste integreerimine — romid

88

2009/C 027/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine

95

2009/C 027/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava

99

2009/C 027/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohtaKOM(2007) 637 lõplik — 2007/0228 (CNS)

KOM(2007) 637 lõplik — 2007/0228 (CNS)

108

2009/C 027/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohtaKOM(2007) 638 lõplik — 2007/0229 (CNS)

KOM(2007) 638 lõplik — 2007/0229 (CNS)

114

2009/C 027/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohtaKOM(2008) 159 lõplik — 2008/0064 (COD)

KOM(2008) 159 lõplik — 2008/0064 (COD)

119

2009/C 027/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Saarte parem integreerimine siseturule — saarte ühtekuuluvuse ja majanduskasvu oluline eeldus

123

2009/C 027/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevuse põhjused

129

2009/C 027/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liiduga ühinemise eelse abi programmides Albaania Vabariigis

140

2009/C 027/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike loomine Musta mere piirkonnas

144

2009/C 027/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riikliku ja Euroopa mõõtme ühendamine Euroopa asjadest teavitamisel

152

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ”

KOM(2007) 593 lõplik — 2007/0214 (COD)

(2009/C 27/01)

14. novembril 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Edgardo Maria IOZIA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 117, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee kiidab määruse ettepaneku (KOM(2007) 593 lõplik) sisuliselt heaks ja suhtub positiivselt vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardite kehtestamisse ühenduse tasandil. Ta toetab kõikidele liikmesriikidele kehtivat ühesugust menetlust Euroopa tasandil, kuna see tundub lihtsam ja vähem koormav võrreldes 27 erineva tüübikinnitusega, mis tooks kindlasti kaasa konkurentsimoonutusi ja siseturu killustatuse. |
| --- | --- |

1.1

Komitee kiidab määruse ettepaneku (KOM(2007) 593 lõplik) sisuliselt heaks ja suhtub positiivselt vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardite kehtestamisse ühenduse tasandil. Ta toetab kõikidele liikmesriikidele kehtivat ühesugust menetlust Euroopa tasandil, kuna see tundub lihtsam ja vähem koormav võrreldes 27 erineva tüübikinnitusega, mis tooks kindlasti kaasa konkurentsimoonutusi ja siseturu killustatuse.

| 1.2 | Meetme vajalikkus on ilmselge: vaatamata vesinikkütusega mootorsõidukite turu pidevale arengule ei ole liikmesriikide ega Euroopa tasandil selliste mootorsõidukite jaoks tüübikinnitust. Nende üksikute liikmesriikide sätted, kus on vastu võetud ajutised eeskirjad, on üksteisest oluliselt erinevad. |
| --- | --- |

1.2

Meetme vajalikkus on ilmselge: vaatamata vesinikkütusega mootorsõidukite turu pidevale arengule ei ole liikmesriikide ega Euroopa tasandil selliste mootorsõidukite jaoks tüübikinnitust. Nende üksikute liikmesriikide sätted, kus on vastu võetud ajutised eeskirjad, on üksteisest oluliselt erinevad.

| 1.3 | Komitee peab vajalikuks võtta määrus kiiresti vastu, kuna see pakuks kõnealuse sektori ettevõtetele tugiraamistiku ja tõmbaks ligi suuri investeeringuid, mis on vajalikud vesiniku kasutamisega seotud tehnoloogiate arendamiseks. Komitee on toetanud sellist strateegilist valikut kõnealusel teemal hiljuti koostatud arvamustes, väites, et hoolimata veel püsivatest piirangutest on vesinik tulevikus väljakutse. |
| --- | --- |

1.3

Komitee peab vajalikuks võtta määrus kiiresti vastu, kuna see pakuks kõnealuse sektori ettevõtetele tugiraamistiku ja tõmbaks ligi suuri investeeringuid, mis on vajalikud vesiniku kasutamisega seotud tehnoloogiate arendamiseks. Komitee on toetanud sellist strateegilist valikut kõnealusel teemal hiljuti koostatud arvamustes, väites, et hoolimata veel püsivatest piirangutest on vesinik tulevikus väljakutse.

| 1.4 | Ühtlustamiseks ühenduse standardite kehtestamine on oluline ka selleks, et tagada kasutajate jaoks ohutus. Nende usalduse võitmine on sellise tehnoloogia kasutamise tõenäolist tõusu arvestades väga oluline. Komisjoni prognoosi kohaselt peaks vesinikkütusega sõidukite arv jõudma 2020. aastaks ühe miljonini. |
| --- | --- |

1.4

Ühtlustamiseks ühenduse standardite kehtestamine on oluline ka selleks, et tagada kasutajate jaoks ohutus. Nende usalduse võitmine on sellise tehnoloogia kasutamise tõenäolist tõusu arvestades väga oluline. Komisjoni prognoosi kohaselt peaks vesinikkütusega sõidukite arv jõudma 2020. aastaks ühe miljonini.

| 1.5 | Üks märkimisväärne näide, mis kinnitab, et sellist eesmärki on võimalik tõesti saavutada, on vesinikkütusega liiklevate taksode arvu pidev tõus New Yorgis, kus mõistlik linnapoliitika võimaldab turureeglite tingimustes keskkonda austada ja kaitsta. See tõestab tegelikkuses, et püüete taga luua kunstlikke tõkkeid sellise tehnoloogia arengule on tihtipeale vaid suurte äriringkondade huvide kaitse. |
| --- | --- |

1.5

Üks märkimisväärne näide, mis kinnitab, et sellist eesmärki on võimalik tõesti saavutada, on vesinikkütusega liiklevate taksode arvu pidev tõus New Yorgis, kus mõistlik linnapoliitika võimaldab turureeglite tingimustes keskkonda austada ja kaitsta. See tõestab tegelikkuses, et püüete taga luua kunstlikke tõkkeid sellise tehnoloogia arengule on tihtipeale vaid suurte äriringkondade huvide kaitse.

| 1.6 | Kõnealuse eesmärgi saavutamine on oluline, sest vaid kindla otsusega fossiilkütused välja vahetada on võimalik saavutada ELi poliitika eesmärke säästva arengu ja kliimamuutuste vastu võitlemise alal. Eesmärgi võib saavutada vesiniku, teise põlvkonna biokütuste ja teiste taastuvate kütuste järk-järgulise kasutuselevõtuga. |
| --- | --- |

1.6

Kõnealuse eesmärgi saavutamine on oluline, sest vaid kindla otsusega fossiilkütused välja vahetada on võimalik saavutada ELi poliitika eesmärke säästva arengu ja kliimamuutuste vastu võitlemise alal. Eesmärgi võib saavutada vesiniku, teise põlvkonna biokütuste ja teiste taastuvate kütuste järk-järgulise kasutuselevõtuga.

| 1.7 | Sellisele pikaajalisele strateegiale olulise toetuse pakkumiseks peab võtma konkreetseid kohustusi tehnoloogiauuringute valdkonnas. Komitee kutsub seega üles rakendama sihtsuunitlusega uurimisprogramme, alustades määruse KOM(2007) 571 kiirest vastuvõtmisest, milles nähakse ette ühise tehnoloogiaalgatuse vastuvõtmine tänu kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ühisettevõte loomisele (1). Komitee toetab uurimisprogramme, mis on suunatud vesiniku uute tootmis- ja kasutusviiside leidmiseks ning ühineb ettevõtete ja vesiniku uurimisega tegelevate asutuste palvega nõukogule ja parlamendile võtta vajalikud ettepanekud kiiremini vastu. |
| --- | --- |

1.7

Sellisele pikaajalisele strateegiale olulise toetuse pakkumiseks peab võtma konkreetseid kohustusi tehnoloogiauuringute valdkonnas. Komitee kutsub seega üles rakendama sihtsuunitlusega uurimisprogramme, alustades määruse KOM(2007) 571 kiirest vastuvõtmisest, milles nähakse ette ühise tehnoloogiaalgatuse vastuvõtmine tänu kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ühisettevõte loomisele (1). Komitee toetab uurimisprogramme, mis on suunatud vesiniku uute tootmis- ja kasutusviiside leidmiseks ning ühineb ettevõtete ja vesiniku uurimisega tegelevate asutuste palvega nõukogule ja parlamendile võtta vajalikud ettepanekud kiiremini vastu.

| 1.8 | Komitee kutsub komisjoni üles juba praegu uurima jaotusvõrgustiku kaetuse probleemi, kuna ohutud ja tõhusad vesiniku hoiu- ja jaotussüsteemid on gaasisegudega sõidukite levimiseks väga olulised. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kutsub komisjoni üles juba praegu uurima jaotusvõrgustiku kaetuse probleemi, kuna ohutud ja tõhusad vesiniku hoiu- ja jaotussüsteemid on gaasisegudega sõidukite levimiseks väga olulised.

| 1.9 | Kõigepealt peaks toetama kogu ühenduse territooriumil veeldatud naftagaasi ja metaani levimist, mis annavad kõige kiirema ja realistlikuma lähtepunkti sõltuvuse vähendamiseks süsinikul põhinevatest kütustest, kuid paljudes liikmesriikides on need väga vähe või ei ole üldse levinud. Sellele esialgsele etapile, kus uuritakse uusi ning järjest ohutumaid ja tõhusamaid hoiu- ja jaotustehnoloogiaid, peaks lähitulevikus järgnema üleminek gaasi- ja vesiniku segude levimise vaheetapile, kuni lõpuks jõutakse vesiniku jaotuse lõplikku etappi. |
| --- | --- |

1.9

Kõigepealt peaks toetama kogu ühenduse territooriumil veeldatud naftagaasi ja metaani levimist, mis annavad kõige kiirema ja realistlikuma lähtepunkti sõltuvuse vähendamiseks süsinikul põhinevatest kütustest, kuid paljudes liikmesriikides on need väga vähe või ei ole üldse levinud. Sellele esialgsele etapile, kus uuritakse uusi ning järjest ohutumaid ja tõhusamaid hoiu- ja jaotustehnoloogiaid, peaks lähitulevikus järgnema üleminek gaasi- ja vesiniku segude levimise vaheetapile, kuni lõpuks jõutakse vesiniku jaotuse lõplikku etappi.

| 1.10 | Komitee peab väga oluliseks taastada tulevaste kasutajate usaldus ja hajutada kahtlused, mis veel püsivad seoses vesiniku kasutamisega. Seega peaks kavandama selge sõnumiga laialdasi teabeprogramme, millega kinnitatakse, et kõnealune tehnoloogia on juba saavutanud tavasõidukite praeguse ohutuse taseme. |
| --- | --- |

1.10

Komitee peab väga oluliseks taastada tulevaste kasutajate usaldus ja hajutada kahtlused, mis veel püsivad seoses vesiniku kasutamisega. Seega peaks kavandama selge sõnumiga laialdasi teabeprogramme, millega kinnitatakse, et kõnealune tehnoloogia on juba saavutanud tavasõidukite praeguse ohutuse taseme.

| 1.11 | Komitee nõustub, et kõige sobivam õigusakt on antud juhul määrus, kuna sellega luuakse tootjatele võrdsed tingimused, tagades määruses sisalduvate standardite samaaegse rakendamise kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.11

Komitee nõustub, et kõige sobivam õigusakt on antud juhul määrus, kuna sellega luuakse tootjatele võrdsed tingimused, tagades määruses sisalduvate standardite samaaegse rakendamise kõikides liikmesriikides.

| 1.12 | Lisaks kiidab ta heaks ettepaneku viia põhisätete väljatöötamine ja rakendamine läbi komiteemenetluses. Komitee nõustub ideega kehtestada üleminekuperiood kõigi standardite täielikule rakendamisele, kuna standardite rakendamine on ettevõtete jaoks teataval määral keeruline. |
| --- | --- |

1.12

Lisaks kiidab ta heaks ettepaneku viia põhisätete väljatöötamine ja rakendamine läbi komiteemenetluses. Komitee nõustub ideega kehtestada üleminekuperiood kõigi standardite täielikule rakendamisele, kuna standardite rakendamine on ettevõtete jaoks teataval määral keeruline.

| 1.13 | Komitee tervitab Euroopa osalemist üldise koordineerimise rühmas, mis püüab kehtestada tüübikinnituse standardeid maailma tasandil (üldine tehniline norm), ning peab Euroopa osalemist oluliseks. Samas rõhutab komitee, et ülemaailmsele kokkuleppele jõudmise püüded ei tohiks takistada õigusakti vastuvõtmist. Kui Euroopal on ühenduse standardite rakendamisel oma õigusakt ja kogemused, siis suureneb Euroopa mõjuvõim kõikides rahvusvahelistes organites ning tagatakse, et vesinikkütusega mootorsõidukitele rahvusvahelise normi kehtestamisel ei võeta arvesse ainult üht olemasolevat näidet (Jaapan). |
| --- | --- |

1.13

Komitee tervitab Euroopa osalemist üldise koordineerimise rühmas, mis püüab kehtestada tüübikinnituse standardeid maailma tasandil (üldine tehniline norm), ning peab Euroopa osalemist oluliseks. Samas rõhutab komitee, et ülemaailmsele kokkuleppele jõudmise püüded ei tohiks takistada õigusakti vastuvõtmist. Kui Euroopal on ühenduse standardite rakendamisel oma õigusakt ja kogemused, siis suureneb Euroopa mõjuvõim kõikides rahvusvahelistes organites ning tagatakse, et vesinikkütusega mootorsõidukitele rahvusvahelise normi kehtestamisel ei võeta arvesse ainult üht olemasolevat näidet (Jaapan).

| 1.14 | Kogemus, mis saadakse õigusaktidega ühenduse tasandil ja olulised tulemused, milleni võidakse jõuda pideva tugeva panusega tehnoloogiauuringutesse, võivad olla suureks toetuseks nende ettevõtete konkurentsivõimele, mis juba tegutsevad mootorsõidukite valdkonnas, arvestades et uutel tehnoloogiatel ja kütustel võib tulevikus olla märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

1.14

Kogemus, mis saadakse õigusaktidega ühenduse tasandil ja olulised tulemused, milleni võidakse jõuda pideva tugeva panusega tehnoloogiauuringutesse, võivad olla suureks toetuseks nende ettevõtete konkurentsivõimele, mis juba tegutsevad mootorsõidukite valdkonnas, arvestades et uutel tehnoloogiatel ja kütustel võib tulevikus olla märkimisväärne turuosa.

| 1.15 | Komitee arvates nõuab kõik see julgeid ja hästi ajastatud valikuid koos pikaajalise strateegilise visiooniga, kus keskendutakse tulevikustsenaariumile, milles vesinikul on õigel ajal oluline ja otsustav roll. |
| --- | --- |

1.15

Komitee arvates nõuab kõik see julgeid ja hästi ajastatud valikuid koos pikaajalise strateegilise visiooniga, kus keskendutakse tulevikustsenaariumile, milles vesinikul on õigel ajal oluline ja otsustav roll.

| 1.16 | Komitee kutsub komisjoni üles vaatama üle oma ettepaneku vesinikkütusega sõidukite märgistamise kohta, kuna seda võib pidada teatud viisil karistamiseks, liigitades neid mootorsõidukeid „ohtlikeks”, samas kui ohutustestide tulemused on olnud sarnased muu kütusega töötavate sõidukite tulemustele. Sellise märgistuse asemel peab komitee kohasemaks määratleda kõikide sõidukite puhul kütuseliik, mis võimaldaks neil selgelt vahet teha. |
| --- | --- |

1.16

Komitee kutsub komisjoni üles vaatama üle oma ettepaneku vesinikkütusega sõidukite märgistamise kohta, kuna seda võib pidada teatud viisil karistamiseks, liigitades neid mootorsõidukeid „ohtlikeks”, samas kui ohutustestide tulemused on olnud sarnased muu kütusega töötavate sõidukite tulemustele. Sellise märgistuse asemel peab komitee kohasemaks määratleda kõikide sõidukite puhul kütuseliik, mis võimaldaks neil selgelt vahet teha.

| 1.17 | Arvestades jaotusvõrgustike puudumist soovitab komitee komisjonil vesinikkütusega sõidukite leviku lihtsustamiseks kinnitada tüübikinnitus ka väikeste muutmisseadmete kohta, millega toodetakse ise vesinikust metaani (nt Home energy station või muud tüüpi teenindusjaamades). See võiks olla esimene konkreetne meede, millega esialgu rahuldada uut vesiniku nõudlust, arvestades et ka edaspidi püütakse vesinikku toota taastuvatest energiaallikatest: maagaasist ning fotolüüsi ja elektrolüüsiga, kus kasutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit. |
| --- | --- |

1.17

Arvestades jaotusvõrgustike puudumist soovitab komitee komisjonil vesinikkütusega sõidukite leviku lihtsustamiseks kinnitada tüübikinnitus ka väikeste muutmisseadmete kohta, millega toodetakse ise vesinikust metaani (nt Home energy station või muud tüüpi teenindusjaamades). See võiks olla esimene konkreetne meede, millega esialgu rahuldada uut vesiniku nõudlust, arvestades et ka edaspidi püütakse vesinikku toota taastuvatest energiaallikatest: maagaasist ning fotolüüsi ja elektrolüüsiga, kus kasutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Kõnealuses määruses (KOM(2007) 593 lõplik) lähtutakse eeldusest, et Euroopas ei ole standardeid, mis reguleeriks vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust, seda hoolimata asjaolust, et kõnealust tehnoloogiat kasutavate mootorsõidukite turg peaks suurenema. |
| --- | --- |

2.1

Kõnealuses määruses (KOM(2007) 593 lõplik) lähtutakse eeldusest, et Euroopas ei ole standardeid, mis reguleeriks vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust, seda hoolimata asjaolust, et kõnealust tehnoloogiat kasutavate mootorsõidukite turg peaks suurenema.

| 2.2 | Ka liikmesriikides ei ole praegu eeskirju, mis reguleeriks määruse ettepanekus käsitletud valdkonda.
  Kehtivates õigusaktides mootorsõidukite keeruka tüübikinnituse kohta ei ole üldsätteid vesinikkütusega mootorsõidukite jaoks tulenevalt osaliselt nende erinevusest mootorsõidukitest, mis sõidavad traditsioonilise kütusega. |
| --- | --- |

2.2

Ka liikmesriikides ei ole praegu eeskirju, mis reguleeriks määruse ettepanekus käsitletud valdkonda.

Kehtivates õigusaktides mootorsõidukite keeruka tüübikinnituse kohta ei ole üldsätteid vesinikkütusega mootorsõidukite jaoks tulenevalt osaliselt nende erinevusest mootorsõidukitest, mis sõidavad traditsioonilise kütusega.

| 2.3 | Mõnedes liikmesriikides on vastu võetud ajutised eeskirjad, kuid need erinevad üksteisest märkimisväärselt. Kui selline olukord püsib, siis tekivad liikmesriikides erinevad tüübikinnitusmenetlused, mille vältimatu tagajärg on siseturu killustumine, konkurentsimoonutused ja tegeliku võimaluse kadumine kõnealuse tehnoloogiaga puhtamat keskkonda saavutada. |
| --- | --- |

2.3

Mõnedes liikmesriikides on vastu võetud ajutised eeskirjad, kuid need erinevad üksteisest märkimisväärselt. Kui selline olukord püsib, siis tekivad liikmesriikides erinevad tüübikinnitusmenetlused, mille vältimatu tagajärg on siseturu killustumine, konkurentsimoonutused ja tegeliku võimaluse kadumine kõnealuse tehnoloogiaga puhtamat keskkonda saavutada.

| 2.4 | Määruse ettepanekuga soovitakse seega tagada, et siseturg toimiks korralikult ja et liikmesriikides ei liikleks eri standarditele vastavate tüübikinnitustega sõidukid, mis viiks tootjate erineva kohtlemiseni ja sillutaks teed Euroopa kaubandusele kunstlike tõkete loomisele. |
| --- | --- |

2.4

Määruse ettepanekuga soovitakse seega tagada, et siseturg toimiks korralikult ja et liikmesriikides ei liikleks eri standarditele vastavate tüübikinnitustega sõidukid, mis viiks tootjate erineva kohtlemiseni ja sillutaks teed Euroopa kaubandusele kunstlike tõkete loomisele.

| 2.5 | Selline areng takistaks vesiniku kasutamisega seotud tehnoloogiate arengut Euroopas. Pigem oleks vaja kõnealuse tehnoloogia kasutust ja arengut hoopis kiirendada, kuna see on üks peamistest alternatiividest fossiilkütustele, mis moodustavad ikka veel 98 % ühis- ja eratranspordis kasutatavast kütusest ning 50 % primaarenergiaallikatest. Osakaal tõuseks 73 %-ni, kui ei tehta selgeid valikuid energiaallikate mitmekesistamiseks. |
| --- | --- |

2.5

Selline areng takistaks vesiniku kasutamisega seotud tehnoloogiate arengut Euroopas. Pigem oleks vaja kõnealuse tehnoloogia kasutust ja arengut hoopis kiirendada, kuna see on üks peamistest alternatiividest fossiilkütustele, mis moodustavad ikka veel 98 % ühis- ja eratranspordis kasutatavast kütusest ning 50 % primaarenergiaallikatest. Osakaal tõuseks 73 %-ni, kui ei tehta selgeid valikuid energiaallikate mitmekesistamiseks.

| 2.6 | Kõnealune määrus on seitsmendas raamprogrammis sisalduvate sektori uurimisprogrammidega oluline samm edasi, et saavutada vesiniku kasutamisel traditsiooniliste tehnoloogiate ohutustase ja anda lisaks panus potentsiaalsete kasutajate usalduse võitmisse. |
| --- | --- |

2.6

Kõnealune määrus on seitsmendas raamprogrammis sisalduvate sektori uurimisprogrammidega oluline samm edasi, et saavutada vesiniku kasutamisel traditsiooniliste tehnoloogiate ohutustase ja anda lisaks panus potentsiaalsete kasutajate usalduse võitmisse.

| 2.7 | Vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardid ühenduse tasandil on vaieldamatult otsustav samm edasi, et jõuda kasutajate seas vajalikule üksmeelele. Kasutajate usalduse suurenemine vesiniku kasutamise suhtes on väga oluline, et kiirendada alternatiivsetel, madala kasvuhoonegaaside heitkogusega kütustel töötavate sõidukite turule toomist, kuna see on keskkonna korralikul ja tegelikul kaitsel vältimatu. |
| --- | --- |

2.7

Vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardid ühenduse tasandil on vaieldamatult otsustav samm edasi, et jõuda kasutajate seas vajalikule üksmeelele. Kasutajate usalduse suurenemine vesiniku kasutamise suhtes on väga oluline, et kiirendada alternatiivsetel, madala kasvuhoonegaaside heitkogusega kütustel töötavate sõidukite turule toomist, kuna see on keskkonna korralikul ja tegelikul kaitsel vältimatu.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Ettepaneku eesmärk on kehtestada kõikjal Euroopa Liidus ühtlustatud eeskirjad vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

3.1

Ettepaneku eesmärk on kehtestada kõikjal Euroopa Liidus ühtlustatud eeskirjad vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitusele.

| 3.2 | Selles on nähtud ette muuta ühenduse tüübikinnitusmenetluse raamistikus raamdirektiivi 2007/46/EÜ. Sellega kaasatakse kategooriatesse M1, M2, M3, N1, N2 ja N3 (2) kuuluvad vesinikkütusega mootorsõidukid täielikult ühenduse tüübikinnitusmenetlusse ning vesinikkütusega sõidukid kõikidesse direktiividesse ja määrustesse, milles reguleeritakse tüübikinnituse valdkonda. |
| --- | --- |

3.2

Selles on nähtud ette muuta ühenduse tüübikinnitusmenetluse raamistikus raamdirektiivi 2007/46/EÜ. Sellega kaasatakse kategooriatesse M1, M2, M3, N1, N2 ja N3 (2) kuuluvad vesinikkütusega mootorsõidukid täielikult ühenduse tüübikinnitusmenetlusse ning vesinikkütusega sõidukid kõikidesse direktiividesse ja määrustesse, milles reguleeritakse tüübikinnituse valdkonda.

| 3.3 | Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.
  Ettepanekus peetakse täielikult kinni subsidiaarsuse põhimõttest, kuna ühenduse tasandil kokku lepitud poliitilisi eesmärke ei ole võimalik tõhusalt saavutada liikmesriikide tasandil ja sama menetlusega välditakse tõkete tekkimist ühisturul.
  Sellega tagatakse ka proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine, kuna seatakse ainult siseturu korraliku toimimise eesmärk, tagades samal ajal inimeste ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

3.3

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.

Ettepanekus peetakse täielikult kinni subsidiaarsuse põhimõttest, kuna ühenduse tasandil kokku lepitud poliitilisi eesmärke ei ole võimalik tõhusalt saavutada liikmesriikide tasandil ja sama menetlusega välditakse tõkete tekkimist ühisturul.

Sellega tagatakse ka proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamine, kuna seatakse ainult siseturu korraliku toimimise eesmärk, tagades samal ajal inimeste ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme.

| 3.4 | Komisjon teeb ettepaneku kasutada määrust, kuna see pakub käesoleva ettepaneku sätete täitmise osas vajalikku kindlust, samas puudub aga vajadus selle ülevõtmiseks liikmesriikide õigusaktidesse. Nii saaks vältida ajalisi erinevusi tüübikinnituse standardite kohandamisel ja seda, et sätteid ülevõtmisel oluliselt muudetaks. |
| --- | --- |

3.4

Komisjon teeb ettepaneku kasutada määrust, kuna see pakub käesoleva ettepaneku sätete täitmise osas vajalikku kindlust, samas puudub aga vajadus selle ülevõtmiseks liikmesriikide õigusaktidesse. Nii saaks vältida ajalisi erinevusi tüübikinnituse standardite kohandamisel ja seda, et sätteid ülevõtmisel oluliselt muudetaks.

| 3.5 | Ettepaneku koostamisel korraldati põhjalik nõupidamine kõigi huvirühmadega. Nn vesiniku töörühma raames uuriti riigiasutuste, sõidukitootjate, sõidukite osade tarnijate ja ettevõtjate ühenduste arvamust. |
| --- | --- |

3.5

Ettepaneku koostamisel korraldati põhjalik nõupidamine kõigi huvirühmadega. Nn vesiniku töörühma raames uuriti riigiasutuste, sõidukitootjate, sõidukite osade tarnijate ja ettevõtjate ühenduste arvamust.

| 3.6 | Neli uuritud valikut olid järgmised:






  — | poliitikat ei muudeta, s.t senine olukord säilib, |
| --- | --- | --- |

3.6

Neli uuritud valikut olid järgmised:

—

poliitikat ei muudeta, s.t senine olukord säilib,

| — | õigusaktide vastuvõtmine liikmesriikide tasandil, |
| --- | --- |

—

õigusaktide vastuvõtmine liikmesriikide tasandil,

| — | õigusaktide vastuvõtmine Euroopa Liidu tasandil, |
| --- | --- |

—

õigusaktide vastuvõtmine Euroopa Liidu tasandil,

| — | seadusandliku lähenemisviisi kõrvalejätmine: isereguleerumine. |
| --- | --- |

—

seadusandliku lähenemisviisi kõrvalejätmine: isereguleerumine.

| 3.7 | Seejärel nimetati ametisse konsultant, kes kogus kokku vastused eri variantide ohutuse, tehnoloogia ja kaasnevate kulude kohta. Lõpuks hindasid vastuseid mootorsõidukite sektori peamised ettevõtted, keda vesinikutehnoloogia puudutab. |
| --- | --- |

3.7

Seejärel nimetati ametisse konsultant, kes kogus kokku vastused eri variantide ohutuse, tehnoloogia ja kaasnevate kulude kohta. Lõpuks hindasid vastuseid mootorsõidukite sektori peamised ettevõtted, keda vesinikutehnoloogia puudutab.

| 3.8 | Laiaulatuslikust nõupidamisest tuli selgelt välja, et parim lahendus oleks võtta vastu õigusakt ühenduse tasandil, millega kehtestataks tüübikinnitusmenetlus kõikidele vesinikkütusega mootorsõidukitele. |
| --- | --- |

3.8

Laiaulatuslikust nõupidamisest tuli selgelt välja, et parim lahendus oleks võtta vastu õigusakt ühenduse tasandil, millega kehtestataks tüübikinnitusmenetlus kõikidele vesinikkütusega mootorsõidukitele.

| 3.9 | Selle valiku toetuseks tutvustas komisjon uuringut (3), millega tõestatakse, et Euroopa range tüübikinnitusmenetlus on kõige lihtsam ja oluliselt odavam tee edasi, võrreldes teoreetilise kuluga 27 erineva tüübikinnituse puhul kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.9

Selle valiku toetuseks tutvustas komisjon uuringut (3), millega tõestatakse, et Euroopa range tüübikinnitusmenetlus on kõige lihtsam ja oluliselt odavam tee edasi, võrreldes teoreetilise kuluga 27 erineva tüübikinnituse puhul kõikides liikmesriikides.

| 3.10 | Konsultandi hinnang edastati komisjonile, kes koostas eelneva nõupidamise alusel kõnealuse ettepaneku ja algatas sellega institutsioonilise menetluse. |
| --- | --- |

3.10

Konsultandi hinnang edastati komisjonile, kes koostas eelneva nõupidamise alusel kõnealuse ettepaneku ja algatas sellega institutsioonilise menetluse.

| 3.11 | Komisjoni sõnul saab määruses sätestatud standarditega tagada vesinikkütusega transpordivahendite kasutajatele piisava ohutuse garantii ja anda olulise panuse keskkonnakaitsesse. |
| --- | --- |

3.11

Komisjoni sõnul saab määruses sätestatud standarditega tagada vesinikkütusega transpordivahendite kasutajatele piisava ohutuse garantii ja anda olulise panuse keskkonnakaitsesse.

| 3.12 | Lõppeesmärk on, et 36 kuud pärast määruse jõustumist vastaksid vesinikusüsteemid, kõik vesinikuga kokku puutuvad osad ja asjaomased materjalid täielikult määruses sätestatud standarditele. |
| --- | --- |

3.12

Lõppeesmärk on, et 36 kuud pärast määruse jõustumist vastaksid vesinikusüsteemid, kõik vesinikuga kokku puutuvad osad ja asjaomased materjalid täielikult määruses sätestatud standarditele.

4.   Arutelu

| 4.1 | Arutelul, millest võtsid osa komisjon, akadeemikud, mootorsõidukite tootjad, kes osalevad vesinikkütusega sõidukite arendamises, Euroopa ühendused, tarbijad ja kütuseelementide tootjad, edastati olulisi ideid ja teavet viimase tehnoloogilise arengu kohta. |
| --- | --- |

4.1

Arutelul, millest võtsid osa komisjon, akadeemikud, mootorsõidukite tootjad, kes osalevad vesinikkütusega sõidukite arendamises, Euroopa ühendused, tarbijad ja kütuseelementide tootjad, edastati olulisi ideid ja teavet viimase tehnoloogilise arengu kohta.

| 4.2 | Rõhutati, kui oluline on avalikkuse teavitamine ja sellised algatused, nagu juba mõned aastad Roomas toimunud seminar („H2 Roma”), kus tootjad saavad avalikkusega kokku, tutvustatakse tehnoloogilist arengut ja püütakse tõsta teadlikkust tehnoloogiast, mida ikka veel ohtlikuks peetakse. Kohalolijad tundsid suurt huvi selle vastu, milline roll võiks kultuurilise vahendajana komiteel olla. |
| --- | --- |

4.2

Rõhutati, kui oluline on avalikkuse teavitamine ja sellised algatused, nagu juba mõned aastad Roomas toimunud seminar („H2 Roma”), kus tootjad saavad avalikkusega kokku, tutvustatakse tehnoloogilist arengut ja püütakse tõsta teadlikkust tehnoloogiast, mida ikka veel ohtlikuks peetakse. Kohalolijad tundsid suurt huvi selle vastu, milline roll võiks kultuurilise vahendajana komiteel olla.

| 4.3 | Ettevõtted ja tarbijad rõhutasid, kui oluline on, et saaks arvestada sõidukite ning hoiu- ja jaotussüsteemide ohutuse ning vesiniku kättesaadavusega. Uurimistööd tuleb jätkata ning täiendavalt toetada. Osalejad tervitasid Euroopa hiljutisi algatusi kütuseelementide kohta ning otsust rahastada ühist tehnoloogiaalgatust. |
| --- | --- |

4.3

Ettevõtted ja tarbijad rõhutasid, kui oluline on, et saaks arvestada sõidukite ning hoiu- ja jaotussüsteemide ohutuse ning vesiniku kättesaadavusega. Uurimistööd tuleb jätkata ning täiendavalt toetada. Osalejad tervitasid Euroopa hiljutisi algatusi kütuseelementide kohta ning otsust rahastada ühist tehnoloogiaalgatust.

| 4.4 | Autonoomsuse testidest on selgunud, et juba praegu võivad vesinikkütusega sõidukid sõita kuni 600 km. Täiendavaid katseid valmistatakse ette. |
| --- | --- |

4.4

Autonoomsuse testidest on selgunud, et juba praegu võivad vesinikkütusega sõidukid sõita kuni 600 km. Täiendavaid katseid valmistatakse ette.

| 4.5 | Nagu ka arutelust välja tuli, on vesinikkütusega sõidukeid tehnoloogiliselt võimalik toota, kuid puuduvad veel vajalikud majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused nende turule viimiseks. Määrusega tüübikinnituse kohta ületataks esimene takistus. |
| --- | --- |

4.5

Nagu ka arutelust välja tuli, on vesinikkütusega sõidukeid tehnoloogiliselt võimalik toota, kuid puuduvad veel vajalikud majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused nende turule viimiseks. Määrusega tüübikinnituse kohta ületataks esimene takistus.

5.   Üldised märkused

| 5.1 | Komitee kiidab määruse ettepaneku sisuliselt heaks ja suhtub positiivselt vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardite kehtestamisse, kuna see oleks samm edasi võrreldes praeguse olukorraga, kus õigusakti puudumine viib vältimatult selgete konkurentsimoonutusteni ja siseturu killustumiseni. Oluline on, et määrus võetakse kiiresti vastu, seda nii ohutuse kui ka keskkonnakaitse seisukohast. |
| --- | --- |

5.1

Komitee kiidab määruse ettepaneku sisuliselt heaks ja suhtub positiivselt vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardite kehtestamisse, kuna see oleks samm edasi võrreldes praeguse olukorraga, kus õigusakti puudumine viib vältimatult selgete konkurentsimoonutusteni ja siseturu killustumiseni. Oluline on, et määrus võetakse kiiresti vastu, seda nii ohutuse kui ka keskkonnakaitse seisukohast.

| 5.2 | Komitee arvates tõugatakse kindla tugiraamistiku puudumisel paratamatult eemale suuri investeeringuid, mis on vajalikud nende tehnoloogiate arendamiseks, mis on seotud vesiniku kasutamisega tuleviku sõidukites. |
| --- | --- |

5.2

Komitee arvates tõugatakse kindla tugiraamistiku puudumisel paratamatult eemale suuri investeeringuid, mis on vajalikud nende tehnoloogiate arendamiseks, mis on seotud vesiniku kasutamisega tuleviku sõidukites.

| 5.3 | Kõnealune määrus tundub olevat kooskõlas ELi poliitika eesmärkidega säästva arengu ja kliimamuutuste vastu võitlemise alal, mis on ühenduse algatuse alus ja annavad kindla panuse Lissaboni strateegia üldeesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

5.3

Kõnealune määrus tundub olevat kooskõlas ELi poliitika eesmärkidega säästva arengu ja kliimamuutuste vastu võitlemise alal, mis on ühenduse algatuse alus ja annavad kindla panuse Lissaboni strateegia üldeesmärkide saavutamisse.

| 5.4 | Komitee on täiesti kindel, et, kui vesinikkütusega sõidukeid ei arendata kiiresti ja järjepidevalt edasi ning fossiilkütuseid ei asendata järk-järgult, siis oleks keskkonnakasu piiratud ja seega kvantitatiivselt tähtsusetu. Komitee juhib tähelepanu vajadusele edendada keskkonnasäästlikkust ja võidelda kindlalt kliimamuutuste vastu, mida on võimalik saavutada näiteks vesiniku, teise põlvkonna kütuste ja muude taastuvate kütuste kasutamisega. |
| --- | --- |

5.4

Komitee on täiesti kindel, et, kui vesinikkütusega sõidukeid ei arendata kiiresti ja järjepidevalt edasi ning fossiilkütuseid ei asendata järk-järgult, siis oleks keskkonnakasu piiratud ja seega kvantitatiivselt tähtsusetu. Komitee juhib tähelepanu vajadusele edendada keskkonnasäästlikkust ja võidelda kindlalt kliimamuutuste vastu, mida on võimalik saavutada näiteks vesiniku, teise põlvkonna kütuste ja muude taastuvate kütuste kasutamisega.

| 5.5 | Komitee arvab, et selleks, et muuta praegust suundumust, kus energianõudlust rahuldatakse peamiselt fossiilsetest energiaallikatest (85–90 % maailma energiavarustusest), tuleb kasutada ka vesinikku ning panustada kütuseelementide ja vesiniku uurimisse. Tulevikuväljavaadete hindamisel tuleb arvestada sellega, et tulevikus on tõenäoliselt fossiilkütuste puudus ja nende hinnad tõusevad pidevalt. |
| --- | --- |

5.5

Komitee arvab, et selleks, et muuta praegust suundumust, kus energianõudlust rahuldatakse peamiselt fossiilsetest energiaallikatest (85–90 % maailma energiavarustusest), tuleb kasutada ka vesinikku ning panustada kütuseelementide ja vesiniku uurimisse. Tulevikuväljavaadete hindamisel tuleb arvestada sellega, et tulevikus on tõenäoliselt fossiilkütuste puudus ja nende hinnad tõusevad pidevalt.

| 5.6 | Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse (4), milles toetatakse täielikult komisjoni otsust (KOM(2007) 571 lõplik) rahastada peaaegu 470 miljoni euroga ühist tehnoloogiaalgatust ühisettevõtte loomiseks kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas, mis võimaldaks komisjonil, liikmesriikidel ja ettevõtetel suunata oma vahendid laiaulatuslikku uurimisalgatusse, et käivitada strateegilistele sektoritele suunatud programme, millega mitmekesistatakse edaspidist energiapakkumist. |
| --- | --- |

5.6

Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse (4), milles toetatakse täielikult komisjoni otsust (KOM(2007) 571 lõplik) rahastada peaaegu 470 miljoni euroga ühist tehnoloogiaalgatust ühisettevõtte loomiseks kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas, mis võimaldaks komisjonil, liikmesriikidel ja ettevõtetel suunata oma vahendid laiaulatuslikku uurimisalgatusse, et käivitada strateegilistele sektoritele suunatud programme, millega mitmekesistatakse edaspidist energiapakkumist.

| 5.7 | Ühes teises arvamuses energialiikide kombinatsiooni kohta transpordis (5) pidas komitee „äärmiselt oluliseks suurendada märkimisväärselt vesiniku tootmise ja kasutamise [...] kohta läbiviidavate teadusuuringute rahastamist” ning „ühineb vesiniku kasutamist uurivate ettevõtete ja teaduskeskuste taotlusega, mille kohaselt nõukogu ja Euroopa Parlament peaksid ettepaneku vastuvõtmise protsessi kiirendama”. |
| --- | --- |

5.7

Ühes teises arvamuses energialiikide kombinatsiooni kohta transpordis (5) pidas komitee „äärmiselt oluliseks suurendada märkimisväärselt vesiniku tootmise ja kasutamise [...] kohta läbiviidavate teadusuuringute rahastamist” ning „ühineb vesiniku kasutamist uurivate ettevõtete ja teaduskeskuste taotlusega, mille kohaselt nõukogu ja Euroopa Parlament peaksid ettepaneku vastuvõtmise protsessi kiirendama”.

| 5.8 | Kütuseelemendid on energiamuundurid, mis võimaldavad märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside ja teiste saasteainete tootmist. Eelnevalt nimetatud arvamuses uurib komitee ka tähelepanelikult biomassi käitlemist ja viimaseid edusamme kütuseelementide uute katalüsaatorite osas, mis on väga paljulubav tehnoloogia sõidukite jaoks puhta energia tootmisel. |
| --- | --- |

5.8

Kütuseelemendid on energiamuundurid, mis võimaldavad märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside ja teiste saasteainete tootmist. Eelnevalt nimetatud arvamuses uurib komitee ka tähelepanelikult biomassi käitlemist ja viimaseid edusamme kütuseelementide uute katalüsaatorite osas, mis on väga paljulubav tehnoloogia sõidukite jaoks puhta energia tootmisel.

| 5.9 | Kinnitades, et vesiniku kasutuselevõtt fossiilkütuste järk-järguliseks asendamiseks on vältimatu ja soovitatav, rõhutab komitee ka, et vesinikkütusega mootorsõidukite maanteedele toomise eesmärki saab saavutada ainult tänu järjekindlatele investeeringutele kõikidesse selle protsessiga seotud uurimisvaldkondadesse. Seetõttu toetab komitee uurimisprogramme, mille eesmärk on kõnealust strateegiat tugevdada. |
| --- | --- |

5.9

Kinnitades, et vesiniku kasutuselevõtt fossiilkütuste järk-järguliseks asendamiseks on vältimatu ja soovitatav, rõhutab komitee ka, et vesinikkütusega mootorsõidukite maanteedele toomise eesmärki saab saavutada ainult tänu järjekindlatele investeeringutele kõikidesse selle protsessiga seotud uurimisvaldkondadesse. Seetõttu toetab komitee uurimisprogramme, mille eesmärk on kõnealust strateegiat tugevdada.

| 5.10 | Komitee leiab, et kuigi protsessi kõrged kulud on probleem, ei tohi see takistada tehnoloogia arendamist. Komitee jälgib tähelepanelikult kõiki programme, millega püütakse leida uusi viise vesiniku keskkonnasõbralikuks tootmiseks, arvestades, et praegune meetod, kus vesiniku toodetakse 90 % juhtudel metaanist, põhineb küll olulisel, kuid mitte lõputul energial. |
| --- | --- |

5.10

Komitee leiab, et kuigi protsessi kõrged kulud on probleem, ei tohi see takistada tehnoloogia arendamist. Komitee jälgib tähelepanelikult kõiki programme, millega püütakse leida uusi viise vesiniku keskkonnasõbralikuks tootmiseks, arvestades, et praegune meetod, kus vesiniku toodetakse 90 % juhtudel metaanist, põhineb küll olulisel, kuid mitte lõputul energial.

| 5.11 | Komitee rõhutab, et tehnoloogiliste edusammudega seotud kulude hindamisel ei tohiks vajalikke suuri summasid hinnata ainult erasõidukite puhul, mille turg on küll väga suur, vaid ka strateegilisest tulevikku vaatavast perspektiivist, mille puhul võetakse arvesse tulevikus saavutatava kasuga, mida võidakse saada vesiniku laiemast kasutusest, alates ühis- ja eratranspordist, kaubaveost, rongidest ja laevamootoritest kuni vesiniku võimaliku kasutamiseni elektrijaamades, kuigi see on mõeldav alles kaugemas perspektiivis. |
| --- | --- |

5.11

Komitee rõhutab, et tehnoloogiliste edusammudega seotud kulude hindamisel ei tohiks vajalikke suuri summasid hinnata ainult erasõidukite puhul, mille turg on küll väga suur, vaid ka strateegilisest tulevikku vaatavast perspektiivist, mille puhul võetakse arvesse tulevikus saavutatava kasuga, mida võidakse saada vesiniku laiemast kasutusest, alates ühis- ja eratranspordist, kaubaveost, rongidest ja laevamootoritest kuni vesiniku võimaliku kasutamiseni elektrijaamades, kuigi see on mõeldav alles kaugemas perspektiivis.

| 5.12 | Komitee on täiesti kindel, et kui neid olulisi uurimisprogramme arendatakse soovitud viisil ja kõik huvirühmad toetavad neid poliitiliselt ja majanduslikult, siis võib üsna peagi näha sõidukeid, mis liiguvad osaliselt või täielikult vesiniku jõul. |
| --- | --- |

5.12

Komitee on täiesti kindel, et kui neid olulisi uurimisprogramme arendatakse soovitud viisil ja kõik huvirühmad toetavad neid poliitiliselt ja majanduslikult, siis võib üsna peagi näha sõidukeid, mis liiguvad osaliselt või täielikult vesiniku jõul.

| 5.13 | Selle positiivse suundumuse üks konkreetne näide on vesinikkütusega taksode arvu pidev tõus New Yorgis, kus mõistlik linnapoliitika võimaldab turureeglite tingimustes keskkonda kaitsta. See tõestab tegelikkuses, et püüete taga luua kunstlikke tõkkeid sellise tehnoloogia arengule on tihtipeale vaid suurte äriringkondade huvide kaitse. |
| --- | --- |

5.13

Selle positiivse suundumuse üks konkreetne näide on vesinikkütusega taksode arvu pidev tõus New Yorgis, kus mõistlik linnapoliitika võimaldab turureeglite tingimustes keskkonda kaitsta. See tõestab tegelikkuses, et püüete taga luua kunstlikke tõkkeid sellise tehnoloogia arengule on tihtipeale vaid suurte äriringkondade huvide kaitse.

| 5.14 | Komitee on kõikides kõnealusel teemal varem koostatud arvamustes vesiniku kasutamist toetanud, väites, et hoolimata praeguseks teadaolevatest piirangutest on vesinik tulevikus väljakutse. Komitee jälgib tähelepanelikult viimaseid algatusi, mille puhul kasutatakse erinevaid tootmis- ja jaotustehnoloogiaid ja sillutatakse teed vesiniku edaspidisele kasutamisele mootorsõidukite liikumapanemiseks. |
| --- | --- |

5.14

Komitee on kõikides kõnealusel teemal varem koostatud arvamustes vesiniku kasutamist toetanud, väites, et hoolimata praeguseks teadaolevatest piirangutest on vesinik tulevikus väljakutse. Komitee jälgib tähelepanelikult viimaseid algatusi, mille puhul kasutatakse erinevaid tootmis- ja jaotustehnoloogiaid ja sillutatakse teed vesiniku edaspidisele kasutamisele mootorsõidukite liikumapanemiseks.

| 5.15 | Kõnealust arengut arvestades kutsub komitee komisjoni taas üles uurima alternatiivsete kütuste jaotusvõrgustiku kaetuse probleemi, alustades kokkusurutud maagaasi jaotuse edendamisest. Kokkusurutud maagaas on vaid mõnedes liikmesriikides vähesel määral levinud ning teistes puudub see täielikult. Esineb siiski mõningaid positiivseid erandeid, nagu Poola. |
| --- | --- |

5.15

Kõnealust arengut arvestades kutsub komitee komisjoni taas üles uurima alternatiivsete kütuste jaotusvõrgustiku kaetuse probleemi, alustades kokkusurutud maagaasi jaotuse edendamisest. Kokkusurutud maagaas on vaid mõnedes liikmesriikides vähesel määral levinud ning teistes puudub see täielikult. Esineb siiski mõningaid positiivseid erandeid, nagu Poola.

| 5.16 | Hoiustamise ja jaotamise valdkond on konkreetne näide sektori sihtuuringutest. Vajadus uuenduslike tehnoloogiate järele gaasi jaotamise valdkonnas on peamine otsustava tähtsusega probleem uute sõidukite levimisel nii keskpikas etapis, mil võidakse kasutada eri gaaside segusid, kui ka vesinikkütuse lõppeesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

5.16

Hoiustamise ja jaotamise valdkond on konkreetne näide sektori sihtuuringutest. Vajadus uuenduslike tehnoloogiate järele gaasi jaotamise valdkonnas on peamine otsustava tähtsusega probleem uute sõidukite levimisel nii keskpikas etapis, mil võidakse kasutada eri gaaside segusid, kui ka vesinikkütuse lõppeesmärgi saavutamisel.

| 5.17 | Selles küsimuses oleks vaja piisavalt varakult veelgi tõhusamaid ja ohutumaid jaotussüsteeme ning eeskuju võiks võtta kahest praegu Euroopas tegutsevast käitisest (Mantovas (Itaalia) ja Münchenis (Saksamaa)) ning uurida pigem tehnoloogiliselt järjest rohkem arenenud süsteeme, milles keskendutakse ohutuse ja keskkonnakaitse kõrgete standardite saavutamisele. |
| --- | --- |

5.17

Selles küsimuses oleks vaja piisavalt varakult veelgi tõhusamaid ja ohutumaid jaotussüsteeme ning eeskuju võiks võtta kahest praegu Euroopas tegutsevast käitisest (Mantovas (Itaalia) ja Münchenis (Saksamaa)) ning uurida pigem tehnoloogiliselt järjest rohkem arenenud süsteeme, milles keskendutakse ohutuse ja keskkonnakaitse kõrgete standardite saavutamisele.

| 5.18 | Seetõttu usub komitee, et praeguses etapis on väga oluline ohutuse kõrgete standardite ning gaasiliste kütuste hoiustamise ja jaotamise osas tõhususe saavutamine ning selleks on vaja laiaulatuslikku programmi, millega levitada kogu Euroopa territooriumil veeldatud naftagaasi ja metaani käitisi. See on vahetum ja realistlikum eesmärk süsinikul põhinevatest kütustest sõltuvuse vähendamisel, mis on vaheetapp enne vesiniku levitamise lõppetappi. Gaasi ja vesiniku hoiustamise ja jaotamise jaoks vajalik tehnoloogia on väga sarnane, mistõttu gaasi hoiu- ja jaotustehnoloogiate arendamine soodustaks ka vesiniku arendamist. |
| --- | --- |

5.18

Seetõttu usub komitee, et praeguses etapis on väga oluline ohutuse kõrgete standardite ning gaasiliste kütuste hoiustamise ja jaotamise osas tõhususe saavutamine ning selleks on vaja laiaulatuslikku programmi, millega levitada kogu Euroopa territooriumil veeldatud naftagaasi ja metaani käitisi. See on vahetum ja realistlikum eesmärk süsinikul põhinevatest kütustest sõltuvuse vähendamisel, mis on vaheetapp enne vesiniku levitamise lõppetappi. Gaasi ja vesiniku hoiustamise ja jaotamise jaoks vajalik tehnoloogia on väga sarnane, mistõttu gaasi hoiu- ja jaotustehnoloogiate arendamine soodustaks ka vesiniku arendamist.

| 5.19 | Komitee on teadlik asjaolust, et vesiniku kasutamisel tekib veel kahtlemata probleeme kulu ja ohutusega. Need varasemate kartustega seotud probleemid tuleb mitmetes riikides tehtud põhjalike katsete abil kindlasti lahendada, et saavutada vesiniku kasutamisel traditsiooniliste tehnoloogiatega sarnane ohutustase. Kõnealuse eesmärgi saavutamine ja laiaulatuslike teabeprogrammide algatamine võib aidata võita tulevaste kasutajate usaldust, mis on kõnealuse tehnoloogia lõplikuks kasutuselevõtuks väga oluline. |
| --- | --- |

5.19

Komitee on teadlik asjaolust, et vesiniku kasutamisel tekib veel kahtlemata probleeme kulu ja ohutusega. Need varasemate kartustega seotud probleemid tuleb mitmetes riikides tehtud põhjalike katsete abil kindlasti lahendada, et saavutada vesiniku kasutamisel traditsiooniliste tehnoloogiatega sarnane ohutustase. Kõnealuse eesmärgi saavutamine ja laiaulatuslike teabeprogrammide algatamine võib aidata võita tulevaste kasutajate usaldust, mis on kõnealuse tehnoloogia lõplikuks kasutuselevõtuks väga oluline.

| 5.20 | Seetõttu peab komitee väga vajalikuks, et vesinikul põhinevat strateegiat toetaks põhjalik teabeprogramm, milles tegeletakse usalduse puudumisega tarbijates, kes peavad vesinikku väga ohtlikuks tooteks, ning leitakse sellele probleemile lahendus. |
| --- | --- |

5.20

Seetõttu peab komitee väga vajalikuks, et vesinikul põhinevat strateegiat toetaks põhjalik teabeprogramm, milles tegeletakse usalduse puudumisega tarbijates, kes peavad vesinikku väga ohtlikuks tooteks, ning leitakse sellele probleemile lahendus.

| 5.21 | Laialt levinud teabeprogrammiga tuleb edastada selge sõnum: juba praegu on vesiniku kasutamisel saavutatud tavasõidukite kõrge ohutuse tase, seda ka võimalike õnnetuste puhul. On väga oluline, et komisjoni eesmärk viia 2020. aastaks ühenduse territooriumil liiklusesse vähemalt miljon vesinikkütusega sõidukit, oleks tõsiseltvõetav (mõjuhinnang, lk 34). |
| --- | --- |

5.21

Laialt levinud teabeprogrammiga tuleb edastada selge sõnum: juba praegu on vesiniku kasutamisel saavutatud tavasõidukite kõrge ohutuse tase, seda ka võimalike õnnetuste puhul. On väga oluline, et komisjoni eesmärk viia 2020. aastaks ühenduse territooriumil liiklusesse vähemalt miljon vesinikkütusega sõidukit, oleks tõsiseltvõetav (mõjuhinnang, lk 34).

| 5.22 | Kõnealune määrus, millega kehtestatakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardid ühenduse tasandil, on esimene samm edasi üksmeelele jõudmiseks ja selle säilitamiseks. Seda peaks toetama väga olulisel põhjusel, et vesiniku kasutamine annaks suure panuse keskkonnakaitsesse, sest teadaolevalt ei teki vesinikul töötava sõiduki liiklemisel kasvuhoonegaase ega süsinikuühendeid. |
| --- | --- |

5.22

Kõnealune määrus, millega kehtestatakse vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnituse ühtlustatud standardid ühenduse tasandil, on esimene samm edasi üksmeelele jõudmiseks ja selle säilitamiseks. Seda peaks toetama väga olulisel põhjusel, et vesiniku kasutamine annaks suure panuse keskkonnakaitsesse, sest teadaolevalt ei teki vesinikul töötava sõiduki liiklemisel kasvuhoonegaase ega süsinikuühendeid.

| 5.23 | Komitee nõustub, et kõige sobivam õigusakt on antud juhul määrus, kuna sellega luuakse tootjatele võrdsed tingimused, tagades määruses sisalduvate standardite viivitamatu rakendamise kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

5.23

Komitee nõustub, et kõige sobivam õigusakt on antud juhul määrus, kuna sellega luuakse tootjatele võrdsed tingimused, tagades määruses sisalduvate standardite viivitamatu rakendamise kõikides liikmesriikides.

| 5.24 | Lisaks kiidab komitee heaks ettepaneku viia põhisätete väljatöötamine ja rakendamine läbi komiteemenetluses. Komitee nõustub ideega kehtestada üleminekuperiood, kuna see on kooskõlas tehnoloogia keerukusega, sest tootjad vajavad kohandumiseks aega. |
| --- | --- |

5.24

Lisaks kiidab komitee heaks ettepaneku viia põhisätete väljatöötamine ja rakendamine läbi komiteemenetluses. Komitee nõustub ideega kehtestada üleminekuperiood, kuna see on kooskõlas tehnoloogia keerukusega, sest tootjad vajavad kohandumiseks aega.

| 5.25 | Komitee toetab Euroopa osalemist Jaapani ja Ameerika Ühendriikide kõrval üldise koordineerimise rühmas, mis püüab kehtestada vesinikkütusega sõidukite tüübikinnitusmenetlust maailma tasandil, ning peab Euroopa osalemist oluliseks. |
| --- | --- |

5.25

Komitee toetab Euroopa osalemist Jaapani ja Ameerika Ühendriikide kõrval üldise koordineerimise rühmas, mis püüab kehtestada vesinikkütusega sõidukite tüübikinnitusmenetlust maailma tasandil, ning peab Euroopa osalemist oluliseks.

| 5.26 | Samas ei tohiks sellel tasandil kokkuleppele jõudmise püüded takistada ühenduse õigusakti vastuvõtmist, sest ülemaailmse kokkuleppe saavutamise tähtaeg on kaugemal kui käesoleva määruse tähtaeg. Kui Euroopal on aga koordineerimise rühmas osaledes oma õigusakt ja kogemus standardite rakendamisel, siis tugevneb tema mõjuvõim ning takistatakse sellise määruse vastuvõtmist, milles arvestatakse ainult üht olemasolevat näidet (Jaapan). |
| --- | --- |

5.26

Samas ei tohiks sellel tasandil kokkuleppele jõudmise püüded takistada ühenduse õigusakti vastuvõtmist, sest ülemaailmse kokkuleppe saavutamise tähtaeg on kaugemal kui käesoleva määruse tähtaeg. Kui Euroopal on aga koordineerimise rühmas osaledes oma õigusakt ja kogemus standardite rakendamisel, siis tugevneb tema mõjuvõim ning takistatakse sellise määruse vastuvõtmist, milles arvestatakse ainult üht olemasolevat näidet (Jaapan).

| 5.27 | Euroopa jõuline osalemine rahvusvahelistes otsustusorganites on ka otsustava tähtsusega Euroopas tegutsevate peamiste mootorsõidukitootjate konkurentsivõime säilitamiseks, sest tootjad ei tohi kaotada sidet arengutega turul, kus tugev, õigesti ajastatud ja tehnoloogiliselt arenenud osalus on peamise tähtsusega tulevikus suurte turuosade võitmisel. |
| --- | --- |

5.27

Euroopa jõuline osalemine rahvusvahelistes otsustusorganites on ka otsustava tähtsusega Euroopas tegutsevate peamiste mootorsõidukitootjate konkurentsivõime säilitamiseks, sest tootjad ei tohi kaotada sidet arengutega turul, kus tugev, õigesti ajastatud ja tehnoloogiliselt arenenud osalus on peamise tähtsusega tulevikus suurte turuosade võitmisel.

| 5.28 | Kuigi tüübikinnitus on vaid üks aspekt kogu protsessist, on see oluline samm selles suunas, et teha kättesaadavaks alternatiivsed kütused, mis suudaks Euroopa välja tuua fossiilkütustega seotud keerulisest olukorrast ning pakuks suuri keskkonnaeeliseid, valmistades meid ette ajaks, kui taastumatud maavarad varem või hiljem järk-järgult otsa saavad. |
| --- | --- |

5.28

Kuigi tüübikinnitus on vaid üks aspekt kogu protsessist, on see oluline samm selles suunas, et teha kättesaadavaks alternatiivsed kütused, mis suudaks Euroopa välja tuua fossiilkütustega seotud keerulisest olukorrast ning pakuks suuri keskkonnaeeliseid, valmistades meid ette ajaks, kui taastumatud maavarad varem või hiljem järk-järgult otsa saavad.

| 5.29 | Kõik see nõuab julgeid valikuid koos pikaajalise strateegilise visiooniga, kus nähakse praegusest hetkest kaugemale ja keskendutakse tulevikustsenaariumile, milles vesinikul on väga oluline roll. |
| --- | --- |

5.29

Kõik see nõuab julgeid valikuid koos pikaajalise strateegilise visiooniga, kus nähakse praegusest hetkest kaugemale ja keskendutakse tulevikustsenaariumile, milles vesinikul on väga oluline roll.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 19.

1

(2)

2

M1 tüüpi sõidukeid kasutatakse inimeste transpordiks. Nendes on lisaks juhikohale maksimaalselt kaheksa istumiskohta.

M2 tüüpi sõidukeid kasutatakse inimeste transpordiks. Nendes on lisaks juhikohale maksimaalselt kaheksa istumiskohta ja nende maksimaalne kaal ei ületa viite tonni.

M3 tüüpi sõidukeid kasutatakse inimeste transpordiks. Nendes on lisaks juhikohale maksimaalselt kaheksa istumiskohta ja nende maksimaalne kaal ületab viite tonni.

N1 tüüpi sõidukeid kasutatakse kaupade veoks ja nende maksimaalne kaal ei ületa 3,5 tonni.

N2 tüüpi sõidukeid kasutatakse kaupade veoks ja nende maksimaalne kaal on 3,5–12 tonni vahel.

N3 tüüpi sõidukeid kasutatakse kaupade veoks ja nende maksimaalne kaal ületab 12 tonni.

(3)  TRL, Ltd, komisjoni tehnilis-teaduslik nõustaja.

3

(4)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 19.

4

(5)  CESE 1104/2007 (TEN/297), punkt 1.4 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/7

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks”

(2009/C 27/02)

20. septembril 2007 tegi majandusminister Andrej VIZJAK Euroopa Liidu Nõukogu tulevase eesistujariigi Sloveenia nimel Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ettepaneku koostada ettevalmistav arvamus teemal:

„Erinevad poliitilised meetmed lisaks asjakohasele rahastamisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete majanduskasvu ja arengu edendamiseks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Claudio CAPPELLINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122 ja erapooletuks jäi 5 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt, mille koostamist ka komitee ise on mitu korda palunud, peaks võimaldama Euroopa väikeettevõtete harta taaskäivitamist ja pakub suurepärast võimalust väikeettevõtete potentsiaali arendamiseks, kuid näitab ka, kui tõsine on ikkagi institutsioonide ja liikmesriikide soov osaleda tõelises VKEsid ning kõige väiksemaid ettevõtteid toetavas vabatahtlikus ja püsivas poliitikas. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt, mille koostamist ka komitee ise on mitu korda palunud, peaks võimaldama Euroopa väikeettevõtete harta taaskäivitamist ja pakub suurepärast võimalust väikeettevõtete potentsiaali arendamiseks, kuid näitab ka, kui tõsine on ikkagi institutsioonide ja liikmesriikide soov osaleda tõelises VKEsid ning kõige väiksemaid ettevõtteid toetavas vabatahtlikus ja püsivas poliitikas.

| 1.2 | See poliitika ei tohiks piirduda üksnes majandusraskuste perioodiga, kui poliitikaringkonnad taasavastavad VKEde ja kõige väiksemate ettevõtete eeliseid, mille abil kompenseerida puudujääke tööhõives ja vähendada töötuse näitajaid, vaid sellest peaks saama küps poliitika, mis toetab kõnealuste ettevõtete konkurentsivõimet pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

1.2

See poliitika ei tohiks piirduda üksnes majandusraskuste perioodiga, kui poliitikaringkonnad taasavastavad VKEde ja kõige väiksemate ettevõtete eeliseid, mille abil kompenseerida puudujääke tööhõives ja vähendada töötuse näitajaid, vaid sellest peaks saama küps poliitika, mis toetab kõnealuste ettevõtete konkurentsivõimet pikas perspektiivis.

| 1.3 | Komitee pakub välja 10 järgmist peamist meedet VKEde arengu toetamiseks ja taaskäivitamiseks neid tõeliselt soosiva keskkonna loomise ja tõhusa Euroopa
  väikeettevõtete õigusakti
  abil, mis ei jääks pelgalt järjekordseks poliitiliseks avalduseks.






  — | Vajalikud on head teadmised Euroopa VKEde eri tüüpidest, nende arengust ja vajadustest nii sektoritevahelisel kui ka sektori tasandil, arvestades siseturu sise-, välis- ja piiriülest mõõdet; selleks võiks muu hulgas koostada iga-aastaseid aruandeid. |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee pakub välja 10 järgmist peamist meedet VKEde arengu toetamiseks ja taaskäivitamiseks neid tõeliselt soosiva keskkonna loomise ja tõhusa Euroopa
  väikeettevõtete õigusakti
  abil, mis ei jääks pelgalt järjekordseks poliitiliseks avalduseks.

—

Vajalikud on head teadmised Euroopa VKEde eri tüüpidest, nende arengust ja vajadustest nii sektoritevahelisel kui ka sektori tasandil, arvestades siseturu sise-, välis- ja piiriülest mõõdet; selleks võiks muu hulgas koostada iga-aastaseid aruandeid.

| — | VKEde mõõde tuleks lisada kõigisse ühenduse poliitikatesse ja õigusloomeprotsessi. |
| --- | --- |

—

VKEde mõõde tuleks lisada kõigisse ühenduse poliitikatesse ja õigusloomeprotsessi.

| — | Kõikidel tasanditel tuleks lihtsustada haldustoiminguid ja võtta kasutusele uus konsulteerimismeetod, mis tähendaks nõupidamist eri tüüpi VKEdega ja neid esindavate vahendusorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

—

Kõikidel tasanditel tuleks lihtsustada haldustoiminguid ja võtta kasutusele uus konsulteerimismeetod, mis tähendaks nõupidamist eri tüüpi VKEdega ja neid esindavate vahendusorganisatsioonidega.

| — | Tuleks tagada, et kõigi tasandite õigusaktides võetakse arvesse eri tüüpi VKEde olukorda ja vajadusi ning järgitakse põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” (think small first). |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada, et kõigi tasandite õigusaktides võetakse arvesse eri tüüpi VKEde olukorda ja vajadusi ning järgitakse põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” (think small first).

| — | Tuleks tagada, et õigusaktides arvestatakse nelja aluspõhimõtet: 1) tõhusad mõjuanalüüsid, 2) proportsionaalsus, 3) ühekordsus ning 4) nn tagatismeetmed, mille keskmes on eelkõige VKEde saadiku (st VKEde esindaja) volituste laiendamine ja VKEde ombudsmani ametikoha loomine siseturu valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada, et õigusaktides arvestatakse nelja aluspõhimõtet: 1) tõhusad mõjuanalüüsid, 2) proportsionaalsus, 3) ühekordsus ning 4) nn tagatismeetmed, mille keskmes on eelkõige VKEde saadiku (st VKEde esindaja) volituste laiendamine ja VKEde ombudsmani ametikoha loomine siseturu valdkonnas.

| — | Soosida tuleks VKEsid esindavatele vahendusorganisatsioonidele suunatud toetamis- ja nõustamismeetmeid. |
| --- | --- |

—

Soosida tuleks VKEsid esindavatele vahendusorganisatsioonidele suunatud toetamis- ja nõustamismeetmeid.

| — | Tuleks taaskäivitada programmid ettevõtete koostööks ja kogemuste vastastikuseks tutvustamiseks esindusorganisatsioonide vahel ning luua nende toetusteenuste võrgustik. |
| --- | --- |

—

Tuleks taaskäivitada programmid ettevõtete koostööks ja kogemuste vastastikuseks tutvustamiseks esindusorganisatsioonide vahel ning luua nende toetusteenuste võrgustik.

| — | Kõige väiksemate ettevõtete suhtes tuleks rakendada laiendatud ja alalist uuenduspoliitikat. |
| --- | --- |

—

Kõige väiksemate ettevõtete suhtes tuleks rakendada laiendatud ja alalist uuenduspoliitikat.

| — | Tuleks lihtsustada ja soosida VKEde juurdepääsu Euroopa Liidu programmidele. |
| --- | --- |

—

Tuleks lihtsustada ja soosida VKEde juurdepääsu Euroopa Liidu programmidele.

| — | Samuti tuleks välja töötada ettevõtete üleminekut soosiv poliitika. |
| --- | --- |

—

Samuti tuleks välja töötada ettevõtete üleminekut soosiv poliitika.

| 1.4 | Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakti rakendataks õiguslikult siduva vahendina kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

1.4

Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakti rakendataks õiguslikult siduva vahendina kõikidel tasanditel.

| 1.5 | Lisaks soovib komitee, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt ärgitaks VKEdes sotsiaalpartneritevahelist sotsiaaldialoogi eesmärgiga luua võimalikult hea töökeskkond soosimaks loovust ja uuendustegevust (ka töötingimustes), pöörates erilist tähelepanu töökoha ohutuse suurendamisele ja riskianalüüsile. |
| --- | --- |

1.5

Lisaks soovib komitee, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt ärgitaks VKEdes sotsiaalpartneritevahelist sotsiaaldialoogi eesmärgiga luua võimalikult hea töökeskkond soosimaks loovust ja uuendustegevust (ka töötingimustes), pöörates erilist tähelepanu töökoha ohutuse suurendamisele ja riskianalüüsile.

2.   Taust: ettevalmistava arvamuse esitamine

| 2.1 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tähtsust Euroopa Liidu majanduses on kõik tunnustanud: tegemist on ELi tasandi võtmeteguriga majanduskasvu ja tööhõive osas ning globaliseerumise uutele väljakutsetele vastamisel. Aastatel 2005–2007 elluviidud VKEde poliitika tulemused viitavad märkimisväärsetele edusammudele nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil tänu põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” järgimisele. |
| --- | --- |

2.1

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tähtsust Euroopa Liidu majanduses on kõik tunnustanud: tegemist on ELi tasandi võtmeteguriga majanduskasvu ja tööhõive osas ning globaliseerumise uutele väljakutsetele vastamisel. Aastatel 2005–2007 elluviidud VKEde poliitika tulemused viitavad märkimisväärsetele edusammudele nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil tänu põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” järgimisele.

| 2.2 | Euroopa Komisjon on rõhutanud vajadust vabastada täies ulatuses VKEde majanduskasvu suurendamise ja töökohtade loomise potentsiaal ning kasutada täielikult ära VKEde uuendussuutlikkust. See peegeldub 11. detsembril 2007 vastu võetud aruandes Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive uuendatud tegevuskava kohta. Selles kontekstis algatati idee Euroopa
  väikeettevõtete õigusaktist
  , mille peaeesmärk on määratleda Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete keskkonna parandamise põhimõtted ja konkreetsed meetmed, võttes sealjuures täielikult arvesse ettevõtete mitmekülgsust. 2007. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul väljendati algatusele toetust ning komisjoni eesmärk on esitada 2008. aasta juuniks asjakohane ettepanek. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Komisjon on rõhutanud vajadust vabastada täies ulatuses VKEde majanduskasvu suurendamise ja töökohtade loomise potentsiaal ning kasutada täielikult ära VKEde uuendussuutlikkust. See peegeldub 11. detsembril 2007 vastu võetud aruandes Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive uuendatud tegevuskava kohta. Selles kontekstis algatati idee Euroopa
  väikeettevõtete õigusaktist
  , mille peaeesmärk on määratleda Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete keskkonna parandamise põhimõtted ja konkreetsed meetmed, võttes sealjuures täielikult arvesse ettevõtete mitmekülgsust. 2007. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul väljendati algatusele toetust ning komisjoni eesmärk on esitada 2008. aasta juuniks asjakohane ettepanek.

| 2.3 | Sellega seoses tasub meenutada, et komitee on hiljuti avaldanud mitu VKEdele suunatud poliitikaid käsitlevat arvamust ja mitu sellist arvamust on praegu veel koostamisel:






  — | „Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas” (INT/412, raportöör: Edwin CALLEJA) — koostamisel; |
| --- | --- | --- |

2.3

Sellega seoses tasub meenutada, et komitee on hiljuti avaldanud mitu VKEdele suunatud poliitikaid käsitlevat arvamust ja mitu sellist arvamust on praegu veel koostamisel:

—

„Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas” (INT/412, raportöör: Edwin CALLEJA) — koostamisel;

| — | „Teadus- ja arendustegevuse programmid VKEde toetamiseks” (INT/379, raportöör: Claudio CAPPELLINI); |
| --- | --- |

—

„Teadus- ja arendustegevuse programmid VKEde toetamiseks” (INT/379, raportöör: Claudio CAPPELLINI);

| — | „VKE-poliitika vahekokkuvõte” (INT/392, raportöör: Brendan BURNS) — koostamisel; |
| --- | --- |

—

„VKE-poliitika vahekokkuvõte” (INT/392, raportöör: Brendan BURNS) — koostamisel;

| — | „Rahvusvahelised riigihanked” (INT/394, raportöör: Henri MALOSSE); |
| --- | --- |

—

„Rahvusvahelised riigihanked” (INT/394, raportöör: Henri MALOSSE);

| — | „Mikrokrediit” (INT/423, raportöör: Antonello PEZZINI) — koostamisel. |
| --- | --- |

—

„Mikrokrediit” (INT/423, raportöör: Antonello PEZZINI) — koostamisel.

| 2.4 | Nõukogu eesistujariik Sloveenia palus komiteel esitada poliitilised ettepanekud VKEde kasvu soodustamiseks. Komiteelt ei oodata mitte järjekordset VKEde individuaalsele kasvule suunatud tehniliste meetmete loetelu, vaid soovitatavat struktureeritumat poliitilist raamistikku ja VKEsid soosivat uuendustegevust. |
| --- | --- |

2.4

Nõukogu eesistujariik Sloveenia palus komiteel esitada poliitilised ettepanekud VKEde kasvu soodustamiseks. Komiteelt ei oodata mitte järjekordset VKEde individuaalsele kasvule suunatud tehniliste meetmete loetelu, vaid soovitatavat struktureeritumat poliitilist raamistikku ja VKEsid soosivat uuendustegevust.

| 2.5 | Prioriteetide hulgast tõstab eesistujariik Sloveenia esile eelkõige järgmised kaks:






  a) | võimaldada kõigil VKEdel — arvestades seejuures erinevusi nende suuruses, tegevuses, tegutsemisvaldkonnas ja tootmisviisis — vastata suurtele väljakutsetele, millega neil tuleb silmitsi seista seoses tööstuse, kliima ja demograafilise olukorra muutustega ning sotsiaalprobleemide, globaliseerumisest tuleneva turgude ümberstruktureerimisega, samuti muutusega toodete ja teenuste levitamises, standardimises ja sertifitseerimises; |
| --- | --- | --- |

2.5

Prioriteetide hulgast tõstab eesistujariik Sloveenia esile eelkõige järgmised kaks:

a)

võimaldada kõigil VKEdel — arvestades seejuures erinevusi nende suuruses, tegevuses, tegutsemisvaldkonnas ja tootmisviisis — vastata suurtele väljakutsetele, millega neil tuleb silmitsi seista seoses tööstuse, kliima ja demograafilise olukorra muutustega ning sotsiaalprobleemide, globaliseerumisest tuleneva turgude ümberstruktureerimisega, samuti muutusega toodete ja teenuste levitamises, standardimises ja sertifitseerimises;

| b) | võimaldada VKEdel olla otseselt kaasatud poliitiliste valikute tegemisse, tegevusprioriteetide valimisse ja õigusloomeotsuste langetamisse kõigil tasanditel, mis mõjutavad nende tegevusraamistikku. |
| --- | --- |

b)

võimaldada VKEdel olla otseselt kaasatud poliitiliste valikute tegemisse, tegevusprioriteetide valimisse ja õigusloomeotsuste langetamisse kõigil tasanditel, mis mõjutavad nende tegevusraamistikku.

| 2.6 | Eesistujariik Sloveenia palus komitee arvamust seoses Euroopa väikeettevõtete õigusakti ettevalmistamisega. |
| --- | --- |

2.6

Eesistujariik Sloveenia palus komitee arvamust seoses Euroopa väikeettevõtete õigusakti ettevalmistamisega.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on oma varasemates arvamustes välja toonud olulisi edusamme VKEde jaoks, eelkõige seoses juurdepääsuga rahastamisallikatele ja haldustoimingute lihtsustamisega. Komitee soovib rahuloluga rõhutada Euroopa institutsioonide seisukohti, mis on muutunud väikeettevõtete suhtes selgelt soosivaks, ning avaldab lootust, et see ei tulene üksnes praegusest muutunud majanduslikust ja sotsiaalsest kontekstist. Vaieldamatutele edusammudele vaatamata leidub viimaste aastate poliitikates aga jätkuvalt mitmeid puudujääke. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on oma varasemates arvamustes välja toonud olulisi edusamme VKEde jaoks, eelkõige seoses juurdepääsuga rahastamisallikatele ja haldustoimingute lihtsustamisega. Komitee soovib rahuloluga rõhutada Euroopa institutsioonide seisukohti, mis on muutunud väikeettevõtete suhtes selgelt soosivaks, ning avaldab lootust, et see ei tulene üksnes praegusest muutunud majanduslikust ja sotsiaalsest kontekstist. Vaieldamatutele edusammudele vaatamata leidub viimaste aastate poliitikates aga jätkuvalt mitmeid puudujääke.

| 3.2 | Komitee on seisukohal, et Euroopa väikeettevõtete harta ei ole õigusjõu puudumise tõttu saavutanud oma strateegilisi eesmärke ja kipub sageli jääma vaid poliitiliseks avalduseks. Tuleks tõhustada selle jõustamist liikmesriikides ja piirkondlikul tasandil ning hakata taas esitama liikmesriikidele iga-aastaseid hinnanguid ja soovitusi. |
| --- | --- |

3.2

Komitee on seisukohal, et Euroopa väikeettevõtete harta ei ole õigusjõu puudumise tõttu saavutanud oma strateegilisi eesmärke ja kipub sageli jääma vaid poliitiliseks avalduseks. Tuleks tõhustada selle jõustamist liikmesriikides ja piirkondlikul tasandil ning hakata taas esitama liikmesriikidele iga-aastaseid hinnanguid ja soovitusi.

| 3.3 | Lisaks on sageli juhitud tähelepanu sellele, et märkimisväärselt saaks parandada kooskõlastamist eri tüüpi VKEdega. Komitee arvates on vaja luua Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil uus dialoogikultuur, mille abil saaks tõhustada ja institutsionaliseerida kontakte Euroopa Liidu institutsioonide ning eri tüüpi VKEsid esindavate vahendusorganisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.3

Lisaks on sageli juhitud tähelepanu sellele, et märkimisväärselt saaks parandada kooskõlastamist eri tüüpi VKEdega. Komitee arvates on vaja luua Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil uus dialoogikultuur, mille abil saaks tõhustada ja institutsionaliseerida kontakte Euroopa Liidu institutsioonide ning eri tüüpi VKEsid esindavate vahendusorganisatsioonide vahel.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Kõikide VKEde arengut soosiva uue keskkonna loomine

Kirjeldatud olukorda ja VKEde tulevasi väljakutseid arvestades ning 2008. aasta kevadisel ülemkogul vastu võetud uuendatud Lissaboni strateegiale kaalukuse andmiseks ja VKEde konkurentsivõime parandamise eesmärgil komisjoni poolt tehtud algatuste soosimiseks väljendab komitee täielikku toetust eesistujariigi algatusele käivitada VKEde suhtes uuenduslik poliitika, mille nurgakiviks oleks Euroopa väikeettevõtete õigusakt.

4.2   VKEsid ja mikroettevõtteid soosiv Euroopa projekt

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab ühenduse organitel mitte keskenduda üksnes kiiresti kasvavatele ettevõtetele, rahvusvahelisele positsioneerimisele ja tipposkuste eri põhimõtetele, mille tulemusena jäävad ühenduse meetmetest kõrvale miljonid väikeettevõtted, kes ometi loovad väärtusi, teevad uuendusi ning pakuvad töökohti ja stabiilsust kohalikul tasandil. Komitee palub institutsioonidel ja kõigi tasandite ametiasutustel teha oma poliitikas VKEsid soosivaid uuendusi, kujundades tõelist Euroopa projekti, mis koondab kõik väikeste, keskmise suurusega ja mikroettevõtete majanduslikud jõud, et suurendada veelgi ELile vajalikku majanduskasvu ja tööhõivet. Selline Euroopa projekt peab samuti võimaldama soodustada ja arendada dialoogi majandus- ja sotsiaalpartneritega ning eri tüüpi VKEsid esindavate organisatsioonidega, et arutada ühenduse ees seisvaid uusi väljakutseid (kliimamuutused, demograafilised muutused, sisseränne, keskkond, energeetika jne), millega VKEd peavad silmitsi seisma. Tänu sellele projektile, mis põhineb korraga nii suure majanduskasvuga ettevõtetel kui ka eelkõige just kliendile lähedal asuval tootmisel ja nn traditsioonilistel tegevustel, peaks Euroopa Liidul olema võimalik viia läbi inimliku suurusega ettevõtteid edendavat poliitikat ning saada tuge ka kliendile lähedal asuvast tootmisest, et tagada liikmesriikide majanduskasv, keskendudes viiele prioriteetsele meetmele.

| 4.2.1 | Tuleb tunda ja tutvustada eri tüüpi VKEde olukorda. Kõik ühenduse poliitikad peavad põhinema selgetel andmetel, mis võimaldavad olukorrast ettekujutust saada. VKEde mõiste hõlmab väga erinevas olukorras olevaid eri tüüpi või laadi ettevõtteid (füüsilisest isikust ettevõtjad ja äriühingud, ettevõtted, millel palgal ei ole ühtegi töötajat või kus töötab kuni 250 inimest; käsitöönduslikud või kaubanduslikud ettevõtted, sotsiaal-majanduslikud või vabade kutsete ettevõtted), kes tegutsevad väga erinevates valdkondades ja olukordades ning kelle vajadused on väga erinevad. Andmed VKEde eri tüüpide kohta on sageli puudulikud või olematud. Varem pakkusid olulisi andmeid eelmise Euroopa VKEde vaatluskeskuse analüüsid. Komitee tervitab vaatluskeskuse taaskäivitamist ettevõtluse peadirektoraadi poolt ja soovib, et






  — | algatataks nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, samuti sektorite lõikes, ulatuslik majandusuuringute programm eri tüüpi VKEde olukorra ja vajaduste kohta ning tehtaks koostöös asjaomaste esindusorganisatsioonidega statistilised analüüsid; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Tuleb tunda ja tutvustada eri tüüpi VKEde olukorda. Kõik ühenduse poliitikad peavad põhinema selgetel andmetel, mis võimaldavad olukorrast ettekujutust saada. VKEde mõiste hõlmab väga erinevas olukorras olevaid eri tüüpi või laadi ettevõtteid (füüsilisest isikust ettevõtjad ja äriühingud, ettevõtted, millel palgal ei ole ühtegi töötajat või kus töötab kuni 250 inimest; käsitöönduslikud või kaubanduslikud ettevõtted, sotsiaal-majanduslikud või vabade kutsete ettevõtted), kes tegutsevad väga erinevates valdkondades ja olukordades ning kelle vajadused on väga erinevad. Andmed VKEde eri tüüpide kohta on sageli puudulikud või olematud. Varem pakkusid olulisi andmeid eelmise Euroopa VKEde vaatluskeskuse analüüsid. Komitee tervitab vaatluskeskuse taaskäivitamist ettevõtluse peadirektoraadi poolt ja soovib, et

—

algatataks nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, samuti sektorite lõikes, ulatuslik majandusuuringute programm eri tüüpi VKEde olukorra ja vajaduste kohta ning tehtaks koostöös asjaomaste esindusorganisatsioonidega statistilised analüüsid;

| — | soositaks ja arendataks ettevõtete organisatsioonide endi teadus- ja uurimistegevust Euroopa, riikide ja piirkondade tasandil koostöös uurimiskeskuste, ülikoolide ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

—

soositaks ja arendataks ettevõtete organisatsioonide endi teadus- ja uurimistegevust Euroopa, riikide ja piirkondade tasandil koostöös uurimiskeskuste, ülikoolide ja liikmesriikidega.

| 4.2.2 | VKEde mõõde tuleks kaasata kõigisse ühenduse poliitikatesse. Komitee nendib, et väikeettevõtteid soosivatele poliitilistele avaldustele vaatamata kipuvad kõigi tasandite seadusandjad kas siis tegeliku olukorra puuduliku tundmise või lihtsuse soovi tõttu lähtuma suurtest ettevõtetest ja järgima nn bonsai põhimõtet, et kõik suurtele ettevõtetele sobivad lahendused sobivad ka väikestele. Selline ühest majandusmudelist lähtuv teoreetiline lähenemisviis on teravas vastuolus tegeliku olukorraga, mida iseloomustab erinevate ettevõtete ja ettevõtluskultuuride rohkus, ning viib olukorrani, kus enam kui 90 % Euroopa ettevõtetest tunneb, et neid ei mõisteta ja et nad jäetakse ühenduse poliitikas tahaplaanile. Komitee juhib ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu eriti asjaolule, et väiksed ja mikroettevõtted on oluline jõud ühenduse majanduses ja tööhõives, kuid on oht, et neist saab hoopis nõrkus — ja seda mitte nende endi süül, vaid kõigi tasandite ametivõimude ebapiisava tähelepanu tõttu. Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktiga avaneks lõpuks võimalus reaalsete sammude astumiseks, ning loodab, et eri tüüpi VKEde vajadusi ja eripära võetaks nii ühenduse, liikmesriikide kui ka piirkondade tasandil kindlasti arvesse kõikides poliitikates, programmides ja läbirääkimistes, sh sotsiaaldialoogi ja rahvusvaheliste suhete kontekstis. |
| --- | --- |

4.2.2

VKEde mõõde tuleks kaasata kõigisse ühenduse poliitikatesse. Komitee nendib, et väikeettevõtteid soosivatele poliitilistele avaldustele vaatamata kipuvad kõigi tasandite seadusandjad kas siis tegeliku olukorra puuduliku tundmise või lihtsuse soovi tõttu lähtuma suurtest ettevõtetest ja järgima nn bonsai põhimõtet, et kõik suurtele ettevõtetele sobivad lahendused sobivad ka väikestele. Selline ühest majandusmudelist lähtuv teoreetiline lähenemisviis on teravas vastuolus tegeliku olukorraga, mida iseloomustab erinevate ettevõtete ja ettevõtluskultuuride rohkus, ning viib olukorrani, kus enam kui 90 % Euroopa ettevõtetest tunneb, et neid ei mõisteta ja et nad jäetakse ühenduse poliitikas tahaplaanile. Komitee juhib ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu eriti asjaolule, et väiksed ja mikroettevõtted on oluline jõud ühenduse majanduses ja tööhõives, kuid on oht, et neist saab hoopis nõrkus — ja seda mitte nende endi süül, vaid kõigi tasandite ametivõimude ebapiisava tähelepanu tõttu. Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktiga avaneks lõpuks võimalus reaalsete sammude astumiseks, ning loodab, et eri tüüpi VKEde vajadusi ja eripära võetaks nii ühenduse, liikmesriikide kui ka piirkondade tasandil kindlasti arvesse kõikides poliitikates, programmides ja läbirääkimistes, sh sotsiaaldialoogi ja rahvusvaheliste suhete kontekstis.

| 4.2.3 | Tuleks jätkata haldustoimingute lihtsustamist. Komitee innustab aktiivselt komisjoni suurendama jõupingutusi ühenduse õigusaktide lihtsustamiseks. Samas kutsub ta eelkõige institutsioone ja liikmesriike üles viima ellu tõhusamat lihtsustamispoliitikat järgmise viie sammu abil:






  — | rakendada reaalselt poliitikat, milles järgitaks põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”; |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Tuleks jätkata haldustoimingute lihtsustamist. Komitee innustab aktiivselt komisjoni suurendama jõupingutusi ühenduse õigusaktide lihtsustamiseks. Samas kutsub ta eelkõige institutsioone ja liikmesriike üles viima ellu tõhusamat lihtsustamispoliitikat järgmise viie sammu abil:

—

rakendada reaalselt poliitikat, milles järgitaks põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”;

| — | lihtsustada, kuid mitte kaotada vastutust: komitee kahtleb pidevate VKEdele tehtavate erandite õigustatuses ja tõhususes ning eelistab rakendamisel proportsionaalsust ja vahetut kooskõlastamist VKEde asjaomaste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

lihtsustada, kuid mitte kaotada vastutust: komitee kahtleb pidevate VKEdele tehtavate erandite õigustatuses ja tõhususes ning eelistab rakendamisel proportsionaalsust ja vahetut kooskõlastamist VKEde asjaomaste organisatsioonidega;

| — | kaasata süstemaatiliselt eri tüüpi VKEde esindusorganisatsioone ühenduse, liikmesriikide ja piirkondade õigusloomesse ning eri tasandite sotsiaaldialoogi, samuti ulatuslikumasse koostöösse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

kaasata süstemaatiliselt eri tüüpi VKEde esindusorganisatsioone ühenduse, liikmesriikide ja piirkondade õigusloomesse ning eri tasandite sotsiaaldialoogi, samuti ulatuslikumasse koostöösse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega;

| — | järgida järjekindlalt ja kõikidel tasanditel ühekordsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

järgida järjekindlalt ja kõikidel tasanditel ühekordsuse põhimõtet;

| — | koostada vastuvõetud dokumentide kohta praktilisi juhiseid ja selgitavaid dokumente, et need oleks mõistetavad ja lihtsamini ülevõetavad. |
| --- | --- |

—

koostada vastuvõetud dokumentide kohta praktilisi juhiseid ja selgitavaid dokumente, et need oleks mõistetavad ja lihtsamini ülevõetavad.

| 4.2.4 | Soosida tuleks VKEsid esindavatele vahendusorganisatsioonidele suunatud toetamis- ja nõustamismeetmeid. Eri tüüpi VKEsid esindavad vahendusorganisatsioonid on tänu kõigi VKEde juures asuvatele tehnilise abi talitustele, kus vajatakse spetsiifilisi pädevusi, mida ei saa pakkuda uus ettevõtlusvõrgustik (Enterprise Europe Network), keskne tõukejõud ühenduste poliitikates edu saavutamisel. Nad on asendamatud ettevõtetele teabe edastamisel ja abi osutamisel, võimaldades muu hulgas kohandada õigusakte iga juhtumi korral eraldi vastavalt asjaomase ettevõtte olukorrale ning kanda õigusakte üle mikromajanduslikule ja kohalikule tasandile, samuti võimalikult lähedal kõige väiksematele ettevõtetele. Esiteks peab komitee oluliseks, et kõigi tasandite ametivõimud oleksid kaasatud kõnealuste ettevõtete tegevust toetavasse vabatahtlikusse poliitikasse ja et VKEdele huvipakkuvates ühenduse programmides nähtaks nende organisatsioonidele selgesõnaliselt ette toetusmeetmeid. Teiseks kutsub ta komisjoni, liikmesriike ja piirkondi üles viima ellu Stuttgartis toimunud IV käsitöönduskonverentsi selleteemalisi järeldusi. |
| --- | --- |

4.2.4

Soosida tuleks VKEsid esindavatele vahendusorganisatsioonidele suunatud toetamis- ja nõustamismeetmeid. Eri tüüpi VKEsid esindavad vahendusorganisatsioonid on tänu kõigi VKEde juures asuvatele tehnilise abi talitustele, kus vajatakse spetsiifilisi pädevusi, mida ei saa pakkuda uus ettevõtlusvõrgustik (Enterprise Europe Network), keskne tõukejõud ühenduste poliitikates edu saavutamisel. Nad on asendamatud ettevõtetele teabe edastamisel ja abi osutamisel, võimaldades muu hulgas kohandada õigusakte iga juhtumi korral eraldi vastavalt asjaomase ettevõtte olukorrale ning kanda õigusakte üle mikromajanduslikule ja kohalikule tasandile, samuti võimalikult lähedal kõige väiksematele ettevõtetele. Esiteks peab komitee oluliseks, et kõigi tasandite ametivõimud oleksid kaasatud kõnealuste ettevõtete tegevust toetavasse vabatahtlikusse poliitikasse ja et VKEdele huvipakkuvates ühenduse programmides nähtaks nende organisatsioonidele selgesõnaliselt ette toetusmeetmeid. Teiseks kutsub ta komisjoni, liikmesriike ja piirkondi üles viima ellu Stuttgartis toimunud IV käsitöönduskonverentsi selleteemalisi järeldusi.

| 4.2.5 | Tuleks taasalgatada programmid ettevõtete koostööks ja vahetusprogrammid VKEde organisatsioonide vahel. Komitee palub komisjonil taasalgatada ettevõtete piirkondadevahelise koostöö programmid, mis on juba tõestanud oma tõhusust. Samuti tuleb toetada vahendusorganisatsioonide tegevust või võimaldada kõnealuse koostöö soodustamiseks vajalike organite loomist. |
| --- | --- |

4.2.5

Tuleks taasalgatada programmid ettevõtete koostööks ja vahetusprogrammid VKEde organisatsioonide vahel. Komitee palub komisjonil taasalgatada ettevõtete piirkondadevahelise koostöö programmid, mis on juba tõestanud oma tõhusust. Samuti tuleb toetada vahendusorganisatsioonide tegevust või võimaldada kõnealuse koostöö soodustamiseks vajalike organite loomist.

4.3   Tõeliselt tõhusa Euroopa väikeettevõtete õigusakti vastuvõtmine

| 4.3.1 | Kirjeldatud kontekstis tervitab komitee nõukogu ja komisjoni Euroopa väikeettevõtete õigusakti loomist soosivat seisukohta, eriti kuna ka komitee ise on mitmel korral teinud üleskutse Euroopa väikeettevõtete õigusakti vastuvõtmiseks (1). Komitee leiab, et tõhususe saavutamiseks peab kõnealune õigusakt vastama mitmetele tingimustele: |
| --- | --- |

4.3.1

Kirjeldatud kontekstis tervitab komitee nõukogu ja komisjoni Euroopa väikeettevõtete õigusakti loomist soosivat seisukohta, eriti kuna ka komitee ise on mitmel korral teinud üleskutse Euroopa väikeettevõtete õigusakti vastuvõtmiseks (1). Komitee leiab, et tõhususe saavutamiseks peab kõnealune õigusakt vastama mitmetele tingimustele:

| 4.3.1.1 | selle eesmärk peab olema VKEde ja mikroettevõtete jaoks võimalikult soodsa keskkonna loomine kõikidel tasanditel ning konkreetse vastuse leidmine kõigile väljakutsetele, millega VKEd peavad oma elutsükli jooksul silmitsi seisma, sh eelkõige üleviimine ja ülevõtmine; eelnevat arvestades ei tohi Euroopa väikeettevõtete õigusakt halvendada VKEde töötajate töötingimusi, tehtavad algatused peaksid just võimaldama VKEde olukorraga paremini arvestada; |
| --- | --- |

4.3.1.1

selle eesmärk peab olema VKEde ja mikroettevõtete jaoks võimalikult soodsa keskkonna loomine kõikidel tasanditel ning konkreetse vastuse leidmine kõigile väljakutsetele, millega VKEd peavad oma elutsükli jooksul silmitsi seisma, sh eelkõige üleviimine ja ülevõtmine; eelnevat arvestades ei tohi Euroopa väikeettevõtete õigusakt halvendada VKEde töötajate töötingimusi, tehtavad algatused peaksid just võimaldama VKEde olukorraga paremini arvestada;

| 4.3.1.2 | see peab looma tõelist lisaväärtust, mitte piirduma üksnes olemasolevate programmide koondamisega või vaid võetud meetmete kooskõlastamisega; |
| --- | --- |

4.3.1.2

see peab looma tõelist lisaväärtust, mitte piirduma üksnes olemasolevate programmide koondamisega või vaid võetud meetmete kooskõlastamisega;

| 4.3.1.3 | see ei tohi jääda pelgalt järjekordseks tahteavalduseks, nagu see kahjuks juhtus Euroopa väikeettevõtete hartaga, ega piirduda vaid lihtsalt ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide poliitilise osalusega; Euroopa VKEd ja mikroettevõtted on rohkemat väärt ning komitee leiab, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktile õigusjõu andmine näitab ja tõendab ELi soovi tegutseda tõhusamalt VKEde ja mikroettevõtete heaks; |
| --- | --- |

4.3.1.3

see ei tohi jääda pelgalt järjekordseks tahteavalduseks, nagu see kahjuks juhtus Euroopa väikeettevõtete hartaga, ega piirduda vaid lihtsalt ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide poliitilise osalusega; Euroopa VKEd ja mikroettevõtted on rohkemat väärt ning komitee leiab, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktile õigusjõu andmine näitab ja tõendab ELi soovi tegutseda tõhusamalt VKEde ja mikroettevõtete heaks;

| 4.3.1.4 | see peab olema tervikuna siduv ning kehtima kõigil Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade otsustustasanditel, olles suunatud kõigi tasandite ametivõimudele ja jättes elluviimise liikmesriikide hooleks (2); |
| --- | --- |

4.3.1.4

see peab olema tervikuna siduv ning kehtima kõigil Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade otsustustasanditel, olles suunatud kõigi tasandite ametivõimudele ja jättes elluviimise liikmesriikide hooleks (2);

| 4.3.1.5 | seda tuleb rakendada kõigis ühenduse poliitikates, hõlmates VKEd tervikuna neisse poliitikatesse ja töötades välja tervikliku lähenemise, tänu millele arvestatakse sobivalt kõiki poliitikate aspekte ja uue korra mõju eri tüüpi VKEdele. |
| --- | --- |

4.3.1.5

seda tuleb rakendada kõigis ühenduse poliitikates, hõlmates VKEd tervikuna neisse poliitikatesse ja töötades välja tervikliku lähenemise, tänu millele arvestatakse sobivalt kõiki poliitikate aspekte ja uue korra mõju eri tüüpi VKEdele.

| 4.3.2 | Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt sisaldaks viit peamist poliitilist meedet, mille abil saab tagada, et õigusaktid ei piira eri tüüpi VKEde arengut ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakt sisaldaks viit peamist poliitilist meedet, mille abil saab tagada, et õigusaktid ei piira eri tüüpi VKEde arengut ja konkurentsivõimet.

| 4.3.2.1 | Tuleks tagada, et kõigi tasandite õigusaktide koostamisel võetakse arvesse eri tüüpi VKEde olukorda ja vajadusi. Selleks tuleks kehtestada kõigil otsustustasandeil kehtiv alusreegel, mille kohaselt tuleb õigusakte koostades arvestada VKEde, eriti kõige väiksemate ettevõtete vajadusi ja ootusi ning järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, pöörates seejuures erilist tähelepanu füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes moodustavad Euroopa ettevõtjatest enam kui poole. See eeldab ennekõike korrapärast konsulteerimist VKEde esindusorganisatsioonidega ja nende organisatsioonide ekspertide osalemist sobival tasandil kõigis nõuandekomiteedes — nii piirkonna, riigi kui ka Euroopa tasandil, kes käsitlevad VKEsid mõjutada võivaid probleemistikke, nagu on selleks soovi väljendanud ka konkurentsivõimenõukogu (13. märtsil 2006).
  Eelnevat arvestades soovib komitee, et komisjoni igas peadirektoraadis nimetataks vastutav isik VKEde küsimustes, kelle ülesandeks on tagada, et õigusmeetmetes ja peadirektoraadi hallatavates programmides arvestataks korralikult ka VKEde ja mikroettevõtete prioriteete ja ootusi. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Tuleks tagada, et kõigi tasandite õigusaktide koostamisel võetakse arvesse eri tüüpi VKEde olukorda ja vajadusi. Selleks tuleks kehtestada kõigil otsustustasandeil kehtiv alusreegel, mille kohaselt tuleb õigusakte koostades arvestada VKEde, eriti kõige väiksemate ettevõtete vajadusi ja ootusi ning järgida põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, pöörates seejuures erilist tähelepanu füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes moodustavad Euroopa ettevõtjatest enam kui poole. See eeldab ennekõike korrapärast konsulteerimist VKEde esindusorganisatsioonidega ja nende organisatsioonide ekspertide osalemist sobival tasandil kõigis nõuandekomiteedes — nii piirkonna, riigi kui ka Euroopa tasandil, kes käsitlevad VKEsid mõjutada võivaid probleemistikke, nagu on selleks soovi väljendanud ka konkurentsivõimenõukogu (13. märtsil 2006).

Eelnevat arvestades soovib komitee, et komisjoni igas peadirektoraadis nimetataks vastutav isik VKEde küsimustes, kelle ülesandeks on tagada, et õigusmeetmetes ja peadirektoraadi hallatavates programmides arvestataks korralikult ka VKEde ja mikroettevõtete prioriteete ja ootusi.

| 4.3.2.2 | Tuleb tagada, et õigustaktides järgitaks aluspõhimõtteid. Komitee arvates sõltub kõigi tasandite õigusaktide ning ka VKEsid soosivate programmide ja ühiste või individuaalsete meetmete tõhusus järgnevalt loetletud neljast põhimõttest ning komitee soovib nende lisamist Euroopa väikeettevõtete õigusakti ja nende süstemaatilist järgimist kõigil tasanditel: Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil:






  — | korrapärane uurimus VKEdele avaldatava mõju kohta
  : ühtegi õigusakti ei tohiks vastu võtta ilma, et eelnevalt poleks koostatud mõjuhinnang, milles uuritakse süstemaatiliselt selle mõju asjaomase sektori eri ettevõtetele, hinnates otsest ja kaudset majanduslikku ja sotsiaalset mõju, nagu näiteks tekkivad haldus-, teabe- ja investeerimiskulud, aga ka võimalikku neist saadavat kasu; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Tuleb tagada, et õigustaktides järgitaks aluspõhimõtteid. Komitee arvates sõltub kõigi tasandite õigusaktide ning ka VKEsid soosivate programmide ja ühiste või individuaalsete meetmete tõhusus järgnevalt loetletud neljast põhimõttest ning komitee soovib nende lisamist Euroopa väikeettevõtete õigusakti ja nende süstemaatilist järgimist kõigil tasanditel: Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade tasandil:

—

korrapärane uurimus VKEdele avaldatava mõju kohta
  : ühtegi õigusakti ei tohiks vastu võtta ilma, et eelnevalt poleks koostatud mõjuhinnang, milles uuritakse süstemaatiliselt selle mõju asjaomase sektori eri ettevõtetele, hinnates otsest ja kaudset majanduslikku ja sotsiaalset mõju, nagu näiteks tekkivad haldus-, teabe- ja investeerimiskulud, aga ka võimalikku neist saadavat kasu;

| — | proportsionaalsuse põhimõte
  : õigusloomes ei tohi peale suruda VKEdele kasutuid meetmeid, vaid piirduda üksnes hädavajalikega; õigusaktide rakendamise tingimusi tuleb kohandada tegelike oludega, erinevustega asjaomaste ettevõtete olukorras ja nende suutlikkusega õigusakti ellu viia; |
| --- | --- |

—

proportsionaalsuse põhimõte
  : õigusloomes ei tohi peale suruda VKEdele kasutuid meetmeid, vaid piirduda üksnes hädavajalikega; õigusaktide rakendamise tingimusi tuleb kohandada tegelike oludega, erinevustega asjaomaste ettevõtete olukorras ja nende suutlikkusega õigusakti ellu viia;

| — | ühekordsuse põhimõte
  : VKEde ülesanne seisneb millegi loomises, mitte aga haldusorganiks olemises; neid ei saa sundida üle ühe korra järgima samateemalisi avaldusi ja haldusmenetlusi ning omavaheline teabe vahendamine on asjaomaste ametiasutuste endi ülesanne; selleks võiks luua ühtsed kontaktpunktid, mis lähtuvad põhimõttest „üks ettevõtja — üks kontaktisik”, saades tuge riigi tasandil juba sama rolli täitvatelt vahendusorganisatsioonidelt; |
| --- | --- |

—

ühekordsuse põhimõte
  : VKEde ülesanne seisneb millegi loomises, mitte aga haldusorganiks olemises; neid ei saa sundida üle ühe korra järgima samateemalisi avaldusi ja haldusmenetlusi ning omavaheline teabe vahendamine on asjaomaste ametiasutuste endi ülesanne; selleks võiks luua ühtsed kontaktpunktid, mis lähtuvad põhimõttest „üks ettevõtja — üks kontaktisik”, saades tuge riigi tasandil juba sama rolli täitvatelt vahendusorganisatsioonidelt;

| — | tagatismeetmete põhimõte
  : kui õigusakt pärsib VKEde arengut või võib pidurdada nende konkurentsivõimet, ei tohiks seda vastu võtta. Peaks olema võimalik blokeerida igasuguste selliste uute õigusaktide vastuvõtmist, mida ei ole piisavalt põhjalikult analüüsitud või mille analüüsi tulemusena selgub, et pakutud meede on vastuolus VKEde sotsiaal-majandusliku arenguga. |
| --- | --- |

—

tagatismeetmete põhimõte
  : kui õigusakt pärsib VKEde arengut või võib pidurdada nende konkurentsivõimet, ei tohiks seda vastu võtta. Peaks olema võimalik blokeerida igasuguste selliste uute õigusaktide vastuvõtmist, mida ei ole piisavalt põhjalikult analüüsitud või mille analüüsi tulemusena selgub, et pakutud meede on vastuolus VKEde sotsiaal-majandusliku arenguga.

Lisaks rõhutab komitee vajadust tagada haldustoimingutes täielik läbipaistvus, võimaldades VKEdel omada juurdepääsu neid puudutavatele haldusandmetele ja korrigeerida neid vastavalt vajadusele.

| 4.3.2.3 | Tuleks võtta kasutusele laiendatud ja sidus uuenduspoliitika. Komitee palub komisjonil, liikmesriikidel ja kohalikel poliitilistel jõududel mitte toetada üksnes uuendusi tipptehnoloogias, vaid algatada ka vabatahtlik poliitika, kaasates programmidesse konkreetsed keskmise ja madalama taseme tehnoloogia ning ka tehnoloogiaväliseid uuendusi soosivad meetmed VKEdes, eriti kõige väiksemates ettevõtetes.
  Üksinda ei suuda uus nõustamisvõrgustik EBN kunagi pakkuda tõhusat tuge kõigile uuenduspotentsiaali omavatele ettevõtetele. Seetõttu soovib komitee, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktis võetaks prioriteediks:






  — | julgustada VKEde ja sotsiaalpartnerite dialoogi eesmärgiga luua loovust ja uuendustegevust toetav töökeskkond; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3

Tuleks võtta kasutusele laiendatud ja sidus uuenduspoliitika. Komitee palub komisjonil, liikmesriikidel ja kohalikel poliitilistel jõududel mitte toetada üksnes uuendusi tipptehnoloogias, vaid algatada ka vabatahtlik poliitika, kaasates programmidesse konkreetsed keskmise ja madalama taseme tehnoloogia ning ka tehnoloogiaväliseid uuendusi soosivad meetmed VKEdes, eriti kõige väiksemates ettevõtetes.

Üksinda ei suuda uus nõustamisvõrgustik EBN kunagi pakkuda tõhusat tuge kõigile uuenduspotentsiaali omavatele ettevõtetele. Seetõttu soovib komitee, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktis võetaks prioriteediks:

—

julgustada VKEde ja sotsiaalpartnerite dialoogi eesmärgiga luua loovust ja uuendustegevust toetav töökeskkond;

| — | toetada VKEde ning väikeste ja mikroettevõtete vahendusorganisatsioonidesse nõunike ametikoha loomist ettevõttele võimalikult lähedasel tasandil, samuti ettevõtjate ja töötajate spetsiaalset koolitamist parema uuendustegevuse nimel, kasutades muutuvatel turgudel avanevaid uusi võimalusi; |
| --- | --- |

—

toetada VKEde ning väikeste ja mikroettevõtete vahendusorganisatsioonidesse nõunike ametikoha loomist ettevõttele võimalikult lähedasel tasandil, samuti ettevõtjate ja töötajate spetsiaalset koolitamist parema uuendustegevuse nimel, kasutades muutuvatel turgudel avanevaid uusi võimalusi;

| — | tuleks luua kõige väiksemate ettevõtete olukorraga kohandatud rahastamisvahendeid, jälgides, et need toetaks ka töötajatele suunatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

tuleks luua kõige väiksemate ettevõtete olukorraga kohandatud rahastamisvahendeid, jälgides, et need toetaks ka töötajatele suunatud meetmeid;

| — | liikmesriike ja piirkondi tuleks innustada korraldama koos VKEde organisatsioonidega VKEdes ja eelkõige mikroettevõtetes tehnoloogiliste ja ka mittetehnoloogiliste uuendusviiside leidmise kampaania. |
| --- | --- |

—

liikmesriike ja piirkondi tuleks innustada korraldama koos VKEde organisatsioonidega VKEdes ja eelkõige mikroettevõtetes tehnoloogiliste ja ka mittetehnoloogiliste uuendusviiside leidmise kampaania.

| 4.3.2.4 | Tuleks laiendada juurdepääsu ühenduse programmidele. Komitee arvates muudavad haldustoimingute keerukus ja mitmesugused nõudmised väikeettevõtetel ühenduse programmides osalemise üha raskemaks või isegi võimatuks, tekitades nii paradoksaalse olukorra, kus vahendusorganisatsioonid näitavad programmide vastu üles ühe vähem huvi. Näiteks ei võimalda õiguslikud piirangud uuenduslikke tegevusi ega katseprojektide toetamist, jättes sel moel Euroopa Liidu ilma arvukatest uuendusmeelsetest ideedest. Komitee peab vajalikuks vaadata uuesti läbi sellekohased põhimõtted ja sätted: selle tähtsust arvestades ei tasu hakata käesolevas arvamuses kõiki vajalikke muudatusi täpsustama, kuid komitee palub komisjonil algatada Euroopa väikeettevõtete õigusaktiga seoses tõeline koostöö VKEde esindusorganisatsioonidega, et täpsustada uusi tingimusi, mille alusel koostatakse eri territoriaalsete tasandite programmid ja võimaldatakse osalus neis.
  Sellega seoses on vaja, et struktuurifondid saaksid soosida VKEde juurdepääsu riigihangetele, eriti just kõige ebasoodsamates piirkondades (3). |
| --- | --- |

4.3.2.4

Tuleks laiendada juurdepääsu ühenduse programmidele. Komitee arvates muudavad haldustoimingute keerukus ja mitmesugused nõudmised väikeettevõtetel ühenduse programmides osalemise üha raskemaks või isegi võimatuks, tekitades nii paradoksaalse olukorra, kus vahendusorganisatsioonid näitavad programmide vastu üles ühe vähem huvi. Näiteks ei võimalda õiguslikud piirangud uuenduslikke tegevusi ega katseprojektide toetamist, jättes sel moel Euroopa Liidu ilma arvukatest uuendusmeelsetest ideedest. Komitee peab vajalikuks vaadata uuesti läbi sellekohased põhimõtted ja sätted: selle tähtsust arvestades ei tasu hakata käesolevas arvamuses kõiki vajalikke muudatusi täpsustama, kuid komitee palub komisjonil algatada Euroopa väikeettevõtete õigusaktiga seoses tõeline koostöö VKEde esindusorganisatsioonidega, et täpsustada uusi tingimusi, mille alusel koostatakse eri territoriaalsete tasandite programmid ja võimaldatakse osalus neis.

Sellega seoses on vaja, et struktuurifondid saaksid soosida VKEde juurdepääsu riigihangetele, eriti just kõige ebasoodsamates piirkondades (3).

| 4.3.2.5 | Tuleks lihtsustada ja innustada ettevõtete üleminekut/ülevõtmist. Eriti rõhutab komitee ettevõtete ülemineku/ülevõtmise väljakutset, sh seoses nii linnades kui ka maapiirkondades asuvate väikeste tootmis- ja teenindusettevõtetega: nende prognoositud kadumisel — mis ei ole siiski vältimatu — oleks märkimisväärne negatiivne mõju tegevuste ja töökohtade säilimisele asjaomases piirkonnas. Tuleks soodustada ostjaid ja müüjaid lähendavate süsteemide loomist ning rahalisi või maksustiimuleid ning ärgitada ettevõtjaid oma varade väärtuse säilitamiseks paremini kapitaliseerima.
  Teatud aladel, näiteks maapiirkonnas, tegutsevate ettevõtjate eriline olukord nõuab uuenduslike võimaluste, nagu näiteks avaliku ja erasektori partnerluse väljatöötamist. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Tuleks lihtsustada ja innustada ettevõtete üleminekut/ülevõtmist. Eriti rõhutab komitee ettevõtete ülemineku/ülevõtmise väljakutset, sh seoses nii linnades kui ka maapiirkondades asuvate väikeste tootmis- ja teenindusettevõtetega: nende prognoositud kadumisel — mis ei ole siiski vältimatu — oleks märkimisväärne negatiivne mõju tegevuste ja töökohtade säilimisele asjaomases piirkonnas. Tuleks soodustada ostjaid ja müüjaid lähendavate süsteemide loomist ning rahalisi või maksustiimuleid ning ärgitada ettevõtjaid oma varade väärtuse säilitamiseks paremini kapitaliseerima.

Teatud aladel, näiteks maapiirkonnas, tegutsevate ettevõtjate eriline olukord nõuab uuenduslike võimaluste, nagu näiteks avaliku ja erasektori partnerluse väljatöötamist.

4.4   Euroopa väikeettevõtete õigusaktis peaks kesksel kohal olema õiguslikult siduv dokument

| 4.4.1 | Euroopa väikeettevõtete õigusakti tõelise tõhususe tagamiseks peab komitee vajalikuks, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid juriidiliselt siduva õigusakti näol vastu asjaomased meetmed, mis oleksid kohustuslikud Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade otsustustasanditel. |
| --- | --- |

4.4.1

Euroopa väikeettevõtete õigusakti tõelise tõhususe tagamiseks peab komitee vajalikuks, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid juriidiliselt siduva õigusakti näol vastu asjaomased meetmed, mis oleksid kohustuslikud Euroopa, liikmesriikide ja piirkondade otsustustasanditel.

| 4.4.2 | Sellega seoses soovib komitee, et igal aastal hinnataks Euroopa väikeettevõtete õigusakti ja VKEde poliitikate elluviimist ühenduse ja liikmesriikide tasandil ning esitataks talle aastaaruanne tehtud edusammude kohta. See peaks moodustama eraldi spetsiaalse peatüki, olles osa Lissaboni strateegia elluviimisest. |
| --- | --- |

4.4.2

Sellega seoses soovib komitee, et igal aastal hinnataks Euroopa väikeettevõtete õigusakti ja VKEde poliitikate elluviimist ühenduse ja liikmesriikide tasandil ning esitataks talle aastaaruanne tehtud edusammude kohta. See peaks moodustama eraldi spetsiaalse peatüki, olles osa Lissaboni strateegia elluviimisest.

| 4.4.3 | Aruannete põhjal peab Euroopa Komisjon suutma esitada rakendamissoovitused nii liikmesriikidele kui ka piirkondadele, mille kohta komitee kavatseb arvamusi koostada. |
| --- | --- |

4.4.3

Aruannete põhjal peab Euroopa Komisjon suutma esitada rakendamissoovitused nii liikmesriikidele kui ka piirkondadele, mille kohta komitee kavatseb arvamusi koostada.

| 4.4.4 | Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakti iga-aastase hindamise tulemusel kohandataks või muudetaks vajadusel Euroopa väikeettevõtete õigusakti või VKEsid käsitlevaid poliitikaid. |
| --- | --- |

4.4.4

Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusakti iga-aastase hindamise tulemusel kohandataks või muudetaks vajadusel Euroopa väikeettevõtete õigusakti või VKEsid käsitlevaid poliitikaid.

| 4.4.5 | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ja nõukogul kaasata eri tüüpi VKEde esindusorganisatsioonid vahetult Euroopa väikeettevõtete õigusakti koostamisse ja elluviimisse. |
| --- | --- |

4.4.5

Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ja nõukogul kaasata eri tüüpi VKEde esindusorganisatsioonid vahetult Euroopa väikeettevõtete õigusakti koostamisse ja elluviimisse.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vt komitee arvamus „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)” (ELT C 256, 27.10.2007, lk 8).

1

(2)  Vt komitee arvamus „Rahvusvahelised riigihanked” (ELT C 224, 30.8.2008, lk 32), milles komitee väljendab vastuseisu kvootide süsteemi kohaldamisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele vastavalt USA väikeettevõtluse seaduses (Small Business Act) kasutatud mudelile.

2

Small Business Act

(3)  Vt komitee arvamus CESE 979/2008 „Rahvusvahelised riigihanked” (ELTs veel avaldamata).

3

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/12

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia””

KOM(2007) 621 lõplik

(2009/C 27/03)

19. oktoobril 2007. aastal otsustas komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 13. juunil 2008. Raportöör oli Juan Mendoza Castro.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (10. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 108, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ja hindab positiivselt komisjoni teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” ning toetab komisjoni võetud ülesannet selgelt tugevdada oma tegevust ja turismipoliitikat järgmistel aastatel kõnealuse turismistrateegiaga, mille abil nimetatud tegevust ja poliitikat igapäevaselt ellu viia. Kõnealust uut poliitikat on juba kirjeldatud komisjoni teatises „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ja hindab positiivselt komisjoni teatist „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” ning toetab komisjoni võetud ülesannet selgelt tugevdada oma tegevust ja turismipoliitikat järgmistel aastatel kõnealuse turismistrateegiaga, mille abil nimetatud tegevust ja poliitikat igapäevaselt ellu viia. Kõnealust uut poliitikat on juba kirjeldatud komisjoni teatises „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis”.

| 1.2 | Komitee tunnustab komisjoni püüdlusi võtta lühidalt kokku paljud olulised dokumendid, seisukohad ja arutelud. Selle tulemusena edastatakse ühiskonnale selgelt jätkusuutliku turismi töörühma, aruande koostanud ekspertide ja seejärel üldsusega korraldatud konsultatsiooni tulemused. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tunnustab komisjoni püüdlusi võtta lühidalt kokku paljud olulised dokumendid, seisukohad ja arutelud. Selle tulemusena edastatakse ühiskonnale selgelt jätkusuutliku turismi töörühma, aruande koostanud ekspertide ja seejärel üldsusega korraldatud konsultatsiooni tulemused.

| 1.3 | Komitee leiab, et õiged on nii selle uue poliitika sidumine Lissaboni uuendatud strateegiaga kui ka seatud üldised konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamise eesmärgid ja konkreetsemad majandusõitsengu, sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse, looduskeskkonna ja kultuuri kaitse eesmärgid. |
| --- | --- |

1.3

Komitee leiab, et õiged on nii selle uue poliitika sidumine Lissaboni uuendatud strateegiaga kui ka seatud üldised konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamise eesmärgid ja konkreetsemad majandusõitsengu, sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse, looduskeskkonna ja kultuuri kaitse eesmärgid.

| 1.4 | Komitee peab komisjoni teatises määratletud ülesandeid ja nende täitmiseks kavandatud viisi sobivaks. Teatises välja pakutud meetod on kõigi sidusrühmade kaasamine erinevate koostöövormide ja nn konkurentsikoostöö kaudu. Sellist kaasamist peetakse uue turismipoliitika ja selle rakendusstrateegia nurgakiviks. Komisjoni teatises nimetatud ülesannete olulisus on ilmselge ning selle mõju pidev uurimine, mida kasvuhoonegaasid säästvusele avaldavad, peab olema tulevikus üks turismistrateegia peamine osa. |
| --- | --- |

1.4

Komitee peab komisjoni teatises määratletud ülesandeid ja nende täitmiseks kavandatud viisi sobivaks. Teatises välja pakutud meetod on kõigi sidusrühmade kaasamine erinevate koostöövormide ja nn konkurentsikoostöö kaudu. Sellist kaasamist peetakse uue turismipoliitika ja selle rakendusstrateegia nurgakiviks. Komisjoni teatises nimetatud ülesannete olulisus on ilmselge ning selle mõju pidev uurimine, mida kasvuhoonegaasid säästvusele avaldavad, peab olema tulevikus üks turismistrateegia peamine osa.

| 1.5 | Komitee peab sobivaks, et komisjon võtab endale kohustuse rakendada kõnealust uut poliitikat dialoogi, koostöö, toetusmeetmete käivitamise ja sidusrühmadevahelise kooskõlastamise kaudu. Teatises „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” arendatakse edasi Euroopa turismi iga sidusrühma jaoks kavandatud konkreetset lähenemist ja rakendamisvahendeid. Siiski saab komisjon ettevõtluse peadirektoraadi kaudu etendada aktiivsemat rolli ning ka peab seda tegema ja juhtima paljude üleeuroopaliste algatuste rakendamist, näiteks sotsiaalturism, turism kõigile, turismikoolitus. Eelkõige peavad nii komisjon kui ka teised institutsioonid tegema suuremaid jõupingutusi, kaasamaks väikesi, keskmise suurusega ja mikroettevõtteid turismi jätkusuutlikkuse edendamisse ning turismistrateegia kohaldamisse ja eesmärkide saavutamisse. Komitee tervitab komisjoni käivitatud algatust „Euroopa turismi tippsihtkohad” kui head tava ja eeskuju. |
| --- | --- |

1.5

Komitee peab sobivaks, et komisjon võtab endale kohustuse rakendada kõnealust uut poliitikat dialoogi, koostöö, toetusmeetmete käivitamise ja sidusrühmadevahelise kooskõlastamise kaudu. Teatises „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” arendatakse edasi Euroopa turismi iga sidusrühma jaoks kavandatud konkreetset lähenemist ja rakendamisvahendeid. Siiski saab komisjon ettevõtluse peadirektoraadi kaudu etendada aktiivsemat rolli ning ka peab seda tegema ja juhtima paljude üleeuroopaliste algatuste rakendamist, näiteks sotsiaalturism, turism kõigile, turismikoolitus. Eelkõige peavad nii komisjon kui ka teised institutsioonid tegema suuremaid jõupingutusi, kaasamaks väikesi, keskmise suurusega ja mikroettevõtteid turismi jätkusuutlikkuse edendamisse ning turismistrateegia kohaldamisse ja eesmärkide saavutamisse. Komitee tervitab komisjoni käivitatud algatust „Euroopa turismi tippsihtkohad” kui head tava ja eeskuju.

| 1.6 | Komitee teeb veel kord ettepaneku ja soovitab hoogustada Euroopa turismifoorumit ning teha edusamme aruteludes ja uurimustes Euroopa Turismiameti ja Euroopa Turismiagentuuri asutamise kohta. Mõlemad nimetatud organid võiksid vahest pakkuda koha, kus turismiasutused ja turismivaldkonna eri sidusrühmad saaksid kokku tulla, et parandada ja levitada teavet jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise turismi kohta, jälgida poliitikameetmete ja Euroopa turismistrateegia järgimist ning eelkõige püüda tunnetada turismisektoris valitsevaid suundi ja kavandada meetmeid, mida tuleks võtta. Mõlema organi eesmärk võiks olla eelkõige kliimamuutuste ja nende tagajärgede jälgimine turismivaldkonnas ning vajalike meetmete võtmine. |
| --- | --- |

1.6

Komitee teeb veel kord ettepaneku ja soovitab hoogustada Euroopa turismifoorumit ning teha edusamme aruteludes ja uurimustes Euroopa Turismiameti ja Euroopa Turismiagentuuri asutamise kohta. Mõlemad nimetatud organid võiksid vahest pakkuda koha, kus turismiasutused ja turismivaldkonna eri sidusrühmad saaksid kokku tulla, et parandada ja levitada teavet jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise turismi kohta, jälgida poliitikameetmete ja Euroopa turismistrateegia järgimist ning eelkõige püüda tunnetada turismisektoris valitsevaid suundi ja kavandada meetmeid, mida tuleks võtta. Mõlema organi eesmärk võiks olla eelkõige kliimamuutuste ja nende tagajärgede jälgimine turismivaldkonnas ning vajalike meetmete võtmine.

| 1.7 | Komitee kiidab väga heaks komisjoni kavatsuse parandada olemasolevate rahaliste vahendite kasutamist. Sotsiaalturismi valdkonna konkreetse näite varal on komitee seisukohal, et juba on olemas piisavad võimalused kogemuste piiriülese kogumise algatamiseks katseprojekti vormis. Algatusi võiks käivitada näiteks järgmistest valdkondades: sotsiaalturism, turism kõigile, inimressursside arendamine, tootearendus ja turule sisenemine. Komitee leiab, et nimetatud valdkondades on juba olemas piisav võimalus koondada piiriüleseid kogemusi katseprojekti vormis. |
| --- | --- |

1.7

Komitee kiidab väga heaks komisjoni kavatsuse parandada olemasolevate rahaliste vahendite kasutamist. Sotsiaalturismi valdkonna konkreetse näite varal on komitee seisukohal, et juba on olemas piisavad võimalused kogemuste piiriülese kogumise algatamiseks katseprojekti vormis. Algatusi võiks käivitada näiteks järgmistest valdkondades: sotsiaalturism, turism kõigile, inimressursside arendamine, tootearendus ja turule sisenemine. Komitee leiab, et nimetatud valdkondades on juba olemas piisav võimalus koondada piiriüleseid kogemusi katseprojekti vormis.

| 1.8 | Komitee tervitab Euroopa turismistrateegia Agenda 21 raames tehtavat ja haripunkti jõudnud tööd, mille komisjoni teatises „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” avaldatud tulemused täiendavad ja täpsustavad Euroopa turismivaldkonna üldist jätkusuutlikkuse poliitikat. Selleks tarbeks moodustatud töörühma tehniline dokument on Euroopa Komisjoni teatise alus ja täiendab seda. Seepärast tuleb mõlemat dokumenti vaadelda koos. |
| --- | --- |

1.8

Komitee tervitab Euroopa turismistrateegia Agenda 21 raames tehtavat ja haripunkti jõudnud tööd, mille komisjoni teatises „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” avaldatud tulemused täiendavad ja täpsustavad Euroopa turismivaldkonna üldist jätkusuutlikkuse poliitikat. Selleks tarbeks moodustatud töörühma tehniline dokument on Euroopa Komisjoni teatise alus ja täiendab seda. Seepärast tuleb mõlemat dokumenti vaadelda koos.

| 1.9 | Statistikaga seoses tervitab komitee komisjoni väljastatud konkursikutset (mida omal ajal taotles ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) turismi seirekeskuste võrgustiku moodustamise kohta, mis ei annaks ainuüksi kõnealuse sektori kohta teavet, vaid ka strateegilise ja tulevikku vaatava visiooni, prognoosides ja kujundades tulevikus võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.9

Statistikaga seoses tervitab komitee komisjoni väljastatud konkursikutset (mida omal ajal taotles ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee) turismi seirekeskuste võrgustiku moodustamise kohta, mis ei annaks ainuüksi kõnealuse sektori kohta teavet, vaid ka strateegilise ja tulevikku vaatava visiooni, prognoosides ja kujundades tulevikus võetavaid meetmeid.

| 1.10 | Komitee on valmis jätkama turismialast tööd vastavalt turismistrateegiat käsitlevas komisjoni teatises sätestatule ning kutsub teisi Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sektori sidusrühmi (äriühinguid ja ametiühinguid) ning üldsust mõistma ja toetama turismi kui üleüldist õigust ja Euroopa tuleviku jaoks strateegilise tähtsusega majandustegevust. Samuti on vaja, et kõik sidusrühmad ja tarbijad võtaksid vastutuse, et muuta turism jätkusuutlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks. |
| --- | --- |

1.10

Komitee on valmis jätkama turismialast tööd vastavalt turismistrateegiat käsitlevas komisjoni teatises sätestatule ning kutsub teisi Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sektori sidusrühmi (äriühinguid ja ametiühinguid) ning üldsust mõistma ja toetama turismi kui üleüldist õigust ja Euroopa tuleviku jaoks strateegilise tähtsusega majandustegevust. Samuti on vaja, et kõik sidusrühmad ja tarbijad võtaksid vastutuse, et muuta turism jätkusuutlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks.

| 1.11 | Kuigi komisjoni teatises arvestatakse turismialase tegevuse kavandamisel sotsiaalseid kriteeriume ja tegureid, on komitee arvates puudu viited Euroopa kodakondsuse mõistele ja olukorrale. Turism on ja võib veelgi enam olla eri kultuure ja sotsiaalolukorda ühendav tegur, mis pöörleb Euroopa kodakondsuse mõiste ümber, mida me kõik oleme kutsutud edendama ja arendama. Euroopa riikide kultuuride, keelte ning loodus- ja kultuuripärandi mitmekesisus on suur rikkus, mida võib ja tulebki kasutada ja nautida, et mõista üksteist ja olla teadlikud oma õigustest Euroopa kodanikena. Veel üks aspekt, millele tuleb Euroopa turismi käsitlevates aruteludes ja dokumentides pöörata suurt tähelepanu, on kultuur, arvestades turismi ja kultuuri vahel tekkida võiva koosmõjuga, nagu märgiti ka juba ühes teises komitee arvamuses. |
| --- | --- |

1.11

Kuigi komisjoni teatises arvestatakse turismialase tegevuse kavandamisel sotsiaalseid kriteeriume ja tegureid, on komitee arvates puudu viited Euroopa kodakondsuse mõistele ja olukorrale. Turism on ja võib veelgi enam olla eri kultuure ja sotsiaalolukorda ühendav tegur, mis pöörleb Euroopa kodakondsuse mõiste ümber, mida me kõik oleme kutsutud edendama ja arendama. Euroopa riikide kultuuride, keelte ning loodus- ja kultuuripärandi mitmekesisus on suur rikkus, mida võib ja tulebki kasutada ja nautida, et mõista üksteist ja olla teadlikud oma õigustest Euroopa kodanikena. Veel üks aspekt, millele tuleb Euroopa turismi käsitlevates aruteludes ja dokumentides pöörata suurt tähelepanu, on kultuur, arvestades turismi ja kultuuri vahel tekkida võiva koosmõjuga, nagu märgiti ka juba ühes teises komitee arvamuses.

| 1.12 | Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripäraga. Komitee soovitab võtta arvesse suures ulatuses turismist sõltuvate liikmesriikide eriomadusi. Samuti tuleb piisavalt arvestada eri piirkondade vajadustega poliitika kujundamisel ja turismivaldkonna ettepanekute tegemisel. Soovitav oleks, et komisjoni koostatavates mõjuanalüüsides võetaks arvesse võimaliku mõju ebaproportsionaalsust eri piirkondades ja sektorites, näiteks sihtkohtade puhul, mis sõltuvad suurel määral õhutranspordist ja millel ei ole ühtegi muud transpordiliiki või mis sõltuvad peaaegu eranditult õhutranspordist, nt saared. |
| --- | --- |

1.12

Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripäraga. Komitee soovitab võtta arvesse suures ulatuses turismist sõltuvate liikmesriikide eriomadusi. Samuti tuleb piisavalt arvestada eri piirkondade vajadustega poliitika kujundamisel ja turismivaldkonna ettepanekute tegemisel. Soovitav oleks, et komisjoni koostatavates mõjuanalüüsides võetaks arvesse võimaliku mõju ebaproportsionaalsust eri piirkondades ja sektorites, näiteks sihtkohtade puhul, mis sõltuvad suurel määral õhutranspordist ja millel ei ole ühtegi muud transpordiliiki või mis sõltuvad peaaegu eranditult õhutranspordist, nt saared.

| 1.13 | Komitee leiab, et komisjoni teatises käsitletud põhimõtted ja väärtused (jätkusuutlikkus, sotsiaalne heaolu, konkurentsivõime, koostöö, partnerlus, kasumlikkus, turvalisus, töökoha kvaliteet jne) moodustavad tegelikult Euroopa turismimudeli, mis ei ole eeskirjade kogum, vaid kõnealuste põhimõtete ja väärtuste üldise, kõigil Euroopa aladel kohaldamise tulemus. |
| --- | --- |

1.13

Komitee leiab, et komisjoni teatises käsitletud põhimõtted ja väärtused (jätkusuutlikkus, sotsiaalne heaolu, konkurentsivõime, koostöö, partnerlus, kasumlikkus, turvalisus, töökoha kvaliteet jne) moodustavad tegelikult Euroopa turismimudeli, mis ei ole eeskirjade kogum, vaid kõnealuste põhimõtete ja väärtuste üldise, kõigil Euroopa aladel kohaldamise tulemus.

| 1.14 | Komitee julgustab komisjoni tegema edusamme turismialaste teadmiste ja oskuste tunnustamisel Euroopa tasandil, et parandada kõnealuse sektori töökohtade kvantiteeti ja kvaliteeti. Edendada tuleks Europassi, mille abil on võimalik esitada tööd otsivate ja kogu Euroopas ametialaselt liikuvate töötajate isiklikud oskused ja kvalifikatsioonid lihtsas vormis, mis on hästi arusaadav kogu Euroopas (Euroopa Liit, EFTA/EMP ja kandidaatriigid). |
| --- | --- |

1.14

Komitee julgustab komisjoni tegema edusamme turismialaste teadmiste ja oskuste tunnustamisel Euroopa tasandil, et parandada kõnealuse sektori töökohtade kvantiteeti ja kvaliteeti. Edendada tuleks Europassi, mille abil on võimalik esitada tööd otsivate ja kogu Euroopas ametialaselt liikuvate töötajate isiklikud oskused ja kvalifikatsioonid lihtsas vormis, mis on hästi arusaadav kogu Euroopas (Euroopa Liit, EFTA/EMP ja kandidaatriigid).

2.   Komisjoni teatis

Et paremini hinnata ja mõista seda, mida komisjon soovib kõigile Euroopa sidusrühmadele ja institutsioonidele teada anda, teeme teatisest ja selle põhipunktidest lühikese kokkuvõtte.

2.1   Teatise sissejuhatus

| 2.1.1 | Jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu probleem. Komisjoni teatise esimeses, sissejuhatavas osas tunnistatakse kõigepealt turismi keskset ja strateegilist rolli Euroopa majanduses, mis ei põhine ainult kvantitatiivsetel andmetel, vaid ka turismi võimel luua töökohti ja järgida seeläbi uuendatud Lissaboni strateegia eesmärke. Siinkohal väärib mainimist üle 3 %-line prognoositud majanduskasvu määr, mis on kahtlemata hea panus tööhõive eesmärkide saavutamisse, kuid teatud juhtudel ja pikaajalises perspektiivis võib tekkida oht, et ületatakse jätkusuutlikkuse piirid. |
| --- | --- |

2.1.1

Jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu probleem. Komisjoni teatise esimeses, sissejuhatavas osas tunnistatakse kõigepealt turismi keskset ja strateegilist rolli Euroopa majanduses, mis ei põhine ainult kvantitatiivsetel andmetel, vaid ka turismi võimel luua töökohti ja järgida seeläbi uuendatud Lissaboni strateegia eesmärke. Siinkohal väärib mainimist üle 3 %-line prognoositud majanduskasvu määr, mis on kahtlemata hea panus tööhõive eesmärkide saavutamisse, kuid teatud juhtudel ja pikaajalises perspektiivis võib tekkida oht, et ületatakse jätkusuutlikkuse piirid.

| 2.1.2 | Konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus: kaks ühilduvat tingimust. Komisjoni teatises sedastatakse selgelt, et konkurentsivõime sõltub jätkusuutlikkusest ja reisijate kogemuse kvaliteedist, ning viidatakse sõnaselgelt kliimamuutuste tõttu turismisektorile esitatavatele nõudmistele. Ettevõtete sotsiaalne vastutus võib olla suureks abiks meetmete võtmisel kliimamuutustega kohanemiseks ja nende vastu võitlemiseks ning aidata uuendada ja väärtustada turismiteenuseid suurte globaalsete väljakutsetega maailmas. |
| --- | --- |

2.1.2

Konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus: kaks ühilduvat tingimust. Komisjoni teatises sedastatakse selgelt, et konkurentsivõime sõltub jätkusuutlikkusest ja reisijate kogemuse kvaliteedist, ning viidatakse sõnaselgelt kliimamuutuste tõttu turismisektorile esitatavatele nõudmistele. Ettevõtete sotsiaalne vastutus võib olla suureks abiks meetmete võtmisel kliimamuutustega kohanemiseks ja nende vastu võitlemiseks ning aidata uuendada ja väärtustada turismiteenuseid suurte globaalsete väljakutsetega maailmas.

| 2.2 | Turismistrateegia sisu. Komisjon teeb teatises ettepaneku luua uus tasakaal turistide heaolu, keskkonnakaitse ning ettevõtete ja sihtkohtade konkurentsivõime vahel. Selle tasakaalu saavutamisele peavad kõik kaasa aitama. |
| --- | --- |

2.2

Turismistrateegia sisu. Komisjon teeb teatises ettepaneku luua uus tasakaal turistide heaolu, keskkonnakaitse ning ettevõtete ja sihtkohtade konkurentsivõime vahel. Selle tasakaalu saavutamisele peavad kõik kaasa aitama.

| 2.2.1 | Eesmärgid ja ülesanded. Komisjoni teatises esitatakse tegevusjuhisena kõigile sidusrühmadele kolm turismistrateegia peamist eesmärki: majandusõitseng, sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus ning looduskeskkonna kaitse.
  Teatises tehakse ettepanek täita nimetatud eesmärkide saavutamiseks väga olulisi ülesandeid:






  — | loodus- ja kultuurivarade säästev haldamine, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Eesmärgid ja ülesanded. Komisjoni teatises esitatakse tegevusjuhisena kõigile sidusrühmadele kolm turismistrateegia peamist eesmärki: majandusõitseng, sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus ning looduskeskkonna kaitse.

Teatises tehakse ettepanek täita nimetatud eesmärkide saavutamiseks väga olulisi ülesandeid:

—

loodus- ja kultuurivarade säästev haldamine,

| — | ressursside kasutamise ja saaste minimeerimine, |
| --- | --- |

—

ressursside kasutamise ja saaste minimeerimine,

| — | muutuste juhtimine kohaliku elanikkonna heaolu suurendamiseks, |
| --- | --- |

—

muutuste juhtimine kohaliku elanikkonna heaolu suurendamiseks,

| — | nõudluse hooajalisuse vähendamine, |
| --- | --- |

—

nõudluse hooajalisuse vähendamine,

| — | transpordi poolt loodusele avaldatava mõju vähendamine, |
| --- | --- |

—

transpordi poolt loodusele avaldatava mõju vähendamine,

| — | turismikogemuse võimaldamine kõigile, |
| --- | --- |

—

turismikogemuse võimaldamine kõigile,

| — | turismisektori töökohtade kvaliteedi parandamine, |
| --- | --- |

—

turismisektori töökohtade kvaliteedi parandamine,

| — | turistide ja sihtkoha elanikkonna turvalisuse tagamine. |
| --- | --- |

—

turistide ja sihtkoha elanikkonna turvalisuse tagamine.

See ülesannete loetelu on avatud ja muutuv. Turismisektori sidusrühmad võivad seda koostöö vaimus igal ajal ajakohastada, muuta selle prioriteete ja korraldust.

| 2.2.2 | Tegevusraamistik. Komisjoni teatises sedastatakse, et eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks vajaliku sidusa tegevuse jaoks on vaja sihtkohtade, ettevõtete ja turistide koostööd ja vastutustundlikku juhtimist, ning töötatakse välja tingimused, mille alusel seda sidusust saavutada. |
| --- | --- |

2.2.2

Tegevusraamistik. Komisjoni teatises sedastatakse, et eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks vajaliku sidusa tegevuse jaoks on vaja sihtkohtade, ettevõtete ja turistide koostööd ja vastutustundlikku juhtimist, ning töötatakse välja tingimused, mille alusel seda sidusust saavutada.

| 2.2.3 | Põhimõtted. Komisjoni teatises esitatakse kokku üheksa põhimõtet, mida tuleb järgida jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise turismi saavutamiseks. Komitee soovib rõhutada neist kolme:






  — | neist piiridest kinni pidamine, mida võidakse kehtestada sihtkohtade vastuvõtutaluvusele, ehitistele või turistide voolule, |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Põhimõtted. Komisjoni teatises esitatakse kokku üheksa põhimõtet, mida tuleb järgida jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise turismi saavutamiseks. Komitee soovib rõhutada neist kolme:

—

neist piiridest kinni pidamine, mida võidakse kehtestada sihtkohtade vastuvõtutaluvusele, ehitistele või turistide voolule,

| — | sellise arengutempo saavutamine, mis oleks sobiv igal ajahetkel kättesaadavate loodus-, kultuuri- ja sotsiaalsete ressursside eraldamiseks, |
| --- | --- |

—

sellise arengutempo saavutamine, mis oleks sobiv igal ajahetkel kättesaadavate loodus-, kultuuri- ja sotsiaalsete ressursside eraldamiseks,

| — | pikaajaline kavandamine, mis on hädavajalik tingimus tasakaalu saavutamiseks jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel. |
| --- | --- |

—

pikaajaline kavandamine, mis on hädavajalik tingimus tasakaalu saavutamiseks jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel.

| 2.3 | Üheskoos edasi. Selles osas käsitleb komisjon vajadust, et kõik kõnealust sektorit mõjutavad sidusrühmad koondaksid oma jõud ning teeksid tööd vabatahtlikult ja pidevalt. Kavandatud mudeli puhul järgitakse subsidiaarsuse printsiipi, tegutsedes eelistatult sihtkoha tasandil, mida toetatakse liikmesriigi ja ELi tasandilt. Komisjoni teatises määratletakse seega nii turismisektori eri sidusrühmade kui ka Euroopa Komisjoni roll asutamislepingu valguses. |
| --- | --- |

2.3

Üheskoos edasi. Selles osas käsitleb komisjon vajadust, et kõik kõnealust sektorit mõjutavad sidusrühmad koondaksid oma jõud ning teeksid tööd vabatahtlikult ja pidevalt. Kavandatud mudeli puhul järgitakse subsidiaarsuse printsiipi, tegutsedes eelistatult sihtkoha tasandil, mida toetatakse liikmesriigi ja ELi tasandilt. Komisjoni teatises määratletakse seega nii turismisektori eri sidusrühmade kui ka Euroopa Komisjoni roll asutamislepingu valguses.

| 2.3.1 | Sidusrühmade roll. Teatises kehtestatakse jätkusuutliku turismi töörühma järeldustele toetudes ulatuslikud kohustused ja konkreetsed ülesanded kolmele tegevusvaldkonnale: sihtkohad, ettevõtted ja turistid. Eriti viidatakse vajadusele levitada mikroettevõtete seas sõnumit, et jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime on vaja hoida tasakaalus. |
| --- | --- |

2.3.1

Sidusrühmade roll. Teatises kehtestatakse jätkusuutliku turismi töörühma järeldustele toetudes ulatuslikud kohustused ja konkreetsed ülesanded kolmele tegevusvaldkonnale: sihtkohad, ettevõtted ja turistid. Eriti viidatakse vajadusele levitada mikroettevõtete seas sõnumit, et jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime on vaja hoida tasakaalus.

| 2.3.2 | Euroopa Komisjoni roll. Komisjon teadvustab oma asutamislepingu järgseid kohustusi ja võtab endale ülesandeks käivitada ja edendada turismistrateegia raames ja seda arendades erinevaid ELi tasandi algatusi. Nimetatud algatuste seas väärivad eritähelepanu neli meetmete rühma:






  — | sidusrühmade kaasamine teadmiste kogumiseks ja levitamiseks, mida tuleb alati teha jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu raames. Euroopa turismifoorum on hea näide ideede ja kogemuste üksteisele tutvustamisest; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Euroopa Komisjoni roll. Komisjon teadvustab oma asutamislepingu järgseid kohustusi ja võtab endale ülesandeks käivitada ja edendada turismistrateegia raames ja seda arendades erinevaid ELi tasandi algatusi. Nimetatud algatuste seas väärivad eritähelepanu neli meetmete rühma:

—

sidusrühmade kaasamine teadmiste kogumiseks ja levitamiseks, mida tuleb alati teha jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu raames. Euroopa turismifoorum on hea näide ideede ja kogemuste üksteisele tutvustamisest;

| — | Euroopa tippsihtkohtade edendamine ja toetamine heade tavade näidetena ning nende levitamine võrgustike kaudu, kuhu kuuluvad sihtkohad, mis on suunatud jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

—

Euroopa tippsihtkohtade edendamine ja toetamine heade tavade näidetena ning nende levitamine võrgustike kaudu, kuhu kuuluvad sihtkohad, mis on suunatud jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele;

| — | Euroopa Liidu väga erinevate rahaliste vahendite kasutamine, mille puhul komisjon võtab endale ülesandeks levitada teavet nende vahendite paremaks kasutamiseks turismivaldkonnas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu väga erinevate rahaliste vahendite kasutamine, mille puhul komisjon võtab endale ülesandeks levitada teavet nende vahendite paremaks kasutamiseks turismivaldkonnas;

| — | jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime integreerimine komisjoni poliitikasse ning selle kohaldamine mitmesugustele piirkondadele, mille kitsaskohad ja vajadused on väga erinevad: ranniku-, mägi-, maa- ja linnapiirkonnad. |
| --- | --- |

—

jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime integreerimine komisjoni poliitikasse ning selle kohaldamine mitmesugustele piirkondadele, mille kitsaskohad ja vajadused on väga erinevad: ranniku-, mägi-, maa- ja linnapiirkonnad.

2.4   Kokkuvõte teatisest

Komisjoni teatis lõpeb üleskutsega teha turismistrateegia vastuvõtmisel ja praktilisel rakendamisel kõigi avaliku ja erasektori osalejate vahel tihedat koostööd. Veel kord tuleb märkida, et kõikidel tasanditel koostöö rajamise soovitus on eeltingimus konkurentsivõime parandamiseks, mis tagab pikemas perspektiivis Euroopa ligitõmbava ja jätkusuutliku turismisektori. Komisjon soovitab turismistrateegia hindamise tähtajaks seada 2011. aasta. Komisjoni eesmärk teatise esitlemisel on seega üsna selge.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Turismi ja selle strateegilist tähtsust Euroopa majanduses on nii ametlikes kui ka mitteametlikes sõnavõttudes tunnustanud kõik Euroopa institutsioonid, andes sel moel turismile olulisema rolli. Seda sõnumit edastatakse kõigile sidusrühmadele, andes seeläbi turismisektorile suurema tõuke. Turismi roll ületab üksnes majanduslikud kaalutlused, kuna tal on ka sotsiaalne mõõde kodanike Euroopa kujundamisel. Kuigi komitee tunnustab teatisega antud tõuget, jääb siiski veel nii praegu kui ka tulevikus palju teha, et tagada turismile keskne osa Euroopa poliitikas. |
| --- | --- |

3.1

Turismi ja selle strateegilist tähtsust Euroopa majanduses on nii ametlikes kui ka mitteametlikes sõnavõttudes tunnustanud kõik Euroopa institutsioonid, andes sel moel turismile olulisema rolli. Seda sõnumit edastatakse kõigile sidusrühmadele, andes seeläbi turismisektorile suurema tõuke. Turismi roll ületab üksnes majanduslikud kaalutlused, kuna tal on ka sotsiaalne mõõde kodanike Euroopa kujundamisel. Kuigi komitee tunnustab teatisega antud tõuget, jääb siiski veel nii praegu kui ka tulevikus palju teha, et tagada turismile keskne osa Euroopa poliitikas.

| 3.2 | Eriti oluline on märkida, et uues Lissaboni lepingus tunnistatakse turismi olulisust Euroopa jaoks ning antakse Euroopa Liidule rohkem võimalusi turismi arengule kaasa aidata. Lissaboni lepinguga antakse Euroopa Liidule pädevus ja ülesanne toetada, kooskõlastada või täiendada liikmesriikide tegevust ning talle seatakse eesmärgiks innustada ettevõtete arengule soodsa keskkonna loomist ja toetada heade tavade tutvustamist. |
| --- | --- |

3.2

Eriti oluline on märkida, et uues Lissaboni lepingus tunnistatakse turismi olulisust Euroopa jaoks ning antakse Euroopa Liidule rohkem võimalusi turismi arengule kaasa aidata. Lissaboni lepinguga antakse Euroopa Liidule pädevus ja ülesanne toetada, kooskõlastada või täiendada liikmesriikide tegevust ning talle seatakse eesmärgiks innustada ettevõtete arengule soodsa keskkonna loomist ja toetada heade tavade tutvustamist.

| 3.3 | Euroopa Liidu institutsioonid on turismiga seoses teinud järgmist:






  — | Euroopa Parlament on võtnud vastu rea väga erinevaid resolutsioone turismi ning selle mõju kohta tööhõivele ja majandusele, näiteks resolutsioon turismi ja arengu kohta ning resolutsioon Euroopa säästva turismi uute väljavaadete ja sõlmküsimuste kohta. |
| --- | --- | --- |

3.3

Euroopa Liidu institutsioonid on turismiga seoses teinud järgmist:

—

Euroopa Parlament on võtnud vastu rea väga erinevaid resolutsioone turismi ning selle mõju kohta tööhõivele ja majandusele, näiteks resolutsioon turismi ja arengu kohta ning resolutsioon Euroopa säästva turismi uute väljavaadete ja sõlmküsimuste kohta.

| — | Euroopa Liidu Nõukogu on käsitlenud turismi mitmes järelduses ja tegevuskavas, peamiselt selleks, et rõhutada vajadust jätkusuutlikkuse, konkurentsi ja töökohtade loomise järele turismis. Eriti väärivad märkimist nõukogu 7. juuli 2006. aasta järeldused, mis puudutavad komisjoni teatist ELi uuendatud turismipoliitika kohta ja milles tervitatakse teatist ning kutsutakse komisjoni üles võtma aktiivse rolli eri poliitikavaldkondade kooskõlastamisel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu on käsitlenud turismi mitmes järelduses ja tegevuskavas, peamiselt selleks, et rõhutada vajadust jätkusuutlikkuse, konkurentsi ja töökohtade loomise järele turismis. Eriti väärivad märkimist nõukogu 7. juuli 2006. aasta järeldused, mis puudutavad komisjoni teatist ELi uuendatud turismipoliitika kohta ja milles tervitatakse teatist ning kutsutakse komisjoni üles võtma aktiivse rolli eri poliitikavaldkondade kooskõlastamisel.

| — | Euroopa Komisjon on avaldanud mitu teatist (eelkõige 2006. aasta märtsi teatis, millega määratletakse ELi uus turismipoliitika), kutsunud kokku, tugevdanud ja juhtinud Euroopa turismifoorumeid, korraldanud konverentse mitmesugustel teemadel, nagu sotsiaalturism ja turismi tegevusstrateegia Agenda 21, ning korraldanud paljusid muid algatusi, nagu Euroopa turismi tippsihtkohtade katseprojekt, millega tunnustatakse ja edendatakse ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide häid tavasid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon on avaldanud mitu teatist (eelkõige 2006. aasta märtsi teatis, millega määratletakse ELi uus turismipoliitika), kutsunud kokku, tugevdanud ja juhtinud Euroopa turismifoorumeid, korraldanud konverentse mitmesugustel teemadel, nagu sotsiaalturism ja turismi tegevusstrateegia Agenda 21, ning korraldanud paljusid muid algatusi, nagu Euroopa turismi tippsihtkohtade katseprojekt, millega tunnustatakse ja edendatakse ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide häid tavasid.

| — | Regioonide Komitee on koostanud arvamusi, näiteks komisjoni teatiste kohta „Koostöö Euroopa turismi tuleviku nimel” ja „Euroopa turismi jätkusuutlikkuse põhisuunad”. |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee on koostanud arvamusi, näiteks komisjoni teatiste kohta „Koostöö Euroopa turismi tuleviku nimel” ja „Euroopa turismi jätkusuutlikkuse põhisuunad”.

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati huvitunud ja huvitub jätkuvalt turismiga seotud küsimustest, nagu tõendavad alates 1999. aastast vastu võetud 11 arvamust ning komitee aktiivne osalemine erinevatel komisjoni poolt kokku kutsutud Euroopa turismifoorumitel ja turismi erinevaid aspekte käsitlevatel arvukatel üritustel ning niisuguste ürituste propageerimine. Erilist tähelepanu tasub pöörata Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja teiste organite koostööle kõikide algatuste puhul, mida mõni neist on seoses turismiga käivitanud. |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati huvitunud ja huvitub jätkuvalt turismiga seotud küsimustest, nagu tõendavad alates 1999. aastast vastu võetud 11 arvamust ning komitee aktiivne osalemine erinevatel komisjoni poolt kokku kutsutud Euroopa turismifoorumitel ja turismi erinevaid aspekte käsitlevatel arvukatel üritustel ning niisuguste ürituste propageerimine. Erilist tähelepanu tasub pöörata Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja teiste organite koostööle kõikide algatuste puhul, mida mõni neist on seoses turismiga käivitanud.

| 3.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesoleva arvamuse eesmärk on hinnata komisjoni panust kõnealusesse poliitikasse ja vaadata, kuidas seda poliitikat korraldatakse. Arvamuse eesmärk on ka teha soovitusi, mis rikastaksid vähemalt teatise üle käivat arutelu, kui mitte teatist ennast. |
| --- | --- |

3.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käesoleva arvamuse eesmärk on hinnata komisjoni panust kõnealusesse poliitikasse ja vaadata, kuidas seda poliitikat korraldatakse. Arvamuse eesmärk on ka teha soovitusi, mis rikastaksid vähemalt teatise üle käivat arutelu, kui mitte teatist ennast.

| 3.5 | Sarnaselt komitee arvamusele INT/317 ELi uuendatud turismipoliitikat käsitleva komisjoni teatise kohta soovitakse käesoleva arvamusega taas rõhutada järgmist:






  — | turism on iga kodaniku õigus, nagu on sätestatud ülemaailmses turismieetika koodeksis, ja see eeldab heade tavadega vastavuses olemise kohustust; |
| --- | --- | --- |

3.5

Sarnaselt komitee arvamusele INT/317 ELi uuendatud turismipoliitikat käsitleva komisjoni teatise kohta soovitakse käesoleva arvamusega taas rõhutada järgmist:

—

turism on iga kodaniku õigus, nagu on sätestatud ülemaailmses turismieetika koodeksis, ja see eeldab heade tavadega vastavuses olemise kohustust;

| — | see on õigus, mis loob samuti otsest ja kaudset jõukust ja kasu, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning on seega Euroopa jaoks strateegiline tegevusala, mis on osutunud usaldusväärseks; |
| --- | --- |

—

see on õigus, mis loob samuti otsest ja kaudset jõukust ja kasu, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning on seega Euroopa jaoks strateegiline tegevusala, mis on osutunud usaldusväärseks;

| — | kõnealuse sektori ettevõtjate pakutavate teenuste kvaliteet ning tarbijate vastutus kohalike kogukondade ees on väärtused, mille peame sektori jätkuva olemasolu huvides säilitama; |
| --- | --- |

—

kõnealuse sektori ettevõtjate pakutavate teenuste kvaliteet ning tarbijate vastutus kohalike kogukondade ees on väärtused, mille peame sektori jätkuva olemasolu huvides säilitama;

| — | turismil on või peaks olema positiivne mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele, sotsiaal- ja keskkonnatingimustele ning linnakeskkonnale. Seega on turism teiste kultuuride ja erinevate olemis- ja tegutsemisviiside mõistmise ja piirkondliku koostöö vahend; |
| --- | --- |

—

turismil on või peaks olema positiivne mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele, sotsiaal- ja keskkonnatingimustele ning linnakeskkonnale. Seega on turism teiste kultuuride ja erinevate olemis- ja tegutsemisviiside mõistmise ja piirkondliku koostöö vahend;

| — | turism on dünaamiline sektor ja oluline tööhõiveallikas nüüd ja tulevikus, millel on potentsiaal luua kvaliteetseid, stabiilseid töökohti, millega kaasnevad sotsiaalsed õigused; |
| --- | --- |

—

turism on dünaamiline sektor ja oluline tööhõiveallikas nüüd ja tulevikus, millel on potentsiaal luua kvaliteetseid, stabiilseid töökohti, millega kaasnevad sotsiaalsed õigused;

| — | turism ei jää puutumata sellistest probleemidest nagu ülerahvastatus või hooajalisus, mis viivad konkurentsivõime vähenemiseni; |
| --- | --- |

—

turism ei jää puutumata sellistest probleemidest nagu ülerahvastatus või hooajalisus, mis viivad konkurentsivõime vähenemiseni;

| — | usume, et vajadus „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” järele on selge ja selle eesmärgid on ambitsioonikad; |
| --- | --- |

—

usume, et vajadus „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia” järele on selge ja selle eesmärgid on ambitsioonikad;

| — | Euroopa turismimudel on sisemine vajadus ja võiks moodustada globaalse võrdlusaluse juhul, kui see ei põhine mitte reeglitel, vaid kvaliteedi, jätkusuutlikkuse ja ligipääsetavuse väärtustel, mida võtavad vabatahtlikult arvesse nii turismi sihtkohad kui ka kõik sidusrühmad; |
| --- | --- |

—

Euroopa turismimudel on sisemine vajadus ja võiks moodustada globaalse võrdlusaluse juhul, kui see ei põhine mitte reeglitel, vaid kvaliteedi, jätkusuutlikkuse ja ligipääsetavuse väärtustel, mida võtavad vabatahtlikult arvesse nii turismi sihtkohad kui ka kõik sidusrühmad;

| — | Euroopa turismimudeli alus on ning seda täiendavad sihtkohtade mitmekesisus, erinevad lähenemisviisid turismile ning turismi erivormid; |
| --- | --- |

—

Euroopa turismimudeli alus on ning seda täiendavad sihtkohtade mitmekesisus, erinevad lähenemisviisid turismile ning turismi erivormid;

| — | Euroopa turismimudel, mida me toetame, on tõhus vahend rahu ja inimestevahelise mõistmise edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa turismimudel, mida me toetame, on tõhus vahend rahu ja inimestevahelise mõistmise edendamiseks.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komisjoni teatises tehakse selge ettepanek vajaduse kohta tasakaalu järele jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel ning selgitatakse, kuidas seda konkreetselt saavutada. Kõige selle koondamine üsna lühikesse teatisesse hõlmas kindlasti palju tööd, et kogu materjal kokku võtta, ning nõudis paljude dokumentide, arvamuste ja arutelude analüüsi. Tuleb rõhutada, et on saavutatud lõppeesmärk selgelt teavitada ühiskonda komisjoni peamistest turismi tuleviku alastest seisukohtadest ning meetmetest, mida on selles keerulises valdkonnas vaja võtta. |
| --- | --- |

4.1

Komisjoni teatises tehakse selge ettepanek vajaduse kohta tasakaalu järele jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel ning selgitatakse, kuidas seda konkreetselt saavutada. Kõige selle koondamine üsna lühikesse teatisesse hõlmas kindlasti palju tööd, et kogu materjal kokku võtta, ning nõudis paljude dokumentide, arvamuste ja arutelude analüüsi. Tuleb rõhutada, et on saavutatud lõppeesmärk selgelt teavitada ühiskonda komisjoni peamistest turismi tuleviku alastest seisukohtadest ning meetmetest, mida on selles keerulises valdkonnas vaja võtta.

| 4.2 | Turismistrateegia toetuseks teatises esitatud argumendid näivad kohased, kuivõrd nendega väärtustatakse ühelt poolt turismi majanduslikku mõju ja võimet noortele töökohti luua, kuid ka vajadust leida tasakaal jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel, mis on pikemas perspektiivis mõlemale kasulik. Mõjuhinnangud sellistel teemadel nagu eri tegevuste ja piirkondade keskkonnamõju või taluvus- ja vastuvõtuvõime piirid on peamised tegurid nende näitajate kokkusobitamiseks ja nende vahel tasakaalu leidmiseks. Jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu leidmiseks on oluline tunnistada, et turismil on nii mahulised kui ka hooajalised piirangud. |
| --- | --- |

4.2

Turismistrateegia toetuseks teatises esitatud argumendid näivad kohased, kuivõrd nendega väärtustatakse ühelt poolt turismi majanduslikku mõju ja võimet noortele töökohti luua, kuid ka vajadust leida tasakaal jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahel, mis on pikemas perspektiivis mõlemale kasulik. Mõjuhinnangud sellistel teemadel nagu eri tegevuste ja piirkondade keskkonnamõju või taluvus- ja vastuvõtuvõime piirid on peamised tegurid nende näitajate kokkusobitamiseks ja nende vahel tasakaalu leidmiseks. Jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime vahelise tasakaalu leidmiseks on oluline tunnistada, et turismil on nii mahulised kui ka hooajalised piirangud.

| 4.3 | Võib-olla olnuks kasulik komisjoni teatises analüüsida täpsemalt uut Lissaboni lepingut, püüdes näha, kuidas turismistrateegia on Lissaboni lepinguga seotud ja milline on lepingu tähtsus Euroopa uuendatud turismipoliitika elluviimisel. Ei tohiks unustada, et liikmesriigid ja piirkonnad on korduvalt osutanud, et nad soovivad säilitada oma vastutuse turismi eest, kuid lubavad Euroopa Liidul võtta siiski kiirendava ja kooskõlastava rolli teatavates ühist huvi pakkuvates valdkondades, et parandada Euroopa turismisektori konkurentsivõimet. Üks juba praegu rakendatav väärtuslik vahend on näiteks Euroopat turismi sihtkohana propageeriva Internetiportaali loomine ja haldamine. Internetiportaaliga saab tutvustada kõiki Euroopa riike koos kui mitmekesist ja erilist turismisihtkohta. |
| --- | --- |

4.3

Võib-olla olnuks kasulik komisjoni teatises analüüsida täpsemalt uut Lissaboni lepingut, püüdes näha, kuidas turismistrateegia on Lissaboni lepinguga seotud ja milline on lepingu tähtsus Euroopa uuendatud turismipoliitika elluviimisel. Ei tohiks unustada, et liikmesriigid ja piirkonnad on korduvalt osutanud, et nad soovivad säilitada oma vastutuse turismi eest, kuid lubavad Euroopa Liidul võtta siiski kiirendava ja kooskõlastava rolli teatavates ühist huvi pakkuvates valdkondades, et parandada Euroopa turismisektori konkurentsivõimet. Üks juba praegu rakendatav väärtuslik vahend on näiteks Euroopat turismi sihtkohana propageeriva Internetiportaali loomine ja haldamine. Internetiportaaliga saab tutvustada kõiki Euroopa riike koos kui mitmekesist ja erilist turismisihtkohta.

| 4.4 | Komisjoni teatises mainitud ülesanded ja eesmärgid on kahtlemata kõige olulisemad, millega turismi lähikümnenditel silmitsi tuleb seista. Peamised ülesanded — jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime parandamine — on piisavalt laiad, et olla aluseks teiste oluliste ülesannete käsitlemisele, nagu näiteks kvaliteedi tõstmine, hooajalisuse vähendamine või turismitööstuses tegutsevate inimeste oskuste parandamine. Neid ülesandeid on ka turismistrateegias nimetatud. |
| --- | --- |

4.4

Komisjoni teatises mainitud ülesanded ja eesmärgid on kahtlemata kõige olulisemad, millega turismi lähikümnenditel silmitsi tuleb seista. Peamised ülesanded — jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime parandamine — on piisavalt laiad, et olla aluseks teiste oluliste ülesannete käsitlemisele, nagu näiteks kvaliteedi tõstmine, hooajalisuse vähendamine või turismitööstuses tegutsevate inimeste oskuste parandamine. Neid ülesandeid on ka turismistrateegias nimetatud.

| 4.5 | Komisjoni teatises kutsutakse korduvalt üles koostööle, sest kooskõlas uue turismipoliitikaga on partnerluse tugevdamine tähtis element ja tunnus. Eriti oluline on rõhutada partnerluskokkulepetesse kaasatavate ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide rolli ning paluda neil osaleda kõigis aruteludes ja kõigil foorumitel ning turismisektori täiustamise üldmeetmete rakendamisel. Samamoodi oleks kasulik edendada turismi sihtkohtade ja linnade alalisi võrgustikke, mida ajendab tegutsema ühine eesmärk parandada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Komitee tervitab Euroopa tippsihtkohtade edendamist ning nõuab tungivalt, et nimetatud idee hõlmaks sotsiaal- ja töösuhete asjakohast haldamist ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide osalemist valitud sihtkohas, et parandada turismisihtkohtade jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet.
  Siinkohal tuleb rõhutada tarbijaorganisatsioonide rolli, mida nad oma pädevuste piires etendavad. |
| --- | --- |

4.5

Komisjoni teatises kutsutakse korduvalt üles koostööle, sest kooskõlas uue turismipoliitikaga on partnerluse tugevdamine tähtis element ja tunnus. Eriti oluline on rõhutada partnerluskokkulepetesse kaasatavate ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide rolli ning paluda neil osaleda kõigis aruteludes ja kõigil foorumitel ning turismisektori täiustamise üldmeetmete rakendamisel. Samamoodi oleks kasulik edendada turismi sihtkohtade ja linnade alalisi võrgustikke, mida ajendab tegutsema ühine eesmärk parandada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Komitee tervitab Euroopa tippsihtkohtade edendamist ning nõuab tungivalt, et nimetatud idee hõlmaks sotsiaal- ja töösuhete asjakohast haldamist ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide osalemist valitud sihtkohas, et parandada turismisihtkohtade jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet.

Siinkohal tuleb rõhutada tarbijaorganisatsioonide rolli, mida nad oma pädevuste piires etendavad.

| 4.6 | Komisjon võtab enda kohustuseks rakendada kõnealust uut poliitikat koostöö, toetusmeetmete käivitamise ja sidusrühmadevahelise kooskõlastamise kaudu. Turismistrateegias soovitakse ka selgelt suurendada kõigi sektori asjaosaliste vastutust. Komitee arvates etendab ettevõtluse peadirektoraat põhirolli kõigi nende poliitikavaldkondade kooskõlastamisel, mis mõjutavad otseselt või kaudselt Euroopa turismi ja kõikvõimalikke turismisihtkohti, millel on samuti igaühel oma eripära. |
| --- | --- |

4.6

Komisjon võtab enda kohustuseks rakendada kõnealust uut poliitikat koostöö, toetusmeetmete käivitamise ja sidusrühmadevahelise kooskõlastamise kaudu. Turismistrateegias soovitakse ka selgelt suurendada kõigi sektori asjaosaliste vastutust. Komitee arvates etendab ettevõtluse peadirektoraat põhirolli kõigi nende poliitikavaldkondade kooskõlastamisel, mis mõjutavad otseselt või kaudselt Euroopa turismi ja kõikvõimalikke turismisihtkohti, millel on samuti igaühel oma eripära.

| 4.7 | Samuti on komitee arvamusel, et komisjonil peaks olema aktiivsem roll üleeuroopaliste algatuste, sh piiriülese sotsiaalturismi kasutuselevõtmisel Euroopas. Just siinkohal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmel juhul teinud ettepaneku edendada Euroopa turismifoorumit ning kaaluda ja uurida võimalusi asutada Euroopa Turismiamet ja Euroopa Turismiagentuur, mis pakuksid Euroopa turismipoliitika ja -meetmete kohta teavet ja järelmeetmeid. Samuti tehakse ettepanek, et komisjon algataks uurimuse selliste tehnoloogiaplatvormide loomiseks turismisektoris, mis parandaksid turismiteenuste turustamist, eelkõige arvestades Euroopa siseturismi suurenemise võimalusega ja potentsiaalsete lähtepiirkondadega (Hiina, India, Venemaa jne). |
| --- | --- |

4.7

Samuti on komitee arvamusel, et komisjonil peaks olema aktiivsem roll üleeuroopaliste algatuste, sh piiriülese sotsiaalturismi kasutuselevõtmisel Euroopas. Just siinkohal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmel juhul teinud ettepaneku edendada Euroopa turismifoorumit ning kaaluda ja uurida võimalusi asutada Euroopa Turismiamet ja Euroopa Turismiagentuur, mis pakuksid Euroopa turismipoliitika ja -meetmete kohta teavet ja järelmeetmeid. Samuti tehakse ettepanek, et komisjon algataks uurimuse selliste tehnoloogiaplatvormide loomiseks turismisektoris, mis parandaksid turismiteenuste turustamist, eelkõige arvestades Euroopa siseturismi suurenemise võimalusega ja potentsiaalsete lähtepiirkondadega (Hiina, India, Venemaa jne).

| 4.8 | Komitee on seisukohal, et komisjoni teatises ei pöörata piisavat tähelepanu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate rollile turismi uues arengustsenaariumis tarbijate, ettevõtete ja sektoris osalejate seisukohast. Uurimis- ja arendustegevus selliste tehnoloogiate kasutamise parandamiseks turismisektoris peab olema järgmisel paaril aastal prioriteet. Nii saaks kahtlemata sihtkohti, ettevõtteid ja turiste paremini hallata, saavutades järk-järgult soovitud tasakaalu. |
| --- | --- |

4.8

Komitee on seisukohal, et komisjoni teatises ei pöörata piisavat tähelepanu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate rollile turismi uues arengustsenaariumis tarbijate, ettevõtete ja sektoris osalejate seisukohast. Uurimis- ja arendustegevus selliste tehnoloogiate kasutamise parandamiseks turismisektoris peab olema järgmisel paaril aastal prioriteet. Nii saaks kahtlemata sihtkohti, ettevõtteid ja turiste paremini hallata, saavutades järk-järgult soovitud tasakaalu.

| 4.9 | Ilmne valmisolek võtta konkreetseid meetmeid ja eelkõige parandada kättesaadavate Euroopa fondide kasutamist on oluline, kuid teatises täpselt määratletud Euroopa peamiste turismialaste eesmärkide rakendamiseks tuleks esitada programm. Tuleb tagada, et turismile otse või kaudselt eraldatavaid vahendeid kasutatakse tõhusalt ja tulemuslikult eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.9

Ilmne valmisolek võtta konkreetseid meetmeid ja eelkõige parandada kättesaadavate Euroopa fondide kasutamist on oluline, kuid teatises täpselt määratletud Euroopa peamiste turismialaste eesmärkide rakendamiseks tuleks esitada programm. Tuleb tagada, et turismile otse või kaudselt eraldatavaid vahendeid kasutatakse tõhusalt ja tulemuslikult eesmärkide saavutamiseks.

| 4.10 | Komisjoni teatise mõistmiseks peab arvestama jätkusuutliku turismi töörühma aruande olulise panusega, kuna see aruanne pakkus turismistrateegia koostamiseks palju ideid, eelkõige sektori sidusrühmadele ülesannete määramisel. Tunnustatud ekspertide tehtud kuudepikkune töö on olnud kahtlemata väga tulemuslik ning sellega pakutakse täiendavaid ja konkreetseid lähenemisviise mitmele jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõimega seotud küsimustele. |
| --- | --- |

4.10

Komisjoni teatise mõistmiseks peab arvestama jätkusuutliku turismi töörühma aruande olulise panusega, kuna see aruanne pakkus turismistrateegia koostamiseks palju ideid, eelkõige sektori sidusrühmadele ülesannete määramisel. Tunnustatud ekspertide tehtud kuudepikkune töö on olnud kahtlemata väga tulemuslik ning sellega pakutakse täiendavaid ja konkreetseid lähenemisviise mitmele jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõimega seotud küsimustele.

| 4.11 | Komisjoni teatises ei öelda selgelt, milline tähtsus on turismistatistikal. Komitee leiab, et turismistatistika peab selgelt toetama turismistrateegia rakendamise jälgimist. Turismistatistikas tuleb eelkõige pöörata rohkem tähelepanu jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja tööhõivenäitajatele. |
| --- | --- |

4.11

Komisjoni teatises ei öelda selgelt, milline tähtsus on turismistatistikal. Komitee leiab, et turismistatistika peab selgelt toetama turismistrateegia rakendamise jälgimist. Turismistatistikas tuleb eelkõige pöörata rohkem tähelepanu jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja tööhõivenäitajatele.

| 4.12 | Komisjoni teatises sätestatakse selgelt vajadus kohandada jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet toetav turismipoliitika komisjoni ja kogu ELi ülejäänud poliitikaga, et tagada turismistrateegias sätestatud eesmärkide täitmine. |
| --- | --- |

4.12

Komisjoni teatises sätestatakse selgelt vajadus kohandada jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet toetav turismipoliitika komisjoni ja kogu ELi ülejäänud poliitikaga, et tagada turismistrateegias sätestatud eesmärkide täitmine.

| 4.13 | Nagu juba täheldatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses „Katowice deklaratsioon”, arvamuses „Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”, arvamuses uuendatud turismipoliitika kohta ning teistes komitee dokumentides, on vaja ka teabekampaaniaid kõigi Euroopa kodanike, eelkõige noorte teavitamiseks ja motiveerimiseks. |
| --- | --- |

4.13

Nagu juba täheldatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses „Katowice deklaratsioon”, arvamuses „Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”, arvamuses uuendatud turismipoliitika kohta ning teistes komitee dokumentides, on vaja ka teabekampaaniaid kõigi Euroopa kodanike, eelkõige noorte teavitamiseks ja motiveerimiseks.

| 4.14 | Komitee arvates on väga oluline, et nii formaalne kui ka ametikohal antav koolitus vastaks ettevõtete vajadustele ning parandaks inimeste tööalast konkurentsivõimet. Euroopa sertifikaatidega ning teadmiste ja oskuste tunnustamisega saaks lihtsustada rohkemate ja paremate töötingimuste loomist turismisektoris. |
| --- | --- |

4.14

Komitee arvates on väga oluline, et nii formaalne kui ka ametikohal antav koolitus vastaks ettevõtete vajadustele ning parandaks inimeste tööalast konkurentsivõimet. Euroopa sertifikaatidega ning teadmiste ja oskuste tunnustamisega saaks lihtsustada rohkemate ja paremate töötingimuste loomist turismisektoris.

| 4.15 | Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripära. Komitee soovitab, et poliitika kujundamisel ja ettepanekute koostamisel võetaks arvesse suurel määral turismist sõltuvate liikmesriikide omapära ning eri piirkondade vajadusi. Samas tuleb märkida, et kaugetesse sihtkohtadesse reisimine võib kliimamuutusi eriti tugevalt mõjutada pikamaareisiga kaasnevate mõjude ja heitkoguste tõttu. Võimalik, et tulevikus tuleb enam rõhutada eeliseid, mis on reisimisel lähemal asuvatesse sihtpunktidesse, kuhu jõuab väiksemate heitkogustega. |
| --- | --- |

4.15

Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripära. Komitee soovitab, et poliitika kujundamisel ja ettepanekute koostamisel võetaks arvesse suurel määral turismist sõltuvate liikmesriikide omapära ning eri piirkondade vajadusi. Samas tuleb märkida, et kaugetesse sihtkohtadesse reisimine võib kliimamuutusi eriti tugevalt mõjutada pikamaareisiga kaasnevate mõjude ja heitkoguste tõttu. Võimalik, et tulevikus tuleb enam rõhutada eeliseid, mis on reisimisel lähemal asuvatesse sihtpunktidesse, kuhu jõuab väiksemate heitkogustega.

Brüssel, 10. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Sektsiooni arvamuse punkti 4.15 poolt hääletas rohkem kui veerand hääletanutest, kuid punkti muudeti täiskogu istungjärgul vastu võetud muudatusettepanekuga:

| „4.15 | Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripära. Komitee soovitab, et poliitika kujundamisel ja ettepanekute koostamisel võetaks arvesse suurel määral turismist sõltuvate liikmesriikide omapära ning eri piirkondade vajadusi.” |
| --- | --- |

„4.15

Turismi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks on vaja arvestada sihtkohtade eripära. Komitee soovitab, et poliitika kujundamisel ja ettepanekute koostamisel võetaks arvesse suurel määral turismist sõltuvate liikmesriikide omapära ning eri piirkondade vajadusi.”

Hääletuse tulemus

Uue lause lisamise poolt: 48 Vastu: 43 Erapooletud: 16

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/18

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Valge raamat ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohta”

KOM(2007) 807 lõplik

(2009/C 27/04)

18. detsembril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Valge raamat ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Angelo GRASSO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, vastu hääletas1, erapooletuks jäi 5.

1.   Hinnangud ja soovitused

| 1.1 | Taas kord palub komisjon komiteel koostada arvamuse eluaseme või muu kinnisvara soetamise hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohta, st ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise valge raamatu kohta. |
| --- | --- |

1.1

Taas kord palub komisjon komiteel koostada arvamuse eluaseme või muu kinnisvara soetamise hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohta, st ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise valge raamatu kohta.

| 1.2 | Tavaliselt on valge raamat edasise tegutsemisviisi kohta valdavalt lõpule viidud ning struktureeritud poliitilise hindamise tulemus. Kõnealusel juhul see siiski nii ei ole. Komisjon peab veel analüüsima palju lahtiseid küsimusi, nt ühenduse investeerimisfondide, laenuandjate, toodete seosmüügi jne kohta. Kokku käsitletakse 14 aspekti. |
| --- | --- |

1.2

Tavaliselt on valge raamat edasise tegutsemisviisi kohta valdavalt lõpule viidud ning struktureeritud poliitilise hindamise tulemus. Kõnealusel juhul see siiski nii ei ole. Komisjon peab veel analüüsima palju lahtiseid küsimusi, nt ühenduse investeerimisfondide, laenuandjate, toodete seosmüügi jne kohta. Kokku käsitletakse 14 aspekti.

| 1.3 | Seetõttu ei ole valge raamatuga seotud protsess lõppenud, vaid jätkub tingituna selle tegelikust ja märkimisväärsest keerukusest. Seega, miks paluda komiteel uuesti arvamus koostada, kui valges raamatus ei ole midagi uut võrreldes rohelise raamatuga, mille kohta komitee on juba seisukohad avaldanud? |
| --- | --- |

1.3

Seetõttu ei ole valge raamatuga seotud protsess lõppenud, vaid jätkub tingituna selle tegelikust ja märkimisväärsest keerukusest. Seega, miks paluda komiteel uuesti arvamus koostada, kui valges raamatus ei ole midagi uut võrreldes rohelise raamatuga, mille kohta komitee on juba seisukohad avaldanud?

| 1.4 | Tegemist on probleemiga, mis on aastate jooksul olnud korduvalt läbirääkimiste teema, ilma et komisjonil oleks õnnestunud leida lahendus ja teha reaalne otsus, mis ületaks kultuurilised, õiguslikud ja haldustehnilised takistused, mida komitee peab komisjoni eesmärkide tegelikuks takistuseks. |
| --- | --- |

1.4

Tegemist on probleemiga, mis on aastate jooksul olnud korduvalt läbirääkimiste teema, ilma et komisjonil oleks õnnestunud leida lahendus ja teha reaalne otsus, mis ületaks kultuurilised, õiguslikud ja haldustehnilised takistused, mida komitee peab komisjoni eesmärkide tegelikuks takistuseks.

| 1.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus rohelise raamatu kohta (1) võeti täiskogus vastu 2005. aasta detsembris (vaid üks jäi erapooletuks) ning on täielikult asjakohane ka praegu. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus rohelise raamatu kohta (1) võeti täiskogus vastu 2005. aasta detsembris (vaid üks jäi erapooletuks) ning on täielikult asjakohane ka praegu.

| 1.6 | Valges raamatus antakse ülevaade sektori suurest killustatusest, mis on tingitud kultuurilistest, õiguslikest ja etnilis-sotsiaalsetest eripäradest, mis on eri liikmesriikides iseloomulikud kinnisvara, eriti eluaseme soetamise puhul. |
| --- | --- |

1.6

Valges raamatus antakse ülevaade sektori suurest killustatusest, mis on tingitud kultuurilistest, õiguslikest ja etnilis-sotsiaalsetest eripäradest, mis on eri liikmesriikides iseloomulikud kinnisvara, eriti eluaseme soetamise puhul.

| 1.7 | Komiteel on küll kahtlused konkreetsete võimaluste suhtes integreerida ja ühtlustada ELi hüpoteeklaenuturgu, mida iseloomustavad mitmed eripärad ja äärmiselt erinevad tunnusjooned (Umberto BURANI arvamus 15. detsember 2005) (2). Siiski tervitab komitee üldjoontes komisjoni püüdlust luua reeglid, olgu siis vabatahtliku tegevusjuhendi (st parimad tavad) või kohustusliku eeskirja vormis. |
| --- | --- |

1.7

Komiteel on küll kahtlused konkreetsete võimaluste suhtes integreerida ja ühtlustada ELi hüpoteeklaenuturgu, mida iseloomustavad mitmed eripärad ja äärmiselt erinevad tunnusjooned (Umberto BURANI arvamus 15. detsember 2005) (2). Siiski tervitab komitee üldjoontes komisjoni püüdlust luua reeglid, olgu siis vabatahtliku tegevusjuhendi (st parimad tavad) või kohustusliku eeskirja vormis.

| 1.8 | Siiski võib meedet pidada liialdatuks, kui kavatsetakse läbi vaadata ka positiivsed võimalused, mida hüpoteeklaenuturu iseregulatsioon praegu juba pakub. |
| --- | --- |

1.8

Siiski võib meedet pidada liialdatuks, kui kavatsetakse läbi vaadata ka positiivsed võimalused, mida hüpoteeklaenuturu iseregulatsioon praegu juba pakub.

| 1.9 | Komitee soovitab komisjonil samas süvendada nende valdkondade kontrollimist, millega ei ole ülemääraseid raskusi, eeldusel et see on kasulikum (nt krediidiregistrid, vara arestimise menetlus, finantsteadmiste parandamine jne). |
| --- | --- |

1.9

Komitee soovitab komisjonil samas süvendada nende valdkondade kontrollimist, millega ei ole ülemääraseid raskusi, eeldusel et see on kasulikum (nt krediidiregistrid, vara arestimise menetlus, finantsteadmiste parandamine jne).

| 1.10 | Komitee on seisukohal, et komisjoni meetmed on põhimõtteliselt liiga tugevalt suunatud võimaliku lühiajalise kasu saamisele, mis tuleneb uute sätete võimalikust kehtestamisest ning mis rajanevad hüpoteeklaenuturu mõnevõrra ühekülgsel käsitlusel. Lühiajalisele edule suunatud lähenemisviisi puhul on eesmärk vaid hüpoteeklaenude finantskulude vähendamine, pööramata tähelepanu praeguste finantstoodete pakkumisest ja nende uuendamisest tulenevatele võimalikele eelistele ELi kodanike jaoks. |
| --- | --- |

1.10

Komitee on seisukohal, et komisjoni meetmed on põhimõtteliselt liiga tugevalt suunatud võimaliku lühiajalise kasu saamisele, mis tuleneb uute sätete võimalikust kehtestamisest ning mis rajanevad hüpoteeklaenuturu mõnevõrra ühekülgsel käsitlusel. Lühiajalisele edule suunatud lähenemisviisi puhul on eesmärk vaid hüpoteeklaenude finantskulude vähendamine, pööramata tähelepanu praeguste finantstoodete pakkumisest ja nende uuendamisest tulenevatele võimalikele eelistele ELi kodanike jaoks.

| 1.11 | Komitee on seisukohal (nagu juba märgitud Umberto BURANI koostatud arvamuses), et komisjoni pakutud raamistikus ei võeta piisavalt arvesse turgude pidevat arengut. Seepärast on komitee mures pikaajaliste tagajärgede pärast kõige haavatavamas olukorras olevate lepingupartnerite jaoks, st nende tarbijate jaoks, kes vajavad rohkem kaitset. |
| --- | --- |

1.11

Komitee on seisukohal (nagu juba märgitud Umberto BURANI koostatud arvamuses), et komisjoni pakutud raamistikus ei võeta piisavalt arvesse turgude pidevat arengut. Seepärast on komitee mures pikaajaliste tagajärgede pärast kõige haavatavamas olukorras olevate lepingupartnerite jaoks, st nende tarbijate jaoks, kes vajavad rohkem kaitset.

| 1.12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et on loodud seos praeguste hüpoteeklaenu sätete ja vajaduse vahel tarbijakaitse järele. Need on kiiduväärt kavatsused, mida tuleb toetada, kui nende eesmärk on finantsteadmiste suurendamine hüpoteeklaenude valdkonnas. Toetust väärib komisjoni kavatsus tugevdada läbipaistvuse reegleid optimaalse tarbijakaitse saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et on loodud seos praeguste hüpoteeklaenu sätete ja vajaduse vahel tarbijakaitse järele. Need on kiiduväärt kavatsused, mida tuleb toetada, kui nende eesmärk on finantsteadmiste suurendamine hüpoteeklaenude valdkonnas. Toetust väärib komisjoni kavatsus tugevdada läbipaistvuse reegleid optimaalse tarbijakaitse saavutamiseks.

| 1.13 | Siiski näib riskianalüüsi üldiste sätete iga hinna eest kehtestamine raske ja ebakindel. |
| --- | --- |

1.13

Siiski näib riskianalüüsi üldiste sätete iga hinna eest kehtestamine raske ja ebakindel.

| 1.14 | Komitee arvates tuleb ühelt poolt kaitsta tarbijat hüpoteeklaenulepingu läbirääkimiste etapis, teiselt poolt peab laenuvõtja olema teadlik oma vastutusest laenuandja ees. |
| --- | --- |

1.14

Komitee arvates tuleb ühelt poolt kaitsta tarbijat hüpoteeklaenulepingu läbirääkimiste etapis, teiselt poolt peab laenuvõtja olema teadlik oma vastutusest laenuandja ees.

2.   Komisjoni ettepaneku põhisisu

| 2.1 | 18. detsembril 2007 võeti vastu ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimist käsitleva valge raamatu juurde kuuluv dokument, mida on nimetatud mõju hindamiseks. Kõnealuse dokumendi juurde kuuluvad kolm lisa, mis käsitlevad järgmiseid aspekte: a) ELi hüpoteeklaenuturgude omadused; b) menetlused ja protsessid ning c) üksikute probleemsete valdkondade mõju hindamine. |
| --- | --- |

2.1

18. detsembril 2007 võeti vastu ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimist käsitleva valge raamatu juurde kuuluv dokument, mida on nimetatud mõju hindamiseks. Kõnealuse dokumendi juurde kuuluvad kolm lisa, mis käsitlevad järgmiseid aspekte: a) ELi hüpoteeklaenuturgude omadused; b) menetlused ja protsessid ning c) üksikute probleemsete valdkondade mõju hindamine.

| 2.2 | Kuigi dokument SEK(2007) 1684 sisaldab mõju hindamise suurepärast kokkuvõtet, tuleks siiski lühidalt välja tuua mõningad olulised punktid dokumendist, mille kohta taotleti uut komitee arvamust:






  — | see sisaldab hetkeülevaadet olukorrast, mida iseloomustab suures osas killustumine, mis tuleneb kultuurilises, õiguslikus ning eelkõige eetilises ja sotsiaalses plaanis erinevast tähendusest, mida kinnisvara omandamisele Euroopa eri riikides omistatakse; |
| --- | --- | --- |

2.2

Kuigi dokument SEK(2007) 1684 sisaldab mõju hindamise suurepärast kokkuvõtet, tuleks siiski lühidalt välja tuua mõningad olulised punktid dokumendist, mille kohta taotleti uut komitee arvamust:

—

see sisaldab hetkeülevaadet olukorrast, mida iseloomustab suures osas killustumine, mis tuleneb kultuurilises, õiguslikus ning eelkõige eetilises ja sotsiaalses plaanis erinevast tähendusest, mida kinnisvara omandamisele Euroopa eri riikides omistatakse;

| — | dokumendis valgustatakse kõiki selle teema tundlikke valdkondi, sh ka majanduslik-finantsilisi kaalutlusi, kuna hüpoteeklaenuturgudel on ELi liikmesriikide rahvamajanduste jaoks suur tähtsus. Samuti käsitletakse hüpoteeklaenude valdkonnas tehtavate investeeringute panust pangandussektori rentaablusse; |
| --- | --- |

—

dokumendis valgustatakse kõiki selle teema tundlikke valdkondi, sh ka majanduslik-finantsilisi kaalutlusi, kuna hüpoteeklaenuturgudel on ELi liikmesriikide rahvamajanduste jaoks suur tähtsus. Samuti käsitletakse hüpoteeklaenude valdkonnas tehtavate investeeringute panust pangandussektori rentaablusse;

| — | rõhutatakse, et praeguses väga ebaühtlases olukorras võiks kasutada uut õigusakti suurema turuintegratsiooni edendamiseks. |
| --- | --- |

—

rõhutatakse, et praeguses väga ebaühtlases olukorras võiks kasutada uut õigusakti suurema turuintegratsiooni edendamiseks.

| 2.3 | Komisjoni dokumendis käsitletakse seejärel juba eelnevas hüpoteeklaene käsitlevas rohelises raamatus uuritud küsimusi. See ei ole üllatav, arvestades tõsiasja, et uus dokument tegeleb hüpoteeklaenuturgude integreerimise ja vastavate, juba nimetatud mõju hinnangutega. |
| --- | --- |

2.3

Komisjoni dokumendis käsitletakse seejärel juba eelnevas hüpoteeklaene käsitlevas rohelises raamatus uuritud küsimusi. See ei ole üllatav, arvestades tõsiasja, et uus dokument tegeleb hüpoteeklaenuturgude integreerimise ja vastavate, juba nimetatud mõju hinnangutega.

| 2.4 | Komitee võttis nimetatud rohelise raamatu kohta arvamuse vastu juba 15. detsembril 2005, raportöör oli Umberto BURANI. Kõnealune dokument kajastab täiel määral komitee seisukohta antud küsimuses. Käesolevas arvamuses käsitletakse komisjoni poolt lisatud kahte punkti:






  — | komitee soovib võtta seisukoha komisjoni kavandatud sammude suhtes, mida komisjon plaanis võtta valge raamatuga seotud mõju hinnangute kohaselt (3); |
| --- | --- | --- |

2.4

Komitee võttis nimetatud rohelise raamatu kohta arvamuse vastu juba 15. detsembril 2005, raportöör oli Umberto BURANI. Kõnealune dokument kajastab täiel määral komitee seisukohta antud küsimuses. Käesolevas arvamuses käsitletakse komisjoni poolt lisatud kahte punkti:

—

komitee soovib võtta seisukoha komisjoni kavandatud sammude suhtes, mida komisjon plaanis võtta valge raamatuga seotud mõju hinnangute kohaselt (3);

| — | komisjoni üleskutse esitada ettepanekuid seoses tema järeldusega, et ulatuslik jälgimise ja hindamise programmi väljatöötamine on võimalik vaid pärast üksikasjalike ettepanekute esitamist (4). |
| --- | --- |

—

komisjoni üleskutse esitada ettepanekuid seoses tema järeldusega, et ulatuslik jälgimise ja hindamise programmi väljatöötamine on võimalik vaid pärast üksikasjalike ettepanekute esitamist (4).

3.   EMSK märkused valge raamatu kohta

| 3.1 | Valges raamatus tõstatatakse hulgaliselt lahendust vajavaid probleeme, mille kohta on komiteel palutud arvamust avaldada. Tegemist on 11 teemavaldkonnaga:






  1) | vajaliku toote valik; |
| --- | --- | --- |

3.1

Valges raamatus tõstatatakse hulgaliselt lahendust vajavaid probleeme, mille kohta on komiteel palutud arvamust avaldada. Tegemist on 11 teemavaldkonnaga:

1)

vajaliku toote valik;

| 2) | varasem tagasimaksmine; |
| --- | --- |

2)

varasem tagasimaksmine;

| 3) | toodete seosmüük; |
| --- | --- |

3)

toodete seosmüük;

| 4) | krediidiregister; |
| --- | --- |

4)

krediidiregister;

| 5) | kinnisvara hindamine; |
| --- | --- |

5)

kinnisvara hindamine;

| 6) | sundmüügimenetlus; |
| --- | --- |

6)

sundmüügimenetlus;

| 7) | maa kinnistamise menetlus; |
| --- | --- |

7)

maa kinnistamise menetlus;

| 8) | kohaldatav õigus; |
| --- | --- |

8)

kohaldatav õigus;

| 9) | intressimäärade piirangud ja liigkasuvõtmist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

9)

intressimäärade piirangud ja liigkasuvõtmist käsitlevad eeskirjad;

| 10) | hüpoteeklaenu refinantseerimine; |
| --- | --- |

10)

hüpoteeklaenu refinantseerimine;

| 11) | mittekrediidiasutused ja finantsteenuste pakkujad. |
| --- | --- |

11)

mittekrediidiasutused ja finantsteenuste pakkujad.

3.2   Märkused mõjuhindamise konkreetsete punktide kohta

| 3.2.1 | Lepingu sõlmimise eelne teave
  : teabepuuduse vältimiseks lepingu sõlmimise etapis peab komitee vajalikuks vahetada ja levitada teavet ning tõsta teadlikkust hüpoteeklaenu valdkonna konkreetsetest teemadest. See ei tohiks põhjustada täiendavaid kulusid kodanikele. |
| --- | --- |

3.2.1

Lepingu sõlmimise eelne teave
  : teabepuuduse vältimiseks lepingu sõlmimise etapis peab komitee vajalikuks vahetada ja levitada teavet ning tõsta teadlikkust hüpoteeklaenu valdkonna konkreetsetest teemadest. See ei tohiks põhjustada täiendavaid kulusid kodanikele.

| 3.2.1.1 | Parem teabe andmine ja finantsteadmiste parandamine on riskiolukordade tõhusa tasuvusanalüüsi tegemiseks vältimatult vajalik. Parim vahend võimalike ülemääraste riskide ennetamiseks on mõlema lepingupartneri teavitamine tegelikest riskidest. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Parem teabe andmine ja finantsteadmiste parandamine on riskiolukordade tõhusa tasuvusanalüüsi tegemiseks vältimatult vajalik. Parim vahend võimalike ülemääraste riskide ennetamiseks on mõlema lepingupartneri teavitamine tegelikest riskidest.

| 3.2.1.2 | Komitee rõhutab tungivalt, et reeglid ja siduvad sätted peaksid hõlmama teabevahetusviise ja võimalikke karistusi nende eiramise eest. Samas on komitee seisukohal, et kohustuste määramine vaid ühele lepingupoolele ilma täiendavate tingimusteta põhjustab vaid seda, et kohustused lükatakse teise poole õlgadele. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Komitee rõhutab tungivalt, et reeglid ja siduvad sätted peaksid hõlmama teabevahetusviise ja võimalikke karistusi nende eiramise eest. Samas on komitee seisukohal, et kohustuste määramine vaid ühele lepingupoolele ilma täiendavate tingimusteta põhjustab vaid seda, et kohustused lükatakse teise poole õlgadele.

| 3.2.2 | Tegevusjuhendid
  : komitee arvates tuleks luua stiimuleid vabatahtliku tegevusjuhendiga liitumiseks. |
| --- | --- |

3.2.2

Tegevusjuhendid
  : komitee arvates tuleks luua stiimuleid vabatahtliku tegevusjuhendiga liitumiseks.

| 3.2.2.1 | See võimaldaks laenusaajatel paremini aru saada võimalikest riskidest ja soodsamate finantseerimistingimuste võimalusest. |
| --- | --- |

3.2.2.1

See võimaldaks laenusaajatel paremini aru saada võimalikest riskidest ja soodsamate finantseerimistingimuste võimalusest.

| 3.2.2.2 | Asjaomase vahendina soovitatakse nõuda laenuvõtjatelt standardküsimustiku täitmist, milles tuleks hinnata oma finantskohustuste täitmise võimet keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Asjaomase vahendina soovitatakse nõuda laenuvõtjatelt standardküsimustiku täitmist, milles tuleks hinnata oma finantskohustuste täitmise võimet keskpikas ja pikas perspektiivis.

| 3.2.3 | Kulumäär
  : komitee peab mõttekaks, et laenuandjaid kohustatakse tegema teatavaks laenu kogukulud ja esitama kulude üksikasjaliku jaotuse, sh maksude osa. |
| --- | --- |

3.2.3

Kulumäär
  : komitee peab mõttekaks, et laenuandjaid kohustatakse tegema teatavaks laenu kogukulud ja esitama kulude üksikasjaliku jaotuse, sh maksude osa.

| 3.2.4 | Nõustamine
  : komitee on seisukohal, et tuleks parandada hüpoteeklaenuga vahetult seotud nõustamisteenuseid sõltumatute hinnakujundusmehhanismide abil, mis tuleb samas välja tuua tehingu kogukulude kalkulatsioonis. |
| --- | --- |

3.2.4

Nõustamine
  : komitee on seisukohal, et tuleks parandada hüpoteeklaenuga vahetult seotud nõustamisteenuseid sõltumatute hinnakujundusmehhanismide abil, mis tuleb samas välja tuua tehingu kogukulude kalkulatsioonis.

3.2.5   Varasem tagasimaksmine

| 3.2.5.1 | Kohaldamine
  : varasema tagasimaksmise puhul tuleb eristada a) varasemat tagasimaksmist hüpoteeklaenu täieliku või osalise kustutamisega; b) tagasimaksmist, mis tuleneb võimalusest saada teistest krediidiasutustest soodsamad tingimused.






  — | Esimesel juhul peab komitee oluliseks alati lubada varasemat tagasimaksmist, ka osalist varasemat tagasimaksmist; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

Kohaldamine
  : varasema tagasimaksmise puhul tuleb eristada a) varasemat tagasimaksmist hüpoteeklaenu täieliku või osalise kustutamisega; b) tagasimaksmist, mis tuleneb võimalusest saada teistest krediidiasutustest soodsamad tingimused.

—

Esimesel juhul peab komitee oluliseks alati lubada varasemat tagasimaksmist, ka osalist varasemat tagasimaksmist;

| — | Teisel juhul peaks see komitee arvates toimuma laenulepingu ülekandmisega teisele krediidiasutusele. |
| --- | --- |

—

Teisel juhul peaks see komitee arvates toimuma laenulepingu ülekandmisega teisele krediidiasutusele.

| 3.2.5.2 | Kulud
  : varasema tagasimaksmise kulude osas rõhutatakse, et need tuleb välja arvestada vastavate matemaatiliste valemitega, mille väljatoomine lepingulistes kokkulepetes on kohustuslik. Klientidelt võib kahjutasu nõuda vaid laenu vabatahtliku varasema tagasimaksmise korral. Lepingu lõpetamise korral peaks kahjutasu maksma lepingu ülevõttev krediidiasutus. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Kulud
  : varasema tagasimaksmise kulude osas rõhutatakse, et need tuleb välja arvestada vastavate matemaatiliste valemitega, mille väljatoomine lepingulistes kokkulepetes on kohustuslik. Klientidelt võib kahjutasu nõuda vaid laenu vabatahtliku varasema tagasimaksmise korral. Lepingu lõpetamise korral peaks kahjutasu maksma lepingu ülevõttev krediidiasutus.

| 3.2.6 | Toodete seosmüük
  : üksteisega seotud toodete müümine on õiguspärane vaid siis, kui on võimalik tõestada sidumise tegelikku kasu. Komitee arvates on seda probleemi võimalik lahendada sellega, et laenuandaja kohustatakse esitama üksikasjaliku tasuvuskalkulatsiooni ning laenusaajale antakse piisavalt aega otsustada ettepaneku vastuvõtmise üle, võimalik et ka isegi pärast laenulepingu allkirjastamist. |
| --- | --- |

3.2.6

Toodete seosmüük
  : üksteisega seotud toodete müümine on õiguspärane vaid siis, kui on võimalik tõestada sidumise tegelikku kasu. Komitee arvates on seda probleemi võimalik lahendada sellega, et laenuandaja kohustatakse esitama üksikasjaliku tasuvuskalkulatsiooni ning laenusaajale antakse piisavalt aega otsustada ettepaneku vastuvõtmise üle, võimalik et ka isegi pärast laenulepingu allkirjastamist.

| 3.2.7 | Krediidiregister
  : komitee jagab arvamust, et Euroopa krediidiregister on vajalik ja juurdepääsu sellele tuleb reguleerida konkreetsete andmekaitse sätetega. Komitee on seisukohal, et Euroopa krediidiregistri asutamine on Euroopa konkurentsivõime edendamise oluline element eri hüpoteeklaenuandjate hulgas. Igal juhul tuleb hõlbustada piiriülest ligipääsu iga liikmesriigi registrile, lihtsustades teabe saamise korda. |
| --- | --- |

3.2.7

Krediidiregister
  : komitee jagab arvamust, et Euroopa krediidiregister on vajalik ja juurdepääsu sellele tuleb reguleerida konkreetsete andmekaitse sätetega. Komitee on seisukohal, et Euroopa krediidiregistri asutamine on Euroopa konkurentsivõime edendamise oluline element eri hüpoteeklaenuandjate hulgas. Igal juhul tuleb hõlbustada piiriülest ligipääsu iga liikmesriigi registrile, lihtsustades teabe saamise korda.

| 3.2.8 | Kinnisvara hindamine
  : peamine eeldus on see, et kinnisvara hindamine on oluliselt keerukam kui üldine finantshindamine. Kinnisvara kasulikkuse määravad selle eripärad (eelkõige muutumatu asukoht). Lisaks mõjutavad selle hinnangut välised tegurid tulenevalt asukohast, nt






  — | ümbruskonna olemus; |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Kinnisvara hindamine
  : peamine eeldus on see, et kinnisvara hindamine on oluliselt keerukam kui üldine finantshindamine. Kinnisvara kasulikkuse määravad selle eripärad (eelkõige muutumatu asukoht). Lisaks mõjutavad selle hinnangut välised tegurid tulenevalt asukohast, nt

—

ümbruskonna olemus;

| — | transpordiühendus; |
| --- | --- |

—

transpordiühendus;

| — | rahvastikutihedus jne. |
| --- | --- |

—

rahvastikutihedus jne.

| 3.2.8.1 | Kinnisvara hindamise kriteeriumid
  : arvestades, et kinnisvara hindamise protsess on eespool nimetatud põhjustel väga keeruline, näib kohatu otsida kõikidel juhtudel kohaldatavat konkreetset valemit. Parem oleks töötada välja nn kohaliku tasandi parimad tavad ja tugevdada kohustust, et hindamise viivad läbi osalejad, kellel on asjaomase valdkonna erialaliidu tõendatud erialane kvalifikatsioon, kes võtavad ka vastutuse asjaomase hinnangu erapooletuse eest. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Kinnisvara hindamise kriteeriumid
  : arvestades, et kinnisvara hindamise protsess on eespool nimetatud põhjustel väga keeruline, näib kohatu otsida kõikidel juhtudel kohaldatavat konkreetset valemit. Parem oleks töötada välja nn kohaliku tasandi parimad tavad ja tugevdada kohustust, et hindamise viivad läbi osalejad, kellel on asjaomase valdkonna erialaliidu tõendatud erialane kvalifikatsioon, kes võtavad ka vastutuse asjaomase hinnangu erapooletuse eest.

| 3.2.8.2 | Kinnisvarariskide hindamine
  : lisaks on komitee seisukohal, et lisaks kinnisvara hindamisele tuleks hinnata vastava väärtuse kõikumist, et täpsemini hinnata tagatist, mida kinnisvara pakub. Siinkohal soovitatakse kasutada vahendeid, mida finantsturul osalejad juba rakendavad, ning mis on suures osas ELi teiste õigusaktidega juba kehtestatud, nt riskiväärtuse meetodid (5). |
| --- | --- |

3.2.8.2

Kinnisvarariskide hindamine
  : lisaks on komitee seisukohal, et lisaks kinnisvara hindamisele tuleks hinnata vastava väärtuse kõikumist, et täpsemini hinnata tagatist, mida kinnisvara pakub. Siinkohal soovitatakse kasutada vahendeid, mida finantsturul osalejad juba rakendavad, ning mis on suures osas ELi teiste õigusaktidega juba kehtestatud, nt riskiväärtuse meetodid (5).

| 3.2.9 | Vara arestimine
  : kui hüpoteeklaenude rahastamine on jagatud varaga tagatud laenuks ja isiklikuks laenuks, siis tuleb eristada ka kinnisvarast rahalise kasu saajat ja ametliku tagatise andvat omanikku. |
| --- | --- |

3.2.9

Vara arestimine
  : kui hüpoteeklaenude rahastamine on jagatud varaga tagatud laenuks ja isiklikuks laenuks, siis tuleb eristada ka kinnisvarast rahalise kasu saajat ja ametliku tagatise andvat omanikku.

| 3.2.10 | Kohaldatav õigus
  : komitee on seisukohal, et liikmesriikide tsiviil- ja maksuõiguslike sätete pakutavate eri eeliste ärakasutamine võib olla hoob muidu saavutamatule turu integratsioonile. |
| --- | --- |

3.2.10

Kohaldatav õigus
  : komitee on seisukohal, et liikmesriikide tsiviil- ja maksuõiguslike sätete pakutavate eri eeliste ärakasutamine võib olla hoob muidu saavutamatule turu integratsioonile.

| 3.2.10.1 | Seepärast tervitab komitee liikmesriikide eri eeskirjade säilitamist. Sel viisil on lepingupartneril võimalus valida need eeskirjad, mis aitavad rahastamise kogukulusid alandada, nagu see on ette nähtud juba Rooma määruses (6). |
| --- | --- |

3.2.10.1

Seepärast tervitab komitee liikmesriikide eri eeskirjade säilitamist. Sel viisil on lepingupartneril võimalus valida need eeskirjad, mis aitavad rahastamise kogukulusid alandada, nagu see on ette nähtud juba Rooma määruses (6).

| 3.2.11 | Liigkasulised intressimäärad
  : komitee kordab sellel teemal väljendatud seisukohta, eriti seoses äärmiste raskustega määrata liikasuliste intressimäärade täpne piir, kohaldades tarbimislaenule kehtestatud õigusraamistikku. Samas rõhutatakse, et parim kaitse liigkasuvõtmise vastu on teave. Seepärast teeb komitee ettepaneku luua ulatuslikud teabevahetusinstrumendid, et anda teavet laenuvõtjate eri riskiastmete kohta. |
| --- | --- |

3.2.11

Liigkasulised intressimäärad
  : komitee kordab sellel teemal väljendatud seisukohta, eriti seoses äärmiste raskustega määrata liikasuliste intressimäärade täpne piir, kohaldades tarbimislaenule kehtestatud õigusraamistikku. Samas rõhutatakse, et parim kaitse liigkasuvõtmise vastu on teave. Seepärast teeb komitee ettepaneku luua ulatuslikud teabevahetusinstrumendid, et anda teavet laenuvõtjate eri riskiastmete kohta.

| 3.2.12 | Hüpoteeklaenude refinantseerimine
  : komitee on seisukohal, et valges raamatus toodud lähenemisviisist on liiga lihtne mööda minna. Selle lähenemisviisi kohaselt toimub refinantseerimist käsitlevate eeskirjade puhul eristamine vahendajate (krediidiasutuste ja mittekrediidiasutuste) subjektiivse laadi alusel. |
| --- | --- |

3.2.12

Hüpoteeklaenude refinantseerimine
  : komitee on seisukohal, et valges raamatus toodud lähenemisviisist on liiga lihtne mööda minna. Selle lähenemisviisi kohaselt toimub refinantseerimist käsitlevate eeskirjade puhul eristamine vahendajate (krediidiasutuste ja mittekrediidiasutuste) subjektiivse laadi alusel.

| 3.2.12.1 | Mittekrediidiasutused ja finantsteenuste osutajad
  : hüpoteeklaenu rahastamine peab alati toimuma reguleeritud ja kontrollitud krediidiasutuse kaudu. Vahendajatepoolne müügiedendus ja toetus (nt konsultatsioonifirmad) on lubatud, kui seda teostavad kvalifitseeritud asutused, isegi kui nad ei ole krediidiasutused. |
| --- | --- |

3.2.12.1

Mittekrediidiasutused ja finantsteenuste osutajad
  : hüpoteeklaenu rahastamine peab alati toimuma reguleeritud ja kontrollitud krediidiasutuse kaudu. Vahendajatepoolne müügiedendus ja toetus (nt konsultatsioonifirmad) on lubatud, kui seda teostavad kvalifitseeritud asutused, isegi kui nad ei ole krediidiasutused.

4.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lähtepunktina esitatavad ettepanekud

| 4.1 | Hiljutine kriis USA riskantsete hüpoteeklaenude turul näitas, et kinnisvarahindade kõikumine, millele lisanduvad kliendiriski pealiskaudse hindamise tavad osamaksete mittetasumise osas, mis on ebaproportsionaalselt kõrged võrreldes tagatiseks oleva kinnisvara väärtusega, võib tekitada piisavalt tõsiseid kriise, et kogu finantssüsteem kõikuma lüüa. Seepärast tuleb iga ühenduse tasandi meetme puhul arvestada nii eelmises peatükis käsitletud punkte kui kõnealust kogemust. |
| --- | --- |

4.1

Hiljutine kriis USA riskantsete hüpoteeklaenude turul näitas, et kinnisvarahindade kõikumine, millele lisanduvad kliendiriski pealiskaudse hindamise tavad osamaksete mittetasumise osas, mis on ebaproportsionaalselt kõrged võrreldes tagatiseks oleva kinnisvara väärtusega, võib tekitada piisavalt tõsiseid kriise, et kogu finantssüsteem kõikuma lüüa. Seepärast tuleb iga ühenduse tasandi meetme puhul arvestada nii eelmises peatükis käsitletud punkte kui kõnealust kogemust.

| 4.2 | Seepärast on otstarbekas lisaks ELi liikmesriikides kehtivatele reeglitele sisse viia hüpoteeklaenude reguleerimise 28. süsteem, nagu valges raamatus soovitatud. See võimaldaks hüpoteeklaenude siseturu jõulisemat integratsiooni, suurendades lepingupoolte valikuvõimalusi, tekitamata siiski tingimusi finantsturu ebastabiilsuseks, mis ilmnesid riskantsete hüpoteeklaenude kriisiga. |
| --- | --- |

4.2

Seepärast on otstarbekas lisaks ELi liikmesriikides kehtivatele reeglitele sisse viia hüpoteeklaenude reguleerimise 28. süsteem, nagu valges raamatus soovitatud. See võimaldaks hüpoteeklaenude siseturu jõulisemat integratsiooni, suurendades lepingupoolte valikuvõimalusi, tekitamata siiski tingimusi finantsturu ebastabiilsuseks, mis ilmnesid riskantsete hüpoteeklaenude kriisiga.

| 4.3 | Muu hulgas mõjutavad kinnisvara ostu — eriti eluasemeks — (subjektiivsed) emotsionaalsed tegurid, millel ei ole mingit seost kinnisvara korrektse, mõistliku ja objektiivse hindamisega. Komisjoni iga meetme puhul hüpoteeklaenuturgude reguleerimiseks tuleb tõhususe tagamiseks lähtuda (nii objektiivsest kui subjektiivsest) taustsüsteemist. |
| --- | --- |

4.3

Muu hulgas mõjutavad kinnisvara ostu — eriti eluasemeks — (subjektiivsed) emotsionaalsed tegurid, millel ei ole mingit seost kinnisvara korrektse, mõistliku ja objektiivse hindamisega. Komisjoni iga meetme puhul hüpoteeklaenuturgude reguleerimiseks tuleb tõhususe tagamiseks lähtuda (nii objektiivsest kui subjektiivsest) taustsüsteemist.

| 4.4 | Oleks huvitav töötada välja ettepanek (mida komitee võiks süvitsi analüüsida) hüpoteeklaenu alternatiivsete tõlgendamismudelite kohta. Selle kohaselt jagatakse iga laenutehing kahest passiivsest komponendist koosnevaks portfoolioks:






  — | esimene komponent hõlmab varaga tagatud laenu, mille väärtus põhineb turuhinnal ja kinnisvaraväärtuse võimalikul muutumisel; |
| --- | --- | --- |

4.4

Oleks huvitav töötada välja ettepanek (mida komitee võiks süvitsi analüüsida) hüpoteeklaenu alternatiivsete tõlgendamismudelite kohta. Selle kohaselt jagatakse iga laenutehing kahest passiivsest komponendist koosnevaks portfoolioks:

—

esimene komponent hõlmab varaga tagatud laenu, mille väärtus põhineb turuhinnal ja kinnisvaraväärtuse võimalikul muutumisel;

| — | teine komponent on eesmärgipärane isiklik laen, mille väärtus tehakse kindlaks laenuvõtja suutlikkuse ja majanduslik-rahaliste tulevikuväljavaadete alusel. |
| --- | --- |

—

teine komponent on eesmärgipärane isiklik laen, mille väärtus tehakse kindlaks laenuvõtja suutlikkuse ja majanduslik-rahaliste tulevikuväljavaadete alusel.

| 4.5 | Kaheastmelise hüpoteeklaenusüsteemi vastuvõtmine võib pakkuda teatud eeliseid, mida tuleks süvendada ja analüüsida, nt






  — | riskide hindamise lihtsustamine otstarbekuse aspektist (varaga tagatud laen) võrreldes laenuga, mis põhineb laenuvõtja (eesmärgipärane isiklik laen) maksesuutlikkusel; |
| --- | --- | --- |

4.5

Kaheastmelise hüpoteeklaenusüsteemi vastuvõtmine võib pakkuda teatud eeliseid, mida tuleks süvendada ja analüüsida, nt

—

riskide hindamise lihtsustamine otstarbekuse aspektist (varaga tagatud laen) võrreldes laenuga, mis põhineb laenuvõtja (eesmärgipärane isiklik laen) maksesuutlikkusel;

| — | võimalus kujundada läbipaistvad hinnad, mis peegeldavad kahe laenutehingu komponendiga kaasnevaid eri riskitasemeid (objektiivne varaga tagatud laen ja subjektiivne isiklik laen); |
| --- | --- |

—

võimalus kujundada läbipaistvad hinnad, mis peegeldavad kahe laenutehingu komponendiga kaasnevaid eri riskitasemeid (objektiivne varaga tagatud laen ja subjektiivne isiklik laen);

| — | negatiivsete mõjude vähendamine finantssüsteemile, kui korraga jäävad laekumata ülemäärase hulga inimeste maksed, kes on laenu saanud, vastupidiselt hiljutistele kogemustele finantsturul (nn riskantsete hüpoteeklaenude kriis). |
| --- | --- |

—

negatiivsete mõjude vähendamine finantssüsteemile, kui korraga jäävad laekumata ülemäärase hulga inimeste maksed, kes on laenu saanud, vastupidiselt hiljutistele kogemustele finantsturul (nn riskantsete hüpoteeklaenude kriis).

| 4.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et komisjon viib kõnealuse protsessi võimalikult kiiresti lõpule, ilmutab rohkem otsusekindlust ja loob eeldused selleks, et institutsiooniliste aspektide eraldamine võiks olla 28. süsteemi käivitamise alus. |
| --- | --- |

4.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodab, et komisjon viib kõnealuse protsessi võimalikult kiiresti lõpule, ilmutab rohkem otsusekindlust ja loob eeldused selleks, et institutsiooniliste aspektide eraldamine võiks olla 28. süsteemi käivitamise alus.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ELT C 65, 17.3.2006, lk 113, raportöör Umberto BURANI.

1

(2)  Vt eelmine allmärkus.

2

(3)  Vt Mõju hindamise aruanne (SEK(2007) 1683: Vastutuse välistamise avaldus ning lk 5 (dokument on kättesaadav üksnes inglise keeles).

3

(4)  Vt eelmine allmärkus, punkt 8.

4

(5)  Direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, mis võeti vastu 21. aprillil 2004 ja mis jõustus ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. aprillil 2004.

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  Vt KOM(2005) 650 lõplik, 15. detsember 2005.

6

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa ehitussektori areng”

(2009/C 27/05)

6. detsembril 2007 esitasid Euroopa Komisjoni aseesimees, välissuhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni aseesimees, ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal:

„Euroopa ehitussektori areng”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 13. juunil 2008. Raportöör oli Bernard HUVELIN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (10. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 57, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused

| 1.1 | Vastupidiselt sellele, mida võiks arvata, sõltub ehitustööstuse tulevik vähem talle eraldatud avalikest vahenditest (kuigi programmeerimise suurem jätkumine jääks kindlaks eeliseks) ja rohkem pädevate ametiasutuste võimest töötada välja kõigile kehtiv regulatiivne raamistik, et võimaldada konkurentsi suurem läbipaistvus ning iga suurusega ettevõtte potentsiaali ja oskusteabe parem kasutamine. |
| --- | --- |

1.1

Vastupidiselt sellele, mida võiks arvata, sõltub ehitustööstuse tulevik vähem talle eraldatud avalikest vahenditest (kuigi programmeerimise suurem jätkumine jääks kindlaks eeliseks) ja rohkem pädevate ametiasutuste võimest töötada välja kõigile kehtiv regulatiivne raamistik, et võimaldada konkurentsi suurem läbipaistvus ning iga suurusega ettevõtte potentsiaali ja oskusteabe parem kasutamine.

| 1.2 | Sellega seoses soovitatakse arvamuses peamiselt:






  — | panna võimalikult kiiresti määrusega paika ühised pakkumismenetlused, mis peaksid eelkõige avalikus sektoris võimaldama klientidele võimalikult laiaulatusliku ja selge valiku, et nad saaksid lepingulisi vahendeid valida vastavalt oma vajadusele; |
| --- | --- | --- |

1.2

Sellega seoses soovitatakse arvamuses peamiselt:

—

panna võimalikult kiiresti määrusega paika ühised pakkumismenetlused, mis peaksid eelkõige avalikus sektoris võimaldama klientidele võimalikult laiaulatusliku ja selge valiku, et nad saaksid lepingulisi vahendeid valida vastavalt oma vajadusele;

| — | luua ehitusvaldkonna professionaalide jaoks õiguslik raamistik, mis võimaldab neil aidata paremini kaasa säästva arengu väljakutsetega tegelemisele. Kogumaksumuse arvesse võtmine, avaliku ja erasektori igas suuruses partnerluste kasutamine ning oodatavatel saavutustel põhinev rahastamine võimaldab väikestel ja suurtel ettevõtetel olla täna valmis neile väljakutsetele vastama ja neid võitma; |
| --- | --- |

—

luua ehitusvaldkonna professionaalide jaoks õiguslik raamistik, mis võimaldab neil aidata paremini kaasa säästva arengu väljakutsetega tegelemisele. Kogumaksumuse arvesse võtmine, avaliku ja erasektori igas suuruses partnerluste kasutamine ning oodatavatel saavutustel põhinev rahastamine võimaldab väikestel ja suurtel ettevõtetel olla täna valmis neile väljakutsetele vastama ja neid võitma;

| — | tegeleda ehitussektori mainega, et see valdkond oleks noortele õppuritele atraktiivne ja suureneks huvi selle vastu; |
| --- | --- |

—

tegeleda ehitussektori mainega, et see valdkond oleks noortele õppuritele atraktiivne ja suureneks huvi selle vastu;

| — | teha suuri pingutusi nende elukutsetealase koolituse edendamises, mis moodustavad olulise protsendi neist Euroopa töökohtadest, mis ei ole ümberpaigutamise ohus; |
| --- | --- |

—

teha suuri pingutusi nende elukutsetealase koolituse edendamises, mis moodustavad olulise protsendi neist Euroopa töökohtadest, mis ei ole ümberpaigutamise ohus;

| — | edendada ELis jätkusuutlikku ehitustegevust; |
| --- | --- |

—

edendada ELis jätkusuutlikku ehitustegevust;

| — | tagada hea majanduskeskkond ja töölepingutingimused, mis arvestavad inimeste vajadusi nende töökohariikides; |
| --- | --- |

—

tagada hea majanduskeskkond ja töölepingutingimused, mis arvestavad inimeste vajadusi nende töökohariikides;

| — | edendada Euroopa konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa konkurentsivõimet.

| 1.3 | Vaid nii on võimalik teha ettevalmistusi selleks, et tõenäoliselt lähitulevikus saabuvad konkurendid väljastpoolt Euroopat. |
| --- | --- |

1.3

Vaid nii on võimalik teha ettevalmistusi selleks, et tõenäoliselt lähitulevikus saabuvad konkurendid väljastpoolt Euroopat.

2.   Sissejuhatus (taust)

| 2.1 | Oma 6. detsembri 2007. aasta kirjas esitasid Euroopa Komisjoni volinikud Margot WALLSTRÖM ja Günter VERHEUGEN Lissaboni tegevuskava jätkuna Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus, et uurida, kas ehitussektorit ja ettevõteteteenuseid reguleerivad õigusaktid „moodustavad ühtse tekstidekogumi, kas nad on vastavuses toimuvate ja tulevaste muutustega ning mil määral vajavad nende valdkondade õigusaktid lihtsustamist, ratsionaliseerimist ja ajakohastamist. Tuleb täpsustada, et piirduda ei tuleks ainult nimetatud sektoreid reguleerivate õigusaktidega, vaid käsitleda tuleks kõiki õigusakte, mis mõjutavad nende sektorite arengut (tervishoid, tööohutus, keskkonnakaitse jne). Analüüs peaks sisaldama kõnealuse sektori keskmeks olevaid õigustatud huve.”. |
| --- | --- |

2.1

Oma 6. detsembri 2007. aasta kirjas esitasid Euroopa Komisjoni volinikud Margot WALLSTRÖM ja Günter VERHEUGEN Lissaboni tegevuskava jätkuna Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus, et uurida, kas ehitussektorit ja ettevõteteteenuseid reguleerivad õigusaktid „moodustavad ühtse tekstidekogumi, kas nad on vastavuses toimuvate ja tulevaste muutustega ning mil määral vajavad nende valdkondade õigusaktid lihtsustamist, ratsionaliseerimist ja ajakohastamist. Tuleb täpsustada, et piirduda ei tuleks ainult nimetatud sektoreid reguleerivate õigusaktidega, vaid käsitleda tuleks kõiki õigusakte, mis mõjutavad nende sektorite arengut (tervishoid, tööohutus, keskkonnakaitse jne). Analüüs peaks sisaldama kõnealuse sektori keskmeks olevaid õigustatud huve.”.

| 2.2 | Seega tuleb taotluses esitatud punkte tervikuna hoolikalt ja süsteemselt kaaluda, sest teema on väga lai ning seda on mitmed Euroopa Komisjoni väliseksperdid mitmel korral juba uurinud. |
| --- | --- |

2.2

Seega tuleb taotluses esitatud punkte tervikuna hoolikalt ja süsteemselt kaaluda, sest teema on väga lai ning seda on mitmed Euroopa Komisjoni väliseksperdid mitmel korral juba uurinud.

| 2.3 | Käesolevas arvamuses keskendutakse siiski vaid taotleja esitatud aspektidele, nimelt nende õigusaktide ja eeskirjade muutmisele ja lihtsustamisele, mis reguleerivad ehitussektorit ja mis parandavad tõenäoliselt sektori strateegilise ja objektiivse nägemuse raames paremaid toimimise ja arengu tingimusi. |
| --- | --- |

2.3

Käesolevas arvamuses keskendutakse siiski vaid taotleja esitatud aspektidele, nimelt nende õigusaktide ja eeskirjade muutmisele ja lihtsustamisele, mis reguleerivad ehitussektorit ja mis parandavad tõenäoliselt sektori strateegilise ja objektiivse nägemuse raames paremaid toimimise ja arengu tingimusi.

| 2.4 | Sellega seoses sisaldab käesolev arvamus mõningaid kasulikke tõsiasju ehitussektori kohta, et kirjeldada ehitusvaldkonna elukutseid korralikult omas keskkonnas koos neile omaste piirangutega. |
| --- | --- |

2.4

Sellega seoses sisaldab käesolev arvamus mõningaid kasulikke tõsiasju ehitussektori kohta, et kirjeldada ehitusvaldkonna elukutseid korralikult omas keskkonnas koos neile omaste piirangutega.

3.   Ehitusvaldkonna positsioon Euroopa majanduses

| 3.1 | Mõned ehitusvaldkonda puudutavad arvud, mis puudutavad 2,7 miljonit ettevõtet ELi 27 liikmesriigis: | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Ehitussektori kogulisandväärtuse osakaal SKP-s | 10,5 % |
| Töötasude osakaal ehitussektori kogulisandväärtuses | 54,5 % |
| Ehitussektori põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse osakaal kõigist kapitali kogumahutustest põhivarasse | 50,5 % |
| Ehitussektori tööhõive osakaal kõigi sektorite tööhõives (1) | 7,2 % |

3.1

Mõned ehitusvaldkonda puudutavad arvud, mis puudutavad 2,7 miljonit ettevõtet ELi 27 liikmesriigis:

2006

Ehitussektori kogulisandväärtuse osakaal SKP-s

10,5 %

Töötasude osakaal ehitussektori kogulisandväärtuses

54,5 %

Ehitussektori põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse osakaal kõigist kapitali kogumahutustest põhivarasse

50,5 %

Ehitussektori tööhõive osakaal kõigi sektorite tööhõives (1)

7,2 %

3.2   Mõned tõsiasjad

| 3.2.1 | Kuna ehitussektor on valdkond, mida ei saa ümber paigutada, siis moodustab see lahutamatu osa Euroopa majanduskasvu ja tööstusstruktuuri tulevikusuundadest. |
| --- | --- |

3.2.1

Kuna ehitussektor on valdkond, mida ei saa ümber paigutada, siis moodustab see lahutamatu osa Euroopa majanduskasvu ja tööstusstruktuuri tulevikusuundadest.

| 3.2.2 | Arvestades ehitussektori enda tootmise struktuuri ja vajadust omada geograafiliselt fikseeritud asukohti, mis jagunevad kõigi liikmesriikide territooriumitel ja mis on kohalikku ellu sügavalt juurdunud, on tal oluline sotsiaalne ja ühiskondlik roll, mida ei tohiks unustada ja mida tuleks edendada. |
| --- | --- |

3.2.2

Arvestades ehitussektori enda tootmise struktuuri ja vajadust omada geograafiliselt fikseeritud asukohti, mis jagunevad kõigi liikmesriikide territooriumitel ja mis on kohalikku ellu sügavalt juurdunud, on tal oluline sotsiaalne ja ühiskondlik roll, mida ei tohiks unustada ja mida tuleks edendada.

| 3.2.3 | Ehitussektoril peab olema oluline roll kõigis säästva arenguga seotud meetmetes:






  — | kuna ta on kõnealuse valdkonna investeeringute hädavajalik osapool (eluasemed, hooned üldiselt, transport, energiatootmine jne); |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Ehitussektoril peab olema oluline roll kõigis säästva arenguga seotud meetmetes:

—

kuna ta on kõnealuse valdkonna investeeringute hädavajalik osapool (eluasemed, hooned üldiselt, transport, energiatootmine jne);

| — | oma töömeetodite, sh materjalisektori meetodite kohandamise kaudu säästva arengu vajaduste ja nõudmistega. |
| --- | --- |

—

oma töömeetodite, sh materjalisektori meetodite kohandamise kaudu säästva arengu vajaduste ja nõudmistega.

| 3.2.4 | Ükski kõnealuse tegevusvaldkonna laiaulatuslik kirjeldus ei saa olla täielik, ilma et seal mainitaks sektori imagot, mis on hoolimata selle elukutse esindajate suurtest pingutustest rohkem kui viimase 30 aasta jooksul endiselt ikkagi negatiivne. Kõnealuses arvamuses tuleks sellega tegelda, sest imidž mõjutab:






  — | õigusaktide iseloomu, mis mõnedes riikides reguleerivad turgudele pääsemise tingimusi ja ebaseadusliku töötamise käsitlemist; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Ükski kõnealuse tegevusvaldkonna laiaulatuslik kirjeldus ei saa olla täielik, ilma et seal mainitaks sektori imagot, mis on hoolimata selle elukutse esindajate suurtest pingutustest rohkem kui viimase 30 aasta jooksul endiselt ikkagi negatiivne. Kõnealuses arvamuses tuleks sellega tegelda, sest imidž mõjutab:

—

õigusaktide iseloomu, mis mõnedes riikides reguleerivad turgudele pääsemise tingimusi ja ebaseadusliku töötamise käsitlemist;

| — | noorte töölevõtmist (otsene atraktiivsus) ja nende koolitamist (ehitusvaldkonna üldise haridussüsteemi mitteusaldamine) puudutavaid tõsiseid raskusi. |
| --- | --- |

—

noorte töölevõtmist (otsene atraktiivsus) ja nende koolitamist (ehitusvaldkonna üldise haridussüsteemi mitteusaldamine) puudutavaid tõsiseid raskusi.

| 3.2.5 | Ka nimetatud elukutsete loomus — nii klientide vajaduste kui erinevate tehniliste andmete osas — tingib selle, et turg on väga killustunud ja jääb selliseks ka tulevateks aastateks. Selle tulemusel jäävad turul üksteise kõrval tegutsema nii käsitöölised, väikesed, keskmised kui ka suured ettevõtted.
  Arusaam, et selles sektoris tegutsevad vaid suured ettevõtted suurte projektidega, tuleks õigesti suhestada: üle 20 miljoni eurose ühikuväärtusega tehingud moodustavad vaid 2–5 % ehitussektori koguturust. |
| --- | --- |

3.2.5

Ka nimetatud elukutsete loomus — nii klientide vajaduste kui erinevate tehniliste andmete osas — tingib selle, et turg on väga killustunud ja jääb selliseks ka tulevateks aastateks. Selle tulemusel jäävad turul üksteise kõrval tegutsema nii käsitöölised, väikesed, keskmised kui ka suured ettevõtted.

Arusaam, et selles sektoris tegutsevad vaid suured ettevõtted suurte projektidega, tuleks õigesti suhestada: üle 20 miljoni eurose ühikuväärtusega tehingud moodustavad vaid 2–5 % ehitussektori koguturust.

| 3.2.6 | Suured Euroopa kontsernid, mis on tihti maailma tasandil esindatud, on enamasti ühendused, mis hõlmavad väga kohaliku tasandi väikseid ja keskmisi struktuure, mis toimivad samasuguses konkurentsikeskkonnas, kus kohalikud sõltumatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. |
| --- | --- |

3.2.6

Suured Euroopa kontsernid, mis on tihti maailma tasandil esindatud, on enamasti ühendused, mis hõlmavad väga kohaliku tasandi väikseid ja keskmisi struktuure, mis toimivad samasuguses konkurentsikeskkonnas, kus kohalikud sõltumatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.

| 3.2.7 | Kõnealuse sektori suured Euroopa osapooled ei ole üldiselt arenenud nn ameerika mudeli järgi, vaid on sobivate vahendite kaudu püüdnud ise oma oskusteavet säilitada ja arendada, jättes endale õiguse osaleda projekti kontseptsiooni määratlemises. |
| --- | --- |

3.2.7

Kõnealuse sektori suured Euroopa osapooled ei ole üldiselt arenenud nn ameerika mudeli järgi, vaid on sobivate vahendite kaudu püüdnud ise oma oskusteavet säilitada ja arendada, jättes endale õiguse osaleda projekti kontseptsiooni määratlemises.

| 3.2.8 | Tänu nimetatud lähenemisele on Euroopa ettevõtted suutnud endale koha kätte võidelda maailmaturul. Kõnealune mudel, mis on suunatud kontseptsiooni loomise ja elluviimise ühendamisele, ei eelista tingimata suuri kontserne, vaid seda võib ja tuleb kasutada iga suurusega ettevõtte puhul. |
| --- | --- |

3.2.8

Tänu nimetatud lähenemisele on Euroopa ettevõtted suutnud endale koha kätte võidelda maailmaturul. Kõnealune mudel, mis on suunatud kontseptsiooni loomise ja elluviimise ühendamisele, ei eelista tingimata suuri kontserne, vaid seda võib ja tuleb kasutada iga suurusega ettevõtte puhul.

4.   Mõned aluspõhimõtted

| 4.1 | Käesoleva Euroopa Komisjoni taotletud ettevalmistava arvamuse ülesannete hulgas peavad lisaks õigusaktide lihtsustamise soovitustele olema ka edasise tegevuse pakkumine, mis võimaldab:






  — | tagada pakkumismenetluste tõeline läbipaistvuse ja võrdsed võimalused; |
| --- | --- | --- |

4.1

Käesoleva Euroopa Komisjoni taotletud ettevalmistava arvamuse ülesannete hulgas peavad lisaks õigusaktide lihtsustamise soovitustele olema ka edasise tegevuse pakkumine, mis võimaldab:

—

tagada pakkumismenetluste tõeline läbipaistvuse ja võrdsed võimalused;

| — | liikuda kaugest minevikust pärit usaldamatuse õhkkonnast usalduse ja partnerluse poole; |
| --- | --- |

—

liikuda kaugest minevikust pärit usaldamatuse õhkkonnast usalduse ja partnerluse poole;

| — | võtta arvesse mitte ainult majanduslikult kõige soodsamat pakkumist (parimat pakkumist), vaid ka tööde kestuse kogumaksumust; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse mitte ainult majanduslikult kõige soodsamat pakkumist (parimat pakkumist), vaid ka tööde kestuse kogumaksumust;

| — | tagada intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

—

tagada intellektuaalomandi õigused;

| — | määratleda minimaalsed töötingimused seoses hankelepingute sõlmimisega ning teostada kontrolli ja rakendada rikkumiste korral sanktsioone; |
| --- | --- |

—

määratleda minimaalsed töötingimused seoses hankelepingute sõlmimisega ning teostada kontrolli ja rakendada rikkumiste korral sanktsioone;

| — | alandada halduskulusid, piirates nii palju kui võimalik reguleerimist ja menetlusi ning säilitades samal ajal täielikult lepingupoolte ohutusega seotud aspektid ning peamised õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

—

alandada halduskulusid, piirates nii palju kui võimalik reguleerimist ja menetlusi ning säilitades samal ajal täielikult lepingupoolte ohutusega seotud aspektid ning peamised õigused ja kohustused.

| 4.2 | Kui turumahtude kõikumised välja arvata (seda käesolevas arvamuses ei käsitleta), siis peaksid need erinevad arvesse võetavad elemendid õigusaktides võimaldama ehitussektori osapoolte normaalse arengu, tagades ühtse sotsiaalpoliitika järgimise (tööhõive, ohutus, töötasud) ja võimaldades parandada atraktiivsust erinevate asjaomaste osapoolte (noored, lapsevanemad, õpetajad jne) jaoks. |
| --- | --- |

4.2

Kui turumahtude kõikumised välja arvata (seda käesolevas arvamuses ei käsitleta), siis peaksid need erinevad arvesse võetavad elemendid õigusaktides võimaldama ehitussektori osapoolte normaalse arengu, tagades ühtse sotsiaalpoliitika järgimise (tööhõive, ohutus, töötasud) ja võimaldades parandada atraktiivsust erinevate asjaomaste osapoolte (noored, lapsevanemad, õpetajad jne) jaoks.

5.   Peamised ettepanekud

| 5.1 | Võtmeküsimused, millele komitee soovitab pädevatel asutustel oma pingutused keskendada, puudutavad peamiselt:






  — | hankemenetluste ühtlustamist ja lihtsustamist, et tagada samal ajal vahendite ja pädevuste läbipaistvus ja optimeerimine; |
| --- | --- | --- |

5.1

Võtmeküsimused, millele komitee soovitab pädevatel asutustel oma pingutused keskendada, puudutavad peamiselt:

—

hankemenetluste ühtlustamist ja lihtsustamist, et tagada samal ajal vahendite ja pädevuste läbipaistvus ja optimeerimine;

| — | uuendustegevuse soodustamist, lahendades eelkõige ideede ja variantide intellektuaalomandi küsimuse; |
| --- | --- |

—

uuendustegevuse soodustamist, lahendades eelkõige ideede ja variantide intellektuaalomandi küsimuse;

| — | töötajate algset ja karjääri kestel toimuvat koolitust; |
| --- | --- |

—

töötajate algset ja karjääri kestel toimuvat koolitust;

| — | panust kõnealuse noortele tööd pakkuva sektori maine muutmisse; |
| --- | --- |

—

panust kõnealuse noortele tööd pakkuva sektori maine muutmisse;

| — | sotsiaalseid eeskirju, mis reguleerivad nii tööhõive tingimusi kui ka terviseohutuse valdkonna häid tavasid; |
| --- | --- |

—

sotsiaalseid eeskirju, mis reguleerivad nii tööhõive tingimusi kui ka terviseohutuse valdkonna häid tavasid;

| — | säästvat arengut selle mõiste laias tähenduses — valdkonda, milles ehitusettevõtetel on oluline roll ja uued vastutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

—

säästvat arengut selle mõiste laias tähenduses — valdkonda, milles ehitusettevõtetel on oluline roll ja uued vastutusvaldkonnad.

5.2   Hankemenetluste ühtlustamine ja lihtsustamine

| 5.2.1 | Tegevussuunad võiksid olla järgmised:






  — | muuta hankeid puudutavad õigusaktid määruseks, millega asendatakse praegused direktiivid, et tõeliselt ühtlustada Euroopa tasandi menetlusi ja tagada konkurentsitingimuste ühtsus; |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Tegevussuunad võiksid olla järgmised:

—

muuta hankeid puudutavad õigusaktid määruseks, millega asendatakse praegused direktiivid, et tõeliselt ühtlustada Euroopa tasandi menetlusi ja tagada konkurentsitingimuste ühtsus;

| — | eelistada süstemaatiliselt parimat pakkumist vähempakkumisele; |
| --- | --- |

—

eelistada süstemaatiliselt parimat pakkumist vähempakkumisele;

| — | luua konkureerivale dialoogile tugevam raamistik ostjate jaoks, et muuta see tõeliselt optimeeritud menetluseks, mitte süstemaatiliseks ideede ja intellektuaalomandi röövimiseks; |
| --- | --- |

—

luua konkureerivale dialoogile tugevam raamistik ostjate jaoks, et muuta see tõeliselt optimeeritud menetluseks, mitte süstemaatiliseks ideede ja intellektuaalomandi röövimiseks;

| — | edendada lähenemist, mis hõlmab nii kontseptsiooni loomist kui ka elluviimist ja võimaldab kontseptsiooni etapist alates ühendada ettevõtete oskusteabe ja loojate talendi; |
| --- | --- |

—

edendada lähenemist, mis hõlmab nii kontseptsiooni loomist kui ka elluviimist ja võimaldab kontseptsiooni etapist alates ühendada ettevõtete oskusteabe ja loojate talendi;

| — | kasutada rohkem üldlepinguid (ehitus-hooldus või avaliku ja erasektori partnerlus), et vastata säästva arengu väljakutsetele ning valmistuda kohaselt reageerima mõnede riikide katsetele Euroopa turgudel madalamate hindadega kaubelda; |
| --- | --- |

—

kasutada rohkem üldlepinguid (ehitus-hooldus või avaliku ja erasektori partnerlus), et vastata säästva arengu väljakutsetele ning valmistuda kohaselt reageerima mõnede riikide katsetele Euroopa turgudel madalamate hindadega kaubelda;

| — | ühtlustada tõeliselt eeskirju ja tehnikaid, et kaotada riiklikud tehnilised piirid ja ühtlustada Euroopa turg; |
| --- | --- |

—

ühtlustada tõeliselt eeskirju ja tehnikaid, et kaotada riiklikud tehnilised piirid ja ühtlustada Euroopa turg;

| — | võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadusi, et võimaldada neil püsima jääda, säilitada nende töökohad ja vältida seeläbi sektori liigset poolitumist. |
| --- | --- |

—

võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadusi, et võimaldada neil püsima jääda, säilitada nende töökohad ja vältida seeläbi sektori liigset poolitumist.

Kõnealuse nimekirjaga seoses tuleks täpsustada, et vastus regulatiivse muutuse nõudmisele ei tohiks tuua kaasa valmislahendusi, vaid varustama tööandjaid tervikliku „tööriistakastiga”, mida nad saaksid kasutada vastavalt oma vajadustele.

| 5.2.2 | Muudatused ja kohandused peaksid soodustama läbipaistvust ja võrdseid võimalusi era-, avalike või poolavalike asutuste vahel ning sätestama selgelt, et iga rahastamine sõltub pakkumisest ja ametlikust lepingust. |
| --- | --- |

5.2.2

Muudatused ja kohandused peaksid soodustama läbipaistvust ja võrdseid võimalusi era-, avalike või poolavalike asutuste vahel ning sätestama selgelt, et iga rahastamine sõltub pakkumisest ja ametlikust lepingust.

5.3   Uuendustegevus ja intellektuaalomand

| 5.3.1 | Ehitussektori eriline loomus seisneb selles, et toodang on alati prototüüpne. Seetõttu peakski Euroopa õigusaktid kaitsma intellektuaalomandit ja tunnistama kaitstavate ideede erilist iseloomu, nimelt seda, et nad on mõeldud konkreetse pakkuja jaoks ja neid ei toodeta tingimata korduvalt. Euroopa tasandil tuleks kehtestada eriõigusaktid, et kaitsta tehnilisi ideid konkurentsi protsessis ja kehtestada pakkujate õiguste kaitse. |
| --- | --- |

5.3.1

Ehitussektori eriline loomus seisneb selles, et toodang on alati prototüüpne. Seetõttu peakski Euroopa õigusaktid kaitsma intellektuaalomandit ja tunnistama kaitstavate ideede erilist iseloomu, nimelt seda, et nad on mõeldud konkreetse pakkuja jaoks ja neid ei toodeta tingimata korduvalt. Euroopa tasandil tuleks kehtestada eriõigusaktid, et kaitsta tehnilisi ideid konkurentsi protsessis ja kehtestada pakkujate õiguste kaitse.

5.4   Koolitus

| 5.4.1 | Enamikes liikmesriikides on ehitusala esindajad täheldanud, et enamasti on sektori vajadused riiklike haridussüsteemide igal tasandil väga halvasti rahuldatud. Sellega seoses tuleks parandada sidemeid kõnealuste ametite ja riiklike haridussüsteemide vahel ning samuti tuleks anda Euroopa tasandi tõuge, mis võiks olla järgmine:






  — | arendada haridusalaseid õigusakte, et edendada Euroopas ehitustöid (kõigi tasandi koolituste sertifikaatide tunnustamine ja võrdväärsus); |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Enamikes liikmesriikides on ehitusala esindajad täheldanud, et enamasti on sektori vajadused riiklike haridussüsteemide igal tasandil väga halvasti rahuldatud. Sellega seoses tuleks parandada sidemeid kõnealuste ametite ja riiklike haridussüsteemide vahel ning samuti tuleks anda Euroopa tasandi tõuge, mis võiks olla järgmine:

—

arendada haridusalaseid õigusakte, et edendada Euroopas ehitustöid (kõigi tasandi koolituste sertifikaatide tunnustamine ja võrdväärsus);

| — | aidata parandada inimressursside toetamist elukestva õppe edendamise kaudu. Ehitussektori kui pingelise valdkonna maine on noorte hulgas vilets ning karjääristruktuuri hierarhias on lünk. Hädasti vajatakse oskustöölisi, kuna ehitustöödes on muutunud vajalikuks kvalifikatsioonide või isegi väga kõrgete kvalifikatsioonide ning kindlate alusteadmiste olemasolu. Neid peaksid omakorda toetama ettevõtted, võimaldades oma töötajatel osaleda elukestvas õppes ja pakkudes neile karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

—

aidata parandada inimressursside toetamist elukestva õppe edendamise kaudu. Ehitussektori kui pingelise valdkonna maine on noorte hulgas vilets ning karjääristruktuuri hierarhias on lünk. Hädasti vajatakse oskustöölisi, kuna ehitustöödes on muutunud vajalikuks kvalifikatsioonide või isegi väga kõrgete kvalifikatsioonide ning kindlate alusteadmiste olemasolu. Neid peaksid omakorda toetama ettevõtted, võimaldades oma töötajatel osaleda elukestvas õppes ja pakkudes neile karjäärivõimalusi;

| — | laiendada Erasmuse programmi Euroopa ehitustööde iga taseme koolitustele, kasutades ära juba kogutud kogemusi, aga hoopis väiksemas ulatuses (ESFi abil, kolmes valdkonnas: maalritööd, kivitööd, restaureerimine); |
| --- | --- |

—

laiendada Erasmuse programmi Euroopa ehitustööde iga taseme koolitustele, kasutades ära juba kogutud kogemusi, aga hoopis väiksemas ulatuses (ESFi abil, kolmes valdkonnas: maalritööd, kivitööd, restaureerimine);

| — | arendada Euroopa ehitustööde ülikoole ja tunnustada Euroopa oskustöölise tiitlit; |
| --- | --- |

—

arendada Euroopa ehitustööde ülikoole ja tunnustada Euroopa oskustöölise tiitlit;

| — | arendada Euroopa projektijuhtide koole, et ettevõtete avaliku ja erasektori kliendid tunneksid paremini lepinguid ja seda, millega ettevõtted tegelikult tegelevad; |
| --- | --- |

—

arendada Euroopa projektijuhtide koole, et ettevõtete avaliku ja erasektori kliendid tunneksid paremini lepinguid ja seda, millega ettevõtted tegelikult tegelevad;

| — | arendada Euroopa ettevõteteüleseid koolitusasustusi; |
| --- | --- |

—

arendada Euroopa ettevõteteüleseid koolitusasustusi;

| — | edendada Euroopa kvalifikatsioone (nt keelte omandamisel). |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa kvalifikatsioone (nt keelte omandamisel).

5.5   Sotsiaalnormid ja terviseohutus

| 5.5.1 | Praegused normid on väga positiivselt ja tähelepanuväärselt mõjutanud ehitussektori tööviise. Siiski tuleks:






  — | edendada heade tavade vahetamist terviseohutuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Praegused normid on väga positiivselt ja tähelepanuväärselt mõjutanud ehitussektori tööviise. Siiski tuleks:

—

edendada heade tavade vahetamist terviseohutuse valdkonnas;

| — | võidelda ebaseadusliku töö vastu, kehtestades Euroopa sanktsioonivahendid (konsultatsioon ja pangaandmete vastastikune sidumine, töötõendid ja töötajate tuvastamise süsteemid) ning asjaomased maksumeetmed (nt alandatud käibemaks); |
| --- | --- |

—

võidelda ebaseadusliku töö vastu, kehtestades Euroopa sanktsioonivahendid (konsultatsioon ja pangaandmete vastastikune sidumine, töötõendid ja töötajate tuvastamise süsteemid) ning asjaomased maksumeetmed (nt alandatud käibemaks);

| — | REACHi määruse rakendamise lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

REACHi määruse rakendamise lihtsustamine;

| — | töötajate voogude lihtsustamine ilma sotsiaalse dumpinguta (eelnevalt liikmesriikides lähetuse kohta kehtestatud formaalsustest kinnipidamine) ja Euroopa töötajate tagasipöördumise võimaldamine nende päritoluriiki; |
| --- | --- |

—

töötajate voogude lihtsustamine ilma sotsiaalse dumpinguta (eelnevalt liikmesriikides lähetuse kohta kehtestatud formaalsustest kinnipidamine) ja Euroopa töötajate tagasipöördumise võimaldamine nende päritoluriiki;

| — | võimaldada rahatrahvide sissenõudmist kõigis ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

võimaldada rahatrahvide sissenõudmist kõigis ELi liikmesriikides;

| — | lähtuda sellest, et töötajate liikuvuse iga vormi aluse peab moodustama töökohariigi tingimuste aktsepteerimine. |
| --- | --- |

—

lähtuda sellest, et töötajate liikuvuse iga vormi aluse peab moodustama töökohariigi tingimuste aktsepteerimine.

5.6   Säästev areng

| 5.6.1 | Olles vastamisi kliima soojenemise ja teiste ülemaailmsete väljakutsetega, on ehitussektori esindajatel, nagu ülal märgitud, oluline roll. Selle rolliga kaasneva vastutuse on nad valmis endale võtma siis, kui õigusaktid ja soodustused võimaldavad neil anda lisaväärtust Euroopa turule ja levitada oma oskusteavet teistes maailma osades, kus tuleb teadaolevalt teha hiigelsuuri pingutusi, et ettevõtete tegevuse mõju oleks kõigile tunda. |
| --- | --- |

5.6.1

Olles vastamisi kliima soojenemise ja teiste ülemaailmsete väljakutsetega, on ehitussektori esindajatel, nagu ülal märgitud, oluline roll. Selle rolliga kaasneva vastutuse on nad valmis endale võtma siis, kui õigusaktid ja soodustused võimaldavad neil anda lisaväärtust Euroopa turule ja levitada oma oskusteavet teistes maailma osades, kus tuleb teadaolevalt teha hiigelsuuri pingutusi, et ettevõtete tegevuse mõju oleks kõigile tunda.

| 5.6.2 | Selleks tuleks:






  — | võtta Euroopa avalike hangete eeskirjades kogumaksumusel põhinev lähenemine (investeeringu kestusele) ning määratleda parima pakkumise mõiste — võib-olla säästva arengu kriteeriumi kaudu. See võimaldaks projektijuhtidel võtta oma valikutes täielikult arvesse säästva arengu mõõdet; |
| --- | --- | --- |

5.6.2

Selleks tuleks:

—

võtta Euroopa avalike hangete eeskirjades kogumaksumusel põhinev lähenemine (investeeringu kestusele) ning määratleda parima pakkumise mõiste — võib-olla säästva arengu kriteeriumi kaudu. See võimaldaks projektijuhtidel võtta oma valikutes täielikult arvesse säästva arengu mõõdet;

| — | soodustada avaliku ja erasektori partnerluse menetlusi, mis integreerivad oma loomu kaudu kontseptsiooni, elluviimise ja hoolduse — see võiks olla parim vahend kogumaksumuse mõiste optimeerimiseks; |
| --- | --- |

—

soodustada avaliku ja erasektori partnerluse menetlusi, mis integreerivad oma loomu kaudu kontseptsiooni, elluviimise ja hoolduse — see võiks olla parim vahend kogumaksumuse mõiste optimeerimiseks;

| — | mõnede finantstoetuste ümberpaigutamine, suunates need kõigis liikmesriikides energiainfrastruktuuride renoveerimisse; |
| --- | --- |

—

mõnede finantstoetuste ümberpaigutamine, suunates need kõigis liikmesriikides energiainfrastruktuuride renoveerimisse;

| — | edendada suuremahulisi taastamisprojekte, mis hõlmavad avalikke töid ja hooneid; |
| --- | --- |

—

edendada suuremahulisi taastamisprojekte, mis hõlmavad avalikke töid ja hooneid;

| — | edendada ökolinnaosade arengut ja väärtustamist (luua ühenduse märgis, rahalised stiimulid jne). |
| --- | --- |

—

edendada ökolinnaosade arengut ja väärtustamist (luua ühenduse märgis, rahalised stiimulid jne).

| 5.6.3 | Kui ehitusettevõtetele antakse nii hoonete kui transpordi valdkonnas võimalus osaleda kogu protsessis, mis hõlmab kontseptsiooni, elluviimist ja hooldust, võivad need anda sellesse otsustava panuse, eelkõige kuna nad tagavad vajalike toimingute rahastamise, sest nad suudavad hallata kogumaksumust ja rahastada investeeringuid tulevasse energiasäästu. |
| --- | --- |

5.6.3

Kui ehitusettevõtetele antakse nii hoonete kui transpordi valdkonnas võimalus osaleda kogu protsessis, mis hõlmab kontseptsiooni, elluviimist ja hooldust, võivad need anda sellesse otsustava panuse, eelkõige kuna nad tagavad vajalike toimingute rahastamise, sest nad suudavad hallata kogumaksumust ja rahastada investeeringuid tulevasse energiasäästu.

5.7   Ehitussektori väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

| 5.7.1 | Ehitussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete probleem ei ole erinevalt teistest sektoritest (vt punkti 3.2.5) juurdepääs ühele või teisele turule. |
| --- | --- |

5.7.1

Ehitussektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete probleem ei ole erinevalt teistest sektoritest (vt punkti 3.2.5) juurdepääs ühele või teisele turule.

| 5.7.2 | Seetõttu ei pea nende ettevõtete esindajad põhjendatuks kvoote, mida mõned õigeks peavad ja mida Euroopa ametiasutused tagasi lükkavad. Lisaks on esitatud arvud kõigis Euroopa riikides reaalselt kordi ületatud. |
| --- | --- |

5.7.2

Seetõttu ei pea nende ettevõtete esindajad põhjendatuks kvoote, mida mõned õigeks peavad ja mida Euroopa ametiasutused tagasi lükkavad. Lisaks on esitatud arvud kõigis Euroopa riikides reaalselt kordi ületatud.

| 5.7.3 | Seega tuleks lisaks väikeettevõtete õigusaktis käsitletud küsimustele edaspidi tegeleda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teemaga järgmiste meetmete kaudu:






  — | targad lahendused ettevõtete ülekandeks; |
| --- | --- | --- |

5.7.3

Seega tuleks lisaks väikeettevõtete õigusaktis käsitletud küsimustele edaspidi tegeleda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete teemaga järgmiste meetmete kaudu:

—

targad lahendused ettevõtete ülekandeks;

| — | teenuste toetamine või jagamine või rahastamine, mis võimaldab ilma konkurentsi moonutamata kehtestada võrdsed võimalused, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsul keerulistele tehingutele (avaliku ja erasektori partnerlus ja säästev areng); |
| --- | --- |

—

teenuste toetamine või jagamine või rahastamine, mis võimaldab ilma konkurentsi moonutamata kehtestada võrdsed võimalused, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsul keerulistele tehingutele (avaliku ja erasektori partnerlus ja säästev areng);

| — | lahendused, mille eesmärk on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu lihtsustamine standardimisele ja eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

lahendused, mille eesmärk on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu lihtsustamine standardimisele ja eeskirjadele.

Brüssel, 10. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ehitussektori tööhõive moodustab 30,4 % tööstuse tööhõivest. Allikas: Eurostat ja FIEC (Euroopa Ehitustööstuse Föderatsioon).

1

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/26

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas”

(2009/C 27/06)

6. detsembril 2007 esitasid Euroopa Komisjoni asepresident ja institutsioonidevaheliste suhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni asepresident ja ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal:

„Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Edwin CALLEJA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9. ja 10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 12 liiget.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa Komisjoni asepresident ja institutsioonidevaheliste suhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni asepresident ja ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN palusid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus ettevõtlusteenuste kohta, jätkates ja täiendavalt analüüsides üht varasemat arvamust (1), mis käsitles ettevõtlusteenuseid ja tööstust. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Komisjoni asepresident ja institutsioonidevaheliste suhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni asepresident ja ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN palusid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus ettevõtlusteenuste kohta, jätkates ja täiendavalt analüüsides üht varasemat arvamust (1), mis käsitles ettevõtlusteenuseid ja tööstust.

| 1.1.1 | Seda uurimust läbi viies tuleks silmas pidada, et Euroopa Komisjon omistab Lissaboni kavale väga suurt tähtsust, et säilitada ja suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, tulles muutustega toime kooskõlas Euroopa säästva arengu strateegiaga ning toetades sotsiaalsel tasandil tööturu osapoolte esindajate tekkimist, et pidada läbirääkimisi asjakohasel tasandil. |
| --- | --- |

1.1.1

Seda uurimust läbi viies tuleks silmas pidada, et Euroopa Komisjon omistab Lissaboni kavale väga suurt tähtsust, et säilitada ja suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, tulles muutustega toime kooskõlas Euroopa säästva arengu strateegiaga ning toetades sotsiaalsel tasandil tööturu osapoolte esindajate tekkimist, et pidada läbirääkimisi asjakohasel tasandil.

| 1.1.2 | Nimetatud eesmärkide saavutamine peab toimuma paralleelselt tööstuse õigusraamistiku lihtsustamisega — tegemist on poliitilise prioriteediga, mis kujutab endast komisjoni tööstuspoliitika alussammast. |
| --- | --- |

1.1.2

Nimetatud eesmärkide saavutamine peab toimuma paralleelselt tööstuse õigusraamistiku lihtsustamisega — tegemist on poliitilise prioriteediga, mis kujutab endast komisjoni tööstuspoliitika alussammast.

| 1.1.3 | Peale selle iseloomustab seda tööstuspoliitikat integreeritud lähenemine, mis arvestab erinevate sektorite vajadusi. |
| --- | --- |

1.1.3

Peale selle iseloomustab seda tööstuspoliitikat integreeritud lähenemine, mis arvestab erinevate sektorite vajadusi.

2.   Järelduste ja soovituste kokkuvõte

2.1   Teenuste sektori tähtsuse tunnistamine majanduslikus ja sotsiaalses arengus

Komitee leiab, et on hädavajalik nihutada ja laiendada tähelepanukeset teenuste suunas, mida ei tuleks enam pidada pelgalt töötleva tööstuse lisanduseks. Ühiskond on suurte muutuste keerises ja teenuste pakkumine asub nende muutuste keskmes. Niisiis peab komisjon neid arenguid tunnistama ja pöörama neile suurt tähelepanu.

2.2   Prioriteetsed meetmed

Arvestades meetmete laialdast valikut, mida on võimalik ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkondades rakendada, on väga oluline seada prioriteete. „Ühenduse Lissaboni kavas 2008–2010” sätestatud kümne peamise eesmärgi saavutamisel on vaja teha kiireid edusamme. Need mõjutavad teenuste edasist arengut kas otseselt või kaudselt. Komitee arvates tuleks need prioriteedid järjestada järgmiselt:

| — | Meetmed seoses ettevõtlusteenuste alase poliitika ja kõrgetasemelise rühmaga. On soovitav moodustada ettevõtlusteenuste kõrgetasemeline rühm, kes teostaks nimetatud sektori süvaanalüüsi, vaataks läbi olemasolevad poliitikasuunad, et määratleda ja hinnata ettevõtlusteenuseid puudutavatest tõhusamaid ja edukamaid ning kavandada konkreetsed poliitikameetmed peamiste lünkade ja vajaduste täitmiseks. Eritähelepanu tuleb pöörata ettevõtlusteenuste eri allsektorite väga suurele mitmekesisusele, et kindlaks teha, millised neist nõuavad oluliste meetmete rakendamist ja millise tasandi (piirkondliku, riikliku, Euroopa Liidu tasandi) meetmed on põhjendatud. |
| --- | --- |

—

Meetmed seoses ettevõtlusteenuste alase poliitika ja kõrgetasemelise rühmaga. On soovitav moodustada ettevõtlusteenuste kõrgetasemeline rühm, kes teostaks nimetatud sektori süvaanalüüsi, vaataks läbi olemasolevad poliitikasuunad, et määratleda ja hinnata ettevõtlusteenuseid puudutavatest tõhusamaid ja edukamaid ning kavandada konkreetsed poliitikameetmed peamiste lünkade ja vajaduste täitmiseks. Eritähelepanu tuleb pöörata ettevõtlusteenuste eri allsektorite väga suurele mitmekesisusele, et kindlaks teha, millised neist nõuavad oluliste meetmete rakendamist ja millise tasandi (piirkondliku, riikliku, Euroopa Liidu tasandi) meetmed on põhjendatud.

| — | Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks toetada sotsiaaldialoogi sektori tasandil. Vaja on koostada kava, et arutada ettevõtlusteenuste sektorit mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes. |
| --- | --- |

—

Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks toetada sotsiaaldialoogi sektori tasandil. Vaja on koostada kava, et arutada ettevõtlusteenuste sektorit mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes.

| — | Ettevõtlusteenused seoses uuenduspoliitikaga. Aktiivselt tuleks edendada teadus-, arendus- ja uuendustegevuse programme ning teenustealase uuendustegevusega seotud meetmeid. Rohkem tähelepanu pälvivad sellised valdkonnad nagu organisatsiooniline uuendustegevus, teadmismahukad ettevõtlusteenused ja uuenduste juhtimine. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused seoses uuenduspoliitikaga. Aktiivselt tuleks edendada teadus-, arendus- ja uuendustegevuse programme ning teenustealase uuendustegevusega seotud meetmeid. Rohkem tähelepanu pälvivad sellised valdkonnad nagu organisatsiooniline uuendustegevus, teadmismahukad ettevõtlusteenused ja uuenduste juhtimine.

| — | Ettevõtlusteenuste standardite väljatöötamine. Ettevõtteid tuleks innustada, et nad aitaksid luua iseregulatsiooni teel standardeid, olles põhjalikult konsulteerinud ettevõtlusteenuste tarbijatega. Euroopa Standardikomitee ja tema partnerite (avatud platvormi) toetus on oluline eduka uuendustegevuse tulemuste levitamiseks, eelkõige kiire ja mitteametliku konsensuse loomise teel. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenuste standardite väljatöötamine. Ettevõtteid tuleks innustada, et nad aitaksid luua iseregulatsiooni teel standardeid, olles põhjalikult konsulteerinud ettevõtlusteenuste tarbijatega. Euroopa Standardikomitee ja tema partnerite (avatud platvormi) toetus on oluline eduka uuendustegevuse tulemuste levitamiseks, eelkõige kiire ja mitteametliku konsensuse loomise teel.

| — | Teenuste teaduse arendamine on uus distsipliin hariduses ja koolituses. |
| --- | --- |

—

Teenuste teaduse arendamine on uus distsipliin hariduses ja koolituses.

| — | Siseturg ja ettevõtlusteenuseid mõjutavad õigusaktid. Komitee on määratlenud valdkonnad, mis vajavad lihtsustamist, selgitamist ja halduskoormuse vähendamist nii, et seejuures ei leevendata kehtivaid nõudeid töökoha hügieeni ja ohutuse ning töötajate esindamise osas. Muuhulgas pööratakse tähelepanu sellele, et ei ole teostatud teenuste direktiivi mõjuhinnangut ettevõtlusteenustele ning et selles osas on vaja jätkuvaid jõupingutusi, eelkõige pärast direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse. See peaks hõlmama ka võimalike edasiste meetmete määratlemist seoses avatuma kauplemise ja konkurentsiga laienenud ELi siseturul. |
| --- | --- |

—

Siseturg ja ettevõtlusteenuseid mõjutavad õigusaktid. Komitee on määratlenud valdkonnad, mis vajavad lihtsustamist, selgitamist ja halduskoormuse vähendamist nii, et seejuures ei leevendata kehtivaid nõudeid töökoha hügieeni ja ohutuse ning töötajate esindamise osas. Muuhulgas pööratakse tähelepanu sellele, et ei ole teostatud teenuste direktiivi mõjuhinnangut ettevõtlusteenustele ning et selles osas on vaja jätkuvaid jõupingutusi, eelkõige pärast direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse. See peaks hõlmama ka võimalike edasiste meetmete määratlemist seoses avatuma kauplemise ja konkurentsiga laienenud ELi siseturul.

| — | Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Liikmesriikidelt oodatakse rohkem koostööd, et parandada statistikat ettevõtlusteenuste kohta ning eelkõige et saada paremat teavet selle toimimise kohta ja selle mõju kohta riigi majandusele — see on valitsustele vajalik vahend kõnealuse valdkonna potentsiaali arendamiseks. Muudatustest Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (NACE) peatükis 74 ei piisa, et tagada vajalikud üksikasjad, mida on vaja sisuliste andmete kogumiseks ettevõtlusteenuste kohta. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Liikmesriikidelt oodatakse rohkem koostööd, et parandada statistikat ettevõtlusteenuste kohta ning eelkõige et saada paremat teavet selle toimimise kohta ja selle mõju kohta riigi majandusele — see on valitsustele vajalik vahend kõnealuse valdkonna potentsiaali arendamiseks. Muudatustest Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (NACE) peatükis 74 ei piisa, et tagada vajalikud üksikasjad, mida on vaja sisuliste andmete kogumiseks ettevõtlusteenuste kohta.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Taust. 2006. aasta septembris vastu võetud EMSK arvamuses (CCMI/035) soovitati tõsisemat tähelepanu pöörata ettevõtlusteenustele, kuna nad annavad suure panuse Euroopa töötleva tööstuse toimimisse. Kõnealuses arvamuses selgitati teenuste ja tootmise vahelisi suhteid ning mõjusid sotsiaal- ja majanduselule tööhõive, tootlikkuse ja konkurentsivõime osas. See võetigi käesoleva täiendava analüüsi lähtealuseks ettevõtlusteenuste teemal. Käeolevat arvamust sobib alustada ettevõtlusteenuste määratlusega — need on teenindustegevused, mida kasutatakse vahesisendina ja mis mõjutavad tootmistegevuse kvaliteeti ja tõhusust, täiendades või asendades ettevõttesiseseid teenindusfunktsioone (Rubalcaba ja Kox, 2007). See määratlus kattub mõningal määral NACE rev. 1 (koodid 72–74) ja NACE uue versiooni (koodid 69–74, 77–78, 80–82) määratlusega ning kokkuvõttega teenuste erinevatest kategooriatest. Ettevõtlusteenuste alla kuulub kaks peamist kategooriat:






  — | teadmismahukad ettevõtlusteenused (nt arvuti- ja IT-teenused, juhtimiskonsultatsioonid, raamatupidamis-, maksualane ja juriidiline nõustamine, turundus ja arvamusküsitlused, tehnilised ja inseneriteenused, personaliteenused, ametialane koolitus ja töölevõtmine). |
| --- | --- | --- |

3.1

Taust. 2006. aasta septembris vastu võetud EMSK arvamuses (CCMI/035) soovitati tõsisemat tähelepanu pöörata ettevõtlusteenustele, kuna nad annavad suure panuse Euroopa töötleva tööstuse toimimisse. Kõnealuses arvamuses selgitati teenuste ja tootmise vahelisi suhteid ning mõjusid sotsiaal- ja majanduselule tööhõive, tootlikkuse ja konkurentsivõime osas. See võetigi käesoleva täiendava analüüsi lähtealuseks ettevõtlusteenuste teemal. Käeolevat arvamust sobib alustada ettevõtlusteenuste määratlusega — need on teenindustegevused, mida kasutatakse vahesisendina ja mis mõjutavad tootmistegevuse kvaliteeti ja tõhusust, täiendades või asendades ettevõttesiseseid teenindusfunktsioone (Rubalcaba ja Kox, 2007). See määratlus kattub mõningal määral NACE rev. 1 (koodid 72–74) ja NACE uue versiooni (koodid 69–74, 77–78, 80–82) määratlusega ning kokkuvõttega teenuste erinevatest kategooriatest. Ettevõtlusteenuste alla kuulub kaks peamist kategooriat:

—

teadmismahukad ettevõtlusteenused (nt arvuti- ja IT-teenused, juhtimiskonsultatsioonid, raamatupidamis-, maksualane ja juriidiline nõustamine, turundus ja arvamusküsitlused, tehnilised ja inseneriteenused, personaliteenused, ametialane koolitus ja töölevõtmine).

| — | talitluslikud ettevõtlusteenused (nt turvateenused, koristusteenused, haldus ja raamatupidamine, ajutiste töötajate töölevõtmine, kõnekeskused, kirjalik ja suuline tõlge). |
| --- | --- |

—

talitluslikud ettevõtlusteenused (nt turvateenused, koristusteenused, haldus ja raamatupidamine, ajutiste töötajate töölevõtmine, kõnekeskused, kirjalik ja suuline tõlge).

Käesoleva arvamuse eesmärk on aidata kõnealusel valdkonnal rohkem tunnustust saada, võimaldada tal takistamatult areneda ja aidata Euroopa riikide majandusi nende jõupingutustes muutuda globaalsel turul konkurentsivõimelisemaks.

| 3.2 | Teenuste ja ettevõtlusteenuste tähtsus. Teenustel on elanike, töötajate, ettevõtete, piirkondade ja riikide jaoks järjest suurem tähtsus. Teenused on majanduslike ja sotsiaalsete süsteemide nõudluste hulgas suurel määral ülekaalus. Kuigi teenused eksisteerivad majandus- ja ühiskonnaelu enamikes aspektides, ei kajastu suur osa sellest tegevusest statistikas. Tootmissektorite traditsiooniline jaotus, kuigi ebatäielik ja kätkeb endas tugevaid vastastikuseid seoseid majandusvaldkondade siseselt, võimaldab meil hinnata peamiste majanduslike tegevuste tähtsust. Teenused kui majandusvaldkond muutuvad Euroopas järjest tähtsamaks ning nende osakaal kogu tööhõives (70 %) on väiksem kui Ameerika Ühendriikides (80 %) ja suurem kui Jaapanis (67 %). Kõigis kolmes valdkonnas on ettevõtlusteenuste allsektor kasvanud väga dünaamiliselt, mis toob kaasa osakaalu kasvu kogu tööhõives. Põhitegevusena ettevõtlusteenuseid pakkuvad ettevõtted hõlmavad 10–12 % kogu tööhõivest ja lisaväärtusest. Kui arvestada ka ettevõtteid, kellele ettevõtlusteenused on kõrvaltegevuseks, siis on osakaal tööhõivest palju suurem. 2004. aastal olid ettevõtlusteenustega tegelevate ettevõtete osas juhtivad riigid Beneluxi maad, Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa. Ajavahemikul 1995–2004 on mõned riigid oluliselt kasvatanud oma ettevõtlusteenuste sektorit: teiste hulgas nt Ungari, Poola, Austria, Läti ja Malta. See viitab teatud lähenemisprotsessile Euroopa Liidu riikide vahel. Eeltoodud järjestuses võeti arvesse vaid ettevõtteid, kelle jaoks ettevõtlusteenused on põhitegevusala. Enamik neist ettevõtetest kuuluvad väikeste või keskmise suurusega ettevõtete hulka. |
| --- | --- |

3.2

Teenuste ja ettevõtlusteenuste tähtsus. Teenustel on elanike, töötajate, ettevõtete, piirkondade ja riikide jaoks järjest suurem tähtsus. Teenused on majanduslike ja sotsiaalsete süsteemide nõudluste hulgas suurel määral ülekaalus. Kuigi teenused eksisteerivad majandus- ja ühiskonnaelu enamikes aspektides, ei kajastu suur osa sellest tegevusest statistikas. Tootmissektorite traditsiooniline jaotus, kuigi ebatäielik ja kätkeb endas tugevaid vastastikuseid seoseid majandusvaldkondade siseselt, võimaldab meil hinnata peamiste majanduslike tegevuste tähtsust. Teenused kui majandusvaldkond muutuvad Euroopas järjest tähtsamaks ning nende osakaal kogu tööhõives (70 %) on väiksem kui Ameerika Ühendriikides (80 %) ja suurem kui Jaapanis (67 %). Kõigis kolmes valdkonnas on ettevõtlusteenuste allsektor kasvanud väga dünaamiliselt, mis toob kaasa osakaalu kasvu kogu tööhõives. Põhitegevusena ettevõtlusteenuseid pakkuvad ettevõtted hõlmavad 10–12 % kogu tööhõivest ja lisaväärtusest. Kui arvestada ka ettevõtteid, kellele ettevõtlusteenused on kõrvaltegevuseks, siis on osakaal tööhõivest palju suurem. 2004. aastal olid ettevõtlusteenustega tegelevate ettevõtete osas juhtivad riigid Beneluxi maad, Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa. Ajavahemikul 1995–2004 on mõned riigid oluliselt kasvatanud oma ettevõtlusteenuste sektorit: teiste hulgas nt Ungari, Poola, Austria, Läti ja Malta. See viitab teatud lähenemisprotsessile Euroopa Liidu riikide vahel. Eeltoodud järjestuses võeti arvesse vaid ettevõtteid, kelle jaoks ettevõtlusteenused on põhitegevusala. Enamik neist ettevõtetest kuuluvad väikeste või keskmise suurusega ettevõtete hulka.

| 3.3 | Hinnang arengutele. EMSK on nüüd olukorda uuesti hinnanud pärast eelmise arvamuse vastuvõtmist (CCMI/035, september 2006) toimunud arengute valguses ja täheldab rahuloluga, et Euroopa Komisjon on hakanud ettevõtlusteenuste mõjule töötlevale tööstusele suuremat tähtsust omistama.






  — | Teatises „Tööstuspoliitika vahekokkuvõte. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (2), mis anti välja pärast EMSK ülalnimetatud arvamust, pooldatakse meetmeid, mille kaudu teostada hindamist ja konkurentsivõime analüüsi teenuste sektorite ja nende mõju kohta tööstuse konkurentsivõimele. Vajadusel tuleb teostada täiendavat valdkondlikku seiret. Eesmärgiks on kindlaks määrata kõik konkurentsivõime arengu takistused ja välistada võimalikud turgude probleemid, mis põhjendaksid selliste meetmete võtmist, millega võideldaks konkreetsete probleemidega üksikutes tööstuse ja/või teenuste sektorites. Komisjon teostab seda põhjalikku analüüsi käesoleva aasta jooksul ja peaks saama tulemused aasta lõpuks. |
| --- | --- | --- |

3.3

Hinnang arengutele. EMSK on nüüd olukorda uuesti hinnanud pärast eelmise arvamuse vastuvõtmist (CCMI/035, september 2006) toimunud arengute valguses ja täheldab rahuloluga, et Euroopa Komisjon on hakanud ettevõtlusteenuste mõjule töötlevale tööstusele suuremat tähtsust omistama.

—

Teatises „Tööstuspoliitika vahekokkuvõte. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (2), mis anti välja pärast EMSK ülalnimetatud arvamust, pooldatakse meetmeid, mille kaudu teostada hindamist ja konkurentsivõime analüüsi teenuste sektorite ja nende mõju kohta tööstuse konkurentsivõimele. Vajadusel tuleb teostada täiendavat valdkondlikku seiret. Eesmärgiks on kindlaks määrata kõik konkurentsivõime arengu takistused ja välistada võimalikud turgude probleemid, mis põhjendaksid selliste meetmete võtmist, millega võideldaks konkreetsete probleemidega üksikutes tööstuse ja/või teenuste sektorites. Komisjon teostab seda põhjalikku analüüsi käesoleva aasta jooksul ja peaks saama tulemused aasta lõpuks.

| — | Komisjoni töödokumendi „Euroopa strateegia poole teenuste uuenduse toetuseks: tulevaste meetmete väljakutsed ja põhiteemad” (3) avaldamine, ettevõtlusteenuste Euroopa platvormi käivitamine 2008. aasta veebruaris ja oodatav teatis teenuste uuendamise teemal (kavandatud 2008. aasta lõpuks) võivad kõik kujutada endast tähtsat sammu teenuste tõelise integreerimise suunas Euroopa Liidu uuendustegevuse poliitikasse. |
| --- | --- |

—

Komisjoni töödokumendi „Euroopa strateegia poole teenuste uuenduse toetuseks: tulevaste meetmete väljakutsed ja põhiteemad” (3) avaldamine, ettevõtlusteenuste Euroopa platvormi käivitamine 2008. aasta veebruaris ja oodatav teatis teenuste uuendamise teemal (kavandatud 2008. aasta lõpuks) võivad kõik kujutada endast tähtsat sammu teenuste tõelise integreerimise suunas Euroopa Liidu uuendustegevuse poliitikasse.

| — | Siseturu teenuste direktiiv (4), mis tuleb rakendada hiljemalt 28. detsembriks 2009, on oluline pöördepunkt reaalse teenuste siseturu loomise teel, eeldusel, et direktiivi sätted võetakse üle liikmesriikide siseriiklikku õigusesse; seejuures tuleb tagada, et rakendatakse selle riigi tööõigust ja kollektiivlepinguid, kus teenuseid pakutakse. Selle pakutavaid võimalusi saavad hakata täiel määral kasutama nii ettevõtted kui tarbijad. Samuti peaks see innustama ettevõtlusteenuste turgu toimima nii, et see lihtsustaks kaubavahetust ja investeeringuid ELi liikmesriikide vahel ja avaks töötleva tööstuse ettevõtetele uusi võimalusi valida rohkem, paremaid ja odavamaid teenuseid. Uued konkurentsieelised ettevõtlusteenuste kasutamisel peaksid suurendama tööhõivet, parandama tootlikkust ja tõhustama majanduse toimimist. |
| --- | --- |

—

Siseturu teenuste direktiiv (4), mis tuleb rakendada hiljemalt 28. detsembriks 2009, on oluline pöördepunkt reaalse teenuste siseturu loomise teel, eeldusel, et direktiivi sätted võetakse üle liikmesriikide siseriiklikku õigusesse; seejuures tuleb tagada, et rakendatakse selle riigi tööõigust ja kollektiivlepinguid, kus teenuseid pakutakse. Selle pakutavaid võimalusi saavad hakata täiel määral kasutama nii ettevõtted kui tarbijad. Samuti peaks see innustama ettevõtlusteenuste turgu toimima nii, et see lihtsustaks kaubavahetust ja investeeringuid ELi liikmesriikide vahel ja avaks töötleva tööstuse ettevõtetele uusi võimalusi valida rohkem, paremaid ja odavamaid teenuseid. Uued konkurentsieelised ettevõtlusteenuste kasutamisel peaksid suurendama tööhõivet, parandama tootlikkust ja tõhustama majanduse toimimist.

| 3.4 | Ettevõtlusteenuseid soodustavad tugimeetmed. Lisaks ELi käivitatud meetmetele ettevõtlusteenuste positsiooni parandamiseks tööstus- ja uuenduspoliitikas ning siseturu direktiivi võimalikele positiivsetele kõrvalmõjudele on komisjon võtnud ka muid meetmeid, mis kaudselt toetavad ettevõtlusteenuste rolli tootmistegevuses.






  — | Eurostat on nüüdseks läbi vaadanud NACE klassifikatsioonisüsteemi, et koguda teenuste kohta enam andmeid. |
| --- | --- | --- |

3.4

Ettevõtlusteenuseid soodustavad tugimeetmed. Lisaks ELi käivitatud meetmetele ettevõtlusteenuste positsiooni parandamiseks tööstus- ja uuenduspoliitikas ning siseturu direktiivi võimalikele positiivsetele kõrvalmõjudele on komisjon võtnud ka muid meetmeid, mis kaudselt toetavad ettevõtlusteenuste rolli tootmistegevuses.

—

Eurostat on nüüdseks läbi vaadanud NACE klassifikatsioonisüsteemi, et koguda teenuste kohta enam andmeid.

| — | Ettevõtlust ja ettevõtete kasvu edendav Enterprise Europe Network loodi euroteabekeskuste ja innovatsiooni levikeskuste võrgustike ühendamisel. Enterprise Europe Network pakub ettevõtjatele üle 500 kontaktpunkti (5). See peaks olema abiks VKEdele ning seega suuremale osale ettevõtlusteenuste pakkujatest. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlust ja ettevõtete kasvu edendav Enterprise Europe Network loodi euroteabekeskuste ja innovatsiooni levikeskuste võrgustike ühendamisel. Enterprise Europe Network pakub ettevõtjatele üle 500 kontaktpunkti (5). See peaks olema abiks VKEdele ning seega suuremale osale ettevõtlusteenuste pakkujatest.

| — | Alates 2005. aastast on komisjon esitanud ettepanekuid halduskoormuse lihtsustamiseks ja vähendamiseks. Viimased 2008. aastal esitatud ettepanekud puudutasid koormuse vähendamist kiirmeetmetega (6). See on hea uudis VKEdele, kes oma väikesest suurusest tulenevalt kannatavad ebaproportsionaalselt suure halduskoormuse all. |
| --- | --- |

—

Alates 2005. aastast on komisjon esitanud ettepanekuid halduskoormuse lihtsustamiseks ja vähendamiseks. Viimased 2008. aastal esitatud ettepanekud puudutasid koormuse vähendamist kiirmeetmetega (6). See on hea uudis VKEdele, kes oma väikesest suurusest tulenevalt kannatavad ebaproportsionaalselt suure halduskoormuse all.

| — | Tööturu osapooled käsitlesid sotsiaalse dialoogi raames komisjoni dokumenti „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu” (7) ning saavutasid sel alal edusamme. See peaks lihtsustama paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni rakendamist kogu Euroopas vastavalt eri asjaoludele igas liikmesriigis. Dünaamiliste ettevõtlusteenuste puhul võib sotsiaalpartnerite läbirääkimistega saavutatud paindlikkus ja turvalisus olla kasulik, kuna paralleelselt edendatakse nii töökohtade arvu kasvu kui ka kvaliteedi tõusu. Kui EL soovib vastu astuda globaliseerumise survele, siis tuleks protsessi kaasata ka tööturu osapooled. |
| --- | --- |

—

Tööturu osapooled käsitlesid sotsiaalse dialoogi raames komisjoni dokumenti „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu” (7) ning saavutasid sel alal edusamme. See peaks lihtsustama paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni rakendamist kogu Euroopas vastavalt eri asjaoludele igas liikmesriigis. Dünaamiliste ettevõtlusteenuste puhul võib sotsiaalpartnerite läbirääkimistega saavutatud paindlikkus ja turvalisus olla kasulik, kuna paralleelselt edendatakse nii töökohtade arvu kasvu kui ka kvaliteedi tõusu. Kui EL soovib vastu astuda globaliseerumise survele, siis tuleks protsessi kaasata ka tööturu osapooled.

| — | Komisjon avaldas dokumendi teemal „Standardimise osakaalu suurendamine Euroopa uuendustegevuses” (8), millega muude algatuste kõrval edendatakse tööstuse ja teiste sidusrühmade koostöö kiirendamist selliste standardite arendamiseks, rakendamiseks ja kasutamiseks, mis toetavad uuendustegevust jätkusuutliku tööstuspoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Komisjon avaldas dokumendi teemal „Standardimise osakaalu suurendamine Euroopa uuendustegevuses” (8), millega muude algatuste kõrval edendatakse tööstuse ja teiste sidusrühmade koostöö kiirendamist selliste standardite arendamiseks, rakendamiseks ja kasutamiseks, mis toetavad uuendustegevust jätkusuutliku tööstuspoliitika valdkonnas.

| 3.5 | Ettevõtlusteenuste sektori peamised vajadused. Vaatamata teenuste arendamises tehtud edusammudele on oluline arvestada ka oluliste puudujääkide ja vajadustega. Praegune Euroopa poliitikaraamistik tugineb põhiliselt töötlevale tööstusele, ehkki teenustesektor moodustab selgelt majanduse kõige suurema osa ning edendab kasvu ettevõtluse ja ühiskonnaelu kõigis aspektides. |
| --- | --- |

3.5

Ettevõtlusteenuste sektori peamised vajadused. Vaatamata teenuste arendamises tehtud edusammudele on oluline arvestada ka oluliste puudujääkide ja vajadustega. Praegune Euroopa poliitikaraamistik tugineb põhiliselt töötlevale tööstusele, ehkki teenustesektor moodustab selgelt majanduse kõige suurema osa ning edendab kasvu ettevõtluse ja ühiskonnaelu kõigis aspektides.

| 3.5.1 | Enamik ELi tööstuspoliitika horisontaalsetest ja valdkondlikest algatustest nii riiklikul kui ka ELi tasandil keskenduvad töötlevale tööstusele, vaatamata sellele, et ettevõtlusteenustel on seejuures loomulik tugifunktsioon. Sellest tulenevalt on kiiresti vaja luua tasakaalustatud ELi poliitika, milles ei alahinnata ettevõtlusteenuste olulisust Euroopa tööstuse üldise konkurentsivõime ning majanduse jaoks tervikuna. Mis tahes majandussektorile suunatud horisontaalsed algatused peavad olema tõepoolest horisontaalsed ning sobima ettevõtete ja töötajate vajadustega uues teenustemajanduses, kus tööstus- ja teenindussektor on lahutamatult seotud, pakkudes Euroopa majandusele oma koostoime kaudu uusi võimalusi maailmaturul. Mitmeid tööstuspoliitika elementideks olevaid ELi poliitilisi algatusi tuleks vastavalt teenustele kohandada ja rakendada. See hõlmab selliseid valdkondi, nagu tõhusalt toimiv teenuste siseturg, rahvusvaheline kaubandus, riigiabi reeglid, tööturg, sotsiaalmeetmed, koolitus ja regionaalpoliitika, teadus- ja arendustegevus, uuendustegevus, standardimine, ettevõtlus, parem statistika ja teave. Lisaks tuleb vajadusel arvesse võtta teenuste eritingimusi. See aga ei tähenda, et kõik poliitilised algatused peaksid olema vertikaalselt teenustele kohandatud. Pigem tuleks uurida kõigi nende poliitiliste algatuste mõju teenustele ning võtta vajadusel erimeetmeid. |
| --- | --- |

3.5.1

Enamik ELi tööstuspoliitika horisontaalsetest ja valdkondlikest algatustest nii riiklikul kui ka ELi tasandil keskenduvad töötlevale tööstusele, vaatamata sellele, et ettevõtlusteenustel on seejuures loomulik tugifunktsioon. Sellest tulenevalt on kiiresti vaja luua tasakaalustatud ELi poliitika, milles ei alahinnata ettevõtlusteenuste olulisust Euroopa tööstuse üldise konkurentsivõime ning majanduse jaoks tervikuna. Mis tahes majandussektorile suunatud horisontaalsed algatused peavad olema tõepoolest horisontaalsed ning sobima ettevõtete ja töötajate vajadustega uues teenustemajanduses, kus tööstus- ja teenindussektor on lahutamatult seotud, pakkudes Euroopa majandusele oma koostoime kaudu uusi võimalusi maailmaturul. Mitmeid tööstuspoliitika elementideks olevaid ELi poliitilisi algatusi tuleks vastavalt teenustele kohandada ja rakendada. See hõlmab selliseid valdkondi, nagu tõhusalt toimiv teenuste siseturg, rahvusvaheline kaubandus, riigiabi reeglid, tööturg, sotsiaalmeetmed, koolitus ja regionaalpoliitika, teadus- ja arendustegevus, uuendustegevus, standardimine, ettevõtlus, parem statistika ja teave. Lisaks tuleb vajadusel arvesse võtta teenuste eritingimusi. See aga ei tähenda, et kõik poliitilised algatused peaksid olema vertikaalselt teenustele kohandatud. Pigem tuleks uurida kõigi nende poliitiliste algatuste mõju teenustele ning võtta vajadusel erimeetmeid.

| 3.5.2 | Suuri vajakajäämisi võib täheldada järgmistes valdkondades:






  — | Ettevõtlusteenused seoses tööstuspoliitikaga. Pärast hiljutist ettevõtlusteenuste ja jätkuva seire kaasamist tuleks enam tähelepanu pöörata eritingimustele, mille puhul teenuste edendamine toetab tööstuse edukust (näiteks teenuste mõju tööstuslikule konkurentsivõimele ja tootlikkusele majanduslikust aspektist). Globaalse konkurentsiga toimetulekuks peab Euroopa investeerima uuendustegevusse, teadmistesse, disaini, logistikasse, turundusse ja teistesse ettevõtlusteenustesse ehk teisisõnu kogu globaalsesse väärtusahelasse. |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Suuri vajakajäämisi võib täheldada järgmistes valdkondades:

—

Ettevõtlusteenused seoses tööstuspoliitikaga. Pärast hiljutist ettevõtlusteenuste ja jätkuva seire kaasamist tuleks enam tähelepanu pöörata eritingimustele, mille puhul teenuste edendamine toetab tööstuse edukust (näiteks teenuste mõju tööstuslikule konkurentsivõimele ja tootlikkusele majanduslikust aspektist). Globaalse konkurentsiga toimetulekuks peab Euroopa investeerima uuendustegevusse, teadmistesse, disaini, logistikasse, turundusse ja teistesse ettevõtlusteenustesse ehk teisisõnu kogu globaalsesse väärtusahelasse.

| — | Ettevõtlusteenused tööhõive- ja koolituspoliitikas. Enamik töökohti kuulub teenuste valdkonda ning nii jääb see ka tulevikus. (Poliitika kujundajad ei tohiks unustada, et töötleva tööstuse vahesisenditest pärineb 20 % teenustest). Seega on liikmesriigid tulenevalt ülemaailmsetest hangetest/offshore-tegevusest teenindussektoris (kuni 30 % vastavalt OECD 2006. aasta uurimusele) sunnitud arendama sobivaid pädevusi ja kvalifikatsioone, mis võimaldaksid nende tööstusel globaalses konkurentsis püsida. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused tööhõive- ja koolituspoliitikas. Enamik töökohti kuulub teenuste valdkonda ning nii jääb see ka tulevikus. (Poliitika kujundajad ei tohiks unustada, et töötleva tööstuse vahesisenditest pärineb 20 % teenustest). Seega on liikmesriigid tulenevalt ülemaailmsetest hangetest/offshore-tegevusest teenindussektoris (kuni 30 % vastavalt OECD 2006. aasta uurimusele) sunnitud arendama sobivaid pädevusi ja kvalifikatsioone, mis võimaldaksid nende tööstusel globaalses konkurentsis püsida.

| — | Ettevõtlusteenused uuendustegevuse ja tootlikkusega seotud poliitikas. Teenuste valdkonnas on uuendustegevuse edendamine äärmiselt tähtis, et tõsta tööstuslikku konkurentsivõimet kvaliteeditegurite kaudu. Uuendustegevus teenuste valdkonnas mõjutab oluliselt ja positiivselt kvaliteeti, tööhõivet ja suhtlemist klientidega. Samuti võivad ettevõtlusteenused pakkuda häid töötingimusi ja teadmismahukat keskkonda. Sellisel juhul annavad töötajad panuse uuendustegevuse võimaldamisse ja edukasse muutmisesse teenuste valdkonnas. See võib anda ettevõttele konkurentsieelise ja pakkuda töötajatele uusi tööalaseid võimalusi. Teenuste valdkonna uuendustegevusest saadavad eelised tuleks suunata ettevõtlusteenuste tootlikkuse stagneerunud kasvumäärade tõstmisele. Madalad tootlikkuse kasvumäärad on enamikes riikides endiselt ülekaalus, isegi kui statistilise mõõtmise probleemide tõttu on uurimustes alahinnatud ettevõtlusteenuste panust üldisesse tootlikkuse tõusu. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused uuendustegevuse ja tootlikkusega seotud poliitikas. Teenuste valdkonnas on uuendustegevuse edendamine äärmiselt tähtis, et tõsta tööstuslikku konkurentsivõimet kvaliteeditegurite kaudu. Uuendustegevus teenuste valdkonnas mõjutab oluliselt ja positiivselt kvaliteeti, tööhõivet ja suhtlemist klientidega. Samuti võivad ettevõtlusteenused pakkuda häid töötingimusi ja teadmismahukat keskkonda. Sellisel juhul annavad töötajad panuse uuendustegevuse võimaldamisse ja edukasse muutmisesse teenuste valdkonnas. See võib anda ettevõttele konkurentsieelise ja pakkuda töötajatele uusi tööalaseid võimalusi. Teenuste valdkonna uuendustegevusest saadavad eelised tuleks suunata ettevõtlusteenuste tootlikkuse stagneerunud kasvumäärade tõstmisele. Madalad tootlikkuse kasvumäärad on enamikes riikides endiselt ülekaalus, isegi kui statistilise mõõtmise probleemide tõttu on uurimustes alahinnatud ettevõtlusteenuste panust üldisesse tootlikkuse tõusu.

| — | Ettevõtlusteenused ja siseturg. Eesmärk on luua Euroopa teenuste turg, mis võimaldaks ELil olla globaliseerumisprotsessis juhtpositsioonil, võttes arvesse turge ja konkurentsivõimet mõjutavaid tingimusi. Vaja on jälgida eriti teenuste direktiivi ülevõtmist liikmesriikides ja selle mõju ettevõtlusteenustele. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused ja siseturg. Eesmärk on luua Euroopa teenuste turg, mis võimaldaks ELil olla globaliseerumisprotsessis juhtpositsioonil, võttes arvesse turge ja konkurentsivõimet mõjutavaid tingimusi. Vaja on jälgida eriti teenuste direktiivi ülevõtmist liikmesriikides ja selle mõju ettevõtlusteenustele.

| — | Ettevõtlusteenused ja piirkonnad. Paljudes piirkondades on ettevõtlusteenused puudulikud, kuna nende pakkumine on üldiselt koondunud pigem suulinnadesse ja kõrge sissetulekuga piirkondadesse. Piirkondlikul tasandil on oluline edendada ja hoogustada nii ettevõtlusteenuste nõudlust kui ka pakkumist ning kasutada maksimaalselt olemasolevaid võrgustikke, mis võivad suurendada koostoimet kohalike tegutsejate vahel. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused ja piirkonnad. Paljudes piirkondades on ettevõtlusteenused puudulikud, kuna nende pakkumine on üldiselt koondunud pigem suulinnadesse ja kõrge sissetulekuga piirkondadesse. Piirkondlikul tasandil on oluline edendada ja hoogustada nii ettevõtlusteenuste nõudlust kui ka pakkumist ning kasutada maksimaalselt olemasolevaid võrgustikke, mis võivad suurendada koostoimet kohalike tegutsejate vahel.

| — | Ettevõtlusteenused ja muud seonduvad poliitikavaldkonnad. Ettevõtlusteenustega on seotud kahte tüüpi poliitikavaldkonnad: peamiselt regulatiivsed poliitikavaldkonnad (siseturg, konkurents, parem õiguslik reguleerimine, avalikud hanked) ning peamiselt mitte-regulatiivsed valdkonnad (uuendustegevus, pädevused, kvaliteet ja tööhõive, standardid, ettevõtlus ning VKEd, regionaalpoliitika, teadmised ning statistika). Erilist tähelepanu tuleks pöörata standarditele, uuele valdkonnale teenuste teadusele ning statistikale. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlusteenused ja muud seonduvad poliitikavaldkonnad. Ettevõtlusteenustega on seotud kahte tüüpi poliitikavaldkonnad: peamiselt regulatiivsed poliitikavaldkonnad (siseturg, konkurents, parem õiguslik reguleerimine, avalikud hanked) ning peamiselt mitte-regulatiivsed valdkonnad (uuendustegevus, pädevused, kvaliteet ja tööhõive, standardid, ettevõtlus ning VKEd, regionaalpoliitika, teadmised ning statistika). Erilist tähelepanu tuleks pöörata standarditele, uuele valdkonnale teenuste teadusele ning statistikale.

| 3.6 | Seosed ettevõtlusteenuste meetmete ja asjakohaste poliitikavaldkondade vahel. Kogemused on näidanud, kuidas kavandatavad igakülgsed meetmed võiksid ettevõtlusteenustega seonduda ja muuta võimalikuks ettevõtlusteenuste jõulise arengu eelseisvate väljakutsetega toimetulekuks. Arvesse tuleks võtta eri poliitikavaldkondade koostoimet ja seotust. |
| --- | --- |

3.6

Seosed ettevõtlusteenuste meetmete ja asjakohaste poliitikavaldkondade vahel. Kogemused on näidanud, kuidas kavandatavad igakülgsed meetmed võiksid ettevõtlusteenustega seonduda ja muuta võimalikuks ettevõtlusteenuste jõulise arengu eelseisvate väljakutsetega toimetulekuks. Arvesse tuleks võtta eri poliitikavaldkondade koostoimet ja seotust.

| 3.7 | Ettevõtlusteenuste tõhustamiseks konkreetse ELi poliitika kujundamisel on vaja majandusteaduslikku põhjendust. Sellele on hiljuti viidanud Kox ja Rubalcaba („Business Services in European Economic Growth”, 2007). Oma argumentide toetuseks tõid nad eelkõige esile turgude ja süsteemi puudusi, nagu teabe ebaühtlust ja välismõjusid. |
| --- | --- |

3.7

Ettevõtlusteenuste tõhustamiseks konkreetse ELi poliitika kujundamisel on vaja majandusteaduslikku põhjendust. Sellele on hiljuti viidanud Kox ja Rubalcaba („Business Services in European Economic Growth”, 2007). Oma argumentide toetuseks tõid nad eelkõige esile turgude ja süsteemi puudusi, nagu teabe ebaühtlust ja välismõjusid.

| 3.8 | Lissaboni kava 2008–2010. Ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkonnad võiksid olla kasulikud seoses ELi Lissaboni kava 2008–2010 (KOM(2007) 804 lõplik) ettepanekutega. Enamik kümnest peamisest eesmärgist, mida soovitakse 2010. aastaks saavutada, mõjutavad otsesel või kaudsel viisil teenuseid. |
| --- | --- |

3.8

Lissaboni kava 2008–2010. Ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkonnad võiksid olla kasulikud seoses ELi Lissaboni kava 2008–2010 (KOM(2007) 804 lõplik) ettepanekutega. Enamik kümnest peamisest eesmärgist, mida soovitakse 2010. aastaks saavutada, mõjutavad otsesel või kaudsel viisil teenuseid.

| 3.8.1 | Komisjon esitab 2008. aasta keskpaigas uuendatud sotsiaalmeetmete kava, mille eesmärk on vähendada kvalifikatsioonipuudujääke. Enamikes eriti töömahukates ettevõtlusteenustes võib täheldada olulisi puudujääke ja vajadusi. Komitee tõdes oma arvamuses teemal „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)” (9), et Lissaboni ambitsioonikad tööhõive-eesmärgid on saavutatud vaid osaliselt ning viimaste aastate tööhõive kasv tuleneb eriti naiste puhul suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest. Ilmselgelt on jätkuvalt puudus eakatele sobivatest töökohtadest ning noorte hulgas on täheldatav ebatüüpiliste (mittestandardsete tööhõivevormide) märkimisväärne kasv. Viimatinimetatutest ei ole mõned õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. Komitee rõhutas oma arvamuses, et paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni kontekstis on vaja tagada kõrgel tasemel sotsiaalne kaitse, aktiivne tööturupoliitika, haridus, täiendõpe ja koolitus. |
| --- | --- |

3.8.1

Komisjon esitab 2008. aasta keskpaigas uuendatud sotsiaalmeetmete kava, mille eesmärk on vähendada kvalifikatsioonipuudujääke. Enamikes eriti töömahukates ettevõtlusteenustes võib täheldada olulisi puudujääke ja vajadusi. Komitee tõdes oma arvamuses teemal „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)” (9), et Lissaboni ambitsioonikad tööhõive-eesmärgid on saavutatud vaid osaliselt ning viimaste aastate tööhõive kasv tuleneb eriti naiste puhul suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest. Ilmselgelt on jätkuvalt puudus eakatele sobivatest töökohtadest ning noorte hulgas on täheldatav ebatüüpiliste (mittestandardsete tööhõivevormide) märkimisväärne kasv. Viimatinimetatutest ei ole mõned õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. Komitee rõhutas oma arvamuses, et paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni kontekstis on vaja tagada kõrgel tasemel sotsiaalne kaitse, aktiivne tööturupoliitika, haridus, täiendõpe ja koolitus.

| 3.8.2 | Komisjon esitas käesoleva aasta alguses ettepaneku ühise sisserändepoliitika loomiseks. See võib mõjutada kõrge kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks teadmismahukates ettevõtlusteenuste valdkonnas ning madala kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks koristus- või turvateenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.8.2

Komisjon esitas käesoleva aasta alguses ettepaneku ühise sisserändepoliitika loomiseks. See võib mõjutada kõrge kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks teadmismahukates ettevõtlusteenuste valdkonnas ning madala kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks koristus- või turvateenuste valdkonnas.

| 3.8.3 | VKEde kasvupotentsiaali realiseerimiseks kogu nende elutsükli jooksul võtab EL vastu väikeettevõtete õigusakti. Ettevõtlusteenuste sektoris on ettevõtete loomise ja sulgemise määrad kõige kõrgemad, seega tundub erilise tähelepanu pööramine VKEdele asjakohane. Komitee ärgitas oma arvamuses teemal „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)” (10) koostama VKEdele paremini suunatud ja süvalaiendatud koondsuuniseid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ajavahemikus 2008–2010. Samuti saavad VKEd kasu ELi halduskoormuse vähendamisest 25 % võrra aastaks 2012. |
| --- | --- |

3.8.3

VKEde kasvupotentsiaali realiseerimiseks kogu nende elutsükli jooksul võtab EL vastu väikeettevõtete õigusakti. Ettevõtlusteenuste sektoris on ettevõtete loomise ja sulgemise määrad kõige kõrgemad, seega tundub erilise tähelepanu pööramine VKEdele asjakohane. Komitee ärgitas oma arvamuses teemal „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)” (10) koostama VKEdele paremini suunatud ja süvalaiendatud koondsuuniseid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ajavahemikus 2008–2010. Samuti saavad VKEd kasu ELi halduskoormuse vähendamisest 25 % võrra aastaks 2012.

| 3.8.4 | EL soovib tugevdada ühtset turgu ning suurendada konkurentsi teenuste alal. Samas arvamuses (INT/324) avaldas komitee kahetsust lõpuleviimata ühtse turu, direktiivide liiga aeglase rakendamise üle liikmesriikides ning halduskoormuse ja tööjõu liikuvuse puudumise üle. VKEdele on need tegurid tõsiseks takistuseks. |
| --- | --- |

3.8.4

EL soovib tugevdada ühtset turgu ning suurendada konkurentsi teenuste alal. Samas arvamuses (INT/324) avaldas komitee kahetsust lõpuleviimata ühtse turu, direktiivide liiga aeglase rakendamise üle liikmesriikides ning halduskoormuse ja tööjõu liikuvuse puudumise üle. VKEdele on need tegurid tõsiseks takistuseks.

| 3.8.5 | EL soovib viia ellu „viienda vabaduse” (teadmiste vaba liikumine) ning luua tõelise Euroopa teadusruumi. Lissaboni kava nimetatud prioriteedi saavutamisel võivad teadmismahukad ettevõtlusteenused olulist rolli mängida. |
| --- | --- |

3.8.5

EL soovib viia ellu „viienda vabaduse” (teadmiste vaba liikumine) ning luua tõelise Euroopa teadusruumi. Lissaboni kava nimetatud prioriteedi saavutamisel võivad teadmismahukad ettevõtlusteenused olulist rolli mängida.

| 3.8.6 | EL soovib parandada uuendustegevuse raamtingimusi. Komitee on koostanud arvamuse ka teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)” (11). Peamine eesmärk on Euroopa juhtpositsiooni säilitamine teadustegevuse, tehnoloogilise arendustegevuse ja uuendustegevuse valdkonnas ning vaja on nimetatud valdkondade suuremat rahastamist ELi eelarvest, haridusvõimaluste parandamist ning vajadusel üldist standardite tõstmist. Samuti on vajalik arengule ja uuendustegevusele avatud sotsiaalne keskkond; vajalike tingimuste loomine ja otsuste langetamine, mis julgustaksid ja ergutaksid investoreid paigutama oma kapitali uutesse Euroopa ettevõtetesse; teadlikkuse tõstmine alusuuringute märkimisväärsest olulisusest ning ettevõtluse soodustamine uuendusmeelsete ja riskialdiste inimeste seas; riskidega paratamatult kaasnevate mõningaste ebaõnnestumiste ja kahjudega leppimine. Samuti käsitles komitee uuendusmeelse ettevõtluse ja uuendussõbraliku turu õiguslikke ja ühiskondlikke raamtingimusi. |
| --- | --- |

3.8.6

EL soovib parandada uuendustegevuse raamtingimusi. Komitee on koostanud arvamuse ka teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)” (11). Peamine eesmärk on Euroopa juhtpositsiooni säilitamine teadustegevuse, tehnoloogilise arendustegevuse ja uuendustegevuse valdkonnas ning vaja on nimetatud valdkondade suuremat rahastamist ELi eelarvest, haridusvõimaluste parandamist ning vajadusel üldist standardite tõstmist. Samuti on vajalik arengule ja uuendustegevusele avatud sotsiaalne keskkond; vajalike tingimuste loomine ja otsuste langetamine, mis julgustaksid ja ergutaksid investoreid paigutama oma kapitali uutesse Euroopa ettevõtetesse; teadlikkuse tõstmine alusuuringute märkimisväärsest olulisusest ning ettevõtluse soodustamine uuendusmeelsete ja riskialdiste inimeste seas; riskidega paratamatult kaasnevate mõningaste ebaõnnestumiste ja kahjudega leppimine. Samuti käsitles komitee uuendusmeelse ettevõtluse ja uuendussõbraliku turu õiguslikke ja ühiskondlikke raamtingimusi.

| 3.8.7 | EL soovib suunata oma tööstuspoliitika tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkuse parandamisele. See eesmärk võiks hõlmata ka keskkonnaalaste ettevõtlusteenuste rolli tööstuspoliitikas. |
| --- | --- |

3.8.7

EL soovib suunata oma tööstuspoliitika tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkuse parandamisele. See eesmärk võiks hõlmata ka keskkonnaalaste ettevõtlusteenuste rolli tööstuspoliitikas.

| 3.8.8 | EL soovib pidada kahepoolseid läbirääkimisi peamiste kaubanduspartneritega, et leida uusi võimalusi rahvusvaheliseks kaubanduseks ja investeerimiseks ning luua ühisruum, kus kehtivad ühesugused õiguslikud sätted ja standardid. |
| --- | --- |

3.8.8

EL soovib pidada kahepoolseid läbirääkimisi peamiste kaubanduspartneritega, et leida uusi võimalusi rahvusvaheliseks kaubanduseks ja investeerimiseks ning luua ühisruum, kus kehtivad ühesugused õiguslikud sätted ja standardid.

4.   Ettevõtlusteenuseid toetavate meetmete prioriteedid

Tulenevalt ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkondade ulatusest on vaja seada prioriteete. Komitee arvates peaksid prioriteedid olema järgmised:

| 4.1 | 1. prioriteet. Euroopa Komisjon peaks ettevõtlus- ja tööstuspoliitika raames looma ettevõtlusteenuste kõrgetasemelise rühma, et poliitilistes meetmetes järgitaks laiemat lähenemisviisi teenustele, arvestades nende vastasmõju tööstuse ja kogu majandustegevusega. Sellise kõrgetasemelise rühma peamised eesmärgid võiksid olla järgmised:






  — | ettevõtlusteenuste vajaduste sügavam analüüs, sh ettevõtlusteenuste valdkonna väga erisuguste allsektorite vajaduste selgitamine; |
| --- | --- | --- |

4.1

1. prioriteet. Euroopa Komisjon peaks ettevõtlus- ja tööstuspoliitika raames looma ettevõtlusteenuste kõrgetasemelise rühma, et poliitilistes meetmetes järgitaks laiemat lähenemisviisi teenustele, arvestades nende vastasmõju tööstuse ja kogu majandustegevusega. Sellise kõrgetasemelise rühma peamised eesmärgid võiksid olla järgmised:

—

ettevõtlusteenuste vajaduste sügavam analüüs, sh ettevõtlusteenuste valdkonna väga erisuguste allsektorite vajaduste selgitamine;

| — | ettevõtlusteenuseid mõjutavate praeguste poliitikasuundade ülevaatamine ning konkreetsete poliitiliste meetmete väljatöötamine sobival tasandil (piirkondlikul, riiklikul või ELi tasandil); |
| --- | --- |

—

ettevõtlusteenuseid mõjutavate praeguste poliitikasuundade ülevaatamine ning konkreetsete poliitiliste meetmete väljatöötamine sobival tasandil (piirkondlikul, riiklikul või ELi tasandil);

| — | strateegiliste eesmärkide seadmine läbirääkimistele WTOga üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) üle, keskendudes seejuures meetmetele, mille abil võimaldada teenustesektori VKEdel teenuseid eksportida; |
| --- | --- |

—

strateegiliste eesmärkide seadmine läbirääkimistele WTOga üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) üle, keskendudes seejuures meetmetele, mille abil võimaldada teenustesektori VKEdel teenuseid eksportida;

| — | poliitiliste sidusrühmade määratlemine ja grupeerimine valdkondades, kus esindatus on väga piiratud ja killustatud; |
| --- | --- |

—

poliitiliste sidusrühmade määratlemine ja grupeerimine valdkondades, kus esindatus on väga piiratud ja killustatud;

| — | Euroopa ettevõtlusteenuste seirekeskuse loomine, et teostataks järelevalvet ELi poliitika alusel rakendatud meetmete tulemuste üle ning tutvustataks häid tavasid; seirekeskuse liikmete hulgas peaksid olema EMSK, ametiühingute, ettevõtete liitude ja ettevõtlusteenuste ekspertide esindajad. |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtlusteenuste seirekeskuse loomine, et teostataks järelevalvet ELi poliitika alusel rakendatud meetmete tulemuste üle ning tutvustataks häid tavasid; seirekeskuse liikmete hulgas peaksid olema EMSK, ametiühingute, ettevõtete liitude ja ettevõtlusteenuste ekspertide esindajad.

| 4.2 | 2. prioriteet. Eraldi ettevõtlusteenuste sektorile pühendatud sotsiaaldialoogis osalejaid tuleks julgustada arutama järgmiste valdkondade üle ja esitama nende kohta soovitusi:






  — | uued tööhõivevõimalused; |
| --- | --- | --- |

4.2

2. prioriteet. Eraldi ettevõtlusteenuste sektorile pühendatud sotsiaaldialoogis osalejaid tuleks julgustada arutama järgmiste valdkondade üle ja esitama nende kohta soovitusi:

—

uued tööhõivevõimalused;

| — | elukestev õpe; |
| --- | --- |

—

elukestev õpe;

| — | allhangete ja off-shore tegevuse väljakutsed; |
| --- | --- |

—

allhangete ja off-shore tegevuse väljakutsed;

| — | puuduvate oskuste määratlemine; |
| --- | --- |

—

puuduvate oskuste määratlemine;

| — | osaajatöö ja kaugtöö; |
| --- | --- |

—

osaajatöö ja kaugtöö;

| — | paindlikkus ja turvalisus ettevõtlusteenuste sektoris (seda teemat on juba ülevaatlikult käsitletud komitee hiljutises arvamuses SOC/283); |
| --- | --- |

—

paindlikkus ja turvalisus ettevõtlusteenuste sektoris (seda teemat on juba ülevaatlikult käsitletud komitee hiljutises arvamuses SOC/283);

| — | töötajate puudus teadmismahukate ettevõtlusteenuste sektoris ja sisserände roll; |
| --- | --- |

—

töötajate puudus teadmismahukate ettevõtlusteenuste sektoris ja sisserände roll;

| — | liikuvus. |
| --- | --- |

—

liikuvus.

Tegelikult sõltub aga sellise sektorile suunatud sotsiaaldialoogi teostatavus ja mõjusus (mh kokkulepete tunnustamine, organisatoorne tugi) nii tööandjate kui töötajate üleeuroopaliste esindusorganisatsioonide tunnustamisest.

| 4.3 | 3. prioriteet. Teadus-, arendus- ja uuendustegevus teenuste valdkonnas:






  — | ettevõtlusteenuste uuendustegevusviiside analüüs ja selle mõju tootlikkusele ning sotsiaalsele ja majanduslikule kasvule; |
| --- | --- | --- |

4.3

3. prioriteet. Teadus-, arendus- ja uuendustegevus teenuste valdkonnas:

—

ettevõtlusteenuste uuendustegevusviiside analüüs ja selle mõju tootlikkusele ning sotsiaalsele ja majanduslikule kasvule;

| — | teadmismahukate ettevõtlusteenuste roll arendusteenuste uuendustegevuses; |
| --- | --- |

—

teadmismahukate ettevõtlusteenuste roll arendusteenuste uuendustegevuses;

| — | info- ja sidetehnoloogia arengu ning teenuste uuendustegevuse vaheline suhe; |
| --- | --- |

—

info- ja sidetehnoloogia arengu ning teenuste uuendustegevuse vaheline suhe;

| — | teadus-, arendus- ja uuendustegevusprogrammide läbivaatamineettevõtlusteenuste positsiooni hindamiseks; |
| --- | --- |

—

teadus-, arendus- ja uuendustegevusprogrammide läbivaatamineettevõtlusteenuste positsiooni hindamiseks;

| — | timmitud tootmise (lean manufacturing) tehnikate kohaldamine teenustele; |
| --- | --- |

—

timmitud tootmise (lean manufacturing) tehnikate kohaldamine teenustele;

| — | teenuste valdkonna uuendustegevuse ja teiste võimalike meetmete roll teadmismahukate teenuste edendamisel piirkondlikul tasandil; uuenduspoliitika kasutamine ettevõtlusteenuste pakkumise ja nõudluse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

teenuste valdkonna uuendustegevuse ja teiste võimalike meetmete roll teadmismahukate teenuste edendamisel piirkondlikul tasandil; uuenduspoliitika kasutamine ettevõtlusteenuste pakkumise ja nõudluse edendamiseks.

| 4.4 | 4. prioriteet. Standardite väljatöötamine. Teenuste standardite areng on olnud aeglane ja need sõltuvad üldiselt nõudlusest. Ettevõtlusteenuste pakkujate poolel on struktuurilised probleemid. Pakkujad on suures osas väikeettevõtted, mis ei kuulu oma riigi esindusorganisatsioonidesse, ning seda on näha ka Euroopa tasandil, kus kõnealune kategooria ei ole üheski Euroopa organisatsioonis hästi esindatud. Seega ainus võimalus olukorra parandamiseks on julgustada kasutajaid oma nõudmisi väljendama. Ettevõtlusteenuste turg saaks väga palju kasu sellest, kui valdkonnas kehtiksid selged standardid. Standardite väljatöötamine aitaks:






  — | täiendada valdkonda reguleerivaid õigusakte või neid isegi asendada; |
| --- | --- | --- |

4.4

4. prioriteet. Standardite väljatöötamine. Teenuste standardite areng on olnud aeglane ja need sõltuvad üldiselt nõudlusest. Ettevõtlusteenuste pakkujate poolel on struktuurilised probleemid. Pakkujad on suures osas väikeettevõtted, mis ei kuulu oma riigi esindusorganisatsioonidesse, ning seda on näha ka Euroopa tasandil, kus kõnealune kategooria ei ole üheski Euroopa organisatsioonis hästi esindatud. Seega ainus võimalus olukorra parandamiseks on julgustada kasutajaid oma nõudmisi väljendama. Ettevõtlusteenuste turg saaks väga palju kasu sellest, kui valdkonnas kehtiksid selged standardid. Standardite väljatöötamine aitaks:

—

täiendada valdkonda reguleerivaid õigusakte või neid isegi asendada;

| — | parandada kvaliteeti ja soodustada konkurentsi; |
| --- | --- |

—

parandada kvaliteeti ja soodustada konkurentsi;

| — | vähendada nii pakkuja kui ka kasutaja heaks teabe ebaühtlast jaotumist sellel vähese läbipaistvusega turul; |
| --- | --- |

—

vähendada nii pakkuja kui ka kasutaja heaks teabe ebaühtlast jaotumist sellel vähese läbipaistvusega turul;

| — | tagada võrreldavus, kui kasutaja peab otsustama erinevate pakkumiste vahel; |
| --- | --- |

—

tagada võrreldavus, kui kasutaja peab otsustama erinevate pakkumiste vahel;

| — | levitada laiemalt teadus-, arendus- ja uuendustegevuse programmide tulemusi, soodustades nii uuendustegevust teenuste kvaliteedi parandamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

levitada laiemalt teadus-, arendus- ja uuendustegevuse programmide tulemusi, soodustades nii uuendustegevust teenuste kvaliteedi parandamise eesmärgil;

| — | vähendada vaidluseid, tuues sektoris selgust teenuse osutajate ja kasutajate õiguste ja kohustuste osas; |
| --- | --- |

—

vähendada vaidluseid, tuues sektoris selgust teenuse osutajate ja kasutajate õiguste ja kohustuste osas;

| — | vältida sotsiaalseid konflikte tänu sellele, et teenuse osutajaid ja kasutajad peavad kinni tööõigusest ning tänu vajadusel sobival tasandil peetavatele kollektiivläbirääkimistele; |
| --- | --- |

—

vältida sotsiaalseid konflikte tänu sellele, et teenuse osutajaid ja kasutajad peavad kinni tööõigusest ning tänu vajadusel sobival tasandil peetavatele kollektiivläbirääkimistele;

| — | soodustada mastaabisäästu, võimaldades väikeettevõtetel pakkuda sarnaseid teenuseid ELi eri liikmesriikides, ning sel teel aidata kaotada tõkkeid turuintegratsiooni teel; |
| --- | --- |

—

soodustada mastaabisäästu, võimaldades väikeettevõtetel pakkuda sarnaseid teenuseid ELi eri liikmesriikides, ning sel teel aidata kaotada tõkkeid turuintegratsiooni teel;

| — | arendada välja heas seisukorras ekspordisektor ning toetada avalike hankemenetluste ja teenuste allhangete valdkonda. |
| --- | --- |

—

arendada välja heas seisukorras ekspordisektor ning toetada avalike hankemenetluste ja teenuste allhangete valdkonda.

| 4.5 | 5. prioriteet. Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Poliitilised meetmed sõltuvad käimasolevate suundumuste analüüsist ning suundumusi on võimalik määratleda ainult selge ja sisulise statistika põhjal. See, et tootmine ei kasva võrdluses USAga piisavalt, võib osaliselt tuleneda mitteusaldusväärsest statistikast, mis põhineb tootmistulemuste mõõtmiseks kasutataval meetodil. Ettevõtlusteenuste statistika edasiarendamine eeldab mitte ainult Eurostati-poolset otsust, vaid koostööd liikmesriikide valitsustega, kes peaksid muutma oma statistikakogumise meetodeid. Eritähelepanu tuleks pöörata ettevõtlusteenuste osa mõõtmisele teistes tööstus- ja teenindussektorites. |
| --- | --- |

4.5

5. prioriteet. Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Poliitilised meetmed sõltuvad käimasolevate suundumuste analüüsist ning suundumusi on võimalik määratleda ainult selge ja sisulise statistika põhjal. See, et tootmine ei kasva võrdluses USAga piisavalt, võib osaliselt tuleneda mitteusaldusväärsest statistikast, mis põhineb tootmistulemuste mõõtmiseks kasutataval meetodil. Ettevõtlusteenuste statistika edasiarendamine eeldab mitte ainult Eurostati-poolset otsust, vaid koostööd liikmesriikide valitsustega, kes peaksid muutma oma statistikakogumise meetodeid. Eritähelepanu tuleks pöörata ettevõtlusteenuste osa mõõtmisele teistes tööstus- ja teenindussektorites.

| 4.6 | 6. prioriteet. Teenuste teadus.
  Teenuste teadus (SSME: Service Science, Management and Engineering) on uus arenev distsipliin, mis hõlmab lahknevaid ja killustunud lähenemisviise teenustele, sh teenuste majandust, teenuste haldamist, teenuste turustamist ja teenuste kavandamist (service engineering). Teenuste valdkonna uurijad ja ettevõtted tunnistavad, et kõiki neid valdkondi tuleb edendada ja paremini integreerida. Hea näide teenuste teaduse raames on teenuste kavandamine. See on tehniline distsipliin, mis tegeleb teenuste süstemaatilise arendamise ja kujundamisega sobivate mudelite, meetodite ja vahendite abil. Kuigi teenuste kavandamine hõlmab ka teenuste haldamise aspekte, on üks tähelepanu keskmes olev valdkond uute teenuste arendamine. Samuti tegeletakse teenuste kavandamise raames arendussüsteemide kujundamisega, teisisõnu üldise teadus-, arendus- ja uuendustegevuse haldamise teenustega seotud küsimustega. Tavapäraseks muutub integreeritud lähenemisviis, mille puhul on materiaalse vara, tarkvara ja teenuste väljatöötamine ühendatud.
  Teenuste teadusele annavad väärtusliku tõuke uute ärimudelite, meetodite ja vahendite põhjalikud teadusuuringud. Teenuste standardite üha suurem ühtlustamine julgustab uute teenuste määratlemist ja tõhusat arendamist (12).
  Teenuste kavandamine on teenuste sektori üks valdkondi, mida Euroopa teadusuuringud on põhjalikult vorminud. Suurem integratsioon rahvusvaheliste võrgustikega ja teenuste kavandamise sõltumatu kogukonna süstemaatiline väljaarendamine on tulevikus olulise tähtsusega kõnealuse valdkonna juhtrolli säilitamisel (13). |
| --- | --- |

4.6

6. prioriteet. Teenuste teadus.

Teenuste teadus (SSME: Service Science, Management and Engineering) on uus arenev distsipliin, mis hõlmab lahknevaid ja killustunud lähenemisviise teenustele, sh teenuste majandust, teenuste haldamist, teenuste turustamist ja teenuste kavandamist (service engineering). Teenuste valdkonna uurijad ja ettevõtted tunnistavad, et kõiki neid valdkondi tuleb edendada ja paremini integreerida. Hea näide teenuste teaduse raames on teenuste kavandamine. See on tehniline distsipliin, mis tegeleb teenuste süstemaatilise arendamise ja kujundamisega sobivate mudelite, meetodite ja vahendite abil. Kuigi teenuste kavandamine hõlmab ka teenuste haldamise aspekte, on üks tähelepanu keskmes olev valdkond uute teenuste arendamine. Samuti tegeletakse teenuste kavandamise raames arendussüsteemide kujundamisega, teisisõnu üldise teadus-, arendus- ja uuendustegevuse haldamise teenustega seotud küsimustega. Tavapäraseks muutub integreeritud lähenemisviis, mille puhul on materiaalse vara, tarkvara ja teenuste väljatöötamine ühendatud.

Teenuste teadusele annavad väärtusliku tõuke uute ärimudelite, meetodite ja vahendite põhjalikud teadusuuringud. Teenuste standardite üha suurem ühtlustamine julgustab uute teenuste määratlemist ja tõhusat arendamist (12).

Teenuste kavandamine on teenuste sektori üks valdkondi, mida Euroopa teadusuuringud on põhjalikult vorminud. Suurem integratsioon rahvusvaheliste võrgustikega ja teenuste kavandamise sõltumatu kogukonna süstemaatiline väljaarendamine on tulevikus olulise tähtsusega kõnealuse valdkonna juhtrolli säilitamisel (13).

| 4.7 | 7. prioriteet. Siseturg ja ettevõtlusteenuste reguleerimine.

  Regulatiivse koormuse vähendamine ja lihtsustamine. On mitmeid piiravaid tegureid, mis mõjutavad ettevõtlusteenuste ettevõtteid negatiivselt ja nullivad nende jõupingutused tootlikkuse suurendamiseks ja ettevõtlusega tegelemiseks teistes liikmesriikides. See hõlmab tööjõu liikuvuse ja hariduskvalifikatsioonide tunnustamise probleeme. Reguleerivate õigusaktide maht ja keerukus on viimastel aastatel suurenenud ning see on kasvatanud väikeste teenuseosutajate koormust. Kõige olulisemad ja tähelepanu nõudvad punktid on järgmised:






  — | Ettevõtete asutamine ja üleviimine. Aja- ja rahakulu, mis on vajalik uue ettevõtte loomiseks või olemasoleva ettevõtte omanikuõiguse üleviimiseks, on VKEde jaoks äärmiselt suur. |
| --- | --- | --- |

4.7

7. prioriteet. Siseturg ja ettevõtlusteenuste reguleerimine.

Regulatiivse koormuse vähendamine ja lihtsustamine. On mitmeid piiravaid tegureid, mis mõjutavad ettevõtlusteenuste ettevõtteid negatiivselt ja nullivad nende jõupingutused tootlikkuse suurendamiseks ja ettevõtlusega tegelemiseks teistes liikmesriikides. See hõlmab tööjõu liikuvuse ja hariduskvalifikatsioonide tunnustamise probleeme. Reguleerivate õigusaktide maht ja keerukus on viimastel aastatel suurenenud ning see on kasvatanud väikeste teenuseosutajate koormust. Kõige olulisemad ja tähelepanu nõudvad punktid on järgmised:

—

Ettevõtete asutamine ja üleviimine. Aja- ja rahakulu, mis on vajalik uue ettevõtte loomiseks või olemasoleva ettevõtte omanikuõiguse üleviimiseks, on VKEde jaoks äärmiselt suur.

| — | Teenuste ekspordi takistused. Ettevõttele kohaldatavate eeskirjade leidmiseks vajalikud ressursid ja konsultatsioonide kulud on teenuseid eksportida soovivate VKEde jaoks kõrge hinnaga. Et kaotada ebavajalikud tõkked, mida Euroopa teenuseosutajad kogevad ettevõtlusteenuste välisturgudel, on vaja rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste järelmeetmeid. Euroopa Komisjoni väljatöötatud turulepääsu andmebaas peaks aitama neid tõkkeid kindlaks teha. |
| --- | --- |

—

Teenuste ekspordi takistused. Ettevõttele kohaldatavate eeskirjade leidmiseks vajalikud ressursid ja konsultatsioonide kulud on teenuseid eksportida soovivate VKEde jaoks kõrge hinnaga. Et kaotada ebavajalikud tõkked, mida Euroopa teenuseosutajad kogevad ettevõtlusteenuste välisturgudel, on vaja rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste järelmeetmeid. Euroopa Komisjoni väljatöötatud turulepääsu andmebaas peaks aitama neid tõkkeid kindlaks teha.

| — | Multidistsiplinaarse koostöö takistused. Eri alade teenusepakkujaid piiravad takistused saaks kaotada teenustedirektiivi jõustumisega. |
| --- | --- |

—

Multidistsiplinaarse koostöö takistused. Eri alade teenusepakkujaid piiravad takistused saaks kaotada teenustedirektiivi jõustumisega.

| — | ELi õigusaktide puudulik ülevõtmine ning liikmesriikide vastandlikud seadused. Isegi kui reguleerivad sätted ei ole otseselt siseturu edendamise vastu, takistab suur varieeruvus ELi liikmesriikide vahel turuintegratsiooni. |
| --- | --- |

—

ELi õigusaktide puudulik ülevõtmine ning liikmesriikide vastandlikud seadused. Isegi kui reguleerivad sätted ei ole otseselt siseturu edendamise vastu, takistab suur varieeruvus ELi liikmesriikide vahel turuintegratsiooni.

| — | Avalikud hanked ning era- ja riigiettevõtete konkurentsi reguleerimine avalike hangete lepingute jagamisel. |
| --- | --- |

—

Avalikud hanked ning era- ja riigiettevõtete konkurentsi reguleerimine avalike hangete lepingute jagamisel.

| — | Piiriüleste teenuste takistused. Kutseliidud on võtnud oma kohalikes eeskirjades kaitsva positsiooni, mis on vastu teiste liikmesriikide teenuseosutajate tegutsemisele nende riigis. |
| --- | --- |

—

Piiriüleste teenuste takistused. Kutseliidud on võtnud oma kohalikes eeskirjades kaitsva positsiooni, mis on vastu teiste liikmesriikide teenuseosutajate tegutsemisele nende riigis.

| — | Kõrgelt kvalifitseeritud töötajate lähetamine. Töötajate lähetamisel teistesse liikmesriikidesse tuleb ette mitmeid raskusi ning seda isegi kõrgelt kvalifitseeritud töötajate lähetamisel. Töötajate lähetamist käsitlev komitee arvamus võib selles osas võimalikke meetmeid pakkuda (14). |
| --- | --- |

—

Kõrgelt kvalifitseeritud töötajate lähetamine. Töötajate lähetamisel teistesse liikmesriikidesse tuleb ette mitmeid raskusi ning seda isegi kõrgelt kvalifitseeritud töötajate lähetamisel. Töötajate lähetamist käsitlev komitee arvamus võib selles osas võimalikke meetmeid pakkuda (14).

| — | Kvalifikatsioonide tunnustamine. 20. oktoobriks 2007 pidid liikmesriigid üle võtma 1. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Sellega asendati viisteist varem kehtinud direktiivi, millega reguleeriti kutsekvalifikatsioonide tunnustamist. Direktiiviga peaks ühenduse süsteem nüüd jõudma tõesti põhjaliku ajakohastamiseni, mis edendab ELi ettevõtlusteenuste turgu paindlikuma ja automaatse kvalifikatsioonide tunnustamise kaudu. Lisaks on Euroopa Komisjon ellu viinud siseturu infosüsteemi (IMI) algatuse, mida peetakse praktiliseks lähenemisviisiks liikmesriikide ametivõimude ja tööandjate jaoks. Süsteem võimaldab neil ühes keskses andmebaasis kontrollida määratud ametiasutusi (iga liikmesriigi piirkondlikul või riiklikul tasandil), kel on õigus väljastada pädevus- ja kvalifikatsioonide tunnistusi ning tõendada nende tunnistuste õigsust. |
| --- | --- |

—

Kvalifikatsioonide tunnustamine. 20. oktoobriks 2007 pidid liikmesriigid üle võtma 1. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Sellega asendati viisteist varem kehtinud direktiivi, millega reguleeriti kutsekvalifikatsioonide tunnustamist. Direktiiviga peaks ühenduse süsteem nüüd jõudma tõesti põhjaliku ajakohastamiseni, mis edendab ELi ettevõtlusteenuste turgu paindlikuma ja automaatse kvalifikatsioonide tunnustamise kaudu. Lisaks on Euroopa Komisjon ellu viinud siseturu infosüsteemi (IMI) algatuse, mida peetakse praktiliseks lähenemisviisiks liikmesriikide ametivõimude ja tööandjate jaoks. Süsteem võimaldab neil ühes keskses andmebaasis kontrollida määratud ametiasutusi (iga liikmesriigi piirkondlikul või riiklikul tasandil), kel on õigus väljastada pädevus- ja kvalifikatsioonide tunnistusi ning tõendada nende tunnistuste õigsust.

| — | Teenustedirektiivi ülevõtmine. Selleks, et ettevõtlusteenused saaksid uuest regulatiivsest keskkonnast võimalikult palju kasu, oleks otstarbekas läbi viia valdkondlik analüüs, eelkõige selleks, et kindlaks teha tõkked, mis on teenustedirektiivi ülevõtmise ajal ja pärast seda jätkuvalt takistuseks. Alates 2010. aastast hakatakse ülevõtmist jälgima, et oleks võimalik hinnata ülevõtmise edusamme ja lähedalt jälgida viise, kuidas seda tehakse. Eritähelepanu tuleks pöörata ettevõtlusteenuste sektorit puudutavatele mõjudele. Siseturu infosüsteemid võivad pakkuda kasulikku teavet liikmesriikidevaheliste lahknevuste järelmeetmeks ja tulevaseks vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

Teenustedirektiivi ülevõtmine. Selleks, et ettevõtlusteenused saaksid uuest regulatiivsest keskkonnast võimalikult palju kasu, oleks otstarbekas läbi viia valdkondlik analüüs, eelkõige selleks, et kindlaks teha tõkked, mis on teenustedirektiivi ülevõtmise ajal ja pärast seda jätkuvalt takistuseks. Alates 2010. aastast hakatakse ülevõtmist jälgima, et oleks võimalik hinnata ülevõtmise edusamme ja lähedalt jälgida viise, kuidas seda tehakse. Eritähelepanu tuleks pöörata ettevõtlusteenuste sektorit puudutavatele mõjudele. Siseturu infosüsteemid võivad pakkuda kasulikku teavet liikmesriikidevaheliste lahknevuste järelmeetmeks ja tulevaseks vähendamiseks.

Brüssel, 19. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CCMI/035, komitee poolt vastu võetud 2006. aasta septembris.

1

(2)  Vt KOM(2007) 374, 4.7.2007.

2

(3)  Vt SEK(2007) 1059, 27.7.2007.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006.

4

(5)  Pressiteade IP/08/192, 7. veebruar 2008.

5

(6)  Memo/08/125, 10. märts 2008.

6

(7)  KOM(2007) 359 lõplik.

7

(8)  KOM(2008) 133 lõplik, 11.3.2008.

8

(9)  SOC/251, 12. juuli 2007.

9

(10)  INT/324.

10

(11)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 17 (INT/325).

11

(12)  Klaus-Peter Fahnrich & Thomas Meiren, „Service engineering — methodical development of new service products” („Teenuste kavandamine — uute teenuste metoodiline väljaarendamine”).

12

(13)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Stuttgart, Saksamaa.

13

(14)  Vt CESE 995/2008 (SOC/282). ELT C 224, 30.8.2008, lk 95.

14

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Järgmine sektsiooni arvamuses sisalduv tekst asendati täiskogu vastuvõetud muudatusettepanekuga, ent kogus üle veerandi häältest.

Punkt 2.2 — teine taane:

| „— | Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks laiendada sotsiaaldialoogi kava, et uurida ettevõtlusteenuseid mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes.” |
| --- | --- |

„—

Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks laiendada sotsiaaldialoogi kava, et uurida ettevõtlusteenuseid mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes.”

Tulemus:

muudatusettepaneku poolt hääletas 87, vastu 35 ja erapooletuks jäi 13.

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/34

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta” (uuesti sõnastatud)

KOM(2008) 49 lõplik — 2008/0035 (COD)

(2009/C 27/07)

13. mail 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kosmeetikatoodete kohta” (uuesti sõnastatud).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juulil 2008 Raportöör oli Jacek Krawczyk.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 126, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee toetab määruse eelnõu sihte ja eesmärke ning direktiivi 76/768/EMÜ uuesti sõnastamist määrusena. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab määruse eelnõu sihte ja eesmärke ning direktiivi 76/768/EMÜ uuesti sõnastamist määrusena.

| 1.2 | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige VKEd peavad tegema märkimisväärseid kulutusi, et täita hea tootmistava edendamisele, ohutushinnangu läbiviimisele ja toote andmiku ettevalmistamisele esitatavaid uusi nõudeid, rääkimata kõikidest asjaomastest katsetest. |
| --- | --- |

1.2

Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige VKEd peavad tegema märkimisväärseid kulutusi, et täita hea tootmistava edendamisele, ohutushinnangu läbiviimisele ja toote andmiku ettevalmistamisele esitatavaid uusi nõudeid, rääkimata kõikidest asjaomastest katsetest.

| 1.3 | Komitee peab soovitavaks vähendada negatiivset finantsmõju VKEdele näiteks täpsustades, et toote andmik ja ohutushinnang tuleb ette valmistada kooskõlas uute nõuetega toodete puhul, mis viiakse turule esimest korda. |
| --- | --- |

1.3

Komitee peab soovitavaks vähendada negatiivset finantsmõju VKEdele näiteks täpsustades, et toote andmik ja ohutushinnang tuleb ette valmistada kooskõlas uute nõuetega toodete puhul, mis viiakse turule esimest korda.

| 1.3.1 | Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

1.3.1

Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist.

| 1.4 | Komiteel on hea meel, et määrusega nähakse ette kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete (edaspidi CMR-ained) ohutushinnangul põhinev erikord. Selliste ainete kasutamise keeld tuleks säilitada. |
| --- | --- |

1.4

Komiteel on hea meel, et määrusega nähakse ette kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete (edaspidi CMR-ained) ohutushinnangul põhinev erikord. Selliste ainete kasutamise keeld tuleks säilitada.

2.   Eessõna

| 2.1 | Direktiivi (76/768/EMÜ) peamine eesmärk on kaitsta tarbija tervist, ühtlustades samas õigussätteid kosmeetikatoodete kohta ühtsel turul. Turu praeguse olukorra hindamisel selgus, et direktiivi 76/768/EMÜ tehtud muudatused ja nende ebaühtlane ülevõtmine liikmesriikide õigusaktidesse on viinud suure õigusliku ebakindluse ja arvukate erinevusteni. See on põhjustanud halduskoormust ja mittevajalikke kulusid nii pädevatele asutustele kui ka tööstusele, kuid ei ole suurendanud kosmeetikatoodete ohutust. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivi (76/768/EMÜ) peamine eesmärk on kaitsta tarbija tervist, ühtlustades samas õigussätteid kosmeetikatoodete kohta ühtsel turul. Turu praeguse olukorra hindamisel selgus, et direktiivi 76/768/EMÜ tehtud muudatused ja nende ebaühtlane ülevõtmine liikmesriikide õigusaktidesse on viinud suure õigusliku ebakindluse ja arvukate erinevusteni. See on põhjustanud halduskoormust ja mittevajalikke kulusid nii pädevatele asutustele kui ka tööstusele, kuid ei ole suurendanud kosmeetikatoodete ohutust.

| 2.2 | Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ (liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastu võetud õigusaktide ühtlustamise kohta) (edaspidi „kosmeetikadirektiiv”) lihtsustamine kuulutati välja komisjoni teatises „Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia”, komisjoni 2007. aasta poliitilise strateegia dokumendis ning komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogrammis. Komisjon tegi ettepaneku lihtsustada kosmeetikadirektiivi uuestisõnastamise abil. Kõnealune reguleerimistehnika võimaldab õigusakti ja sellesse tehtavaid muudatusi kodifitseerida ning õigusakti oluliselt parandada. |
| --- | --- |

2.2

Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ (liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastu võetud õigusaktide ühtlustamise kohta) (edaspidi „kosmeetikadirektiiv”) lihtsustamine kuulutati välja komisjoni teatises „Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õiguskeskkonna lihtsustamise strateegia”, komisjoni 2007. aasta poliitilise strateegia dokumendis ning komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogrammis. Komisjon tegi ettepaneku lihtsustada kosmeetikadirektiivi uuestisõnastamise abil. Kõnealune reguleerimistehnika võimaldab õigusakti ja sellesse tehtavaid muudatusi kodifitseerida ning õigusakti oluliselt parandada.

| 2.3 | 2006. aastal käivitatud avalikule arutelule saadud tagasiside ning mitme komisjoni uuringu põhjal koostas komisjon enne määruse ettepaneku koostamist (uuestisõnastamine) (1) ulatusliku mõjuhinnangu. |
| --- | --- |

2.3

2006. aastal käivitatud avalikule arutelule saadud tagasiside ning mitme komisjoni uuringu põhjal koostas komisjon enne määruse ettepaneku koostamist (uuestisõnastamine) (1) ulatusliku mõjuhinnangu.

| 2.4 | ELi kosmeetikasektoris tegutsevad peamiselt VKEd. 97 % kõigist ELi kosmeetikaettevõtetest on VKEd ning 80 %-l neist ettevõtetest on vähem kui 19 töötajat. VKEd on otsesed tööandjad umbes kahele kolmandikule kõigist ELi kosmeetikasektoris töötavatest inimestest. |
| --- | --- |

2.4

ELi kosmeetikasektoris tegutsevad peamiselt VKEd. 97 % kõigist ELi kosmeetikaettevõtetest on VKEd ning 80 %-l neist ettevõtetest on vähem kui 19 töötajat. VKEd on otsesed tööandjad umbes kahele kolmandikule kõigist ELi kosmeetikasektoris töötavatest inimestest.

| 2.5 | Euroopa kosmeetikatööstuses töötab umbes 150 000 inimest. Alates 1999. aastast on Euroopa kosmeetikasektoris loodud pidevalt uusi töökohti (kasv 1,2 % aastas). |
| --- | --- |

2.5

Euroopa kosmeetikatööstuses töötab umbes 150 000 inimest. Alates 1999. aastast on Euroopa kosmeetikasektoris loodud pidevalt uusi töökohti (kasv 1,2 % aastas).

| 2.6 | Lisaks otsesele tööhõivele on kosmeetikasektoril tugev kaudne mõju tööhõivele jaekaubanduse, turustamise ja transpordi valdkonnas. Hinnanguliselt on kosmeetikasektor kaudselt loonud umbes 350 000 töökohta. |
| --- | --- |

2.6

Lisaks otsesele tööhõivele on kosmeetikasektoril tugev kaudne mõju tööhõivele jaekaubanduse, turustamise ja transpordi valdkonnas. Hinnanguliselt on kosmeetikasektor kaudselt loonud umbes 350 000 töökohta.

| 2.7 | Seetõttu tuleks kõnealuse ettepaneku mõju analüüsimisel arvestada ELi kosmeetikasektori VKEde huvide ja seisukohtadega. |
| --- | --- |

2.7

Seetõttu tuleks kõnealuse ettepaneku mõju analüüsimisel arvestada ELi kosmeetikasektori VKEde huvide ja seisukohtadega.

| 2.8 | Kosmeetika ühendusesisene eksport on alates 1999. aastast kasvanud mahult keskmiselt 5 % ja väärtuselt 6,5 % aastas. |
| --- | --- |

2.8

Kosmeetika ühendusesisene eksport on alates 1999. aastast kasvanud mahult keskmiselt 5 % ja väärtuselt 6,5 % aastas.

| 2.9 | Kosmeetikatööstus on rahvusvaheline tööstus, milles Euroopal on väga oluline osa. Kosmeetikatööstuse globaalse olemuse tõttu on see sektor Euroopa Liidule kui neto eksportijale eriti oluline. 2005. aastal eksporditi kosmeetikatooteid väljapoole ELi 16 miljardi euro väärtuses ning imporditi 4,4 miljardi euro väärtuses. |
| --- | --- |

2.9

Kosmeetikatööstus on rahvusvaheline tööstus, milles Euroopal on väga oluline osa. Kosmeetikatööstuse globaalse olemuse tõttu on see sektor Euroopa Liidule kui neto eksportijale eriti oluline. 2005. aastal eksporditi kosmeetikatooteid väljapoole ELi 16 miljardi euro väärtuses ning imporditi 4,4 miljardi euro väärtuses.

| 2.10 | Olukord on liikmesriigiti erinev. Üks näide on siinkohal Poola. Märkimisväärne osa Poola kosmeetikasektorist on veel sõltumatu ning seal tegutseb üle 400 ettevõtte, mis on peamiselt VKEd. Poola kosmeetikaturg, mis kasvas 2006. aastal 8,2 % ja 2007. aastal 7,2 % ning on jätkuvalt suure kasvupotentsiaaliga, on hea näide pidevast kasvust, mida ei ole olnud enam Euroopa Liidu viies suuremas arenenud majanduses (Ühendkuningriik, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania). |
| --- | --- |

2.10

Olukord on liikmesriigiti erinev. Üks näide on siinkohal Poola. Märkimisväärne osa Poola kosmeetikasektorist on veel sõltumatu ning seal tegutseb üle 400 ettevõtte, mis on peamiselt VKEd. Poola kosmeetikaturg, mis kasvas 2006. aastal 8,2 % ja 2007. aastal 7,2 % ning on jätkuvalt suure kasvupotentsiaaliga, on hea näide pidevast kasvust, mida ei ole olnud enam Euroopa Liidu viies suuremas arenenud majanduses (Ühendkuningriik, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania).

3.   Sissejuhatus

Kosmeetikadirektiiv on äärmiselt detailne ja normatiivne õigusakt. Alates 1976. aastast on kosmeetikadirektiivi muudetud 56 korral, mille tulemus on õiguslik ebamäärasus, vastuolud ja ühtselt määratletud mõistete täielik puudumine.

| 3.1 | Nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamise ettepaneku peamised eesmärgid on järgmised:






  — | kõrvaldada arvukatest muudatustest tulenenud õiguslik ebamäärasus ja vastuolud; |
| --- | --- | --- |

3.1

Nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamise ettepaneku peamised eesmärgid on järgmised:

—

kõrvaldada arvukatest muudatustest tulenenud õiguslik ebamäärasus ja vastuolud;

| — | vältida õigusnormide riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisel tekkivat ebaühtlust, mis tooteohutusele kaasaaitamise asemel suurendab halduskoormust ja -kulusid; |
| --- | --- |

—

vältida õigusnormide riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmisel tekkivat ebaühtlust, mis tooteohutusele kaasaaitamise asemel suurendab halduskoormust ja -kulusid;

| — | lihtsustada ja ühtlustada teatud haldusmenetlusi, nagu teavitamine, kosmeetika ohutuse kontrollimine (nn cosmetovigilance) ja halduskoostöö turujärelevalvel; |
| --- | --- |

—

lihtsustada ja ühtlustada teatud haldusmenetlusi, nagu teavitamine, kosmeetika ohutuse kontrollimine (nn cosmetovigilance) ja halduskoostöö turujärelevalvel;

| — | tagada ELis turuleviidavate kosmeetikatoodete ohutus eriti sektoris läbi viidavaid uuendusi silmas pidades; |
| --- | --- |

—

tagada ELis turuleviidavate kosmeetikatoodete ohutus eriti sektoris läbi viidavaid uuendusi silmas pidades;

| — | säilitada nõuded loomkatsete osas, mis lisati kosmeetikadirektiivile 2003. aastal tehtud seitsmenda muudatusega; |
| --- | --- |

—

säilitada nõuded loomkatsete osas, mis lisati kosmeetikadirektiivile 2003. aastal tehtud seitsmenda muudatusega;

| — | kehtestada selged miinimumnõuded kosmeetikatoodete ohutushinnangu läbiviimisele; |
| --- | --- |

—

kehtestada selged miinimumnõuded kosmeetikatoodete ohutushinnangu läbiviimisele;

| — | kehtestada võimalus erandjuhtudel reguleerida 1. ja 2. kategooria CMR-aineid nende tegeliku ohu alusel. |
| --- | --- |

—

kehtestada võimalus erandjuhtudel reguleerida 1. ja 2. kategooria CMR-aineid nende tegeliku ohu alusel.

Määruse eelnõu ettepaneku põhielemendid on järgmised:

| 3.2 | Komisjoni ettepanekuga säilitatakse direktiivi 76/768/EMÜ kohaldamisala ning kosmeetikatoote määratlus. Euroopa Komisjoni korraldatud avaliku arutelu käigus pooldas enamik asjaosalisi direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamist määrusena. |
| --- | --- |

3.2

Komisjoni ettepanekuga säilitatakse direktiivi 76/768/EMÜ kohaldamisala ning kosmeetikatoote määratlus. Euroopa Komisjoni korraldatud avaliku arutelu käigus pooldas enamik asjaosalisi direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamist määrusena.

| 3.3 | Tehti ettepanek uuesti määratleda mõisted, nagu: tootja, importija, turul kättesaadavaks tegemine, turuleviimine, ühtlustatud standardid, jäljed, säilitusained, värvained, UV-filtrid, soovimatu mõju, tugev soovimatu mõju, eemaldamine ja tagasivõtmine. Siiski ei tehta ettepanekut mõiste „kosmeetikatoode” uuesti määratlemiseks. |
| --- | --- |

3.3

Tehti ettepanek uuesti määratleda mõisted, nagu: tootja, importija, turul kättesaadavaks tegemine, turuleviimine, ühtlustatud standardid, jäljed, säilitusained, värvained, UV-filtrid, soovimatu mõju, tugev soovimatu mõju, eemaldamine ja tagasivõtmine. Siiski ei tehta ettepanekut mõiste „kosmeetikatoode” uuesti määratlemiseks.

| 3.4 | Ettepanekusse on sisse viidud ühenduses kindlaks määratud vastutava isiku kontseptsioon. Seal kirjeldatakse ka vastutust juhul, kui tooted on tarbijani jõudnud väljastpoolt ELi, näiteks Interneti kaudu. |
| --- | --- |

3.4

Ettepanekusse on sisse viidud ühenduses kindlaks määratud vastutava isiku kontseptsioon. Seal kirjeldatakse ka vastutust juhul, kui tooted on tarbijani jõudnud väljastpoolt ELi, näiteks Interneti kaudu.

| 3.5 | Ettepanekusse on sisse viidud nn uue lähenemisviisi põhimõtted, nagu viited ühtlustatud standarditele õigusaktides seoses heade tootmistavade, proovivõtu ja analüüsiga ning kosmeetikatoodete omadusi kajastavate märgetega. |
| --- | --- |

3.5

Ettepanekusse on sisse viidud nn uue lähenemisviisi põhimõtted, nagu viited ühtlustatud standarditele õigusaktides seoses heade tootmistavade, proovivõtu ja analüüsiga ning kosmeetikatoodete omadusi kajastavate märgetega.

| 3.6 | Ettepanekus on kehtestatud miinimumnõuded ohutushinnangule ja toote andmikule. Määruse eelnõu I lisas on esitatud kosmeetikatoodete ohutusaruanne. Kosmeetikatoote ohutushinnang põhineb selle koostisainete toksikoloogilisel kirjeldusel. |
| --- | --- |

3.6

Ettepanekus on kehtestatud miinimumnõuded ohutushinnangule ja toote andmikule. Määruse eelnõu I lisas on esitatud kosmeetikatoodete ohutusaruanne. Kosmeetikatoote ohutushinnang põhineb selle koostisainete toksikoloogilisel kirjeldusel.

| 3.7 | Praeguse ohtlikkusel põhineva korra asemel nähakse määrusega ette kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete (CMR-ained) ohutushinnangul (mitte ohtlikkusel) põhinev erikord. 1. ja 2. kategooria CMR-ainete keeld on säilitatud. Siiski võimaldab uus lähenemisviis 1. ja 2. kategooria CMR-ainete kasutamist rangetel tingimustel juhul, kui nende kasutamine kosmeetikas on tunnistatud ohutuks. |
| --- | --- |

3.7

Praeguse ohtlikkusel põhineva korra asemel nähakse määrusega ette kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete (CMR-ained) ohutushinnangul (mitte ohtlikkusel) põhinev erikord. 1. ja 2. kategooria CMR-ainete keeld on säilitatud. Siiski võimaldab uus lähenemisviis 1. ja 2. kategooria CMR-ainete kasutamist rangetel tingimustel juhul, kui nende kasutamine kosmeetikas on tunnistatud ohutuks.

| 3.8 | Määruses on säilitatud nii valmistoodete loomkatsete keelustamise üldstrateegia kui ka tähtajad nende kosmeetikatoodete turustamise keelustamiseks, mis sisaldavad koostisaineid või koostisainete kombinatsioone, mida on loomade peal katsetatud. |
| --- | --- |

3.8

Määruses on säilitatud nii valmistoodete loomkatsete keelustamise üldstrateegia kui ka tähtajad nende kosmeetikatoodete turustamise keelustamiseks, mis sisaldavad koostisaineid või koostisainete kombinatsioone, mida on loomade peal katsetatud.

| 3.9 | Samuti on kehtestatud ühtne lähenemisviis soovimatu ja tugeva soovimatu mõju käsitlemiseks. Andmed soovimatu ja tugeva soovimatu mõju kohta moodustavad tulevikus osa kosmeetikatoodete ohutusaruandest ning neist teavitatakse üldsust. Lisaks teavitatakse tugevast soovimatust mõjust otsekohe ka pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

3.9

Samuti on kehtestatud ühtne lähenemisviis soovimatu ja tugeva soovimatu mõju käsitlemiseks. Andmed soovimatu ja tugeva soovimatu mõju kohta moodustavad tulevikus osa kosmeetikatoodete ohutusaruandest ning neist teavitatakse üldsust. Lisaks teavitatakse tugevast soovimatust mõjust otsekohe ka pädevaid asutusi.

| 3.10 | Määruse ettepanekus nähakse ette lihtsustatud tsentraliseeritud elektrooniline teabe esitamise kord. Seni tuli enne kosmeetikatoote turuleviimist teavitada eraldi iga liikmesriiki. Teabe ulatus on liikmesriigiti erinev. Lisaks nõutakse mitmes liikmesriigis praegu mürkide kontrolli keskuste eraldi teavitamist. |
| --- | --- |

3.10

Määruse ettepanekus nähakse ette lihtsustatud tsentraliseeritud elektrooniline teabe esitamise kord. Seni tuli enne kosmeetikatoote turuleviimist teavitada eraldi iga liikmesriiki. Teabe ulatus on liikmesriigiti erinev. Lisaks nõutakse mitmes liikmesriigis praegu mürkide kontrolli keskuste eraldi teavitamist.

| 3.11 | Määrusega tugevdatakse pädevate asutuste halduskoostööd ja hea haldustava rakendamist. |
| --- | --- |

3.11

Määrusega tugevdatakse pädevate asutuste halduskoostööd ja hea haldustava rakendamist.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee toetab määruse eelnõu sihte ja eesmärke — teatud haldusmenetluste lihtsustamist ja ühtlustamist, tagades samas tugeva tarbijakaitse. Määruse ettepanek on kahtlemata läbipaistev. Ettepanekus sätestatud õigussätetega selgitatakse varasemaid õiguslikke ebaselgusi, mis on toonud kaasa erineva tõlgendamise ja rakendamise. |
| --- | --- |

4.1

Komitee toetab määruse eelnõu sihte ja eesmärke — teatud haldusmenetluste lihtsustamist ja ühtlustamist, tagades samas tugeva tarbijakaitse. Määruse ettepanek on kahtlemata läbipaistev. Ettepanekus sätestatud õigussätetega selgitatakse varasemaid õiguslikke ebaselgusi, mis on toonud kaasa erineva tõlgendamise ja rakendamise.

| 4.2 | Direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamine määrusena tagab toodete vaba liikumist toetavate õigussätete ühtse rakendamise ühtsel turul ning lihtsustab haldusmenetlusi ELi turgudel. |
| --- | --- |

4.2

Direktiivi 76/768/EMÜ uuestisõnastamine määrusena tagab toodete vaba liikumist toetavate õigussätete ühtse rakendamise ühtsel turul ning lihtsustab haldusmenetlusi ELi turgudel.

| 4.3 | Samas kui haldusmenetluste lihtsustamisega saaks vähendada teatud kulusid (st toodete kohta teabe edastamine ja mürkide kontrolli keskuste teavitamine), peavad VKEd tegema märkimisväärseid kulutusi, et täita toote andmiku sisu ja ühtlustatud standardi EN ISO 22716 (GMP) osas esitatud uusi nõudmisi. Siinkohal tuleks rõhutada, et kehtivate õigussätetega ei nõuta nii üksikasjalikke toksikoloogilisi andmeid kui määruse ettepanekuga. |
| --- | --- |

4.3

Samas kui haldusmenetluste lihtsustamisega saaks vähendada teatud kulusid (st toodete kohta teabe edastamine ja mürkide kontrolli keskuste teavitamine), peavad VKEd tegema märkimisväärseid kulutusi, et täita toote andmiku sisu ja ühtlustatud standardi EN ISO 22716 (GMP) osas esitatud uusi nõudmisi. Siinkohal tuleks rõhutada, et kehtivate õigussätetega ei nõuta nii üksikasjalikke toksikoloogilisi andmeid kui määruse ettepanekuga.

| 4.4 | Täiendavate kulude suurus määruse nõuete täitmiseks sõltub eeldatavalt suuresti ettevõtte suurusest. Toote andmike ja ohutushinnangute ettevalmistamisega seotud kulud jäävad eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kanda, mis varem valmistasid ette elementaarseid andmeid, nagu oli kindlaks määratud kehtivate õigussätetega.
  Suurte rahvusvaheliste ettevõtete kulude märkimisväärset suurenemist oodata ei ole, kuna neil on pikaajalised kogemused, ekspertteadmised, inimressursid, tehniline taust ja juurdepääs kolmandate osapoolte oskusteabele. Mitmel ELi turul tootvate suurte tootmisettevõtete jaoks muutuvad varasemad haldusmenetlused Euroopa tsentraliseeritud teabe esitamise korraga kindlasti lihtsamaks. See vähendab osaliselt teavitamisega seotud kulusid. Lisaks on rahvusvahelised ettevõtted juba rakendanud teabeedastussüsteemid oma põhisegude (koostiste) jaoks. |
| --- | --- |

4.4

Täiendavate kulude suurus määruse nõuete täitmiseks sõltub eeldatavalt suuresti ettevõtte suurusest. Toote andmike ja ohutushinnangute ettevalmistamisega seotud kulud jäävad eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kanda, mis varem valmistasid ette elementaarseid andmeid, nagu oli kindlaks määratud kehtivate õigussätetega.

Suurte rahvusvaheliste ettevõtete kulude märkimisväärset suurenemist oodata ei ole, kuna neil on pikaajalised kogemused, ekspertteadmised, inimressursid, tehniline taust ja juurdepääs kolmandate osapoolte oskusteabele. Mitmel ELi turul tootvate suurte tootmisettevõtete jaoks muutuvad varasemad haldusmenetlused Euroopa tsentraliseeritud teabe esitamise korraga kindlasti lihtsamaks. See vähendab osaliselt teavitamisega seotud kulusid. Lisaks on rahvusvahelised ettevõtted juba rakendanud teabeedastussüsteemid oma põhisegude (koostiste) jaoks.

| 4.5 | VKEde puhul võib eeldada kulude märkimisväärset suurenemist seoses hea tootmistava, ohutushinnangu ja toote andmiku ettevalmistamisega, rääkimata kõikidest asjaomastest katsetest.
  Üksnes uurimistegevuse, andmiku ja ohutushinnanguga seotud kulud võivad VKEde jaoks suureneda isegi kuni 100 % iga uue turuleviidava koostise kohta. See suurendab omakorda märkimisväärselt VKEde tootmiskulusid ning mõjutab toodete jaehinda, mõjutades nii tarbijate huve.
  Siinkohal tuleks meeles pidada, et VKEde tooteseeriaid toodetakse oluliselt väiksemas mahus kui suuri tootekoguseid müüvate suurte rahvusvaheliste ettevõtete omi. Selle tulemusena on uurimistegevuse, andmiku koostamise ja ohutushinnangu läbiviimise kulud ühe toote kohta VKEde puhul palju suuremad.
  Vastavalt komisjoni koostatud mõjuhinnangule võib see olla ebapiisav liikmesriikide jaoks, nagu Hispaania, Itaalia, Poola ja Bulgaaria, kus on palju väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. |
| --- | --- |

4.5

VKEde puhul võib eeldada kulude märkimisväärset suurenemist seoses hea tootmistava, ohutushinnangu ja toote andmiku ettevalmistamisega, rääkimata kõikidest asjaomastest katsetest.

Üksnes uurimistegevuse, andmiku ja ohutushinnanguga seotud kulud võivad VKEde jaoks suureneda isegi kuni 100 % iga uue turuleviidava koostise kohta. See suurendab omakorda märkimisväärselt VKEde tootmiskulusid ning mõjutab toodete jaehinda, mõjutades nii tarbijate huve.

Siinkohal tuleks meeles pidada, et VKEde tooteseeriaid toodetakse oluliselt väiksemas mahus kui suuri tootekoguseid müüvate suurte rahvusvaheliste ettevõtete omi. Selle tulemusena on uurimistegevuse, andmiku koostamise ja ohutushinnangu läbiviimise kulud ühe toote kohta VKEde puhul palju suuremad.

Vastavalt komisjoni koostatud mõjuhinnangule võib see olla ebapiisav liikmesriikide jaoks, nagu Hispaania, Itaalia, Poola ja Bulgaaria, kus on palju väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid.

| 4.6 | Näib, et on soovitav vähendada negatiivset finantsmõju VKEdele näiteks täpsustades, et toote andmik ja ohutushinnang tuleb ette valmistada kooskõlas uute nõuetega toodete puhul, mis viiakse turule esimest korda. Siinkohal näib vajalik pikendada üleminekuperioodi juba turul olevate toodete toote andmike ja ohutushinnangu ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

4.6

Näib, et on soovitav vähendada negatiivset finantsmõju VKEdele näiteks täpsustades, et toote andmik ja ohutushinnang tuleb ette valmistada kooskõlas uute nõuetega toodete puhul, mis viiakse turule esimest korda. Siinkohal näib vajalik pikendada üleminekuperioodi juba turul olevate toodete toote andmike ja ohutushinnangu ajakohastamiseks.

| 4.6.1 | Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

4.6.1

Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist.

| 4.7 | Komitee tervitab ettepanekus esitatud mõistete loetelu. See lihtsustab määruse sätete tõlgendamist ning aitab kõrvaldada õigusliku ebakindluse ja vastuolud. Siiski ei tehta ettepanekut kosmeetikatoodete uue määratluse kohta. Kosmeetikatööstus on väga uuenduslik ning igal aastal viiakse turule uusi tõhusaid vahendeid ja tootekategooriaid. See võib põhjustada probleeme seoses toote liigitamise (kosmeetika, farmaatsiatooted jms) ja nn piiripealsete toodetega. Seepärast on vaja läbi viia harimis- ja teabekampaaniaid ning samuti tugevdada turujärelevalvet kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

4.7

Komitee tervitab ettepanekus esitatud mõistete loetelu. See lihtsustab määruse sätete tõlgendamist ning aitab kõrvaldada õigusliku ebakindluse ja vastuolud. Siiski ei tehta ettepanekut kosmeetikatoodete uue määratluse kohta. Kosmeetikatööstus on väga uuenduslik ning igal aastal viiakse turule uusi tõhusaid vahendeid ja tootekategooriaid. See võib põhjustada probleeme seoses toote liigitamise (kosmeetika, farmaatsiatooted jms) ja nn piiripealsete toodetega. Seepärast on vaja läbi viia harimis- ja teabekampaaniaid ning samuti tugevdada turujärelevalvet kõnealuses valdkonnas.

| 4.8 | Komitee tervitab ettepanekusse sisse viidud ühenduses kindlaks määratud vastutava isiku kontseptsiooni. Vastutava isiku määramine, kes võib olla muu ettevõtja kui tootja, on kasulik ning järgib olemasolevaid turutavasid, nagu allhange ja isiklik märgis. Vastutava isikuga seotud sätetes sätestatakse vastutus juhtudeks, kui turul tehakse kättesaadavaks tooted väljastpoolt ELi, nt Interneti kaudu. |
| --- | --- |

4.8

Komitee tervitab ettepanekusse sisse viidud ühenduses kindlaks määratud vastutava isiku kontseptsiooni. Vastutava isiku määramine, kes võib olla muu ettevõtja kui tootja, on kasulik ning järgib olemasolevaid turutavasid, nagu allhange ja isiklik märgis. Vastutava isikuga seotud sätetes sätestatakse vastutus juhtudeks, kui turul tehakse kättesaadavaks tooted väljastpoolt ELi, nt Interneti kaudu.

| 4.9 | Lisaks leiab komitee, et määratlema peaks ka teisi mõisteid, et tagada õiguskindlus, eelkõige sellise õigusliku meetme nagu määruse puhul. See kehtib eelkõige mõistete puhul, nagu „lõhn” ja „aktiivne koostisaine”. |
| --- | --- |

4.9

Lisaks leiab komitee, et määratlema peaks ka teisi mõisteid, et tagada õiguskindlus, eelkõige sellise õigusliku meetme nagu määruse puhul. See kehtib eelkõige mõistete puhul, nagu „lõhn” ja „aktiivne koostisaine”.

| 4.10 | Komitee tervitab mürkide kontrolli keskuste elektroonilise teavitamise kehtestamist kosmeetikatoodete ja põhikoostiste kohta. Kindlasti ühtlustatakse sellega haldusmenetlusi ELi turgudel. |
| --- | --- |

4.10

Komitee tervitab mürkide kontrolli keskuste elektroonilise teavitamise kehtestamist kosmeetikatoodete ja põhikoostiste kohta. Kindlasti ühtlustatakse sellega haldusmenetlusi ELi turgudel.

| 4.11 | Komitee toetab uue lähenemisviisi põhimõtete sisseviimist kosmeetikatooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. Ühtlustatud standardite rakendamine, mida tootjad ja pädevad asutused võivad teha vabatahtlikult, võimaldab kasutatavate meetodite ühtlustamist. Ühtlustatud standardid on hea näide iseregulatsiooni kasulikest vahenditest, mida kosmeetikatööstus meelsasti kasutab. Siiski on komiteel kahtlusi uue lähenemisviisi põhimõtete kriitikata rakendamise suhtes. Tarbijate tervise ja kaitse küsimusi tuleb reguleerida asjaomaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

4.11

Komitee toetab uue lähenemisviisi põhimõtete sisseviimist kosmeetikatooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. Ühtlustatud standardite rakendamine, mida tootjad ja pädevad asutused võivad teha vabatahtlikult, võimaldab kasutatavate meetodite ühtlustamist. Ühtlustatud standardid on hea näide iseregulatsiooni kasulikest vahenditest, mida kosmeetikatööstus meelsasti kasutab. Siiski on komiteel kahtlusi uue lähenemisviisi põhimõtete kriitikata rakendamise suhtes. Tarbijate tervise ja kaitse küsimusi tuleb reguleerida asjaomaste õigusaktidega.

| 4.12 | Komitee tervitab määruse ettepanekus esitatud viidet toodete kohta toodud märgetega seotud ühtlustatud standarditele. Siiski tuleks ühtlustatud standardites käsitleda mitte märkeid, vaid märgete tõestamiseks kasutatavaid tõhususe hindamise meetodeid. Märgitud mõju saab mõõta usaldusväärsete ja reprodutseerivate meetoditega. Lisaks tuleks ühtlustatud standardites võtta arvesse teaduse ja tehnoloogia arengut ning teema tohutut ulatust. |
| --- | --- |

4.12

Komitee tervitab määruse ettepanekus esitatud viidet toodete kohta toodud märgetega seotud ühtlustatud standarditele. Siiski tuleks ühtlustatud standardites käsitleda mitte märkeid, vaid märgete tõestamiseks kasutatavaid tõhususe hindamise meetodeid. Märgitud mõju saab mõõta usaldusväärsete ja reprodutseerivate meetoditega. Lisaks tuleks ühtlustatud standardites võtta arvesse teaduse ja tehnoloogia arengut ning teema tohutut ulatust.

| 4.13 | Komiteel on hea meel, et määrusega nähakse ette erikord kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete jaoks, millele viidatakse direktiivis 67/548/EMÜ (artikli 12 lõige 2). Selliste ainete kasutamise keeld tuleks säilitada. Siiski põhineb kehtiv süsteem ohtlikkusel (st aine olulised omadused) ning jätab kõrvale doosi ja kokkupuuteviisi. See võib viia nt etanooli (st alkoholi) automaatse keelustamiseni selle uuesti liigitamisel 1. või 2. kategooria CMR-ainete alla, hoolimata asjaolust, et aine kasutamine kosmeetikatoodetes on ohutu. Määruse eelnõus sätestatakse, et 1. ja 2. kategooria CMR-aineid võib kasutada ühenditena kosmeetikatoodetes üksnes juhul, kui korraga on täidetud kolm tingimust (artikli 12 lõige 2). Siiski eeldatakse ühe tingimusena, et ainet kasutatakse ametlikult toidu- ja toitainetes. Kuid sama hästi võib esineda juhtumeid, kus 1. või 2. kategooria CMR-ainena liigitatud aine kasutamist kosmeetikas peetakse ohutuks, kuid selle kasutamine toiduainetes on keelatud (nt formaldehüüd, boorhape jne). Kavandatud sätted välistavad selliste ainete igasuguse kasutamise kosmeetikatööstuses. |
| --- | --- |

4.13

Komiteel on hea meel, et määrusega nähakse ette erikord kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete jaoks, millele viidatakse direktiivis 67/548/EMÜ (artikli 12 lõige 2). Selliste ainete kasutamise keeld tuleks säilitada. Siiski põhineb kehtiv süsteem ohtlikkusel (st aine olulised omadused) ning jätab kõrvale doosi ja kokkupuuteviisi. See võib viia nt etanooli (st alkoholi) automaatse keelustamiseni selle uuesti liigitamisel 1. või 2. kategooria CMR-ainete alla, hoolimata asjaolust, et aine kasutamine kosmeetikatoodetes on ohutu. Määruse eelnõus sätestatakse, et 1. ja 2. kategooria CMR-aineid võib kasutada ühenditena kosmeetikatoodetes üksnes juhul, kui korraga on täidetud kolm tingimust (artikli 12 lõige 2). Siiski eeldatakse ühe tingimusena, et ainet kasutatakse ametlikult toidu- ja toitainetes. Kuid sama hästi võib esineda juhtumeid, kus 1. või 2. kategooria CMR-ainena liigitatud aine kasutamist kosmeetikas peetakse ohutuks, kuid selle kasutamine toiduainetes on keelatud (nt formaldehüüd, boorhape jne). Kavandatud sätted välistavad selliste ainete igasuguse kasutamise kosmeetikatööstuses.

| 4.14 | Komitee on teadlik üleminekuperioodidest toote andmiku ja ohutushinnangu kohandamiseks juba turul olevate toodete puhul (artikkel 34). Eelnõus ei täpsustata, kas üleminekuperioodi saab rakendada üksnes turuleviidavate toodete puhul või ka juba turul olevate toodete puhul. Ühesuguse üleminekuperioodi kehtestamine (36 kuud) kõigile, sealhulgas juba turul olevatele toodetele võib viia olukorrani, kus seaduslikult turuleviidud tooted tuleb kõrvaldada, kuna nende märgistus või toote andmik on ajakohastamata. Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist.
  Mõjuhinnangut sisaldavas dokumendis SEC(2008) 117 sedastab Euroopa Komisjon, et: „Olemasolev statistika näitab, et negatiivsete reaktsioonide arv kosmeetikatoodetele on väga väike. (...) Lisaks ei ole alates kosmeetikadirektiivi jõustumisest kosmeetikatööstuses aset leidnud ühtegi suurt ohutuskriisi, vastupidiselt näiteks söödasektorile.” |
| --- | --- |

4.14

Komitee on teadlik üleminekuperioodidest toote andmiku ja ohutushinnangu kohandamiseks juba turul olevate toodete puhul (artikkel 34). Eelnõus ei täpsustata, kas üleminekuperioodi saab rakendada üksnes turuleviidavate toodete puhul või ka juba turul olevate toodete puhul. Ühesuguse üleminekuperioodi kehtestamine (36 kuud) kõigile, sealhulgas juba turul olevatele toodetele võib viia olukorrani, kus seaduslikult turuleviidud tooted tuleb kõrvaldada, kuna nende märgistus või toote andmik on ajakohastamata. Komitee toetab määruse jõustumiseks ettenähtud 36-kuulist perioodi. Seoses toote andmike ja juba turul olevate kosmeetikatoodete ohutushinnangu ajakohastamisega soovitab komitee siiski täiendavat 24-kuulist üleminekuperioodi pärast määruse jõustumist.

Mõjuhinnangut sisaldavas dokumendis SEC(2008) 117 sedastab Euroopa Komisjon, et: „Olemasolev statistika näitab, et negatiivsete reaktsioonide arv kosmeetikatoodetele on väga väike. (...) Lisaks ei ole alates kosmeetikadirektiivi jõustumisest kosmeetikatööstuses aset leidnud ühtegi suurt ohutuskriisi, vastupidiselt näiteks söödasektorile.”

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Komitee on teadlik sellest, et komisjoni ettepanekus sisalduvate teatud sätete täitmine võib olla keeruline. Neist kõige olulisemate hulka kuulub toote andmike ja ohutushinnangu jaoks vajalike andmete ulatus (artikkel 7 ja I lisa). |
| --- | --- |

5.1

Komitee on teadlik sellest, et komisjoni ettepanekus sisalduvate teatud sätete täitmine võib olla keeruline. Neist kõige olulisemate hulka kuulub toote andmike ja ohutushinnangu jaoks vajalike andmete ulatus (artikkel 7 ja I lisa).

| 5.2 | Artiklis 7 nimetatud ohutushinnangu peab läbi viima sõltumatu kolmas osapool, st väljastpoolt kõnealust ettevõtet. |
| --- | --- |

5.2

Artiklis 7 nimetatud ohutushinnangu peab läbi viima sõltumatu kolmas osapool, st väljastpoolt kõnealust ettevõtet.

| 5.3 | Artikli 7 lõikes 3 esitatud mõiste „mittekliinilised ohutusuuringud” on ebaselge. Olemasolevast teabest selgub, et kõnealust mõistet tõlgendatakse ELi liikmesriikides erinevalt. Vastavalt Poola pädevate asutuste tõlgendusele on kliinilised katsed ravimitega seotud katsed. Kosmeetikatoodete hindamiseks tehtud uuringuid, kus kasutatakse vabatahtlikke (dermatoloogilised katsed, sobivustestid ja instrumentaalsed uuringud), ei saa seepärast mõista kliiniliste katsetena. Samas ei saa neid määruse eelnõu artikli 7 lõike 3 tähenduses käsitleda ka mittekliiniliste uuringutena. Vastavalt direktiivile 2001/10/EÜ ei saa hea laboritava sätted kehtida katsetele, milles osalevad inimesed. |
| --- | --- |

5.3

Artikli 7 lõikes 3 esitatud mõiste „mittekliinilised ohutusuuringud” on ebaselge. Olemasolevast teabest selgub, et kõnealust mõistet tõlgendatakse ELi liikmesriikides erinevalt. Vastavalt Poola pädevate asutuste tõlgendusele on kliinilised katsed ravimitega seotud katsed. Kosmeetikatoodete hindamiseks tehtud uuringuid, kus kasutatakse vabatahtlikke (dermatoloogilised katsed, sobivustestid ja instrumentaalsed uuringud), ei saa seepärast mõista kliiniliste katsetena. Samas ei saa neid määruse eelnõu artikli 7 lõike 3 tähenduses käsitleda ka mittekliiniliste uuringutena. Vastavalt direktiivile 2001/10/EÜ ei saa hea laboritava sätted kehtida katsetele, milles osalevad inimesed.

| 5.4 | Lisaks takistab nõue, et kõik ohutushinnanguks vajalikud toksikoloogilised katsed ja analüüsid tuleks teostada kooskõlas hea laboritava põhimõtetega, suurema osa toksikoloogia andmebaasides ja teaduslikes väljaannetes olevate andmete kasutamist, mis on väärtuslikud teabeallikad. Isegi hiljutistes teaduslikes väljaannetes võib väga harva leida asjaomaseid katseid tegevate laborite deklaratsiooni heale laboritavale vastavuse (või mittevastavuse) kohta. |
| --- | --- |

5.4

Lisaks takistab nõue, et kõik ohutushinnanguks vajalikud toksikoloogilised katsed ja analüüsid tuleks teostada kooskõlas hea laboritava põhimõtetega, suurema osa toksikoloogia andmebaasides ja teaduslikes väljaannetes olevate andmete kasutamist, mis on väärtuslikud teabeallikad. Isegi hiljutistes teaduslikes väljaannetes võib väga harva leida asjaomaseid katseid tegevate laborite deklaratsiooni heale laboritavale vastavuse (või mittevastavuse) kohta.

| 5.5 | Täitmisel võivad tekitada raskusi I lisa artiklite 2 ja 4 sätted, mis käsitlevad pakendimaterjali puhtuse ja säilivuse hindamist, ühendite vastastikuse mõju hindamist, toote säilivuse mõju hindamist ohutuse seisukohast ning toote ohutust pärast avamist, sest selleks puudub üldiselt kättesaadav ja tunnustatud metoodika nt rahvusvaheliste või Euroopa standardite või teaduslike väljaannete kujul. Seega ei ole sellised andmed kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

5.5

Täitmisel võivad tekitada raskusi I lisa artiklite 2 ja 4 sätted, mis käsitlevad pakendimaterjali puhtuse ja säilivuse hindamist, ühendite vastastikuse mõju hindamist, toote säilivuse mõju hindamist ohutuse seisukohast ning toote ohutust pärast avamist, sest selleks puudub üldiselt kättesaadav ja tunnustatud metoodika nt rahvusvaheliste või Euroopa standardite või teaduslike väljaannete kujul. Seega ei ole sellised andmed kergesti kättesaadavad.

| 5.5.1 | Komitee tervitab I lisa sisu (kosmeetikatoote ohutusaruanne) seoses toote andmiku koostamisel vajaliku teabe ja tehtavate katsete miinimumnõuetega. Sellega parandatakse andmiku kvaliteeti, lihtsustatakse turujärelevalvet ning seega suurendatakse tarbijakaitset. |
| --- | --- |

5.5.1

Komitee tervitab I lisa sisu (kosmeetikatoote ohutusaruanne) seoses toote andmiku koostamisel vajaliku teabe ja tehtavate katsete miinimumnõuetega. Sellega parandatakse andmiku kvaliteeti, lihtsustatakse turujärelevalvet ning seega suurendatakse tarbijakaitset.

| 5.6 | Toimeaine täheldatava kahjuliku toimeta doosi (NOAEL — No Observed Adverse Effect Level) väärtus, mis on vajalik ohutuse piirmäära (MoS — Margin of Safety) arvutamiseks, ei ole paljude ainete puhul kättesaadav. Kohustus määrata kindlaks toimeaine täheldatava kahjuliku toimeta doosi väärtus toob kaasa loomkatsed, mis rikuvad ELi poliitikat alternatiivsete meetodite edendamise valdkonnas. Samuti on see vastuolus artikli 14 sätetega (Loomkatsed). |
| --- | --- |

5.6

Toimeaine täheldatava kahjuliku toimeta doosi (NOAEL — No Observed Adverse Effect Level) väärtus, mis on vajalik ohutuse piirmäära (MoS — Margin of Safety) arvutamiseks, ei ole paljude ainete puhul kättesaadav. Kohustus määrata kindlaks toimeaine täheldatava kahjuliku toimeta doosi väärtus toob kaasa loomkatsed, mis rikuvad ELi poliitikat alternatiivsete meetodite edendamise valdkonnas. Samuti on see vastuolus artikli 14 sätetega (Loomkatsed).

| 5.6.1 | Seepärast tuleks uues määruses täpselt sätestada, millised testid peavad tootjad tegema kosmeetikatoodetes kasutatavatele ainetele, et teha kindlaks võimalikud ohud tarbijate tervisele. |
| --- | --- |

5.6.1

Seepärast tuleks uues määruses täpselt sätestada, millised testid peavad tootjad tegema kosmeetikatoodetes kasutatavatele ainetele, et teha kindlaks võimalikud ohud tarbijate tervisele.

| 5.7 | Komitee ei ole nõus, et koostisainete loetelu võib olla märgitud ainult pakendile (artikli 15 alapunkt g), vaid see peaks võimalusel olema märgitud tootele (mahutile). |
| --- | --- |

5.7

Komitee ei ole nõus, et koostisainete loetelu võib olla märgitud ainult pakendile (artikli 15 alapunkt g), vaid see peaks võimalusel olema märgitud tootele (mahutile).

| 5.8 | Komitee leiab, et kosmeetikatoodetel peab olema eraldi hoiatus lastele, milles märgitakse selgelt ja nähtavalt ära miinimumvanus toodete kasutamiseks ning hoiatus, et neid peab hoidma lastele kättesaamatus kohas. |
| --- | --- |

5.8

Komitee leiab, et kosmeetikatoodetel peab olema eraldi hoiatus lastele, milles märgitakse selgelt ja nähtavalt ära miinimumvanus toodete kasutamiseks ning hoiatus, et neid peab hoidma lastele kättesaamatus kohas.

| 5.9 | Lisaks on komitee arvamusel, et määruses peaks selgelt sätestama, et kui kosmeetikatooteid müüakse kaugmüügi abil, siis peab kaugmüügipakkumisele selgelt kirja panema sama teabe kui märgistusel ja pakendil poodides. |
| --- | --- |

5.9

Lisaks on komitee arvamusel, et määruses peaks selgelt sätestama, et kui kosmeetikatooteid müüakse kaugmüügi abil, siis peab kaugmüügipakkumisele selgelt kirja panema sama teabe kui märgistusel ja pakendil poodides.

| 5.10 | Komitee toetab suuremat survet pädevate asutuste halduskoostööle ning hea haldustava rakendamisele. |
| --- | --- |

5.10

Komitee toetab suuremat survet pädevate asutuste halduskoostööle ning hea haldustava rakendamisele.

| 5.11 | Komitee toetab endiste lisade korrigeerimist, mis sisaldasid ainete loetelu, mille kasutamine kosmeetikatoodetes on keelatud ja mille kasutamisele on seatud piirangud, lisades sinna CAS, EINEÜS ja INCI nimetused ning luues kosmeetika koostisainete elektroonilise nimekirja. |
| --- | --- |

5.11

Komitee toetab endiste lisade korrigeerimist, mis sisaldasid ainete loetelu, mille kasutamine kosmeetikatoodetes on keelatud ja mille kasutamisele on seatud piirangud, lisades sinna CAS, EINEÜS ja INCI nimetused ning luues kosmeetika koostisainete elektroonilise nimekirja.

| 5.12 | Direktiivi 76/768/EMÜ endise I lisa tagasivõtmine näib asjakohane. Kategooriatesse jagamine varasemas nimekirjas oli üsna juhuslik ning kategooriarühmades esines arvukaid kordusi, nt: „jumestuspuudrid” ja „jumestustooted ja tooted jumestustoodete eemaldamiseks”. Lisaks oli endine nimekiri juba aegunud — tänapäeval on turul uued tootekategooriad, nagu tselluliidivastased plaastrid ja aktiivaineid sisaldavad kosmeetilised pabersalvrätikud jumestustoodete eemaldamiseks. |
| --- | --- |

5.12

Direktiivi 76/768/EMÜ endise I lisa tagasivõtmine näib asjakohane. Kategooriatesse jagamine varasemas nimekirjas oli üsna juhuslik ning kategooriarühmades esines arvukaid kordusi, nt: „jumestuspuudrid” ja „jumestustooted ja tooted jumestustoodete eemaldamiseks”. Lisaks oli endine nimekiri juba aegunud — tänapäeval on turul uued tootekategooriad, nagu tselluliidivastased plaastrid ja aktiivaineid sisaldavad kosmeetilised pabersalvrätikud jumestustoodete eemaldamiseks.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2008) 49 lõplik — 2008/0025 (COD).

1

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/39

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega”

KOM(2008) 123 lõplik — 2008/0045 (COD)

(2009/C 27/08)

3. aprillil 2008. aastal otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ seoses ravimite müügilubade tingimuste muutmisega”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Carmelo CEDRONE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9. juulil 2008 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 127, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab direktiivi ettepanekut KOM(2008) 123 lõplik, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ, tagades et kõikide ravimite kohta kehtivad ühtlustatud eeskirjad olenemata müügiloa saamise korrast. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab direktiivi ettepanekut KOM(2008) 123 lõplik, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ ja direktiivi 2001/83/EÜ, tagades et kõikide ravimite kohta kehtivad ühtlustatud eeskirjad olenemata müügiloa saamise korrast.

| 1.2 | Samade kriteeriumide kasutamisega kõigi ravimite puhul tagatakse lisaks kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususkriteeriumidele rahvatervise kõrgetasemeline kaitse ja siseturu nõuetekohane toimimine. Samuti kaovad ebavajalikud haldus- ja rahalised kulud ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

1.2

Samade kriteeriumide kasutamisega kõigi ravimite puhul tagatakse lisaks kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususkriteeriumidele rahvatervise kõrgetasemeline kaitse ja siseturu nõuetekohane toimimine. Samuti kaovad ebavajalikud haldus- ja rahalised kulud ettevõtete jaoks.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati toetanud ja toetab edaspidi komisjoni püüdlusi suurendada ravimiohutust, kuna tegemist on väga olulise elemendiga inimeste ja loomade tervise kaitsmisel. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati toetanud ja toetab edaspidi komisjoni püüdlusi suurendada ravimiohutust, kuna tegemist on väga olulise elemendiga inimeste ja loomade tervise kaitsmisel.

| 1.4 | Vähendamata komisjoni tulevase vastuvõetava õigusakti tähtsust nõustub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eesmärgiga volitada komisjoni laiendama määruse (EÜ) nr 1084/2003 kohaldamisala muudatustele, mis tehakse pärast müügilubade andmist olenemata müügiloa saamise korrast, ja vältida nii võimalikke takistusi ravimite vabale liikumisele. |
| --- | --- |

1.4

Vähendamata komisjoni tulevase vastuvõetava õigusakti tähtsust nõustub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee eesmärgiga volitada komisjoni laiendama määruse (EÜ) nr 1084/2003 kohaldamisala muudatustele, mis tehakse pärast müügilubade andmist olenemata müügiloa saamise korrast, ja vältida nii võimalikke takistusi ravimite vabale liikumisele.

| 1.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab siinkohal taas selgelt oma veendumust, et siseturg tuleb kiiresti lõpule viia ka sektorites, kus seda ei ole veel saavutatud või kus see on saavutatud osaliselt. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab siinkohal taas selgelt oma veendumust, et siseturg tuleb kiiresti lõpule viia ka sektorites, kus seda ei ole veel saavutatud või kus see on saavutatud osaliselt.

2.   Taust

| 2.1 | 2001. aasta novembris esitas Euroopa Komisjon ravimieeskirjade ulatuslikuks reformimiseks kaks õigusakti — direktiivi 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta ja direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (1). |
| --- | --- |

2.1

2001. aasta novembris esitas Euroopa Komisjon ravimieeskirjade ulatuslikuks reformimiseks kaks õigusakti — direktiivi 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta ja direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (1).

| 2.2 | Need õigusaktid on jätk põhjalikule reformile, mis käivitati 1993. aastal Euroopa Ravimiameti asutamisega vastavalt määrusele (EEÜ) nr 2309/93 ja uue korra sätestamisega ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta (2). |
| --- | --- |

2.2

Need õigusaktid on jätk põhjalikule reformile, mis käivitati 1993. aastal Euroopa Ravimiameti asutamisega vastavalt määrusele (EEÜ) nr 2309/93 ja uue korra sätestamisega ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta (2).

| 2.3 | Vastavalt kaupade vaba liikumise põhimõttele nähti nimetatud määrusega ette kõigi ravimite müügilubade andmise kaks korda, mis kehtivad alates 1. jaanuarist 1995:






  a) | tsentraliseeritud loaandmise kord Euroopa Ravimiameti kaudu kogu ühenduse territooriumi jaoks, mis on kohustuslik biotehnoloogial põhinevate ravimite jaoks ja valikuline uute väljatöötatud ravimite jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.3

Vastavalt kaupade vaba liikumise põhimõttele nähti nimetatud määrusega ette kõigi ravimite müügilubade andmise kaks korda, mis kehtivad alates 1. jaanuarist 1995:

a)

tsentraliseeritud loaandmise kord Euroopa Ravimiameti kaudu kogu ühenduse territooriumi jaoks, mis on kohustuslik biotehnoloogial põhinevate ravimite jaoks ja valikuline uute väljatöötatud ravimite jaoks;

| b) | riiklik, nn detsentraliseeritud kord, mille kohaselt annavad lubasid pädevad riiklikud asutused. See kord võimaldab spetsiaalsete vastastikuse tunnustamise eeskirjade rakendamist, mille kohaselt võib ühes liikmesriigis lubatud ravimeid turustada ka teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

b)

riiklik, nn detsentraliseeritud kord, mille kohaselt annavad lubasid pädevad riiklikud asutused. See kord võimaldab spetsiaalsete vastastikuse tunnustamise eeskirjade rakendamist, mille kohaselt võib ühes liikmesriigis lubatud ravimeid turustada ka teistes liikmesriikides.

| 2.4 | Kõnealuste ravimite müügilubade andmise kordade eesmärk oli tagada kasu ja ohu vahekorra õige hindamine ja kehtestada ranged kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kriteeriumid, et tagada inimeste ja loomade tervise kaitse. |
| --- | --- |

2.4

Kõnealuste ravimite müügilubade andmise kordade eesmärk oli tagada kasu ja ohu vahekorra õige hindamine ja kehtestada ranged kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe kriteeriumid, et tagada inimeste ja loomade tervise kaitse.

| 2.5 | Direktiividega 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ tugevdati vastavaid väga olulisi garantiisid konkreetsete sätetega ravimiohutuse kohta, et saavutada rahvatervise kõrgetasemeline kaitse sagedasemate kontrollide ning rangemate ja konkreetsemate kriteeriumidega kohustuse osas anda teavet soovimatute kõrvaltoimete kohta. |
| --- | --- |

2.5

Direktiividega 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ tugevdati vastavaid väga olulisi garantiisid konkreetsete sätetega ravimiohutuse kohta, et saavutada rahvatervise kõrgetasemeline kaitse sagedasemate kontrollide ning rangemate ja konkreetsemate kriteeriumidega kohustuse osas anda teavet soovimatute kõrvaltoimete kohta.

| 2.6 | Komisjon tuvastas ravimite lubade andmise süsteemi korrapäraste kontrollide käigus probleeme seoses muudatustega, mis toimuvad pärast lubade andmist riiklikul tasandil. Sellised juhtumid moodustavad 80 % kõigist ravimite müügilubadest. |
| --- | --- |

2.6

Komisjon tuvastas ravimite lubade andmise süsteemi korrapäraste kontrollide käigus probleeme seoses muudatustega, mis toimuvad pärast lubade andmist riiklikul tasandil. Sellised juhtumid moodustavad 80 % kõigist ravimite müügilubadest.

| 2.7 | Need pärast riiklike lubade andmist tehtud muudatused toimuvad vastavalt määrustele (EÜ) 1084/2003 ja 1085/2003, kuid puudutavad siiski vaid aspekte, nagu tootmisprotsess, pakend või tootja aadress, kuid mitte selliseid olulisi aspekte nagu uue ravinäidustuse lisamine või muudatused manustamismeetodis. |
| --- | --- |

2.7

Need pärast riiklike lubade andmist tehtud muudatused toimuvad vastavalt määrustele (EÜ) 1084/2003 ja 1085/2003, kuid puudutavad siiski vaid aspekte, nagu tootmisprotsess, pakend või tootja aadress, kuid mitte selliseid olulisi aspekte nagu uue ravinäidustuse lisamine või muudatused manustamismeetodis.

| 2.8 | Sellest tulenevalt on lubade andmisele järgnevad menetlused mõnel juhul liikmesriigiti erinevad, mistõttu kehtivad ühele tootele eri eeskirjad ja klassifikatsioonid. Sellega ei tagata ühtset tervishoiutaset, kuna sama ravimi ravialane klassifikatsioon ja kasutamine on erinevad, mis võib põhjustada muu hulgas kunstlikke takistusi ravimite vabale liikumisele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

2.8

Sellest tulenevalt on lubade andmisele järgnevad menetlused mõnel juhul liikmesriigiti erinevad, mistõttu kehtivad ühele tootele eri eeskirjad ja klassifikatsioonid. Sellega ei tagata ühtset tervishoiutaset, kuna sama ravimi ravialane klassifikatsioon ja kasutamine on erinevad, mis võib põhjustada muu hulgas kunstlikke takistusi ravimite vabale liikumisele Euroopa Liidus.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Vältimaks sama ravimi kohta kehtivaid erinevaid tingimusi, otsustas komisjon teha ettepaneku direktiivide 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ muutmiseks, mille kohaselt laiendatakse praegu vaid tsentraliseeritud korra kohaselt lubatud ravimitele kehtiva määruse (EÜ) nr 1084/2003 kohaldamisala kõigile ravimitele olenemata loa saamise korrast. |
| --- | --- |

3.1

Vältimaks sama ravimi kohta kehtivaid erinevaid tingimusi, otsustas komisjon teha ettepaneku direktiivide 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ muutmiseks, mille kohaselt laiendatakse praegu vaid tsentraliseeritud korra kohaselt lubatud ravimitele kehtiva määruse (EÜ) nr 1084/2003 kohaldamisala kõigile ravimitele olenemata loa saamise korrast.

| 3.2 | Ettepanek kuulub lihtsustamisalgatuste hulka, mis on esitatud komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi 2. lisas. Ettepanek hõlmab vaid üht õigusakti kohandamaks direktiivide 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ mitmeid artikleid määruse (EÜ) nr 1084/2003 sätete osas, mis peaksid niisiis kehtima kõigi ravimite kohta. |
| --- | --- |

3.2

Ettepanek kuulub lihtsustamisalgatuste hulka, mis on esitatud komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi 2. lisas. Ettepanek hõlmab vaid üht õigusakti kohandamaks direktiivide 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ mitmeid artikleid määruse (EÜ) nr 1084/2003 sätete osas, mis peaksid niisiis kehtima kõigi ravimite kohta.

| 3.3 | Praeguse olukorra jätkumine tähendaks ebavajalikke haldus- ja rahalisi kulusid ettevõtetele, kes soovivad ravimeid turustada mitmes liikmesriigis. Nimetatud ettevõtted puutuvad eri liikmesriikides pidevalt kokku erinevate eeskirjade ja lahknevate haldusnõudmistega, mis võivad lisaks tekitada kunstliku takistuse kaupade vabale liikumisele. |
| --- | --- |

3.3

Praeguse olukorra jätkumine tähendaks ebavajalikke haldus- ja rahalisi kulusid ettevõtetele, kes soovivad ravimeid turustada mitmes liikmesriigis. Nimetatud ettevõtted puutuvad eri liikmesriikides pidevalt kokku erinevate eeskirjade ja lahknevate haldusnõudmistega, mis võivad lisaks tekitada kunstliku takistuse kaupade vabale liikumisele.

| 3.4 | Ettepanek on olemuselt üksnes õiguslik ja sellega muudetakse ainult määruse (EÜ) nr 1084/2003 õiguslikku alust, volitades komisjoni muutma selle määruse kohaldamisala, et tagada müügilubade andmise korra tõhus ühtlustamine. |
| --- | --- |

3.4

Ettepanek on olemuselt üksnes õiguslik ja sellega muudetakse ainult määruse (EÜ) nr 1084/2003 õiguslikku alust, volitades komisjoni muutma selle määruse kohaldamisala, et tagada müügilubade andmise korra tõhus ühtlustamine.

| 3.5 | Komisjon rõhutab, et kõnealuse ettepaneku väljatöötamise käigus konsulteeriti põhjalikult kõigi huvitatud isikutega ja et valitud kehtivate õigusaktide muutmise menetlus on sobivaim viis saavutamaks ravimite ühtlustatud eeskirjad pärast nende turuleviimist kooskõlas rahvatervise kõrgete standarditega ning õiguslik järjepidevus. |
| --- | --- |

3.5

Komisjon rõhutab, et kõnealuse ettepaneku väljatöötamise käigus konsulteeriti põhjalikult kõigi huvitatud isikutega ja et valitud kehtivate õigusaktide muutmise menetlus on sobivaim viis saavutamaks ravimite ühtlustatud eeskirjad pärast nende turuleviimist kooskõlas rahvatervise kõrgete standarditega ning õiguslik järjepidevus.

| 3.6 | Ettepanek muuta rida artikleid põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95, millega on sätestatud kaasotsustamismenetluse kasutamine, samuti vastab ettepanek subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele. |
| --- | --- |

3.6

Ettepanek muuta rida artikleid põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 95, millega on sätestatud kaasotsustamismenetluse kasutamine, samuti vastab ettepanek subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ettepanekut muuta direktiive 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ, kuna need muudatused tagavad kõikide ravimite lubade andmise eeskirjade ühtlustamise, rahvatervise kõrgetasemelise kaitse ja siseturu nõuetekohase toimimise, samuti kaovad ettevõtete jaoks ebavajalikud haldus- ja rahalised kulud. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ettepanekut muuta direktiive 2001/82/EÜ ja 2001/83/EÜ, kuna need muudatused tagavad kõikide ravimite lubade andmise eeskirjade ühtlustamise, rahvatervise kõrgetasemelise kaitse ja siseturu nõuetekohase toimimise, samuti kaovad ettevõtete jaoks ebavajalikud haldus- ja rahalised kulud.

| 4.2 | Kooskõlas varasemate kõnealusel teemal koostatud arvamustega toetab ja lausa julgustab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni püüdlusi suurendada ravimiohutust, kuna tegemist on väga olulise elemendiga inimeste ja loomade tervise kaitsmisel. |
| --- | --- |

4.2

Kooskõlas varasemate kõnealusel teemal koostatud arvamustega toetab ja lausa julgustab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni püüdlusi suurendada ravimiohutust, kuna tegemist on väga olulise elemendiga inimeste ja loomade tervise kaitsmisel.

| 4.3 | Ettepanek on kooskõlas eesmärgiga saavutada õigusaktide lihtsa muutmisega kõikide ravimite eeskirjade ühtlustamine, isegi kui need on load saanud eri kordade alusel, kaotades ühtlasi võimalikud takistused ravimite vabale liikumisele. |
| --- | --- |

4.3

Ettepanek on kooskõlas eesmärgiga saavutada õigusaktide lihtsa muutmisega kõikide ravimite eeskirjade ühtlustamine, isegi kui need on load saanud eri kordade alusel, kaotades ühtlasi võimalikud takistused ravimite vabale liikumisele.

| 4.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab õigusliku aluse muutmist ja jääb ootama praegu koostatavat õigusakti ettepanekut, mis on komitee arvates ravimisektori tuleviku seisukohast veelgi olulisem. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab õigusliku aluse muutmist ja jääb ootama praegu koostatavat õigusakti ettepanekut, mis on komitee arvates ravimisektori tuleviku seisukohast veelgi olulisem.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EÜT L 311, 28.11.2001.

1

(2)  EÜT L 214, 24.8.1993.

2

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/41

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta” (kodifitseeritud versioon)

KOM(2008) 202 lõplik — 2008/0076 (COD)

(2009/C 27/09)

26. mail 2008 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lihtsate surveanumate kohta” (kodifitseeritud versioon).

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning ei soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 446. istungjärgul 9. ja 10. juulil 2008 (9. juuli istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 142 ja erapooletuks jäi 6 liiget.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/41

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas”

KOM(2007) 608 lõplik

(2009/C 27/10)

18. oktoobril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 5. juunil 2008. Raportöör oli Stéphane Buffetaut.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (10. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 111 ja erapooletuks jäi 1 liige.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni hinnangut raudteekaubaveo olukorra kohta Euroopa Liidus ning leiab, et komisjoni ettepanekute suund on õige, kuigi ettepanekud jäävad väljakutset arvestades tagasihoidlikuks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni hinnangut raudteekaubaveo olukorra kohta Euroopa Liidus ning leiab, et komisjoni ettepanekute suund on õige, kuigi ettepanekud jäävad väljakutset arvestades tagasihoidlikuks.

| 1.2 | Komitee arvates tuleks olukorra parandamiseks






  — | pakkuda pigem logistikateenust, mitte pelgalt transporditeenust; |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitee arvates tuleks olukorra parandamiseks

—

pakkuda pigem logistikateenust, mitte pelgalt transporditeenust;

| — | vähendada kulusid, et pakkuda konkurentsivõimelisemaid hindasid; |
| --- | --- |

—

vähendada kulusid, et pakkuda konkurentsivõimelisemaid hindasid;

| — | suurendada pakutava teenuse usaldusväärsust; |
| --- | --- |

—

suurendada pakutava teenuse usaldusväärsust;

| — | edendada seda, et „uksest ukseni” transport oleks suhteliselt kiire; |
| --- | --- |

—

edendada seda, et „uksest ukseni” transport oleks suhteliselt kiire;

| — | olla pakkumistes paindlik ja suuta häirete korral kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

—

olla pakkumistes paindlik ja suuta häirete korral kiiresti reageerida.

1.3   Tõeline logistikateenus

Aluspõhimõte on muuta raudteekaubaveos kliendi jaoks lihtsaks see, mis iseenesest on keeruline. See eeldab klientide kursis hoidmist ning neile selge ja usaldusväärse teabe pakkumist, eravagunite pakkumise arendamist ning „uksest ukseni” teenuste osutamist, mis hõlmab ka peale- ja mahalaadimist.

1.4   Kulude vähendamine

| 1.4.1 | Kulude vähendamiseks tuleb jätkata liikumist koostalitlusvõime ja tehnilise ühtlustamise suunas. Traditsiooniliselt on iga võrgustik loonud ise oma reeglid ning reguleerimis- ja ohutussüsteemid. On oluline, et kõik süsteemid järk-järgult ühendataks ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) võimalikult kiire rakendamine muudetaks prioriteetseks. |
| --- | --- |

1.4.1

Kulude vähendamiseks tuleb jätkata liikumist koostalitlusvõime ja tehnilise ühtlustamise suunas. Traditsiooniliselt on iga võrgustik loonud ise oma reeglid ning reguleerimis- ja ohutussüsteemid. On oluline, et kõik süsteemid järk-järgult ühendataks ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) võimalikult kiire rakendamine muudetaks prioriteetseks.

| 1.4.2 | Sobivate investeeringute olemasolul tuleks niipea, kui see on reaalne, järk-järgult muuta raudteeinfrastruktuuri — rongide mõõtmeid ja pikkust ning tõusu- ja kaldteede ning teljekoormuse näitajaid, et neid kohandada kaubaveoks, nagu seda tehakse näiteks USAs. |
| --- | --- |

1.4.2

Sobivate investeeringute olemasolul tuleks niipea, kui see on reaalne, järk-järgult muuta raudteeinfrastruktuuri — rongide mõõtmeid ja pikkust ning tõusu- ja kaldteede ning teljekoormuse näitajaid, et neid kohandada kaubaveoks, nagu seda tehakse näiteks USAs.

| 1.4.3 | Tõeline konkurentsi arendamine ja turu avamine nõuab paremat tõhusust ja suuremat tootlikkust. See aspekt tõstatab raudteeveo töötajate koolitamise küsimuse. Võib juhtuda, et uued turule sisenevad käitajad seisavad silmitsi kvalifitseeritud tööjõu puudusega. Seepärast tuleb sellele vajadusele vastamiseks ja uute, kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele mõeldud töökohtade loomiseks tagada, et korraldatakse sobivaid koolitusi. |
| --- | --- |

1.4.3

Tõeline konkurentsi arendamine ja turu avamine nõuab paremat tõhusust ja suuremat tootlikkust. See aspekt tõstatab raudteeveo töötajate koolitamise küsimuse. Võib juhtuda, et uued turule sisenevad käitajad seisavad silmitsi kvalifitseeritud tööjõu puudusega. Seepärast tuleb sellele vajadusele vastamiseks ja uute, kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele mõeldud töökohtade loomiseks tagada, et korraldatakse sobivaid koolitusi.

| 1.4.4 | Uuesti tuleb läbi vaadata infrastruktuuri haldajate kulude jaotamine eri käitajate vahel, samuti tuleb paremini jaotada konkureerivate transpordiliikide väliskulud, et luua vaba ja moonutusteta konkurentsi tingimused. |
| --- | --- |

1.4.4

Uuesti tuleb läbi vaadata infrastruktuuri haldajate kulude jaotamine eri käitajate vahel, samuti tuleb paremini jaotada konkureerivate transpordiliikide väliskulud, et luua vaba ja moonutusteta konkurentsi tingimused.

| 1.4.5 | Selliseid algatusi nagu Betuwe liin, New Opera ja FERRMED tuleks uurida ja toetada, et võtta neist eeskuju kogemuste ja heade tavade osas. |
| --- | --- |

1.4.5

Selliseid algatusi nagu Betuwe liin, New Opera ja FERRMED tuleks uurida ja toetada, et võtta neist eeskuju kogemuste ja heade tavade osas.

1.5   Pakutavate teenuste usaldusväärsuse suurendamine

| 1.5.1 | Tuleks kehtestada siduvad lepingulised reeglid, mille alusel makstaks klientidele hüvitist ebakvaliteetse teenuse osutamise korral — see oleks stiimul pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

1.5.1

Tuleks kehtestada siduvad lepingulised reeglid, mille alusel makstaks klientidele hüvitist ebakvaliteetse teenuse osutamise korral — see oleks stiimul pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks.

| 1.5.2 | Parandada tuleb mitmete teenuse osutamist võimaldavate aspektide kvaliteeti ja usaldusväärsust. See puudutab nii veeremit, signaalimist, raudteerööpaid kui ka teabesüsteeme. |
| --- | --- |

1.5.2

Parandada tuleb mitmete teenuse osutamist võimaldavate aspektide kvaliteeti ja usaldusväärsust. See puudutab nii veeremit, signaalimist, raudteerööpaid kui ka teabesüsteeme.

| 1.5.3 | Teenuse usaldusväärsuse suurendamisele aitab kaasa ka sobivate liinide eraldamine kaubaveole, kehtestades näiteks kaubavedusid soosivad eelisõigused neil liinidel raudteetranspordi käigus tekkivate liiklemiskonfliktide puhuks, lähtudes loomulikult kõigi kasutajate huvidest. Kaaluda võiks liiklemisperioodide ja -aegade suhtes mõningase manööverdamisruumi võimaldamist. |
| --- | --- |

1.5.3

Teenuse usaldusväärsuse suurendamisele aitab kaasa ka sobivate liinide eraldamine kaubaveole, kehtestades näiteks kaubavedusid soosivad eelisõigused neil liinidel raudteetranspordi käigus tekkivate liiklemiskonfliktide puhuks, lähtudes loomulikult kõigi kasutajate huvidest. Kaaluda võiks liiklemisperioodide ja -aegade suhtes mõningase manööverdamisruumi võimaldamist.

1.6   Suhteliselt lühikesed „uksest ukseni” transpordi ajad

| 1.6.1 | Raudteekaubaveole heidetakse kõige enam ette marsruutide pikkust ja kauba liikumise aeglust. Olukorra parandamiseks tuleks vähendada marsruudil olevate peatuste arvu (või need üldse kaotada) ja planeerida marsruudid nii, et tekiks võimalikult vähe liiklemiskonflikte teiste rongidega. Samuti tuleks operatiivse haldamise seisukohast anda liiklemiskonflikti tekkides võimaluse korral eelisõigus kaubarongidele. Arendada tuleks ka öiseid kaubaveo kiirronge. |
| --- | --- |

1.6.1

Raudteekaubaveole heidetakse kõige enam ette marsruutide pikkust ja kauba liikumise aeglust. Olukorra parandamiseks tuleks vähendada marsruudil olevate peatuste arvu (või need üldse kaotada) ja planeerida marsruudid nii, et tekiks võimalikult vähe liiklemiskonflikte teiste rongidega. Samuti tuleks operatiivse haldamise seisukohast anda liiklemiskonflikti tekkides võimaluse korral eelisõigus kaubarongidele. Arendada tuleks ka öiseid kaubaveo kiirronge.

| 1.6.2 | Samuti oleks vaja investeeringuid infrastruktuuride kohandamiseks rongide suurema kiirusega, unustamata samas siiski, et kiiruste suurendamisel teatud raudteelõigul vähenevad lubatud teljekoormuse suurused. Kuigi praegust kaubarongide väikest kiirust tuleks suurendada, on kõige olulisem rongide kiiruse ühtlus. Ühtlast mõõdukat kiirust tuleks eelistada sagedasele peatumisele ja sõitmahakkamisele, mis põhjustab arvukaid viivitusi. |
| --- | --- |

1.6.2

Samuti oleks vaja investeeringuid infrastruktuuride kohandamiseks rongide suurema kiirusega, unustamata samas siiski, et kiiruste suurendamisel teatud raudteelõigul vähenevad lubatud teljekoormuse suurused. Kuigi praegust kaubarongide väikest kiirust tuleks suurendada, on kõige olulisem rongide kiiruse ühtlus. Ühtlast mõõdukat kiirust tuleks eelistada sagedasele peatumisele ja sõitmahakkamisele, mis põhjustab arvukaid viivitusi.

1.7   Paindlikkuse võimaldamine

| 1.7.1 | Kuna traditsioonilised liikluskorralduse põhimõtted ja viisid eelistavad varem kindlaks määratud teoreetilistel marsruutidel alati reisironge, on tahtmatult jõutud praeguse olukorrani, kus kaubarongi väike (nt kümnekonna minutiline) viivitus väljasõidul kasvab sihtpunkti jõudmise ajaks peaaegu alati oluliselt pikemaks (mõnest tunnist kuni terve päevani). |
| --- | --- |

1.7.1

Kuna traditsioonilised liikluskorralduse põhimõtted ja viisid eelistavad varem kindlaks määratud teoreetilistel marsruutidel alati reisironge, on tahtmatult jõutud praeguse olukorrani, kus kaubarongi väike (nt kümnekonna minutiline) viivitus väljasõidul kasvab sihtpunkti jõudmise ajaks peaaegu alati oluliselt pikemaks (mõnest tunnist kuni terve päevani).

| 1.7.2 | Tänu tehnoloogiate arendamisele keskpikas ja pikas perspektiivis on võimalik muuta kaubarongide liikumist sujuvamaks, arvestades olukorda reaalajas, mitte üksnes varem kindlaks määratud teoreetilist marsruuti. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi viimase etapi alla käiva ühel raudteelõigul liikuvate veeremite üksuse (moving block) kontseptsiooni abil saaks suurendada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimet ja liiklushäirete korral paremini reageerida. Selleks peavad kõik liikmesriigid investeerima raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et jõuda võimalikult kiiresti koostalitlusvõime ja erinevate riiklike võrgustike järjepideva kasutamiseni. |
| --- | --- |

1.7.2

Tänu tehnoloogiate arendamisele keskpikas ja pikas perspektiivis on võimalik muuta kaubarongide liikumist sujuvamaks, arvestades olukorda reaalajas, mitte üksnes varem kindlaks määratud teoreetilist marsruuti. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi viimase etapi alla käiva ühel raudteelõigul liikuvate veeremite üksuse (moving block) kontseptsiooni abil saaks suurendada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimet ja liiklushäirete korral paremini reageerida. Selleks peavad kõik liikmesriigid investeerima raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et jõuda võimalikult kiiresti koostalitlusvõime ja erinevate riiklike võrgustike järjepideva kasutamiseni.

| 1.7.3 | Tuleks investeerida suutlikkuse suurendamisse kitsaskohtade ning peale- ja mahalaadimisplatvormide osas, mis võimaldab transpordisüsteemide koostalitlust. |
| --- | --- |

1.7.3

Tuleks investeerida suutlikkuse suurendamisse kitsaskohtade ning peale- ja mahalaadimisplatvormide osas, mis võimaldab transpordisüsteemide koostalitlust.

| 1.7.4 | Sorteerimisjaamade ning peale- ja mahalaadimisterminalide teema on oluline, kuid seda ei saa käsitleda eraldi piirkondlikke teenuseid pakkuvate teiseste võrgustike küsimusest. Tõelise konkurentsivõimelisuse tagamiseks tuleb raudteekaubaveo teenust pakkuda klientidele võimalikult lähedal. |
| --- | --- |

1.7.4

Sorteerimisjaamade ning peale- ja mahalaadimisterminalide teema on oluline, kuid seda ei saa käsitleda eraldi piirkondlikke teenuseid pakkuvate teiseste võrgustike küsimusest. Tõelise konkurentsivõimelisuse tagamiseks tuleb raudteekaubaveo teenust pakkuda klientidele võimalikult lähedal.

1.8   Kaubaveoks mõeldud võrgustik

| 1.8.1 | Kuigi praegu ei tundu eriti tõenäoline kavandada kaubaveoks mõeldud üleeuroopalise võrgustiku rajamist, ei ole kahtlust, et eraldi võrgustik oleks parim viis raudteekaubaveo edendamiseks, mis muudab selle usaldusväärsemaks, täpsemaks, odavamaks ja kiiremaks. Kaubaveole orienteeritud koridorid on lähitulevikus tõenäolisemad, kuid mandritevaheliste suurte kaubaveovõrgustike puudumisel võiks kaaluda üha arvukamate spetsiaalselt kaubaveoks mõeldud raudteelõikude kaasamist kaubaveole orienteeritud koridoridesse, et ühendada eriti aktiivseid majanduskeskusi. Selline võimalus on osutunud edukaks Rotterdami sadama ja Saksamaa vahelisel Betuwe liinil. Kõik liikmesriigid peavad täiel määral osalema nende poliitikate ja õigusaktide elluviimisel, mis võimaldavad parandada raudteede konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.8.1

Kuigi praegu ei tundu eriti tõenäoline kavandada kaubaveoks mõeldud üleeuroopalise võrgustiku rajamist, ei ole kahtlust, et eraldi võrgustik oleks parim viis raudteekaubaveo edendamiseks, mis muudab selle usaldusväärsemaks, täpsemaks, odavamaks ja kiiremaks. Kaubaveole orienteeritud koridorid on lähitulevikus tõenäolisemad, kuid mandritevaheliste suurte kaubaveovõrgustike puudumisel võiks kaaluda üha arvukamate spetsiaalselt kaubaveoks mõeldud raudteelõikude kaasamist kaubaveole orienteeritud koridoridesse, et ühendada eriti aktiivseid majanduskeskusi. Selline võimalus on osutunud edukaks Rotterdami sadama ja Saksamaa vahelisel Betuwe liinil. Kõik liikmesriigid peavad täiel määral osalema nende poliitikate ja õigusaktide elluviimisel, mis võimaldavad parandada raudteede konkurentsivõimet.

2.   Ülevaade olukorrast

2.1   Muret tekitav asjaolu

| 2.1.1 | Samal ajal kui kaubaveo maht kasvas 1995.–2005. aastal 2,8 %, vähenes raudteevedude osakaal pidevalt ja jäi alates 2005. aastast enam-vähem stabiilselt püsima 10 % ümber, mis on madalaim sellekohane näitaja pärast 1945. aastat. |
| --- | --- |

2.1.1

Samal ajal kui kaubaveo maht kasvas 1995.–2005. aastal 2,8 %, vähenes raudteevedude osakaal pidevalt ja jäi alates 2005. aastast enam-vähem stabiilselt püsima 10 % ümber, mis on madalaim sellekohane näitaja pärast 1945. aastat.

| 2.1.2 | Komisjoni arvates on sellise viletsa tulemuse põhjused usaldusväärsuse puudumine, pakutava veomahu ebapiisavus, teabe puudulik haldamine, aeglane sõidukiirus ja paindlikkuse puudumine. Vaatamata nimetatud puudustele võivad siiski tekkida uued võimalused, arvestades praegust majanduslikku olukorda, mida iseloomustab kaubavahetuse mahu kasv, ummikud maanteedel, kütusehinna tõus ja üha suurenev mure keskkonna säästmise pärast. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisjoni arvates on sellise viletsa tulemuse põhjused usaldusväärsuse puudumine, pakutava veomahu ebapiisavus, teabe puudulik haldamine, aeglane sõidukiirus ja paindlikkuse puudumine. Vaatamata nimetatud puudustele võivad siiski tekkida uued võimalused, arvestades praegust majanduslikku olukorda, mida iseloomustab kaubavahetuse mahu kasv, ummikud maanteedel, kütusehinna tõus ja üha suurenev mure keskkonna säästmise pärast.

| 2.1.3 | Varem on ühendus püüdnud raudteetransporti edendada kolme järgmist osa hõlmava lähenemisviisi abil:






  — | raudteekaubaveo turu avamine, mida täiendab traditsiooniliste käitajate ümberkorraldamine; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Varem on ühendus püüdnud raudteetransporti edendada kolme järgmist osa hõlmava lähenemisviisi abil:

—

raudteekaubaveo turu avamine, mida täiendab traditsiooniliste käitajate ümberkorraldamine;

| — | tehnilise koostalitlusvõime ja ühiste ohutuseeskirjade väljaarendamine; |
| --- | --- |

—

tehnilise koostalitlusvõime ja ühiste ohutuseeskirjade väljaarendamine;

| — | raudteevõrgustiku määratlemine üleeuroopalises transpordivõrgustikus. |
| --- | --- |

—

raudteevõrgustiku määratlemine üleeuroopalises transpordivõrgustikus.

| 2.1.4 | Tuleb tõdeda, et saavutatud tulemused, eriti rahvusvahelise kaubaveo osas, ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.1.4

Tuleb tõdeda, et saavutatud tulemused, eriti rahvusvahelise kaubaveo osas, ei ole piisavad.

2.2   Arenev ühine transpordipoliitika

| 2.2.1 | Valges raamatus Euroopa transpordipoliitika kohta aastani 2010 võetakse ambitsioonikas eesmärk minna maanteeveolt üle raudteeveole ning nähakse ette „põhiliselt kaubaveoks kasutatavate multimodaalsete koridoride” loomine. Nagu teada, vähendati tegelikku olukorda arvestades valge raamatu läbivaatamisel 2006. aastal maanteeveolt raudteeveole ülemineku ambitsiooni ja esitati koosmodaalsuse idee, kuid seejuures korrati siiski ka vajadust soosida põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku esilekerkimist. |
| --- | --- |

2.2.1

Valges raamatus Euroopa transpordipoliitika kohta aastani 2010 võetakse ambitsioonikas eesmärk minna maanteeveolt üle raudteeveole ning nähakse ette „põhiliselt kaubaveoks kasutatavate multimodaalsete koridoride” loomine. Nagu teada, vähendati tegelikku olukorda arvestades valge raamatu läbivaatamisel 2006. aastal maanteeveolt raudteeveole ülemineku ambitsiooni ja esitati koosmodaalsuse idee, kuid seejuures korrati siiski ka vajadust soosida põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku esilekerkimist.

| 2.2.2 | Just seda mõtet arendab komisjon edasi oma teatises, võttes kolmeosalise eesmärgi: suurendada olemasolevatel üleeuroopalistel võrgustikel põhinevas transpordivõrgustikus sõidukiirust, usaldusväärsust ja veomahtu. |
| --- | --- |

2.2.2

Just seda mõtet arendab komisjon edasi oma teatises, võttes kolmeosalise eesmärgi: suurendada olemasolevatel üleeuroopalistel võrgustikel põhinevas transpordivõrgustikus sõidukiirust, usaldusväärsust ja veomahtu.

3.   Komisjoni ettepanekud

| 3.1 | Komisjon meenutab raudteekaubaveo ergutamiseks, parandamiseks või soodustamiseks juba tehtud algatusi: koostalitluse ja teabe edendamine (Europtirails), infrastruktuuride ehitamine (Betuwe liin) ja koridoride tugistruktuuri loomine. Ometi on need osutunud ebapiisavaks. |
| --- | --- |

3.1

Komisjon meenutab raudteekaubaveo ergutamiseks, parandamiseks või soodustamiseks juba tehtud algatusi: koostalitluse ja teabe edendamine (Europtirails), infrastruktuuride ehitamine (Betuwe liin) ja koridoride tugistruktuuri loomine. Ometi on need osutunud ebapiisavaks.

| 3.2 | Vormilisest küljest on kavandatud kolm võimalust: praeguse olukorra säilitamine, uute meetmete võtmine kaubaveole orienteeritud võrgustiku loomiseks ja eriprogrammi käivitamine täielikult kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku loomiseks. |
| --- | --- |

3.2

Vormilisest küljest on kavandatud kolm võimalust: praeguse olukorra säilitamine, uute meetmete võtmine kaubaveole orienteeritud võrgustiku loomiseks ja eriprogrammi käivitamine täielikult kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku loomiseks.

| 3.3 | Mõeldes antiikfilosoofia põhimõttele in medio stat virtus, jätab komisjon kõrvale esimese ja kolmanda võimaluse, pidades ühte liiga vähe ambitsioonikaks ja teist liiga ebarealistlikuks. |
| --- | --- |

3.3

Mõeldes antiikfilosoofia põhimõttele in medio stat virtus, jätab komisjon kõrvale esimese ja kolmanda võimaluse, pidades ühte liiga vähe ambitsioonikaks ja teist liiga ebarealistlikuks.

3.4   Esitatud meetmed

| 3.4.1 | Komisjon soovib kaubaveole orienteeritud võrgustiku loomiseks arendada rahvusvahelisi koridore. Selleks tuleks määrata kindlaks kõnealused sobiva infrastruktuuriga koridorid ning luua samal ajal tõhus haldus- ja kasutussüsteem. See on aga võimalik ainult siis, kui liikmesriigid osalevad projektis infrastruktuuri haldajatena. |
| --- | --- |

3.4.1

Komisjon soovib kaubaveole orienteeritud võrgustiku loomiseks arendada rahvusvahelisi koridore. Selleks tuleks määrata kindlaks kõnealused sobiva infrastruktuuriga koridorid ning luua samal ajal tõhus haldus- ja kasutussüsteem. See on aga võimalik ainult siis, kui liikmesriigid osalevad projektis infrastruktuuri haldajatena.

| 3.4.2 | Selle saavutamiseks kavandab komisjon mitmeid õigusmeetmeid, mis on seotud 2008. aastaks kavandatud esimese raudteepaketi ümbersõnastamisega, ning samuti stiimuleid ja rahastamisvahendeid, mis eraldataks olemasolevatest assigneeringutest. |
| --- | --- |

3.4.2

Selle saavutamiseks kavandab komisjon mitmeid õigusmeetmeid, mis on seotud 2008. aastaks kavandatud esimese raudteepaketi ümbersõnastamisega, ning samuti stiimuleid ja rahastamisvahendeid, mis eraldataks olemasolevatest assigneeringutest.

| 3.4.3 | Seeläbi soovib komisjon kaubaveole orienteeritud koridore õiguslikult määratleda ning julgustada liikmesiike ja infrastruktuuri haldajaid looma kaubaveole orienteeritud rahvusvahelisi koridore ning otsida nende struktuuride jaoks rahastamisallikaid, mis jääksid aga olemasolevate rahastamisvõimaluste raamesse. |
| --- | --- |

3.4.3

Seeläbi soovib komisjon kaubaveole orienteeritud koridore õiguslikult määratleda ning julgustada liikmesiike ja infrastruktuuri haldajaid looma kaubaveole orienteeritud rahvusvahelisi koridore ning otsida nende struktuuride jaoks rahastamisallikaid, mis jääksid aga olemasolevate rahastamisvõimaluste raamesse.

| 3.4.4 | Üks raudteekaubaveole tehtavaid etteheiteid puudutab teenuse viletsat kvaliteeti ja klientide puudulikku teavitamist. Seepärast soovib komisjon järgida tõelist kvaliteedi- ja läbipaistvuspoliitikat ning teeb ettepaneku kvaliteedinäitajate avaldamist käsitleva õigusliku vahendi kohta. Samuti avaldab komisjon aruande meetmetest, mida käitajad on võtnud oma raudteeteenuste kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

3.4.4

Üks raudteekaubaveole tehtavaid etteheiteid puudutab teenuse viletsat kvaliteeti ja klientide puudulikku teavitamist. Seepärast soovib komisjon järgida tõelist kvaliteedi- ja läbipaistvuspoliitikat ning teeb ettepaneku kvaliteedinäitajate avaldamist käsitleva õigusliku vahendi kohta. Samuti avaldab komisjon aruande meetmetest, mida käitajad on võtnud oma raudteeteenuste kvaliteedi parandamiseks.

| 3.4.5 | Võrgustiku teatud lõigud, eelkõige ELi keskosas, on ülekoormatud ja olukord ähvardab järgmistel aastatel veelgi halveneda. Seega on vaja investeeringuid, et suudetaks teenindada pikemaid, suuremate mõõtmete ja suurema teljekoormuse ning maksimaalse kiirusega ronge. Selleks tuleb investeeringuid vastavalt suunata ja kooskõlastada. Komisjon soovitab koridoride haldusorganitel koostada investeerimisprogrammid, millega seoses tekib küsimus rahastamisvõimalusest, mis tuleb leida olemasolevatest programmidest. |
| --- | --- |

3.4.5

Võrgustiku teatud lõigud, eelkõige ELi keskosas, on ülekoormatud ja olukord ähvardab järgmistel aastatel veelgi halveneda. Seega on vaja investeeringuid, et suudetaks teenindada pikemaid, suuremate mõõtmete ja suurema teljekoormuse ning maksimaalse kiirusega ronge. Selleks tuleb investeeringuid vastavalt suunata ja kooskõlastada. Komisjon soovitab koridoride haldusorganitel koostada investeerimisprogrammid, millega seoses tekib küsimus rahastamisvõimalusest, mis tuleb leida olemasolevatest programmidest.

| 3.4.6 | Raudteekaubaveo liikluse sujuvuse ja tõhususe küsimus on seotud rongiliinide jaotamisega raudteekaubavedudele. Praegu määrab rongiliinide jaotuse kindlaks iga haldaja eraldi, järgides asjaomase liikmesriigi korda. Rongiliinide jaotuse ühtlustamine oleks seega kasulik vahend usaldusväärsete ja tulemuslike rongiliinideni jõudmiseks. |
| --- | --- |

3.4.6

Raudteekaubaveo liikluse sujuvuse ja tõhususe küsimus on seotud rongiliinide jaotamisega raudteekaubavedudele. Praegu määrab rongiliinide jaotuse kindlaks iga haldaja eraldi, järgides asjaomase liikmesriigi korda. Rongiliinide jaotuse ühtlustamine oleks seega kasulik vahend usaldusväärsete ja tulemuslike rongiliinideni jõudmiseks.

| 3.4.7 | Selle saavutamiseks soovib komisjon teha õigusakti ettepanekud rongiliinide rahvusvahelise jaotamise ja raudteekaubaveo eelistamise kohta (eelkõige võrgustiku häirete korral). |
| --- | --- |

3.4.7

Selle saavutamiseks soovib komisjon teha õigusakti ettepanekud rongiliinide rahvusvahelise jaotamise ja raudteekaubaveo eelistamise kohta (eelkõige võrgustiku häirete korral).

| 3.4.8 | Raudteeliiklus vajab lisaks ka terminale ja sorteerimisjaamasid. Viimastel aastatel on kinnisvarasurve tulemusel selliste jaamade ja terminalide arvu linnapiirkondades aga hoopis vähendatud. |
| --- | --- |

3.4.8

Raudteeliiklus vajab lisaks ka terminale ja sorteerimisjaamasid. Viimastel aastatel on kinnisvarasurve tulemusel selliste jaamade ja terminalide arvu linnapiirkondades aga hoopis vähendatud.

| 3.4.9 | Komisjoni ettepanekuid lugedes on selge, et kavandatud meetmete tulemuslikkus sõltub tehtavatest algatustest ning liikmesriikide ja raudteesektori osapoolte aktiivsusest. |
| --- | --- |

3.4.9

Komisjoni ettepanekuid lugedes on selge, et kavandatud meetmete tulemuslikkus sõltub tehtavatest algatustest ning liikmesriikide ja raudteesektori osapoolte aktiivsusest.

3.5   Üldised märkused

| 3.5.1 | Komisjoni tehtud tähelepanekud raudteeveo olukorra kohta ei vaja täpsemaid märkusi ning kinnitavad juba teada olevat asjaolu sektori nõrkuse kohta. Olukorra parandamiseks tuleb kaasata vastutavad ametivõimud ja ettevõtlussektor — seda nii poliitilise tahte ja kaubandusliku aktiivsuse kui ka rahastamise osas. |
| --- | --- |

3.5.1

Komisjoni tehtud tähelepanekud raudteeveo olukorra kohta ei vaja täpsemaid märkusi ning kinnitavad juba teada olevat asjaolu sektori nõrkuse kohta. Olukorra parandamiseks tuleb kaasata vastutavad ametivõimud ja ettevõtlussektor — seda nii poliitilise tahte ja kaubandusliku aktiivsuse kui ka rahastamise osas.

| 3.5.2 | Kuid just see ongi nõrk koht. Komisjon soovitab mitmeid õigusmeetmeid, kuid ei paku välja ühtegi uut rahastamisvõimalust. Õigusmeetmed on kahtlemata vajalikud, kuid siiski kindlasti ebapiisavad. Kava elluviimiseks vajalikud assigneeringud tuleb leida olemasolevate programmide raames. See eeldab keeruliste valikute tegemist ja sellega kaasneb olukord, kus iga meede mõjutab paratamatult teisi meetmeid, millega on raske toime tulla. |
| --- | --- |

3.5.2

Kuid just see ongi nõrk koht. Komisjon soovitab mitmeid õigusmeetmeid, kuid ei paku välja ühtegi uut rahastamisvõimalust. Õigusmeetmed on kahtlemata vajalikud, kuid siiski kindlasti ebapiisavad. Kava elluviimiseks vajalikud assigneeringud tuleb leida olemasolevate programmide raames. See eeldab keeruliste valikute tegemist ja sellega kaasneb olukord, kus iga meede mõjutab paratamatult teisi meetmeid, millega on raske toime tulla.

| 3.5.3 | Lisaks eeldab kava õnnestumine liikmesriikide ja haldusettevõtete aktiivset suurt pühendumist, kuid liikmesriikidel jääb sageli puudu ressurssidest ja neil võivad olla teised prioriteedid ning haldusettevõtted, kes vaatamata kasule, mis nad on saanud nii suuri hoolduskulusid põhjustava raudteevõrgustiku ja selle käitamise eraldamisest, ei ole rahaliselt alati just kõige paremal järjel. |
| --- | --- |

3.5.3

Lisaks eeldab kava õnnestumine liikmesriikide ja haldusettevõtete aktiivset suurt pühendumist, kuid liikmesriikidel jääb sageli puudu ressurssidest ja neil võivad olla teised prioriteedid ning haldusettevõtted, kes vaatamata kasule, mis nad on saanud nii suuri hoolduskulusid põhjustava raudteevõrgustiku ja selle käitamise eraldamisest, ei ole rahaliselt alati just kõige paremal järjel.

3.6   Konkreetsed märkused

| 3.6.1 | Kaubaveole orienteeritud rahvusvaheliste koridoride rajamine oleks kaubaveo arengu esmane eeltingimus, ent teadupärast on seni kaubaveo arvelt eelistatud reisijatevedu. Seega tuleb teha teatud mõttes kultuurirevolutsiooni, kus liikmesriigid peavad nõustuma teatud piirangutega ja kus eraldatakse teatud rahalisi ressursse, unustamata seejuures asjaolu, et üldsuse silmis on reisijateveo eelistamine reegel, mida ei tohiks üldiselt küsitavuse alla seada. Küsimus on seega pigem võrgustike optimaalses haldamises ja kaubaveole orienteeritud võrgustike määratluses, ilma et seejuures halveneks reisijateveo kvaliteet ja täpsus. Rahvusvaheliste koridoride loomisel tuleb arvestada uute ja vanade liikmesriikide raudtee-ettevõtete kasutatavaid rööpmelaiusi ja olemasolevaid veeremeid, kandidaatriikide ja kolmandate riikide kaubaveovooge, samuti Vene Föderatsiooni eksklaavi Kaliningradi. |
| --- | --- |

3.6.1

Kaubaveole orienteeritud rahvusvaheliste koridoride rajamine oleks kaubaveo arengu esmane eeltingimus, ent teadupärast on seni kaubaveo arvelt eelistatud reisijatevedu. Seega tuleb teha teatud mõttes kultuurirevolutsiooni, kus liikmesriigid peavad nõustuma teatud piirangutega ja kus eraldatakse teatud rahalisi ressursse, unustamata seejuures asjaolu, et üldsuse silmis on reisijateveo eelistamine reegel, mida ei tohiks üldiselt küsitavuse alla seada. Küsimus on seega pigem võrgustike optimaalses haldamises ja kaubaveole orienteeritud võrgustike määratluses, ilma et seejuures halveneks reisijateveo kvaliteet ja täpsus. Rahvusvaheliste koridoride loomisel tuleb arvestada uute ja vanade liikmesriikide raudtee-ettevõtete kasutatavaid rööpmelaiusi ja olemasolevaid veeremeid, kandidaatriikide ja kolmandate riikide kaubaveovooge, samuti Vene Föderatsiooni eksklaavi Kaliningradi.

| 3.6.2 | Teavitamis- ja läbipaistvusküsimused on kahtlemata tähtsad, kuid on ilmne, et klient teeb oma valikud lähtuvalt hinnast, usaldusväärsusest, kiirusest, terminalidele juurdepääsu lihtsusest ning peale- ja mahalaadimise lihtsusest. Otsustavaks teguriks on seega teenuse kvaliteet. See sõltub osaliselt raudteeliikluse korralduse mehhanismidest, osaliselt aga suurtest investeeringutest. |
| --- | --- |

3.6.2

Teavitamis- ja läbipaistvusküsimused on kahtlemata tähtsad, kuid on ilmne, et klient teeb oma valikud lähtuvalt hinnast, usaldusväärsusest, kiirusest, terminalidele juurdepääsu lihtsusest ning peale- ja mahalaadimise lihtsusest. Otsustavaks teguriks on seega teenuse kvaliteet. See sõltub osaliselt raudteeliikluse korralduse mehhanismidest, osaliselt aga suurtest investeeringutest.

| 3.6.3 | Tundub, et raudteekaubaveo konkurentsivõime osas ollakse üldiselt seisukohal, et selline transpordiliik on mõeldud eelkõige teatud tüüpi veostele: rasketele kaupadele suurtes kogustes. Tuleks suurendada klientide mitmekesisust, kasutades konteinereid, tänu millele saab laiendada klientuuri ja suurendada konkurentsivõimet olukorras, kus kütusehinnad tõusevad ja üha enam pööratakse tähelepanu säästvale arengule. |
| --- | --- |

3.6.3

Tundub, et raudteekaubaveo konkurentsivõime osas ollakse üldiselt seisukohal, et selline transpordiliik on mõeldud eelkõige teatud tüüpi veostele: rasketele kaupadele suurtes kogustes. Tuleks suurendada klientide mitmekesisust, kasutades konteinereid, tänu millele saab laiendada klientuuri ja suurendada konkurentsivõimet olukorras, kus kütusehinnad tõusevad ja üha enam pööratakse tähelepanu säästvale arengule.

| 3.6.4 | Rahastamise osas jääb komisjoni teatis väheütlevaks, sest ei paku välja ühtegi konkreetset rahastamisviisi; ainus nimetatud võimalus tugineb keeruliste valikute tegemisele olemasolevate rahaliste vahendite hulgast. |
| --- | --- |

3.6.4

Rahastamise osas jääb komisjoni teatis väheütlevaks, sest ei paku välja ühtegi konkreetset rahastamisviisi; ainus nimetatud võimalus tugineb keeruliste valikute tegemisele olemasolevate rahaliste vahendite hulgast.

Brüssel, 10. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis „Teatis Euroopa sadamapoliitika kohta””

KOM(2007) 616 lõplik

(2009/C 27/11)

18. oktoobril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis „Teatis Euroopa sadamapoliitika kohta””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 8. mail 2008. Raportöör oli Jan Simons.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni uut teatist sadamapoliitika kohta, milles tehakse ettepanek peamiselt mittesiduvate õigusaktide vastuvõtmiseks. Komitee avaldab ka rahulolu, et üldise tähelepanu all on stabiilse investeerimiskliima loomine, sadamate säästev areng, hea sotsiaalne kliima sadamates ja asutamislepingu eeskirjade järjekindel kohaldamine. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni uut teatist sadamapoliitika kohta, milles tehakse ettepanek peamiselt mittesiduvate õigusaktide vastuvõtmiseks. Komitee avaldab ka rahulolu, et üldise tähelepanu all on stabiilse investeerimiskliima loomine, sadamate säästev areng, hea sotsiaalne kliima sadamates ja asutamislepingu eeskirjade järjekindel kohaldamine.

| 1.2 | Euroopa sadamate maastik muutub üha mitmekesisemaks nii hõlmatud sadamate arvu kui ka tegevuse ja pakutavate teenuste ulatuse osas. Komitee arvates peaks ELi sadamapoliitika turupõhist arengut soodustama ja tagama, et kõik sadamad saaksid oma potentsiaali säästval viisil täielikult kasutada. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa sadamate maastik muutub üha mitmekesisemaks nii hõlmatud sadamate arvu kui ka tegevuse ja pakutavate teenuste ulatuse osas. Komitee arvates peaks ELi sadamapoliitika turupõhist arengut soodustama ja tagama, et kõik sadamad saaksid oma potentsiaali säästval viisil täielikult kasutada.

| 1.3 | Komitee avaldab toetust komisjoni algatusele arendada välja raudteekaubaveo võrgustik ning kutsub liikmesriike üles seadma esmatähtsaks suurte, piiriüleste, sadamatega ühendatud raudtee-infrastruktuuride projektide elluviimine, tekitamata samas kahju reisijateveole raudteel. |
| --- | --- |

1.3

Komitee avaldab toetust komisjoni algatusele arendada välja raudteekaubaveo võrgustik ning kutsub liikmesriike üles seadma esmatähtsaks suurte, piiriüleste, sadamatega ühendatud raudtee-infrastruktuuride projektide elluviimine, tekitamata samas kahju reisijateveole raudteel.

| 1.4 | Komitee tervitab komisjoni algatust avaldada suunised, millega laheneks ebaselgus ühenduse keskkonnaõigusaktide kohaldamise osas sadamate arendustegevusele ja soovitab need avaldada enne 2008. aasta lõppu. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tervitab komisjoni algatust avaldada suunised, millega laheneks ebaselgus ühenduse keskkonnaõigusaktide kohaldamise osas sadamate arendustegevusele ja soovitab need avaldada enne 2008. aasta lõppu.

| 1.5 | Euroopa Komisjon peaks tugevdama meetmeid sadamate haldusmenetluse hõlbustamiseks. Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust tutvustada 2008. aastal piirideta Euroopa meretranspordiruumi. Komisjon, aga eelkõige liikmesriigid, peavad tegema täiendavaid edusamme tolli moderniseerimisel ja sellele olulisema poliitilise prioriteedi omistamisel. |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Komisjon peaks tugevdama meetmeid sadamate haldusmenetluse hõlbustamiseks. Sellega seoses tervitab komitee komisjoni kavatsust tutvustada 2008. aastal piirideta Euroopa meretranspordiruumi. Komisjon, aga eelkõige liikmesriigid, peavad tegema täiendavaid edusamme tolli moderniseerimisel ja sellele olulisema poliitilise prioriteedi omistamisel.

| 1.6 | Komitee nõustub komisjoniga, et võrdseid võimalusi sadamate vahel saab edendada riigiabi suuniste väljatöötamise ja läbipaistva finantsraamatupidamise teel. Samavõrd kasulikud ja üldarusaadavad on teatises sisalduvad suunised kontsessioonide, tehnilis-merenduslike teenuste ja töötajate ühenduste kasutamise kohta. Lõpuks tuleks komisjoni algatusel tagada aus konkurents ELi ja väljaspool ELi asuvate sadamate vahel. |
| --- | --- |

1.6

Komitee nõustub komisjoniga, et võrdseid võimalusi sadamate vahel saab edendada riigiabi suuniste väljatöötamise ja läbipaistva finantsraamatupidamise teel. Samavõrd kasulikud ja üldarusaadavad on teatises sisalduvad suunised kontsessioonide, tehnilis-merenduslike teenuste ja töötajate ühenduste kasutamise kohta. Lõpuks tuleks komisjoni algatusel tagada aus konkurents ELi ja väljaspool ELi asuvate sadamate vahel.

| 1.7 | Komitee tervitab komisjoni eesmärki edendada ja suurendada koostööd linnade ja nende sadamate vahel. Eelkõige kutsub komitee komisjoni üles viima läbi põhjaliku uuringu sadamate sotsiaalmajandusliku mõju kohta. |
| --- | --- |

1.7

Komitee tervitab komisjoni eesmärki edendada ja suurendada koostööd linnade ja nende sadamate vahel. Eelkõige kutsub komitee komisjoni üles viima läbi põhjaliku uuringu sadamate sotsiaalmajandusliku mõju kohta.

| 1.8 | Komitee avaldab toetust komisjoni otsusele innustada Euroopa sotsiaalpartnereid looma sadamates Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee. |
| --- | --- |

1.8

Komitee avaldab toetust komisjoni otsusele innustada Euroopa sotsiaalpartnereid looma sadamates Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on viimasel kümnel aastal osalenud aruteludes ELi ühise sadamapoliitika üle. Võttes arvesse meresadamate suurt rolli Euroopa Liidu sotsiaalmajandusliku arengu, heaolu ja ühtekuuluvuse seisukohalt, on sellise poliitika lisaväärtus märkimisväärne. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on viimasel kümnel aastal osalenud aruteludes ELi ühise sadamapoliitika üle. Võttes arvesse meresadamate suurt rolli Euroopa Liidu sotsiaalmajandusliku arengu, heaolu ja ühtekuuluvuse seisukohalt, on sellise poliitika lisaväärtus märkimisväärne.

| 2.2 | Komitee on võtnud vastu arvamuse sadamate ja mereinfrastruktuuride rohelise raamatu kohta (KOM (1997) 678 (1)) ning Euroopa Komisjoni kahe seadusandliku ettepaneku kohta avada Euroopa meresadamates sadamateenuste turud (2). Lisaks võttis komitee 26. aprillil 2007. aastal vastu omaalgatusliku arvamuse ELi ühise sadamapoliitika kohta (3). Silmas pidades vastasseisu, mis iseloomustab arutelusid sadamateenuste direktiivi üle, keskendutakse käesolevas arvamuses Euroopa meresadamapoliitika nendele aspektidele, mille osas sadamasektori sidusrühmad võiksid kokkuleppele jõuda. |
| --- | --- |

2.2

Komitee on võtnud vastu arvamuse sadamate ja mereinfrastruktuuride rohelise raamatu kohta (KOM (1997) 678 (1)) ning Euroopa Komisjoni kahe seadusandliku ettepaneku kohta avada Euroopa meresadamates sadamateenuste turud (2). Lisaks võttis komitee 26. aprillil 2007. aastal vastu omaalgatusliku arvamuse ELi ühise sadamapoliitika kohta (3). Silmas pidades vastasseisu, mis iseloomustab arutelusid sadamateenuste direktiivi üle, keskendutakse käesolevas arvamuses Euroopa meresadamapoliitika nendele aspektidele, mille osas sadamasektori sidusrühmad võiksid kokkuleppele jõuda.

3.   Euroopa Komisjoni teatis Euroopa sadamapoliitika kohta

| 3.1 | Euroopa Komisjon avaldas teatise Euroopa sadamapoliitika kohta 18. oktoobril 2007. Teatis on sidusrühmadega toimunud aastapikkuse arutelu vili. Protsessi käigus toimus kaks konverentsi ja kuus temaatilist seminari. Teatis kuulub komisjoni üldise merenduspoliitika strateegia valdkonda ja moodustab uue kaubaveokava osa. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Komisjon avaldas teatise Euroopa sadamapoliitika kohta 18. oktoobril 2007. Teatis on sidusrühmadega toimunud aastapikkuse arutelu vili. Protsessi käigus toimus kaks konverentsi ja kuus temaatilist seminari. Teatis kuulub komisjoni üldise merenduspoliitika strateegia valdkonda ja moodustab uue kaubaveokava osa.

| 3.2 | Euroopa uue sadamapoliitika eesmärk on soodustada toimivat ELi sadamasüsteemi, mis suudaks toime tulla Euroopa Liidu tulevaste transpordivajadustega. Komisjon on sõnastanud järgmised probleemid: nõudlus rahvusvaheliste vedude järele, tehnoloogiline muutus, heited ja kliimamuutused, dialoog sadamate, linnade ja sidusrühmade vahel ning vajadus muuta sadamate areng ja haldamine läbipaistvaks, konkurentsivõimeliseks ja üldiselt ühenduse eeskirjadele vastavaks. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa uue sadamapoliitika eesmärk on soodustada toimivat ELi sadamasüsteemi, mis suudaks toime tulla Euroopa Liidu tulevaste transpordivajadustega. Komisjon on sõnastanud järgmised probleemid: nõudlus rahvusvaheliste vedude järele, tehnoloogiline muutus, heited ja kliimamuutused, dialoog sadamate, linnade ja sidusrühmade vahel ning vajadus muuta sadamate areng ja haldamine läbipaistvaks, konkurentsivõimeliseks ja üldiselt ühenduse eeskirjadele vastavaks.

| 3.3 | Teatise tegelikud poliitikameetmete ettepanekud koosnevad üldiselt asutamislepingu eeskirjade tõlgendamisest ja edasiste meetmete tegevuskavast, mis on oma loomult peamiselt mittesiduvad õigusaktid. |
| --- | --- |

3.3

Teatise tegelikud poliitikameetmete ettepanekud koosnevad üldiselt asutamislepingu eeskirjade tõlgendamisest ja edasiste meetmete tegevuskavast, mis on oma loomult peamiselt mittesiduvad õigusaktid.

| 3.4 | Käsitletakse järgmisi valdkondi:






  — | sadama tulemuslikkus ja ühendused sisemaaga; |
| --- | --- | --- |

3.4

Käsitletakse järgmisi valdkondi:

—

sadama tulemuslikkus ja ühendused sisemaaga;

| — | läbilaskevõime keskkonnasäästlik suurendamine; |
| --- | --- |

—

läbilaskevõime keskkonnasäästlik suurendamine;

| — | moderniseerimine; |
| --- | --- |

—

moderniseerimine;

| — | võrdsed võimalused — selgus investorite, käitajate ja kasutajate jaoks; |
| --- | --- |

—

võrdsed võimalused — selgus investorite, käitajate ja kasutajate jaoks;

| — | struktuurne dialoog sadamate ja linnade vahel; |
| --- | --- |

—

struktuurne dialoog sadamate ja linnade vahel;

| — | töö sadamates. |
| --- | --- |

—

töö sadamates.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist, kuna selles tunnustatakse meresadamate strateegilist tähtsust Euroopa välis- ja sisekaubanduse seisukohalt ning nende panust majandusarengusse ja tööhõivesse. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist, kuna selles tunnustatakse meresadamate strateegilist tähtsust Euroopa välis- ja sisekaubanduse seisukohalt ning nende panust majandusarengusse ja tööhõivesse.

| 4.2 | Komitee tervitab eelkõige asjaolu, et komisjon ei tee ettepanekut sekkumismeetmete võtmiseks, vaid osutab ELi asutamislepingu eeskirjade raames tähelepanu järgmistele valdkondadele: stabiilse investeerimiskliima loomine, sadamate säästev areng, hea sotsiaalne kliima sadamates ja asutamislepingu eeskirjade järjekindel kohaldamine. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tervitab eelkõige asjaolu, et komisjon ei tee ettepanekut sekkumismeetmete võtmiseks, vaid osutab ELi asutamislepingu eeskirjade raames tähelepanu järgmistele valdkondadele: stabiilse investeerimiskliima loomine, sadamate säästev areng, hea sotsiaalne kliima sadamates ja asutamislepingu eeskirjade järjekindel kohaldamine.

| 4.3 | Komitee on rahul ka sellega, et komisjon kasutab mittesiduvaid õigusakte alternatiivina nii õigusaktidele kui ka iga juhtumit käsitlevale lähenemisviisile. |
| --- | --- |

4.3

Komitee on rahul ka sellega, et komisjon kasutab mittesiduvaid õigusakte alternatiivina nii õigusaktidele kui ka iga juhtumit käsitlevale lähenemisviisile.

| 4.4 | Siiski on komiteel mitmeid konkreetseid märkusi ja soovitusi komisjoni teatise erinevate peatükkide kohta. |
| --- | --- |

4.4

Siiski on komiteel mitmeid konkreetseid märkusi ja soovitusi komisjoni teatise erinevate peatükkide kohta.

5.   Konkreetsed märkused

5.1   Majanduslik kontekst ja Euroopa sadamasüsteemiga seotud probleemid

| 5.1.1 | Komitee juhib tähelepanu komisjoni järeldusele, et konteinerlasti liikumine on praegu koondunud käputäie Loode-Euroopa sadamate kätte. Samas tuleb tunnistada, et suundumus on pigem sadamate arvukama osalemise poole Euroopa konteinerveoste turul kui liikluse suunamisele vaid üksikute sadamate kaudu. Suurimat tõusu võis 2006. aastal täheldada peamiselt Euroopa erinevate piirkondade väikeste ja keskmise suurusega konteinersadamate osas. Seega konkureerivad omavahel üha enam üksteisest küllaltki kaugele jäävad sadamad (4). ELi sadamapoliitika saab seda arengut soodustada, kui on tagatud, et kõik sadamad saavad oma potentsiaali säästval viisil täielikult kasutada. |
| --- | --- |

5.1.1

Komitee juhib tähelepanu komisjoni järeldusele, et konteinerlasti liikumine on praegu koondunud käputäie Loode-Euroopa sadamate kätte. Samas tuleb tunnistada, et suundumus on pigem sadamate arvukama osalemise poole Euroopa konteinerveoste turul kui liikluse suunamisele vaid üksikute sadamate kaudu. Suurimat tõusu võis 2006. aastal täheldada peamiselt Euroopa erinevate piirkondade väikeste ja keskmise suurusega konteinersadamate osas. Seega konkureerivad omavahel üha enam üksteisest küllaltki kaugele jäävad sadamad (4). ELi sadamapoliitika saab seda arengut soodustada, kui on tagatud, et kõik sadamad saavad oma potentsiaali säästval viisil täielikult kasutada.

| 5.1.2 | Komisjoni määratletud probleemidele lisaks soovib komitee tõsta esile globaliseerumisest ja konsolideerumisest tulenevad probleemid, mis iseloomustavad Euroopa sadamaid ja laevandust. Kõnealune nähtus tuleb eriti ilmekalt esile konteinervedude turul, kuid seda esineb ka ro-ro-, üldise ja mahtkaubaveo turul. Euroopa meresadamatel tuleb tegeleda rahvusvaheliste laevanduskontsernide ja suurte terminalioperaatorite kontsernidega, mis pakuvad nüüd teenuseid Euroopa eri sadamates. Sadama valdaja ülesanne on tagada, et kõnealused globaalsel turul tegutsevad ettevõtjad täidaksid oma kohustusi ning tegutseksid kooskõlas sadama arengueesmärkidega, võttes arvesse asjaomast Euroopa poliitikat. |
| --- | --- |

5.1.2

Komisjoni määratletud probleemidele lisaks soovib komitee tõsta esile globaliseerumisest ja konsolideerumisest tulenevad probleemid, mis iseloomustavad Euroopa sadamaid ja laevandust. Kõnealune nähtus tuleb eriti ilmekalt esile konteinervedude turul, kuid seda esineb ka ro-ro-, üldise ja mahtkaubaveo turul. Euroopa meresadamatel tuleb tegeleda rahvusvaheliste laevanduskontsernide ja suurte terminalioperaatorite kontsernidega, mis pakuvad nüüd teenuseid Euroopa eri sadamates. Sadama valdaja ülesanne on tagada, et kõnealused globaalsel turul tegutsevad ettevõtjad täidaksid oma kohustusi ning tegutseksid kooskõlas sadama arengueesmärkidega, võttes arvesse asjaomast Euroopa poliitikat.

5.2   Sadama tulemuslikkus ja ühendused sisemaaga

| 5.2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoniga, et parim viis tulemaks toime suurenenud nõudlusega sadama läbilaskevõime järele, oleks olemasolevate sadamarajatiste ja juurdepääsuteede optimaalne kasutamine. Komitee nõustub ka sellega, et enne uute infrastruktuuriliste muudatuste kavandamist tuleb läbi viia ühiskonna kulutasuvuseanalüüs, milles võetakse arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnategureid, kuna need moodustavad ELi Lissaboni tegevuskava aluse. |
| --- | --- |

5.2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoniga, et parim viis tulemaks toime suurenenud nõudlusega sadama läbilaskevõime järele, oleks olemasolevate sadamarajatiste ja juurdepääsuteede optimaalne kasutamine. Komitee nõustub ka sellega, et enne uute infrastruktuuriliste muudatuste kavandamist tuleb läbi viia ühiskonna kulutasuvuseanalüüs, milles võetakse arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnategureid, kuna need moodustavad ELi Lissaboni tegevuskava aluse.

| 5.2.2 | Nagu eelnevalt on selgitatud, liigub Euroopa sadamate maastik turuprotsesside mõjul juba praegu suurema mitmekesisuse poole. Tuleks soodustada alt-üles põhimõtet, mille kohaselt peaks sadama juhtorgan projektiettepanekute arendamisse kaasama piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused. See ei muuda aga tõsiasja, et EL jätkab eesmärkide sõnastamist ja suuniste koostamist. |
| --- | --- |

5.2.2

Nagu eelnevalt on selgitatud, liigub Euroopa sadamate maastik turuprotsesside mõjul juba praegu suurema mitmekesisuse poole. Tuleks soodustada alt-üles põhimõtet, mille kohaselt peaks sadama juhtorgan projektiettepanekute arendamisse kaasama piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused. See ei muuda aga tõsiasja, et EL jätkab eesmärkide sõnastamist ja suuniste koostamist.

| 5.2.3 | Komisjon võib kasutada 2010. aasta üleeuroopalist transpordivõrgustikku käsitlevat vahekokkuvõtet, et aidata kaasa kitsaskohtade kõrvaldamisele sadama ühendustes sisemaaga. See peaks toimuma objektiivsete kriteeriumite alusel. |
| --- | --- |

5.2.3

Komisjon võib kasutada 2010. aasta üleeuroopalist transpordivõrgustikku käsitlevat vahekokkuvõtet, et aidata kaasa kitsaskohtade kõrvaldamisele sadama ühendustes sisemaaga. See peaks toimuma objektiivsete kriteeriumite alusel.

| 5.2.4 | Komitee kordab siinkohal oma palvet komisjonile suurendada jõupingutusi sisemaal jätkuvalt esinevate kitsaskohtade lahendamiseks, kasutades selleks üldise transpordipoliitika, eelkõige raudtee- ja siseveeteede vedusid puudutavaid meetmeid. Just raudteel esineb endiselt tõsiseid puudusi, mis takistavad sadamate optimaalset tegutsemist ja integreerumist logistikaahelatega. Sellega seoses avaldab komitee toetust komisjoni algatusele arendada välja raudteekaubaveo võrgustik ning kutsub liikmesriike üles seadma esmatähtsaks suurte, piiriüleste sadamatega ühendatud raudtee-infrastruktuuride projektide elluviimise, tekitamata samas kahju reisijateveole raudteel. |
| --- | --- |

5.2.4

Komitee kordab siinkohal oma palvet komisjonile suurendada jõupingutusi sisemaal jätkuvalt esinevate kitsaskohtade lahendamiseks, kasutades selleks üldise transpordipoliitika, eelkõige raudtee- ja siseveeteede vedusid puudutavaid meetmeid. Just raudteel esineb endiselt tõsiseid puudusi, mis takistavad sadamate optimaalset tegutsemist ja integreerumist logistikaahelatega. Sellega seoses avaldab komitee toetust komisjoni algatusele arendada välja raudteekaubaveo võrgustik ning kutsub liikmesriike üles seadma esmatähtsaks suurte, piiriüleste sadamatega ühendatud raudtee-infrastruktuuride projektide elluviimise, tekitamata samas kahju reisijateveole raudteel.

5.3   Läbilaskevõime keskkonnasäästlik suurendamine

| 5.3.1 | Komitee tervitab komisjoni algatust avaldada suunised ühenduse keskkonnaõigusaktide kohaldamise kohta sadamate arendustegevuse suhtes. See oleks oluline samm edasi, mis aitab lahendada mõned ebaselgused ELi õigusaktides, nagu linnudirektiiv, elupaikade direktiiv ja vee raamdirektiiv. Arvestades teema pakilisust, soovitab komitee need suunised avaldada enne 2008. aasta lõppu. |
| --- | --- |

5.3.1

Komitee tervitab komisjoni algatust avaldada suunised ühenduse keskkonnaõigusaktide kohaldamise kohta sadamate arendustegevuse suhtes. See oleks oluline samm edasi, mis aitab lahendada mõned ebaselgused ELi õigusaktides, nagu linnudirektiiv, elupaikade direktiiv ja vee raamdirektiiv. Arvestades teema pakilisust, soovitab komitee need suunised avaldada enne 2008. aasta lõppu.

| 5.3.2 | Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma lisameetmete võtmist, et tugevdada sadamaarendusprojektide õiguslikku staatust ja lihtsustada kehtivaid õigusakte, tuginedes komitee asjakohasele omaalgatuslikule arvamusele (5). |
| --- | --- |

5.3.2

Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma lisameetmete võtmist, et tugevdada sadamaarendusprojektide õiguslikku staatust ja lihtsustada kehtivaid õigusakte, tuginedes komitee asjakohasele omaalgatuslikule arvamusele (5).

| 5.3.3 | Olles selgel seisukohal, et saastunud setet tuleb nõuetekohaselt käidelda, soovitab komitee, et menetluses olevates õigusaktide ettepanekutes, mis puudutavad veekogude ja setete nõuetekohast haldamist (nt jäätmedirektiiv ja vee raamdirektiivi tütardirektiiv (6)), tuleb sätestada, et saastumata setet ei peaks käsitlema jäätmena ega seda käitlema sarnaselt saastunud settega, sest süvendustööde käigus eemaldatud mittesaastunud settega ei satu ega lisata veekogusse mitte mingisuguseid saasteaineid. |
| --- | --- |

5.3.3

Olles selgel seisukohal, et saastunud setet tuleb nõuetekohaselt käidelda, soovitab komitee, et menetluses olevates õigusaktide ettepanekutes, mis puudutavad veekogude ja setete nõuetekohast haldamist (nt jäätmedirektiiv ja vee raamdirektiivi tütardirektiiv (6)), tuleb sätestada, et saastumata setet ei peaks käsitlema jäätmena ega seda käitlema sarnaselt saastunud settega, sest süvendustööde käigus eemaldatud mittesaastunud settega ei satu ega lisata veekogusse mitte mingisuguseid saasteaineid.

| 5.3.4 | Lõpuks on komitee nõus komisjoni ettepanekuga, et sadamates peavad olema rajatised laevadelt jäätmete vastuvõtmiseks ja et õhku eralduvate saasteainete koguseid tuleb vähendada. Komitee arvates tuleks sadamatasudena kajastuv majanduslik stiimul jätta iga sadama juhtorgani pädevusse, kuna kõnealused meetmed mõjutavad sadamate finantsstruktuuri, mis on Euroopas väga erinev. |
| --- | --- |

5.3.4

Lõpuks on komitee nõus komisjoni ettepanekuga, et sadamates peavad olema rajatised laevadelt jäätmete vastuvõtmiseks ja et õhku eralduvate saasteainete koguseid tuleb vähendada. Komitee arvates tuleks sadamatasudena kajastuv majanduslik stiimul jätta iga sadama juhtorgani pädevusse, kuna kõnealused meetmed mõjutavad sadamate finantsstruktuuri, mis on Euroopas väga erinev.

5.4   Moderniseerimine

| 5.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni kavatsust esitada 2008. aastal seadusandlik ettepanek piirideta Euroopa meretranspordiruumi loomise kohta ja soovib siinkohal meenutada mitmes varasemas arvamuses esitatud märkusi (7). |
| --- | --- |

5.4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni kavatsust esitada 2008. aastal seadusandlik ettepanek piirideta Euroopa meretranspordiruumi loomise kohta ja soovib siinkohal meenutada mitmes varasemas arvamuses esitatud märkusi (7).

| 5.4.2 | Komitee rõhutab taaskord, et EL peaks tegema täiendavaid edusamme tolli moderniseerimisel ning tagama, et ühenduse tolli-, mereohutuse, turvalisuse, rahvatervise ja keskkonnakvaliteedi poliitika oleks sobivalt kooskõlastatud ja ühtlustatud ning ei kannaks valitsuse kohustusi üle sadamatele. |
| --- | --- |

5.4.2

Komitee rõhutab taaskord, et EL peaks tegema täiendavaid edusamme tolli moderniseerimisel ning tagama, et ühenduse tolli-, mereohutuse, turvalisuse, rahvatervise ja keskkonnakvaliteedi poliitika oleks sobivalt kooskõlastatud ja ühtlustatud ning ei kannaks valitsuse kohustusi üle sadamatele.

| 5.4.3 | Komitee avaldab toetust ühtse liidese väljatöötamisele ning e-merenduse, e-kaubaveo ja e-tolli algatuste rakendamisele. Samas on komitee arvamusel, et info- ja sidetehnoloogial põhinevad lahendused peaksid olema kulutõhusad ka väikeste ja keskmise suurusega sadamate jaoks. |
| --- | --- |

5.4.3

Komitee avaldab toetust ühtse liidese väljatöötamisele ning e-merenduse, e-kaubaveo ja e-tolli algatuste rakendamisele. Samas on komitee arvamusel, et info- ja sidetehnoloogial põhinevad lahendused peaksid olema kulutõhusad ka väikeste ja keskmise suurusega sadamate jaoks.

| 5.4.4 | Seoses tõhususe parandamisega toetab komitee komisjoni ettepanekut töötada 2009. aasta lõpuks välja Euroopa üldiste alusnäitajate kogum, eeldusel et võetakse arvesse tundlikku äriteavet. Kõnealuste näitajate aluseks on olemasolevad õhutranspordi, rannikuvete ja kombineeritud raudteevedude näitajad ning nende väljatöötamisel võetakse arvesse sadamatele olulisi elemente, nagu sadamarajatiste tegevus, koostöö sadamate vahel ja sisemaa tegevuste ühendamine. |
| --- | --- |

5.4.4

Seoses tõhususe parandamisega toetab komitee komisjoni ettepanekut töötada 2009. aasta lõpuks välja Euroopa üldiste alusnäitajate kogum, eeldusel et võetakse arvesse tundlikku äriteavet. Kõnealuste näitajate aluseks on olemasolevad õhutranspordi, rannikuvete ja kombineeritud raudteevedude näitajad ning nende väljatöötamisel võetakse arvesse sadamatele olulisi elemente, nagu sadamarajatiste tegevus, koostöö sadamate vahel ja sisemaa tegevuste ühendamine.

5.5   Võrdsed võimalused — selgus investorite, käitajate ja kasutajate jaoks

| 5.5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni arvamust sadama valdajate rolli ja sadama haldamise süsteemide mitmekesisuse kohta Euroopas. Erilist tunnustust avaldab komitee tõdemusele, et sadama valdajatel on oma olulisi ülesandeid võimalik paremini täita, kui neil on piisav sõltumatus, eelkõige täielik rahaline sõltumatus. |
| --- | --- |

5.5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni arvamust sadama valdajate rolli ja sadama haldamise süsteemide mitmekesisuse kohta Euroopas. Erilist tunnustust avaldab komitee tõdemusele, et sadama valdajatel on oma olulisi ülesandeid võimalik paremini täita, kui neil on piisav sõltumatus, eelkõige täielik rahaline sõltumatus.

| 5.5.2 | Samuti avaldab komitee toetust komisjoni kavatsusele võtta 2008. aastal vastu suunised riigiabi kohta. Siinkohal soovib komitee viidata sadamate riikliku rahastamise aluspõhimõtetele, mida on täpsemalt käsitletud 26. aprillil 2007 vastvõetud omaalgatuslikus arvamuses. |
| --- | --- |

5.5.2

Samuti avaldab komitee toetust komisjoni kavatsusele võtta 2008. aastal vastu suunised riigiabi kohta. Siinkohal soovib komitee viidata sadamate riikliku rahastamise aluspõhimõtetele, mida on täpsemalt käsitletud 26. aprillil 2007 vastvõetud omaalgatuslikus arvamuses.

| 5.5.3 | Komitee avaldab rahulolu, et komisjon rakendab tema soovitust laiendada direktiiviga 2006/111/EÜ kehtestatud läbipaistvust käsitlevad sätted kõigi kaubasadamate suhtes olenemata nende iga-aastasest käibest. |
| --- | --- |

5.5.3

Komitee avaldab rahulolu, et komisjon rakendab tema soovitust laiendada direktiiviga 2006/111/EÜ kehtestatud läbipaistvust käsitlevad sätted kõigi kaubasadamate suhtes olenemata nende iga-aastasest käibest.

| 5.5.4 | Omaalgatuslikus arvamuses soovitas komitee suuniseid valikumenetluste (pakkumiskutsed ja muud sobivad vahendid) kasutamise, kontsessioonide ja maa rendilepingute tingimuste kohta, samuti suuniseid selliste sadamateenuste õigusliku staatuse kohta, mis kehtivad avalike teenustena ning on näiteks suunatud sadamate üldise ohutuse tagamisele. |
| --- | --- |

5.5.4

Omaalgatuslikus arvamuses soovitas komitee suuniseid valikumenetluste (pakkumiskutsed ja muud sobivad vahendid) kasutamise, kontsessioonide ja maa rendilepingute tingimuste kohta, samuti suuniseid selliste sadamateenuste õigusliku staatuse kohta, mis kehtivad avalike teenustena ning on näiteks suunatud sadamate üldise ohutuse tagamisele.

| 5.5.5 | Komisjon on seda soovitust arvestanud, esitades sadamapoliitika teatises suunised kontsessioonide ja tehnilis-merenduslike teenuste kasutamise kohta. Komitee on arvamusel, et komisjonipoolne asutamislepingu eeskirjade ja kohtupraktika tõlgendamine on üldjuhul toetav ja selge. Komitee rõhutab siiski, et tehnilis-merenduslike teenuste ühine omadus on nende seotus meresõiduohutusega, mis peaks õigustama nende kvalifitseerimist majanduslike üldhuviteenustena. |
| --- | --- |

5.5.5

Komisjon on seda soovitust arvestanud, esitades sadamapoliitika teatises suunised kontsessioonide ja tehnilis-merenduslike teenuste kasutamise kohta. Komitee on arvamusel, et komisjonipoolne asutamislepingu eeskirjade ja kohtupraktika tõlgendamine on üldjuhul toetav ja selge. Komitee rõhutab siiski, et tehnilis-merenduslike teenuste ühine omadus on nende seotus meresõiduohutusega, mis peaks õigustama nende kvalifitseerimist majanduslike üldhuviteenustena.

| 5.5.6 | Arukas kontsessioonipoliitika peaks tagama sadamasisese konkurentsi ning terminalikäitlejate optimaalse tegutsemise ja panuse. Komitee soovitab komisjonil kontsessioonide kohta esitatud suunised korrapäraselt läbi vaadata, et tagada nende hea sobivus eelmainitud eesmärkidega ja see, et neil oleks piisavalt ühiseid elemente, pakkudes niiviisi võrdseid võimalusi kõigile sadamavaldajatele. Viimane on eriti oluline, võttes arvesse lastikäitlemisturu käimasolevat konsolideerimisprotsessi. |
| --- | --- |

5.5.6

Arukas kontsessioonipoliitika peaks tagama sadamasisese konkurentsi ning terminalikäitlejate optimaalse tegutsemise ja panuse. Komitee soovitab komisjonil kontsessioonide kohta esitatud suunised korrapäraselt läbi vaadata, et tagada nende hea sobivus eelmainitud eesmärkidega ja see, et neil oleks piisavalt ühiseid elemente, pakkudes niiviisi võrdseid võimalusi kõigile sadamavaldajatele. Viimane on eriti oluline, võttes arvesse lastikäitlemisturu käimasolevat konsolideerimisprotsessi.

| 5.5.7 | Komitee tervitab komisjoni ettepanekut aidata levitada sadamatasude läbipaistvusega seotud parimaid tavasid. Komitee on sügavalt veendunud, et sadamatasud tuleks määrata sadama suhtes kohalikul tasandil, tagades sel viisil optimaalse vastavuse sadama kasutajate vajadustele ja sadama üldhuvidele. |
| --- | --- |

5.5.7

Komitee tervitab komisjoni ettepanekut aidata levitada sadamatasude läbipaistvusega seotud parimaid tavasid. Komitee on sügavalt veendunud, et sadamatasud tuleks määrata sadama suhtes kohalikul tasandil, tagades sel viisil optimaalse vastavuse sadama kasutajate vajadustele ja sadama üldhuvidele.

| 5.5.8 | Lõpuks on komiteel heameel tõdeda, et komisjon on võtnud arvesse tema soovitust käsitleda väljaspool ELi asuvate sadamate ebaausat konkurentsi. Komisjon peaks ühinemis- ja välispoliitika kaudu jõulisemalt tegutsema poliitikast ajendatud juhtumitega, nagu Türgi embargo Küprose lipu all sõitvate laevade ja Küprose sadamatest väljuvate laevade suhtes, Türgi-Kreeka probleemid Egeuse meres ning piiriületusprobleemid Balti riikide ja Venemaa vahel. |
| --- | --- |

5.5.8

Lõpuks on komiteel heameel tõdeda, et komisjon on võtnud arvesse tema soovitust käsitleda väljaspool ELi asuvate sadamate ebaausat konkurentsi. Komisjon peaks ühinemis- ja välispoliitika kaudu jõulisemalt tegutsema poliitikast ajendatud juhtumitega, nagu Türgi embargo Küprose lipu all sõitvate laevade ja Küprose sadamatest väljuvate laevade suhtes, Türgi-Kreeka probleemid Egeuse meres ning piiriületusprobleemid Balti riikide ja Venemaa vahel.

5.6   Struktuurse dialoogi loomine sadamate ja linnade vahel

| 5.6.1 | Komitee tervitab komisjoni eesmärki edendada ja suurendada koostööd linnade ja nende sadamate vahel. Sadamate integreerimine linnade ja linnaeluga ning kodanike suur teadlikkus ja huvi sadama tegevuse vastu ning isegi uhkustunne sadama üle on sadamate säästva arengu seisukohalt üliolulised. Sellega seoses avaldab komitee erilist toetust turismi, puhkevõimaluste, pärandi ja üldse kultuuri koostoimele. |
| --- | --- |

5.6.1

Komitee tervitab komisjoni eesmärki edendada ja suurendada koostööd linnade ja nende sadamate vahel. Sadamate integreerimine linnade ja linnaeluga ning kodanike suur teadlikkus ja huvi sadama tegevuse vastu ning isegi uhkustunne sadama üle on sadamate säästva arengu seisukohalt üliolulised. Sellega seoses avaldab komitee erilist toetust turismi, puhkevõimaluste, pärandi ja üldse kultuuri koostoimele.

| 5.6.2 | Komitee rõhutab ka, et puuduvad usaldusväärsed andmed Euroopa sadamate loodud otsese ja kaudse tööhõive ning lisaväärtuse kohta. Tundub, et komisjoni teatises kasutatud andmed tööhõive kohta ei vasta kaugeltki tegelikkusele. Seepärast teeb komitee komisjonile ettepaneku viia nimetatud valdkonnas läbi kohane uuring. |
| --- | --- |

5.6.2

Komitee rõhutab ka, et puuduvad usaldusväärsed andmed Euroopa sadamate loodud otsese ja kaudse tööhõive ning lisaväärtuse kohta. Tundub, et komisjoni teatises kasutatud andmed tööhõive kohta ei vasta kaugeltki tegelikkusele. Seepärast teeb komitee komisjonile ettepaneku viia nimetatud valdkonnas läbi kohane uuring.

| 5.6.3 | Lõpuks toetab komitee komisjoni kavatsust hinnata turvameetmete mõju sadamasse juurdepääsule ja koostada suunised selle kohta, kuidas neid oleks võimalik ühitada. |
| --- | --- |

5.6.3

Lõpuks toetab komitee komisjoni kavatsust hinnata turvameetmete mõju sadamasse juurdepääsule ja koostada suunised selle kohta, kuidas neid oleks võimalik ühitada.

5.7   Töö sadamates

| 5.7.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust edendada häid ja turvalisi töötingimusi ja -olusid ning konstruktiivseid töösuhteid sadamates. Komitee märgib rahuldustundega, et komisjon osutab sadamapoliitika teatises kõnealusele teemale märkimisväärset tähelepanu. |
| --- | --- |

5.7.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust edendada häid ja turvalisi töötingimusi ja -olusid ning konstruktiivseid töösuhteid sadamates. Komitee märgib rahuldustundega, et komisjon osutab sadamapoliitika teatises kõnealusele teemale märkimisväärset tähelepanu.

| 5.7.2 | Komitee kordab oma seisukohta, et sadama tegevuse tõhusus sõltub nii usaldusväärsusest kui turvalisusest, mille määrajaks on tehnoloogilisest progressist hoolimata väga suures osas inimtegur. Seetõttu on mõistetav, et sadamates on vajadus kvalifitseeritud ja koolitatud tööjõu järele, seda nii maismaal kui merel. Komitee arvates peaksid kõnealuste tingimuste loomisel ja säilitamisel etendama olulist osa sotsiaalpartnerid. Komisjon peaks neid Euroopa tasandil toetama sotsiaaldialoogi hõlbustamise teel. |
| --- | --- |

5.7.2

Komitee kordab oma seisukohta, et sadama tegevuse tõhusus sõltub nii usaldusväärsusest kui turvalisusest, mille määrajaks on tehnoloogilisest progressist hoolimata väga suures osas inimtegur. Seetõttu on mõistetav, et sadamates on vajadus kvalifitseeritud ja koolitatud tööjõu järele, seda nii maismaal kui merel. Komitee arvates peaksid kõnealuste tingimuste loomisel ja säilitamisel etendama olulist osa sotsiaalpartnerid. Komisjon peaks neid Euroopa tasandil toetama sotsiaaldialoogi hõlbustamise teel.

| 5.7.3 | Komitee avaldab rahulolu, et komisjon on otsustanud innustada Euroopa sotsiaalpartnereid looma sadamates Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteed komisjoni otsuse 98/500/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

5.7.3

Komitee avaldab rahulolu, et komisjon on otsustanud innustada Euroopa sotsiaalpartnereid looma sadamates Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteed komisjoni otsuse 98/500/EÜ tähenduses.

| 5.7.4 | Komitee toetab komisjoni kavatsust vastastikuselt tunnustatava raamistiku kohta, mis hõlmab sadamatööliste koolitamist, kuid kus tehakse ettepanek võrrelda kõigepealt erinevaid olemasolevaid sadamatööliste kutsekvalifikatsioonide süsteeme. Seda on kasulik teha Euroopa sotsiaaldialoogi kontekstis. |
| --- | --- |

5.7.4

Komitee toetab komisjoni kavatsust vastastikuselt tunnustatava raamistiku kohta, mis hõlmab sadamatööliste koolitamist, kuid kus tehakse ettepanek võrrelda kõigepealt erinevaid olemasolevaid sadamatööliste kutsekvalifikatsioonide süsteeme. Seda on kasulik teha Euroopa sotsiaaldialoogi kontekstis.

| 5.7.5 | Lõpuks nõustub komitee komisjoniga, et hoolikalt on vaja jälgida seda, kuidas sadamad täidavad tööohutuse ja -tervishoiualaseid ühenduse või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni eeskirju ning täiustada statistikat õnnetuste kohta. Komitee soovitab siiski meetmete võtmist asjaomaste foorumite kõigil tasandeil, et veelgi parandada tööohutust ja -tervishoidu. |
| --- | --- |

5.7.5

Lõpuks nõustub komitee komisjoniga, et hoolikalt on vaja jälgida seda, kuidas sadamad täidavad tööohutuse ja -tervishoiualaseid ühenduse või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni eeskirju ning täiustada statistikat õnnetuste kohta. Komitee soovitab siiski meetmete võtmist asjaomaste foorumite kõigil tasandeil, et veelgi parandada tööohutust ja -tervishoidu.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EÜT C 407, 28.12.1998.

1

(2)  EMSK arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sadamateenuste turulepääsu kohta”, EÜT C 48, 21.2.2002, lk 122 ja KOM(2004) 654 lõplik, ELT C 294, 25.11.2005, lk 25.

2

(3)  ELT C 168, 20.7.2007, lk 57.

3

(4)  Pikaajalise vaatluse tulemusena võib tõdeda, et Hamburgi — Havre'i piirkonna keskmine osakaal langes Euroopa konteinervedude turul 1975. aasta 61 protsendilt 48 protsendile 2003. aastal, samas kahekordistus turul Vahemeresadamate osakaal 18 protsendilt 1975. aastal 36 protsendile 2003. aastal. Lisaks on Euroopa konteinervedudega tegelevate sadamate kontsentratsiooni tase (mõõdetuna Gini indeksiga) 1990. aastast pidevalt vähenenud, osutades seega juurdepääsu kohtade kasvule Euroopa turul. 2006. aastal arenesid (suhteliselt) enim peamiselt väikesed või keskmise suurusega konteinersadamad, mis asusid Euroopa erinevates piirkondades (Amsterdam, Sines, Rauma, Constanța, Kotka, Tallinn, Bremerhaven, Zeebrugge ja Gdynia). Allikas: Institute of Transport and Maritime Management Antwerp (ITMMA)/University of Antwerp. Näiteks moodustab see suure kontrasti olukorraga Ameerika Ühendriikides, kus sadamate kontsentreerumise tase on sama perioodi vältel järsult kasvanud. Allikas: Notteboom, T. (2007), „Market report on the European seaport industry” (Euroopa meresadamate sektori turuaruanne), milles on kasutatud Eurostati ja üksikute sadamate andmeid.

4

(5)  Vt omaalgatusliku arvamuse punkt 4, arvamus ELi ühise meresadamapoliitika kohta (ELT C 168, 20.7.2007, lk 57).

5

(6)  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta” (KOM(2005) 667) ja „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ” (KOM(2006) 397).

6

(7)  ELT C 168, 20.7.2007, lk 50, arvamus komisjoni teatise kohta „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” KOM(2006) 275 lõplik.

7

ELT C 168, 20.7.2007, lk 57, arvamus ELi ühise meresadamapoliitika kohta (omaalgatusliku arvamus).

ELT C 151, 17.6.2008, lk 20, arvamus merekiirteede ja logistika kohta (ettevalmistav arvamus).

ELT C 168, 20.7.2007, lk 68, arvamus komisjoni teatise kohta „Lähimereveo edendamise programmi vahekokkuvõte” [KOM(2003) 155 lõplik], KOM(2006) 380 lõplik.

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/49

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Maanteeveod — FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg”

(2009/C 27/12)

20. novembril 2007 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra rakenduseeskirja artikli 29 punktile A koostada täiendava arvamuse teemal:

„Maanteeveod — FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 5. juunil 2008. Raportöör oli Eduardo Manuel CHAGAS (1), keda asendas Brian CURTIS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 121, vastu hääletas 14, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused

| 1.1 | Komitee on seisukohal, et direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisala peab hõlmama kõiki FIEna tegutsevaid sõidukijuhte, nagu on sätestatud direktiivi artiklis 2 (alates 23. märtsist 2009). |
| --- | --- |

1.1

Komitee on seisukohal, et direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisala peab hõlmama kõiki FIEna tegutsevaid sõidukijuhte, nagu on sätestatud direktiivi artiklis 2 (alates 23. märtsist 2009).

| 1.2 | Reguleerimisala laiendamine eeldab direktiivi ja eelkõige FIEna tegutseva sõidukijuhi määratluse asjakohast ülevõtmist kõigi liikmesriikide õigusaktidesse. |
| --- | --- |

1.2

Reguleerimisala laiendamine eeldab direktiivi ja eelkõige FIEna tegutseva sõidukijuhi määratluse asjakohast ülevõtmist kõigi liikmesriikide õigusaktidesse.

| 1.3 | Komitee leiab, et reguleerimisala laiendamine on vajalik, et edendada liiklusohutust, võrdsustada konkurentsitingimusi, parandada liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate isikute töötingimusi ning eelkõige nende füüsilist ja vaimset tervist, sealjuures ei hõlma tööaja määratlus direktiivi artikli 3 punkti a alapunktis 2 määratletud üldist haldustööd. |
| --- | --- |

1.3

Komitee leiab, et reguleerimisala laiendamine on vajalik, et edendada liiklusohutust, võrdsustada konkurentsitingimusi, parandada liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate isikute töötingimusi ning eelkõige nende füüsilist ja vaimset tervist, sealjuures ei hõlma tööaja määratlus direktiivi artikli 3 punkti a alapunktis 2 määratletud üldist haldustööd.

| 1.4 | Komitee arvates vajab autovedude siseturg võrdse konkurentsi tingimuste loomist, mis nõuab aga sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusat ja tõelist rakendamist kõnealuses sektoris. Eristades tööaega käsitleva õigusakti kohaldamisel liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid FIEna tegutsevatest sõidukijuhtidest, toetatakse sellega ebaausat konkurentsi. Seetõttu ei saa komitee nõustuda võimalusega, et direktiivi reguleerimisala hõlmaks üksnes näiliselt FIEna tegutsevaid sõidukijuhte. |
| --- | --- |

1.4

Komitee arvates vajab autovedude siseturg võrdse konkurentsi tingimuste loomist, mis nõuab aga sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusat ja tõelist rakendamist kõnealuses sektoris. Eristades tööaega käsitleva õigusakti kohaldamisel liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid FIEna tegutsevatest sõidukijuhtidest, toetatakse sellega ebaausat konkurentsi. Seetõttu ei saa komitee nõustuda võimalusega, et direktiivi reguleerimisala hõlmaks üksnes näiliselt FIEna tegutsevaid sõidukijuhte.

| 1.5 | Reguleerimisala laiendamisest tulenevate võimalike probleemide lahendamiseks soovitab komitee transpordiahela eri sidusrühmade ühisvastutust, nagu see toimub sõidu- ja puhkeaja eeskirjade puhul. |
| --- | --- |

1.5

Reguleerimisala laiendamisest tulenevate võimalike probleemide lahendamiseks soovitab komitee transpordiahela eri sidusrühmade ühisvastutust, nagu see toimub sõidu- ja puhkeaja eeskirjade puhul.

| 1.6 | Komitee märgib, et direktiivi tõhusa rakendamise peamiseks tingimuseks on liikmesriikide haldusasutuste koostöö edendamine ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.6

Komitee märgib, et direktiivi tõhusa rakendamise peamiseks tingimuseks on liikmesriikide haldusasutuste koostöö edendamine ELi tasandil.

| 1.7 | Komitee leiab, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse peab toimuma nii, et see ei koormaks neid liigse haldustööga. |
| --- | --- |

1.7

Komitee leiab, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse peab toimuma nii, et see ei koormaks neid liigse haldustööga.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komitee on Euroopa liiklusohutuse küsimusega juba palju tegelenud ja saavutanud kõnealuses valdkonnas arvestatava pädevuse. Oma kõige viimases omaalgatuslikus arvamuses „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad” (TEN/290) (2) pööras komitee tähelepanu sellisele olulisele teemale nagu elukutseliste sõidukijuhtide puhkekohad kui osa maanteede infrastruktuuripoliitikast. Ohutust ja turvalisust käsitleva arvamuse teine keskne teema oli maanteetranspordi valdkonnas FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg. Siiani ei ole eri majanduslikke, sotsiaalseid ja turvalisuse aspekte Euroopa tasandil veel asjakohaselt arvesse võetud. Käesoleva täiendava arvamuse koostamist ajendas ka komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile tagajärgede kohta, mis tekivad FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust käsitleva direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast (KOM(2007) 266 lõplik). |
| --- | --- |

2.1

Komitee on Euroopa liiklusohutuse küsimusega juba palju tegelenud ja saavutanud kõnealuses valdkonnas arvestatava pädevuse. Oma kõige viimases omaalgatuslikus arvamuses „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad” (TEN/290) (2) pööras komitee tähelepanu sellisele olulisele teemale nagu elukutseliste sõidukijuhtide puhkekohad kui osa maanteede infrastruktuuripoliitikast. Ohutust ja turvalisust käsitleva arvamuse teine keskne teema oli maanteetranspordi valdkonnas FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaeg. Siiani ei ole eri majanduslikke, sotsiaalseid ja turvalisuse aspekte Euroopa tasandil veel asjakohaselt arvesse võetud. Käesoleva täiendava arvamuse koostamist ajendas ka komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile tagajärgede kohta, mis tekivad FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust käsitleva direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast (KOM(2007) 266 lõplik).

| 2.2 | Direktiivi 2002/15/EÜ eesmärk on näha ette tööaja korralduse miinimumnõuded, et parandada autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tervise ja ohutuse kaitset ning täiustada liiklusohutust ja võrdsustada konkurentsitingimusi. Direktiiv jõustus 23. märtsil 2002 ning liikmesriikidele jäeti liikuva tegevusega hõivatud töötajaid käsitlevate sätete rakendamiseks aega kolm aastat, tähtpäevaga 23. märtsil 2005. Direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et direktiivi kohaldatakse FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele alates 23. märtsist 2009, kui komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ning sellel põhineva õigusakti ettepaneku. |
| --- | --- |

2.2

Direktiivi 2002/15/EÜ eesmärk on näha ette tööaja korralduse miinimumnõuded, et parandada autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tervise ja ohutuse kaitset ning täiustada liiklusohutust ja võrdsustada konkurentsitingimusi. Direktiiv jõustus 23. märtsil 2002 ning liikmesriikidele jäeti liikuva tegevusega hõivatud töötajaid käsitlevate sätete rakendamiseks aega kolm aastat, tähtpäevaga 23. märtsil 2005. Direktiivi artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et direktiivi kohaldatakse FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele alates 23. märtsist 2009, kui komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ning sellel põhineva õigusakti ettepaneku.

| 2.3 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kõnealuse direktiivi üle saavutatud lõpliku kokkuleppe raames otsustati, et hiljemalt kaks aastat enne nimetatud tähtpäeva, st 23. märtsil 2007 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise tagajärgi liiklusohutuse, konkurentsitingimuste ja kutseala struktuuri seisukohast ning sotsiaalsetest aspektidest. Aruandes tuleks arvesse võtta iga liikmesriigi transpordisektori struktuurist ja sõidukijuhtide töökeskkonnast tulenevaid tingimusi. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kõnealuse direktiivi üle saavutatud lõpliku kokkuleppe raames otsustati, et hiljemalt kaks aastat enne nimetatud tähtpäeva, st 23. märtsil 2007 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise tagajärgi liiklusohutuse, konkurentsitingimuste ja kutseala struktuuri seisukohast ning sotsiaalsetest aspektidest. Aruandes tuleks arvesse võtta iga liikmesriigi transpordisektori struktuurist ja sõidukijuhtide töökeskkonnast tulenevaid tingimusi.

| 2.4 | Komisjon peaks aruande alusel esitama ettepaneku, mille eesmärk oleks a) määratleda üksikasjalikud menetlused, mida rakendatakse selliste FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamiseks direktiivi reguleerimisalasse, kes pakuvad üksnes riigisiseseid transporditeenuseid ning kelle suhtes kehtivad eripiirangud, või b) mitte lisada FIEna tegutsevaid sõidukijuhte direktiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

2.4

Komisjon peaks aruande alusel esitama ettepaneku, mille eesmärk oleks a) määratleda üksikasjalikud menetlused, mida rakendatakse selliste FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamiseks direktiivi reguleerimisalasse, kes pakuvad üksnes riigisiseseid transporditeenuseid ning kelle suhtes kehtivad eripiirangud, või b) mitte lisada FIEna tegutsevaid sõidukijuhte direktiivi reguleerimisalasse.

| 2.5 | Direktiivi artikli 7 lõikes 2 sätestatakse, et komisjon hindab ka direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgi ning esitab sellekohase hinnangu hiljemalt 23. märtsil 2007 direktiivi rakendamise kohta üle kahe aasta koostatava aruande raames. |
| --- | --- |

2.5

Direktiivi artikli 7 lõikes 2 sätestatakse, et komisjon hindab ka direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgi ning esitab sellekohase hinnangu hiljemalt 23. märtsil 2007 direktiivi rakendamise kohta üle kahe aasta koostatava aruande raames.

3.   Komisjoni aruanne

| 3.1 | Komisjoni sõnul antakse aruandes ülevaade direktiivi rakendamise praegusest seisust liikmesriikides, käsitletakse FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise võimalikke tagajärgi ning hinnatakse direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgi. |
| --- | --- |

3.1

Komisjoni sõnul antakse aruandes ülevaade direktiivi rakendamise praegusest seisust liikmesriikides, käsitletakse FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise võimalikke tagajärgi ning hinnatakse direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgi.

| 3.2 | Esmalt täheldatakse, et suur osa liikmesriikidest ei ole ettenähtud kolme aasta jooksul suutnud direktiivi üle võtta. Seetõttu leiab komisjon, et ta ei saa avaldada esimest üle kahe aasta koostatavat aruannet, mis oleks tulnud esitada 2007. aasta märtsis. |
| --- | --- |

3.2

Esmalt täheldatakse, et suur osa liikmesriikidest ei ole ettenähtud kolme aasta jooksul suutnud direktiivi üle võtta. Seetõttu leiab komisjon, et ta ei saa avaldada esimest üle kahe aasta koostatavat aruannet, mis oleks tulnud esitada 2007. aasta märtsis.

| 3.3 | Mis puutub FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise tagajärgedesse, siis komisjon tuletas meelde põhjuseid, miks tehti ettepanek nende lisamiseks: sõidu- ja puhkeaja eeskirjades juhte sel viisil ei eristata; et vältida valdkonna võimalikku killustumist sellest tulenevalt, et juhte julgustatakse näiliselt FIEna tegutsema; et tagada ausa konkurentsi, liiklusohutuse ja töötingimuste eesmärkide laiendamine kogu sektorile. |
| --- | --- |

3.3

Mis puutub FIEna tegutsevate sõidukijuhtide direktiivi reguleerimisalast väljajätmise tagajärgedesse, siis komisjon tuletas meelde põhjuseid, miks tehti ettepanek nende lisamiseks: sõidu- ja puhkeaja eeskirjades juhte sel viisil ei eristata; et vältida valdkonna võimalikku killustumist sellest tulenevalt, et juhte julgustatakse näiliselt FIEna tegutsema; et tagada ausa konkurentsi, liiklusohutuse ja töötingimuste eesmärkide laiendamine kogu sektorile.

| 3.4 | Väliskonsultantide koostatud aruande järelduste põhjal tunnistab komisjon, et väsimus ja selle mõju liiklusohutusele puudutab kõiki sõidukijuhte olenemata sellest, kas tegemist on FIEna tegutseva või liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhiga. Samuti kinnitati aruandes, et FIEna tegutsevad sõidukijuhid töötavad kauem kui autoveo sektoris liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid ning et nende kahe kategooria töötajad töötavad kauem kui teiste sektorite töötajad. |
| --- | --- |

3.4

Väliskonsultantide koostatud aruande järelduste põhjal tunnistab komisjon, et väsimus ja selle mõju liiklusohutusele puudutab kõiki sõidukijuhte olenemata sellest, kas tegemist on FIEna tegutseva või liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhiga. Samuti kinnitati aruandes, et FIEna tegutsevad sõidukijuhid töötavad kauem kui autoveo sektoris liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid ning et nende kahe kategooria töötajad töötavad kauem kui teiste sektorite töötajad.

| 3.5 | Ehkki aruandes mööndakse, et „tööaja vähendamine võiks kahtlemata aidata väsimust vähendada”, märgitakse samas, et „selline meede võiks stressi veelgi suurendada, kuna FIEna tegutsev sõidukijuht üritab töö tasuvuse säilitamiseks teha lühema aja jooksul rohkem tööd, mis võib kaasa tuua veelgi suurema väsimuse ja õnnetusi”. Komisjon näib selle seisukohaga nõustuvat. |
| --- | --- |

3.5

Ehkki aruandes mööndakse, et „tööaja vähendamine võiks kahtlemata aidata väsimust vähendada”, märgitakse samas, et „selline meede võiks stressi veelgi suurendada, kuna FIEna tegutsev sõidukijuht üritab töö tasuvuse säilitamiseks teha lühema aja jooksul rohkem tööd, mis võib kaasa tuua veelgi suurema väsimuse ja õnnetusi”. Komisjon näib selle seisukohaga nõustuvat.

| 3.6 | Konkurentsitingimuste küsimuses järgib komisjon aruandes esitatud järeldusi, mille alusel FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi reguleerimisalast süvendaks praegust killustumise tendentsi ning see ei tohiks sektoris esinevat konkurentsi märkimisväärselt mõjutada. Küll aga tähendaks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide hõlmamine nende jaoks kulude tõusu ja tööaja vähenemist, nii et nende konkurentsieelis transpordisektori autovedude valdkonnas väheneks tunduvalt. Sellest tulenevalt paistab komisjon eelistavat võimalust, mille puhul kohaldatakse direktiivi üksnes näiliselt FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele. |
| --- | --- |

3.6

Konkurentsitingimuste küsimuses järgib komisjon aruandes esitatud järeldusi, mille alusel FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi reguleerimisalast süvendaks praegust killustumise tendentsi ning see ei tohiks sektoris esinevat konkurentsi märkimisväärselt mõjutada. Küll aga tähendaks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide hõlmamine nende jaoks kulude tõusu ja tööaja vähenemist, nii et nende konkurentsieelis transpordisektori autovedude valdkonnas väheneks tunduvalt. Sellest tulenevalt paistab komisjon eelistavat võimalust, mille puhul kohaldatakse direktiivi üksnes näiliselt FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele.

| 3.7 | Komisjon leiab samuti, et „kuigi füüsilisest isikust ettevõtjate jätkuvat väljajätmist direktiivi reguleerimisalast võidakse eelistada majanduslikel põhjustel, ei ole väljajätmise või kaasamise võimalik sotsiaalne mõju nii selge. Väljajätmine ei pruugi aidata leevendada tervise- ja ohutuseprobleeme; teisalt võib füüsilisest isikust ettevõtjate kaasamine põhjustada neile täiendavat stressi ja halduskoormust ning vähendada nende sissetulekut.” |
| --- | --- |

3.7

Komisjon leiab samuti, et „kuigi füüsilisest isikust ettevõtjate jätkuvat väljajätmist direktiivi reguleerimisalast võidakse eelistada majanduslikel põhjustel, ei ole väljajätmise või kaasamise võimalik sotsiaalne mõju nii selge. Väljajätmine ei pruugi aidata leevendada tervise- ja ohutuseprobleeme; teisalt võib füüsilisest isikust ettevõtjate kaasamine põhjustada neile täiendavat stressi ja halduskoormust ning vähendada nende sissetulekut.”

| 3.8 | Lõpetuseks täheldab komisjon, et füüsilisest isikust ettevõtjate kaasamine võib põhjustada neile suuremat emotsionaalset stressi ja majandusraskusi, mistõttu selline meede võib olla raskesti jõustatav ja ebatõhus. |
| --- | --- |

3.8

Lõpetuseks täheldab komisjon, et füüsilisest isikust ettevõtjate kaasamine võib põhjustada neile suuremat emotsionaalset stressi ja majandusraskusi, mistõttu selline meede võib olla raskesti jõustatav ja ebatõhus.

| 3.9 | Direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgede kohta märgib komisjon kokkuvõtvalt, et sätete jõustamist on tarvis natuke põhjalikumalt uurida. |
| --- | --- |

3.9

Direktiivi öötööd käsitlevate sätete tagajärgede kohta märgib komisjon kokkuvõtvalt, et sätete jõustamist on tarvis natuke põhjalikumalt uurida.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee võtab teadmiseks komisjoni aruande tagajärgede kohta, mis tekivad FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmisel autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust käsitleva direktiivi reguleerimisalast. |
| --- | --- |

4.1

Komitee võtab teadmiseks komisjoni aruande tagajärgede kohta, mis tekivad FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmisel autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust käsitleva direktiivi reguleerimisalast.

| 4.2 | FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi reguleerimisalast on mitmete sidusrühmade väitel autovedude sektoris konkurentsi moonutanud. Selline väide ajendas komiteed hiljutises arvamuses transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte kohta (TEN 257, raportöör Rafael BARBADILLO LÓPEZ) (3) esitama järgmise taotluse:
  „Maanteevedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide osas tuleb nii töötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tagada võrdne kohtlemine. Seetõttu tuleb füüsilisest isikust ettevõtjate puhul kohe rakendada 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ, mis käsitleb autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust, ootamata ettenähtud üleminekuperioodi, sest kõnealuse direktiivi eesmärk on liiklusohutuse tagamine, konkurentsimoonutuste vältimine ja paremate töötingimuste loomine.” (punkt 4.3.1.2). |
| --- | --- |

4.2

FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi reguleerimisalast on mitmete sidusrühmade väitel autovedude sektoris konkurentsi moonutanud. Selline väide ajendas komiteed hiljutises arvamuses transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte kohta (TEN 257, raportöör Rafael BARBADILLO LÓPEZ) (3) esitama järgmise taotluse:

„Maanteevedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide osas tuleb nii töötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tagada võrdne kohtlemine. Seetõttu tuleb füüsilisest isikust ettevõtjate puhul kohe rakendada 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ, mis käsitleb autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korraldust, ootamata ettenähtud üleminekuperioodi, sest kõnealuse direktiivi eesmärk on liiklusohutuse tagamine, konkurentsimoonutuste vältimine ja paremate töötingimuste loomine.” (punkt 4.3.1.2).

| 4.3 | Sellega seoses väljendab komitee tõsiseid kahtlusi aruandes esitatud järelduste suhtes liiklusohutuse, konkurentsitingimuste ja sotsiaalsete aspektide kohta. |
| --- | --- |

4.3

Sellega seoses väljendab komitee tõsiseid kahtlusi aruandes esitatud järelduste suhtes liiklusohutuse, konkurentsitingimuste ja sotsiaalsete aspektide kohta.

| 4.4 | Komitee on seisukohal, et kui eesmärk on edendada liiklusohutust, võrdsustada konkurentsitingimusi, parandada liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate sõidukijuhtide töötingimusi ning eelkõige nende füüsilist ja vaimset tervist, siis tuleks FIEna tegutsevad sõidukijuhid lisada direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

4.4

Komitee on seisukohal, et kui eesmärk on edendada liiklusohutust, võrdsustada konkurentsitingimusi, parandada liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate sõidukijuhtide töötingimusi ning eelkõige nende füüsilist ja vaimset tervist, siis tuleks FIEna tegutsevad sõidukijuhid lisada direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse.

| 4.5 | Liiga pikk tööaeg on väsimuse üks peamine põhjus ning võib viia roolis magama jäämiseni, mis vähendab liiklusohutust. Võrdne konkurents saavutatakse siis, kui kauba turustamise ja veo kõiki aspekte korraldavate suurte ettevõtete poolt alltöövõtjatele makstavad hinnad peegeldavad kõnealuses sektoris kehtivate sotsiaalsete õigusaktide järgimist nii liikuva tegevusega hõivatud kui ka FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele. |
| --- | --- |

4.5

Liiga pikk tööaeg on väsimuse üks peamine põhjus ning võib viia roolis magama jäämiseni, mis vähendab liiklusohutust. Võrdne konkurents saavutatakse siis, kui kauba turustamise ja veo kõiki aspekte korraldavate suurte ettevõtete poolt alltöövõtjatele makstavad hinnad peegeldavad kõnealuses sektoris kehtivate sotsiaalsete õigusaktide järgimist nii liikuva tegevusega hõivatud kui ka FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele.

| 4.6 | Ei ole sugugi kindel, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast ei tekitaks veel rohkem stressi, kuna vedude tellijad võivad avaldada FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele survet hindu alandada. Sellisel juhul peavad sõidukijuhid liiklusohutuse, tervise ning töö-ja pereelu niigi ohustatud tasakaalu arvelt töötama kauem, et saavutada sama sissetulekutase. |
| --- | --- |

4.6

Ei ole sugugi kindel, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmine direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast ei tekitaks veel rohkem stressi, kuna vedude tellijad võivad avaldada FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele survet hindu alandada. Sellisel juhul peavad sõidukijuhid liiklusohutuse, tervise ning töö-ja pereelu niigi ohustatud tasakaalu arvelt töötama kauem, et saavutada sama sissetulekutase.

| 4.7 | FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse eeldab komitee arvates direktiivi ja eelkõige FIEna tegutseva sõidukijuhi määratluse asjakohast ülevõtmist. |
| --- | --- |

4.7

FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse eeldab komitee arvates direktiivi ja eelkõige FIEna tegutseva sõidukijuhi määratluse asjakohast ülevõtmist.

| 4.8 | Komisjon on asutamislepingu järelevalvajana kohustatud jälgima, et liikmesriigid võtaksid üle „FIEna tegutseva sõidukijuhi” korrektse määratluse, nagu see on sätestatud direktiivi artikli 3 lõikes e (4). Asjakohane ülevõtmine on kõige olulisem tingimus, mis liikmesriikidel näiliselt FIEna tegutsevate sõidukijuhtide probleemiga võitlemisel täita tuleb. |
| --- | --- |

4.8

Komisjon on asutamislepingu järelevalvajana kohustatud jälgima, et liikmesriigid võtaksid üle „FIEna tegutseva sõidukijuhi” korrektse määratluse, nagu see on sätestatud direktiivi artikli 3 lõikes e (4). Asjakohane ülevõtmine on kõige olulisem tingimus, mis liikmesriikidel näiliselt FIEna tegutsevate sõidukijuhtide probleemiga võitlemisel täita tuleb.

| 4.9 | Koos reguleerimisala laiendamisega tuleks direktiivis teha muudatusseoses ühisvastutuse kehtestamisega transpordiahela eri sidusrühmadele. Sõidu- ja puhkeaja eeskirjade (5) artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et „ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide vahendamise agentuurid tagavad, et lepinguliselt sätestatud ajakavad ei lähe vastuollu käesoleva määruse sätetega.” Ühisvastutus peab laienema ka tööaega käsitleva õigusakti rakendamisele, kuna see võimaldaks kohelda liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhte võrdsetel alustel FIEna tegutsevate sõidukijuhtidega. Vastasel juhul avaldataks alltöövõtjatena töötavatele FIEdest sõidukijuhtidele survet hindu alandada, mida nad üritaksid tasa teha pikemate tööaegadega. Nii oleks võimalik vältida ebaausa konkurentsi teket, mis kahjustaks liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhte. |
| --- | --- |

4.9

Koos reguleerimisala laiendamisega tuleks direktiivis teha muudatusseoses ühisvastutuse kehtestamisega transpordiahela eri sidusrühmadele. Sõidu- ja puhkeaja eeskirjade (5) artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et „ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide vahendamise agentuurid tagavad, et lepinguliselt sätestatud ajakavad ei lähe vastuollu käesoleva määruse sätetega.” Ühisvastutus peab laienema ka tööaega käsitleva õigusakti rakendamisele, kuna see võimaldaks kohelda liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhte võrdsetel alustel FIEna tegutsevate sõidukijuhtidega. Vastasel juhul avaldataks alltöövõtjatena töötavatele FIEdest sõidukijuhtidele survet hindu alandada, mida nad üritaksid tasa teha pikemate tööaegadega. Nii oleks võimalik vältida ebaausa konkurentsi teket, mis kahjustaks liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhte.

| 4.10 | Aruandes tehtud järeldused, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse võib neile lisastressi tekitada, tunduvad komiteele väheusutavad. Konsultantide kasutatav tööaja määratlus jääb ebaselgeks. Kahtlemata tekitaks see lisastressi, kui FIEna tegutsevad sõidukijuhid peaksid tegelema kaubaveo ning kogu sellega kaasneva haldustööga sama aja jooksul kui liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid, kellel selliseid kohustusi ei ole. Kui aga FIEna tegutsevad sõidukijuhid täidavad sama tööaja jooksul samu ülesandeid kui liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid, siis on raske mõista, miks FIEna tegutsevad sõidukijuhid kannataksid lisastressi all. Tööaja määratlus ei hõlma direktiivi artikli 3 punkti a alapunktis 2 määratletud üldist haldustööd. |
| --- | --- |

4.10

Aruandes tehtud järeldused, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse võib neile lisastressi tekitada, tunduvad komiteele väheusutavad. Konsultantide kasutatav tööaja määratlus jääb ebaselgeks. Kahtlemata tekitaks see lisastressi, kui FIEna tegutsevad sõidukijuhid peaksid tegelema kaubaveo ning kogu sellega kaasneva haldustööga sama aja jooksul kui liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid, kellel selliseid kohustusi ei ole. Kui aga FIEna tegutsevad sõidukijuhid täidavad sama tööaja jooksul samu ülesandeid kui liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid, siis on raske mõista, miks FIEna tegutsevad sõidukijuhid kannataksid lisastressi all. Tööaja määratlus ei hõlma direktiivi artikli 3 punkti a alapunktis 2 määratletud üldist haldustööd.

| 4.11 | Teisalt, kui tööaja vähendamine aitaks vähendada väsimust, ent tekitaks stressi, siis on FIEna tegutsevad sõidukijuhid sunnitud valima kahe halva vahel. Komitee jaoks on liiklusohutus esmatähtis ja liiga pikast tööajast (sh sõiduajast) tulenev väsimus võib põhjustada liiklusõnnetusi, olgu tegemist liikuva tegevusega hõivatud või FIEna tegutseva sõidukijuhiga. |
| --- | --- |

4.11

Teisalt, kui tööaja vähendamine aitaks vähendada väsimust, ent tekitaks stressi, siis on FIEna tegutsevad sõidukijuhid sunnitud valima kahe halva vahel. Komitee jaoks on liiklusohutus esmatähtis ja liiga pikast tööajast (sh sõiduajast) tulenev väsimus võib põhjustada liiklusõnnetusi, olgu tegemist liikuva tegevusega hõivatud või FIEna tegutseva sõidukijuhiga.

| 4.12 | Lisaks ei pöörata aruandes tähelepanu sellele, et sõidukijuhtide stress ei pruugi kaduda, vaid võib koguni suureneda, kui nad jäetakse direktiivi reguleerimisalast välja, kuna vedude tellijad ei jätaks kasutamata võimalust avaldada FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele survet hindade langetamiseks. Ka komisjon jätab selle küsimuse tähelepanuta. |
| --- | --- |

4.12

Lisaks ei pöörata aruandes tähelepanu sellele, et sõidukijuhtide stress ei pruugi kaduda, vaid võib koguni suureneda, kui nad jäetakse direktiivi reguleerimisalast välja, kuna vedude tellijad ei jätaks kasutamata võimalust avaldada FIEna tegutsevatele sõidukijuhtidele survet hindade langetamiseks. Ka komisjon jätab selle küsimuse tähelepanuta.

| 4.13 | Komisjon rõhutab asjaolu, et nõukogu ei olnud nõus mitte ühegi minimaalse nõudega kontrollida süsteemselt tööajaeeskirjade täitmist. Komitee nagu komisjongi avaldab selle üle kahetsust, ent ei pea seda takistuseks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamisele õigusakti reguleerimisalasse. See, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaega on raske kontrollida, ei tähenda veel, et kontrollist tuleks loobuda. Siinkohal võib transpordiahela sidusrühmade ühisvastutus mängida õigusakti rakendamisel olulist rolli. Kui transpordiahela eri sidusrühmade vahel sõlmitud lepingud osutuvad selliseks, et sõidukijuhtide keskmise iganädalase 48-tunnise tööaja rakendamine on võimatu, oleks olemas vähemalt üks aspekt, mis kaitseks FIEna tegutsevaid sõidukijuhte liiga pika sõidu- ja tööaja eest. |
| --- | --- |

4.13

Komisjon rõhutab asjaolu, et nõukogu ei olnud nõus mitte ühegi minimaalse nõudega kontrollida süsteemselt tööajaeeskirjade täitmist. Komitee nagu komisjongi avaldab selle üle kahetsust, ent ei pea seda takistuseks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamisele õigusakti reguleerimisalasse. See, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaega on raske kontrollida, ei tähenda veel, et kontrollist tuleks loobuda. Siinkohal võib transpordiahela sidusrühmade ühisvastutus mängida õigusakti rakendamisel olulist rolli. Kui transpordiahela eri sidusrühmade vahel sõlmitud lepingud osutuvad selliseks, et sõidukijuhtide keskmise iganädalase 48-tunnise tööaja rakendamine on võimatu, oleks olemas vähemalt üks aspekt, mis kaitseks FIEna tegutsevaid sõidukijuhte liiga pika sõidu- ja tööaja eest.

| 4.14 | Komitee arvates vajab autovedude siseturg võrdse konkurentsi tingimuste loomist, mis nõuab aga eelkõige sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusat ja tõelist rakendamist kõnealuses sektoris. Eristades tööaega käsitleva õigusakti kohaldamisel liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid FIEna tegutsevatest sõidukijuhtidest, toetatakse sellega ebaausat konkurentsi. Seetõttu ei saa komitee nõustuda võimalusega, et direktiivi reguleerimisala hõlmaks üksnes näiliselt FIEna tegutsevaid sõidukijuhte. |
| --- | --- |

4.14

Komitee arvates vajab autovedude siseturg võrdse konkurentsi tingimuste loomist, mis nõuab aga eelkõige sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusat ja tõelist rakendamist kõnealuses sektoris. Eristades tööaega käsitleva õigusakti kohaldamisel liikuva tegevusega hõivatud sõidukijuhid FIEna tegutsevatest sõidukijuhtidest, toetatakse sellega ebaausat konkurentsi. Seetõttu ei saa komitee nõustuda võimalusega, et direktiivi reguleerimisala hõlmaks üksnes näiliselt FIEna tegutsevaid sõidukijuhte.

| 4.15 | Lisaks soovib komitee rõhutada, et mitmed riigid, kus autovedude turu struktuurid on erinevad, näiteks Eesti (kus on vähe FIEna tegutsevaid sõidukijuhte) ja Slovakkia (kus FIEna tegutsevad 70 % sõidukijuhtidest), on otsustanud lisada FIEna tegutsevad sõidukijuhid direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse. Seda enam ei mõista komitee, miks komisjon soovib majanduslikel kaalutlustel jätta FIEna tegutsevad sõidukijuhid iga hinna eest direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

4.15

Lisaks soovib komitee rõhutada, et mitmed riigid, kus autovedude turu struktuurid on erinevad, näiteks Eesti (kus on vähe FIEna tegutsevaid sõidukijuhte) ja Slovakkia (kus FIEna tegutsevad 70 % sõidukijuhtidest), on otsustanud lisada FIEna tegutsevad sõidukijuhid direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalasse. Seda enam ei mõista komitee, miks komisjon soovib majanduslikel kaalutlustel jätta FIEna tegutsevad sõidukijuhid iga hinna eest direktiivi 2002/15/EÜ reguleerimisalast välja.

| 4.16 | Komisjon märgib õigesti, et mõiste „sotsiaalsed aspektid” ei hõlma üksnes liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tervist, ohutust ja töötingimusi, vaid ka töötasu ning tasakaalu töö- ja eraelu vahel. |
| --- | --- |

4.16

Komisjon märgib õigesti, et mõiste „sotsiaalsed aspektid” ei hõlma üksnes liikuva tegevusega hõivatud ja FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tervist, ohutust ja töötingimusi, vaid ka töötasu ning tasakaalu töö- ja eraelu vahel.

| 4.17 | Komisjon väidab, et „väljajätmine direktiivist annab FIEdele võimaluse oma tööd paremini hallata ning sissetulekut suurendada, ent nad peavad olema valmis pühendama rohkem aega ja energiat oma töö tasuvaks muutmisele”. |
| --- | --- |

4.17

Komisjon väidab, et „väljajätmine direktiivist annab FIEdele võimaluse oma tööd paremini hallata ning sissetulekut suurendada, ent nad peavad olema valmis pühendama rohkem aega ja energiat oma töö tasuvaks muutmisele”.

| 4.18 | Komitee tuletab meelde, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaja määratlus ei ole selge ja/või määratluses eeldatakse, et nende tööaeg ei hõlma haldustööd. Sellisel juhul ei mõista komitee, kuidas võiks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide suurem sissetulek tuleneda sellest, et nad on jäetud tööaja direktiivi reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

4.18

Komitee tuletab meelde, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide tööaja määratlus ei ole selge ja/või määratluses eeldatakse, et nende tööaeg ei hõlma haldustööd. Sellisel juhul ei mõista komitee, kuidas võiks FIEna tegutsevate sõidukijuhtide suurem sissetulek tuleneda sellest, et nad on jäetud tööaja direktiivi reguleerimisalast välja.

| 4.19 | Komitee märgib, et direktiivi tõhusa rakendamise peamiseks tingimuseks on liikmesriikide haldusasutuste koostöö edendamine ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.19

Komitee märgib, et direktiivi tõhusa rakendamise peamiseks tingimuseks on liikmesriikide haldusasutuste koostöö edendamine ELi tasandil.

| 4.20 | Komitee leiab, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse peab toimuma nii, et see ei koormaks neid liigse haldustööga. |
| --- | --- |

4.20

Komitee leiab, et FIEna tegutsevate sõidukijuhtide lisamine direktiivi reguleerimisalasse peab toimuma nii, et see ei koormaks neid liigse haldustööga.

| 4.21 | Komisjon soovib pärast kõnealuse aruande avaldamist ja enne õigusakti ettepaneku koostamist korraldada põhjalikuma mõjuanalüüsi, milles arvestataks selliste uute teguritega nagu uued sõidu- ja puhkeaja eeskirjad. Komisjon eeldab, et mõjuanalüüs annab alust tegelikult FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmiseks sektoris kehtivate tööajaeeskirjade kohaldamisalast. Komitee ei ole veendunud, et teine mõjuanalüüs looks olulist lisaväärtust. |
| --- | --- |

4.21

Komisjon soovib pärast kõnealuse aruande avaldamist ja enne õigusakti ettepaneku koostamist korraldada põhjalikuma mõjuanalüüsi, milles arvestataks selliste uute teguritega nagu uued sõidu- ja puhkeaja eeskirjad. Komisjon eeldab, et mõjuanalüüs annab alust tegelikult FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmiseks sektoris kehtivate tööajaeeskirjade kohaldamisalast. Komitee ei ole veendunud, et teine mõjuanalüüs looks olulist lisaväärtust.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tagasi astunud liige.

1

(2)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 88–90.

2

(3)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 89.

3

(4)  Artikkel 3 e FIEna tegutsev sõidukijuht — isik, kelle põhitegevus on reisijate või kaupade autovedu rendi või tasu eest ühenduse õiguse tähenduses ja ühenduse litsentsi või mõne muu eespool nimetatud veo teostamiseks antud kutsealase loa alusel, kellel on õigus olla iseenda tööandjaks ja kes ei ole seotud mõne tööandjaga töölepingu või muud liiki hierarhilise töösuhtega, kellel on vabadus korraldada asjaomast tööalast tegevust, kelle sissetulek sõltub otseselt saadud kasumist ja kellel on vabadus sõlmida üksi või koostöös teiste FIEna tegutsevate sõidukijuhtidega ärisuhteid mitme kliendiga.

4

Käesolevas direktiivis kehtivad nendele kriteeriumidele mittevastavate sõidukijuhtide suhtes samad kohustused ja õigused kui need, mis on käesoleva direktiiviga ette nähtud ringi liikuvatele töötajatele.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85.

5

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/53

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-KAVA): eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus””

KOM(2007) 723 lõplik

(2009/C 27/13)

22. novembril 2007. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava): eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 5. juunil 2008. Raportöör oli Josef ZBOŘIL.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 127, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist, samuti lisadokumente ja nõustub energiatehnoloogia valdkonna praeguse olukorra analüüsi ja kirjeldusega. Energiatehnoloogia arengut käsitleva põhjaliku strateegia puudumisel on väga raske arutleda kliimamuutuste leevendamise üle. Komitee toetab seega SET-kava vastuvõtmist |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist, samuti lisadokumente ja nõustub energiatehnoloogia valdkonna praeguse olukorra analüüsi ja kirjeldusega. Energiatehnoloogia arengut käsitleva põhjaliku strateegia puudumisel on väga raske arutleda kliimamuutuste leevendamise üle. Komitee toetab seega SET-kava vastuvõtmist

| 1.2 | Teatises rõhutatakse samuti märkimisväärselt energiapoliitika põhielementi ehk varustuskindlust nii materiaalsel kui ka sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse tasandil. Energia varustuskindlus ei tähenda üksnes füüsilist juurdepääsu energiale, vaid ka võimalust saada energiat ühiskonnale vastuvõetava hinnaga. |
| --- | --- |

1.2

Teatises rõhutatakse samuti märkimisväärselt energiapoliitika põhielementi ehk varustuskindlust nii materiaalsel kui ka sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse tasandil. Energia varustuskindlus ei tähenda üksnes füüsilist juurdepääsu energiale, vaid ka võimalust saada energiat ühiskonnale vastuvõetava hinnaga.

| 1.3 | Kliimamuutuste ulatuse piiramiseks võetavate meetmete hulgas seab komisjon oma teatises õigustatult esikohale energiatehnoloogia väljaarendamise. See seisukoht on kooskõlas ka 2007. aasta detsembris Balil toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi järeldustega (1). |
| --- | --- |

1.3

Kliimamuutuste ulatuse piiramiseks võetavate meetmete hulgas seab komisjon oma teatises õigustatult esikohale energiatehnoloogia väljaarendamise. See seisukoht on kooskõlas ka 2007. aasta detsembris Balil toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi järeldustega (1).

| 1.4 | Komisjoni teatises rõhutatakse põhjendatult, et SET-kava elluviimiseks kavandatud strateegia puhul on ajateguril määrav roll, kui EL soovib täita 2007. aasta märtsis endale võetud kohustust vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020. |
| --- | --- |

1.4

Komisjoni teatises rõhutatakse põhjendatult, et SET-kava elluviimiseks kavandatud strateegia puhul on ajateguril määrav roll, kui EL soovib täita 2007. aasta märtsis endale võetud kohustust vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020.

| 1.5 | Uute energiatehnoloogiate väljaarendamise ja konkreetse kasutamise kiirendamiseks peab ELil olema senisest enam sihipäraseid ja tõhusaid mehhanisme, mis võimaldavad kasutada avaliku sektori, tööstuse, ülikoolide ja teadusuuringute pakutava toe potentsiaali ja tugevdada nende koosmõju. Samuti tuleb laiendada koostööd rahvusvahelisel tasandil, et vältida teadusuuringute killustumist. |
| --- | --- |

1.5

Uute energiatehnoloogiate väljaarendamise ja konkreetse kasutamise kiirendamiseks peab ELil olema senisest enam sihipäraseid ja tõhusaid mehhanisme, mis võimaldavad kasutada avaliku sektori, tööstuse, ülikoolide ja teadusuuringute pakutava toe potentsiaali ja tugevdada nende koosmõju. Samuti tuleb laiendada koostööd rahvusvahelisel tasandil, et vältida teadusuuringute killustumist.

| 1.6 | Komitee väljendab suurt heameelt komisjoni teatises kirjeldatud lähenemise üle, mille kohaselt tuleb majanduslike ressursside kõrval mobiliseerida eelkõige inimressursid ning seda neljal tasandil — erasektoris, liikmesriikides, ELi tasandil ja kogu maailmas. Komitee rõhutab, et üks peamistest eeldustest inimressursside mobiliseerimiseks on tagada asjakohane üldine tugi teaduslikule ja tehnilisele väljaõppele. |
| --- | --- |

1.6

Komitee väljendab suurt heameelt komisjoni teatises kirjeldatud lähenemise üle, mille kohaselt tuleb majanduslike ressursside kõrval mobiliseerida eelkõige inimressursid ning seda neljal tasandil — erasektoris, liikmesriikides, ELi tasandil ja kogu maailmas. Komitee rõhutab, et üks peamistest eeldustest inimressursside mobiliseerimiseks on tagada asjakohane üldine tugi teaduslikule ja tehnilisele väljaõppele.

| 1.7 | ELi tasandi prioriteetide seadmise kõrval peaks strateegiakava määratlema liikmesriikide tasandil erieesmärgid, mis arvestavad nende suutlikkuse ja kogemustega, nägema nii liikmesriikide kui ka ELi eelarves ette piisavalt finantsressursse, maksimeerima teadus- ja arendustegevuse potentsiaali, edendama erasektori kaasatust energiaturu tendentsidega seotud piisavate stiimulite abil ning kehtestama teisi õiguslikke ja maksumeetmeid. |
| --- | --- |

1.7

ELi tasandi prioriteetide seadmise kõrval peaks strateegiakava määratlema liikmesriikide tasandil erieesmärgid, mis arvestavad nende suutlikkuse ja kogemustega, nägema nii liikmesriikide kui ka ELi eelarves ette piisavalt finantsressursse, maksimeerima teadus- ja arendustegevuse potentsiaali, edendama erasektori kaasatust energiaturu tendentsidega seotud piisavate stiimulite abil ning kehtestama teisi õiguslikke ja maksumeetmeid.

| 1.8 | Komitee märgib, et oleks kahetsusväärne, kui kliimamuutustega võitlemise vaieldamatult kõige olulisem vahend ehk energiatehnoloogia arendamise ja rakendamise strateegia jääks teiste teemade varju, mis peaksid objektiivselt võetuna andma nimetatud arendusprotsessile vajaliku ja stimuleeriva tugiraamistiku (eelkõige heitkogustega kauplemise süsteem, toetus taastuvate energiaallikate kasutamisele, kolmas energiapakett jne). Kasvuhoonegaaside heitkoguseid saab vähendada üksnes konkreetseid tehnoloogiaid välja arendades, mis võimaldavad võtta kasutusele tõhusamaid tehnoloogilisi lahendusi iga energialiigi tootmisel ja tarbimisel. |
| --- | --- |

1.8

Komitee märgib, et oleks kahetsusväärne, kui kliimamuutustega võitlemise vaieldamatult kõige olulisem vahend ehk energiatehnoloogia arendamise ja rakendamise strateegia jääks teiste teemade varju, mis peaksid objektiivselt võetuna andma nimetatud arendusprotsessile vajaliku ja stimuleeriva tugiraamistiku (eelkõige heitkogustega kauplemise süsteem, toetus taastuvate energiaallikate kasutamisele, kolmas energiapakett jne). Kasvuhoonegaaside heitkoguseid saab vähendada üksnes konkreetseid tehnoloogiaid välja arendades, mis võimaldavad võtta kasutusele tõhusamaid tehnoloogilisi lahendusi iga energialiigi tootmisel ja tarbimisel.

| 1.9 | Praeguse olukorra analüüs on eriti täpne ja asjakohane. Selles tuuakse välja, et olukord on väga ebarahuldav ja rõhutatakse õigustatult korralduslikke ja haldusprobleeme, mille lahendamine peab tehnoloogiliste ja teaduslike väljakutsete kõrval ühiskonnas kesksel kohal olema. |
| --- | --- |

1.9

Praeguse olukorra analüüs on eriti täpne ja asjakohane. Selles tuuakse välja, et olukord on väga ebarahuldav ja rõhutatakse õigustatult korralduslikke ja haldusprobleeme, mille lahendamine peab tehnoloogiliste ja teaduslike väljakutsete kõrval ühiskonnas kesksel kohal olema.

| 1.10 | Liidu tasandil on soovitatav rakendada taastuvatel energiaallikatel põhinevaid tehnoloogiaid, looduskeskkonda säästvaid kütteliike ning energia edastamise ja salvestamise uusimaid infrastruktuure. Neid lahendusi tuleb ka piisavalt toetada. Mõned taastuvenergia kasutamise võimalused on majanduslikust seisukohast siiski ikka veel ja ka tulevikus pikka aega väga kulukad. Tehnoloogilised lahendused energia säästmiseks lõpptarbimisjärgus, fossiilkütusel põhinevad puhtad tehnoloogiad, tuuma lõhustumise või termotuumasünteesi teel saadav aatomienergia ning tuumajäätmete ladustamisel tekkiva energia tehnoloogiad on jäänud piisava tähelepanuta. Komitee soovitab arvesse võtta asjaolu, et paljud riigid sõltuvad fossiilkütustest ja tuumaenergiast ning et nimetatud olukorras ei ole muutusi niipea näha. |
| --- | --- |

1.10

Liidu tasandil on soovitatav rakendada taastuvatel energiaallikatel põhinevaid tehnoloogiaid, looduskeskkonda säästvaid kütteliike ning energia edastamise ja salvestamise uusimaid infrastruktuure. Neid lahendusi tuleb ka piisavalt toetada. Mõned taastuvenergia kasutamise võimalused on majanduslikust seisukohast siiski ikka veel ja ka tulevikus pikka aega väga kulukad. Tehnoloogilised lahendused energia säästmiseks lõpptarbimisjärgus, fossiilkütusel põhinevad puhtad tehnoloogiad, tuuma lõhustumise või termotuumasünteesi teel saadav aatomienergia ning tuumajäätmete ladustamisel tekkiva energia tehnoloogiad on jäänud piisava tähelepanuta. Komitee soovitab arvesse võtta asjaolu, et paljud riigid sõltuvad fossiilkütustest ja tuumaenergiast ning et nimetatud olukorras ei ole muutusi niipea näha.

| 1.11 | Komitee leiab, et erasektori laialdane osalemine protsessis on äärmiselt oluline. EL ja liikmesriikide valitsused peavad looma selleks sobivad tingimused, määratledes mitte üksnes energiapoliitika põhimõtteid, prioriteedid ja eesmärgid, vaid luues ka nende rakendamiseks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

1.11

Komitee leiab, et erasektori laialdane osalemine protsessis on äärmiselt oluline. EL ja liikmesriikide valitsused peavad looma selleks sobivad tingimused, määratledes mitte üksnes energiapoliitika põhimõtteid, prioriteedid ja eesmärgid, vaid luues ka nende rakendamiseks vajalikud vahendid.

| 1.12 | Võtmeküsimuseks on luua energiasektoris turureeglid, võttes energiaallikate koguhinnas asjakohaselt arvesse väliseid tegureid, sh sotsiaalseid kulutusi. EL ja liikmesriigid peavad tõenäoliselt looma õiguslikud ja maksutingimused, mis võimaldavad senisest paremini ühendada energeetikavaldkonna teadus- ja arendustegevusele suunatud avaliku ja erasektori rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

1.12

Võtmeküsimuseks on luua energiasektoris turureeglid, võttes energiaallikate koguhinnas asjakohaselt arvesse väliseid tegureid, sh sotsiaalseid kulutusi. EL ja liikmesriigid peavad tõenäoliselt looma õiguslikud ja maksutingimused, mis võimaldavad senisest paremini ühendada energeetikavaldkonna teadus- ja arendustegevusele suunatud avaliku ja erasektori rahastamisvahendid.

| 1.13 | Aluskriteeriumidena, mille põhjal hinnatakse taastuvate energiaallikate kasutamisvõimalusi igas liikmesriigis ja nende lisamist energiatehnoloogia arenguprogrammidesse, tuleb kasutada reaalseid looduslikke tingimusi ja füüsilist juurdepääsu energiaallikatele. |
| --- | --- |

1.13

Aluskriteeriumidena, mille põhjal hinnatakse taastuvate energiaallikate kasutamisvõimalusi igas liikmesriigis ja nende lisamist energiatehnoloogia arenguprogrammidesse, tuleb kasutada reaalseid looduslikke tingimusi ja füüsilist juurdepääsu energiaallikatele.

| 1.14 | Laiale kasutajaskonnale suunatud uue energiatehnoloogia väljaarendamine peab soodustama säästvat arengut. Nimetatud eesmärgi saavutamist saab märkimisväärselt edendada energeetika valdkonna teadus- ja arendustegevuse strateegilise kooskõlastamise kaudu, määratledes liidu tasandil ja liikmesriikides rakendatavad (nii sisu kui ajakava käsitlevad) esmased eesmärgid, samuti vajalikud rakendusmehhanismid, nagu näiteks juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning teabevoogude juhtimine. |
| --- | --- |

1.14

Laiale kasutajaskonnale suunatud uue energiatehnoloogia väljaarendamine peab soodustama säästvat arengut. Nimetatud eesmärgi saavutamist saab märkimisväärselt edendada energeetika valdkonna teadus- ja arendustegevuse strateegilise kooskõlastamise kaudu, määratledes liidu tasandil ja liikmesriikides rakendatavad (nii sisu kui ajakava käsitlevad) esmased eesmärgid, samuti vajalikud rakendusmehhanismid, nagu näiteks juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning teabevoogude juhtimine.

| 1.15 | Selleks, et uut energiatehnoloogiat käsitlevat teadus- ja arendustegevust saaks tugevdada ka väljaspool Euroopa Liitu, tuleb enne uute lepingute sõlmimist seada prioriteediks kasutada optimaalselt eelkõige tõhusaiks osutunud praeguseid institutsioone ja lepinguid. |
| --- | --- |

1.15

Selleks, et uut energiatehnoloogiat käsitlevat teadus- ja arendustegevust saaks tugevdada ka väljaspool Euroopa Liitu, tuleb enne uute lepingute sõlmimist seada prioriteediks kasutada optimaalselt eelkõige tõhusaiks osutunud praeguseid institutsioone ja lepinguid.

| 1.16 | SET-kava on Euroopa Liidu majanduse strateegiline suunamine nende tehnoloogiate arendamiseks ja rakendamiseks, mille eesmärk on piirata kliimamuutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega 2020. aastaks ja seejärel 2050. aastaks. |
| --- | --- |

1.16

SET-kava on Euroopa Liidu majanduse strateegiline suunamine nende tehnoloogiate arendamiseks ja rakendamiseks, mille eesmärk on piirata kliimamuutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega 2020. aastaks ja seejärel 2050. aastaks.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komisjon avaldas 22. novembril 2007 Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) loomist käsitleva ettepaneku „Eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007) 723). Samal ajal avaldati järgmised töödokumendid: „Full impact assessment” (mõjuhinnang) SEK(2007) 1508, „Summary Impact Assessment” (mõjuhinnangu kokkuvõte) SEK(2007) 1509, „Technology Map” („Tehnoloogiakaart”) SEK(2007) 1510, ja „Capacities Map” („Võimekuse kaart”) SEK(2007) 1511. Nimetatud dokumentides on võetud kokku kasutatavad lahendused ja vahendid, mis tuleb SET-kava eesmärkide elluviimiseks mobiliseerida. Eelnimetatud dokumendid kutsuvad teadus- ja arendustegevuse valdkonnas üles tihedamale ja paremini kooskõlastatud koostööle ning seda kõigil tasanditel (2). |
| --- | --- |

2.1

Komisjon avaldas 22. novembril 2007 Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) loomist käsitleva ettepaneku „Eesmärk — süsihappegaasiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007) 723). Samal ajal avaldati järgmised töödokumendid: „Full impact assessment” (mõjuhinnang) SEK(2007) 1508, „Summary Impact Assessment” (mõjuhinnangu kokkuvõte) SEK(2007) 1509, „Technology Map” („Tehnoloogiakaart”) SEK(2007) 1510, ja „Capacities Map” („Võimekuse kaart”) SEK(2007) 1511. Nimetatud dokumentides on võetud kokku kasutatavad lahendused ja vahendid, mis tuleb SET-kava eesmärkide elluviimiseks mobiliseerida. Eelnimetatud dokumendid kutsuvad teadus- ja arendustegevuse valdkonnas üles tihedamale ja paremini kooskõlastatud koostööle ning seda kõigil tasanditel (2).

| 2.2 | Tegemist on strateegilise suunitlusega olulises valdkonnas, mille eesmärk on piirata kliimamuutusi kasvuhoonegaaside vähendamisega. Konkreetsemalt öeldes peab EL vähendama aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heiteid 20 % või lausa 30 %võrra, kui rahvusvaheline üldsus toetab ELi algatust ülemaailmsel tasandil. Euroopa Ülemkogu määratles 9. märtsil 2007 kliimamuutuse vastase võitluse põhieesmärgid ja peamised poliitilised aspektid algatuses „Euroopa energiapoliitika”. |
| --- | --- |

2.2

Tegemist on strateegilise suunitlusega olulises valdkonnas, mille eesmärk on piirata kliimamuutusi kasvuhoonegaaside vähendamisega. Konkreetsemalt öeldes peab EL vähendama aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heiteid 20 % või lausa 30 %võrra, kui rahvusvaheline üldsus toetab ELi algatust ülemaailmsel tasandil. Euroopa Ülemkogu määratles 9. märtsil 2007 kliimamuutuse vastase võitluse põhieesmärgid ja peamised poliitilised aspektid algatuses „Euroopa energiapoliitika”.

| 2.3 | Atmosfääri süsinikdioksiidi kontsentratsiooni hoidmine vastuvõetaval tasemel nõuab energiatehnoloogia hiigelsuuri edusamme. Pole küsimustki, kas tehnoloogiline innovatsioon on vajalik — on küll. Küsimus seisneb hoopis selles, mil määral peaks poliitika keskenduma otseselt sellise innovatsiooni edendamisele? Juba kättesaadava tehnoloogiaga rahuldumine on ülimalt ohtlik ning põhjalikult kavandatud ja elluviidud SET-kava on nõutavate vähendamise eesmärkide jaoks peamine kohane valik. |
| --- | --- |

2.3

Atmosfääri süsinikdioksiidi kontsentratsiooni hoidmine vastuvõetaval tasemel nõuab energiatehnoloogia hiigelsuuri edusamme. Pole küsimustki, kas tehnoloogiline innovatsioon on vajalik — on küll. Küsimus seisneb hoopis selles, mil määral peaks poliitika keskenduma otseselt sellise innovatsiooni edendamisele? Juba kättesaadava tehnoloogiaga rahuldumine on ülimalt ohtlik ning põhjalikult kavandatud ja elluviidud SET-kava on nõutavate vähendamise eesmärkide jaoks peamine kohane valik.

3.   Komisjoni dokumendid

| 3.1 | Euroopa peab aega viitmata ühiselt tegutsema hakkama, et tagada säästva ja konkurentsivõimelise energiaga varustatus. Tehnoloogia kasutusele võtmine on 9. märtsil 2007. aastal Euroopa Ülemkogus vastu võetud Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks eluliselt tähtis. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb langetada keskkonnasäästliku energia hinda ja viia ELi ettevõtted kiiresti kasvavas vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia sektoris juhtpositsioonile. Saavutamaks pikemas perspektiivis veelgi ambitsioonikamaid eesmärke — vähendada kasvuhoonegaaside heiteid 60–80 % aastaks 2050, peab teadusuuringutes uue põlvkonna tehnoloogia väljatöötamiseks toimuma läbimurre. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa peab aega viitmata ühiselt tegutsema hakkama, et tagada säästva ja konkurentsivõimelise energiaga varustatus. Tehnoloogia kasutusele võtmine on 9. märtsil 2007. aastal Euroopa Ülemkogus vastu võetud Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks eluliselt tähtis. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb langetada keskkonnasäästliku energia hinda ja viia ELi ettevõtted kiiresti kasvavas vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia sektoris juhtpositsioonile. Saavutamaks pikemas perspektiivis veelgi ambitsioonikamaid eesmärke — vähendada kasvuhoonegaaside heiteid 60–80 % aastaks 2050, peab teadusuuringutes uue põlvkonna tehnoloogia väljatöötamiseks toimuma läbimurre.

| 3.2 | Praeguste suundumuste ja nende tulevikuväljavaadete põhjal võib öelda, et me ei suuda oma energiapoliitika eesmärke saavutada. Ressursside kerge kättesaadavus on meid muutnud fossiilkütustest sõltuvaks ning kahandanud huvi investeerida innovatsiooni ja uude energiatehnoloogiasse. ELi energeetikaalaste teadusuuringute eelarved on pärast oma tipphetke 1980. aastatel vähenenud oluliselt nii avalikus kui erasektoris. Sel viisil on jõutud energeetika uurimiskeskuste ja infrastruktuuri kroonilise alarahastamiseni. Kui ELi valitsused investeeriksid praegu samal tasemel kui 1980. aastatel, oleksid ELi riiklikud kulutused energiatehnoloogia väljatöötamisse neli korda suuremad kui praegused ligikaudu 2,5 miljardi euro suurused investeeringud. |
| --- | --- |

3.2

Praeguste suundumuste ja nende tulevikuväljavaadete põhjal võib öelda, et me ei suuda oma energiapoliitika eesmärke saavutada. Ressursside kerge kättesaadavus on meid muutnud fossiilkütustest sõltuvaks ning kahandanud huvi investeerida innovatsiooni ja uude energiatehnoloogiasse. ELi energeetikaalaste teadusuuringute eelarved on pärast oma tipphetke 1980. aastatel vähenenud oluliselt nii avalikus kui erasektoris. Sel viisil on jõutud energeetika uurimiskeskuste ja infrastruktuuri kroonilise alarahastamiseni. Kui ELi valitsused investeeriksid praegu samal tasemel kui 1980. aastatel, oleksid ELi riiklikud kulutused energiatehnoloogia väljatöötamisse neli korda suuremad kui praegused ligikaudu 2,5 miljardi euro suurused investeeringud.

| 3.3 | Lisaks takistab uue energiatehnoloogia turuletulekut energia käsitamine kaubana. Sellele innovatsioonivaenulikule raamistikule panevad punkti õigus- ja haldustõkked. Seega on riiklik sekkumine energiainnovatsiooni toetamiseks nii vajalik kui ka õigustatud. |
| --- | --- |

3.3

Lisaks takistab uue energiatehnoloogia turuletulekut energia käsitamine kaubana. Sellele innovatsioonivaenulikule raamistikule panevad punkti õigus- ja haldustõkked. Seega on riiklik sekkumine energiainnovatsiooni toetamiseks nii vajalik kui ka õigustatud.

| 3.4 | Peamised ülemaailmsed jõud — USA ja Jaapan — aga ka sellised kiiresti areneva majandusega riigid nagu Hiina, India ja Brasiilia seisavad silmitsi samade väljakutsetega ning on mitmekordistanud oma jõupingutusi uue energiatehnoloogia valdkonnas. Nende turumaht ning investeeringu- ja teadussuutlikkus ületab kaugelt enamiku ELi liikmesriikide oma. Killustatus, paljud omavahel kooskõlastamata teadusuuringute strateegiad ja suutlikkuse jäämine allapoole kriitilist taset on jätkuvalt ELi teadusbaasi peamiselt iseloomustavad jooned. Kui jääme järjest tihenevas ülemaailmses võidujooksus vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia turgude hõlvamisel teistest maha, võib juhtuda, et peame oma eesmärgid saavutama imporditud tehnoloogia abil, mis jätaks ELi ettevõtted ilma tohututest kaubandusvõimalustest. |
| --- | --- |

3.4

Peamised ülemaailmsed jõud — USA ja Jaapan — aga ka sellised kiiresti areneva majandusega riigid nagu Hiina, India ja Brasiilia seisavad silmitsi samade väljakutsetega ning on mitmekordistanud oma jõupingutusi uue energiatehnoloogia valdkonnas. Nende turumaht ning investeeringu- ja teadussuutlikkus ületab kaugelt enamiku ELi liikmesriikide oma. Killustatus, paljud omavahel kooskõlastamata teadusuuringute strateegiad ja suutlikkuse jäämine allapoole kriitilist taset on jätkuvalt ELi teadusbaasi peamiselt iseloomustavad jooned. Kui jääme järjest tihenevas ülemaailmses võidujooksus vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia turgude hõlvamisel teistest maha, võib juhtuda, et peame oma eesmärgid saavutama imporditud tehnoloogia abil, mis jätaks ELi ettevõtted ilma tohututest kaubandusvõimalustest.

| 3.5 | Vähese süsinikdioksiidiheitega energiamajandusele üleminek võtab aega aastakümneid ja puudutab kõiki majandussektoreid, kuid me ei saa tegutsemist enam edasi lükata. Järgmise 10–15 aasta jooksul tehtavad otsused on määrava tähtsusega energiavarustuse kindluse, kliimamuutuste ning Euroopa majanduskasvu ja tööhõive suhtes. |
| --- | --- |

3.5

Vähese süsinikdioksiidiheitega energiamajandusele üleminek võtab aega aastakümneid ja puudutab kõiki majandussektoreid, kuid me ei saa tegutsemist enam edasi lükata. Järgmise 10–15 aasta jooksul tehtavad otsused on määrava tähtsusega energiavarustuse kindluse, kliimamuutuste ning Euroopa majanduskasvu ja tööhõive suhtes.

| 3.6 | Esiteks ja eelkõige vajame suuri muudatusi energia muundamise, tarnimise ja lõppkasutuse tõhususes. Transpordis, ehituses ja tööstuses tuleb olemasolevad tehnoloogiavõimalused muuta ärivõimalusteks. Me peame täielikult kasutama ära info- ja sidetehnoloogia ning organisatsioonilise innovatiivsuse potentsiaali, aga ka riikliku poliitika ja turupõhiste vahendite (3) potentsiaali, et hallata nõudlust ja ergutada uusi turge. |
| --- | --- |

3.6

Esiteks ja eelkõige vajame suuri muudatusi energia muundamise, tarnimise ja lõppkasutuse tõhususes. Transpordis, ehituses ja tööstuses tuleb olemasolevad tehnoloogiavõimalused muuta ärivõimalusteks. Me peame täielikult kasutama ära info- ja sidetehnoloogia ning organisatsioonilise innovatiivsuse potentsiaali, aga ka riikliku poliitika ja turupõhiste vahendite (3) potentsiaali, et hallata nõudlust ja ergutada uusi turge.

| 3.7 | Oma avaldatud dokumentides on komisjon välja toonud, et 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik tehnoloogia on juba saadaval või väljatöötamise viimastes etappides. Ka optimistliku lähenemise puhul ei saa eitada, et äärmiselt oluline on õigeaegselt mobiliseerida olemasolevad tehnoloogiad ning et vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia on üldiselt ka edaspidi kulukas ja turuhõlvamine on selle puhul keeruline. Seega on võimalik kaks lähenemist: jõulisemad teadusuuringud kulude vähendamiseks ja tulemuste parandamiseks ning ennetavad toetusmeetmed uute ärivõimaluste loomiseks, turu arengu ergutamiseks ning mittetehnoloogiliste tõketega tegelemiseks, mis takistavad tõhusa ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia uuendamist ja turuletoomist.
  Selleks, et viia ellu 2050. aasta nägemus, mille eesmärk praktikas on süsinikdioksiidivabade tehnoloogiate kasutamine, peame me oluliste läbimurretena välja töötama uue põlvkonna tehnoloogiaid. Isegi kui neil tehnoloogiatel ei ole aastal 2020 veel erilist mõju, on siiski oluline suurendada oma praeguseid pingutusi, et nende kasutuselevõtt nii kiiresti kui võimalik tagasi teenida. |
| --- | --- |

3.7

Oma avaldatud dokumentides on komisjon välja toonud, et 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik tehnoloogia on juba saadaval või väljatöötamise viimastes etappides. Ka optimistliku lähenemise puhul ei saa eitada, et äärmiselt oluline on õigeaegselt mobiliseerida olemasolevad tehnoloogiad ning et vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia on üldiselt ka edaspidi kulukas ja turuhõlvamine on selle puhul keeruline. Seega on võimalik kaks lähenemist: jõulisemad teadusuuringud kulude vähendamiseks ja tulemuste parandamiseks ning ennetavad toetusmeetmed uute ärivõimaluste loomiseks, turu arengu ergutamiseks ning mittetehnoloogiliste tõketega tegelemiseks, mis takistavad tõhusa ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia uuendamist ja turuletoomist.

Selleks, et viia ellu 2050. aasta nägemus, mille eesmärk praktikas on süsinikdioksiidivabade tehnoloogiate kasutamine, peame me oluliste läbimurretena välja töötama uue põlvkonna tehnoloogiaid. Isegi kui neil tehnoloogiatel ei ole aastal 2020 veel erilist mõju, on siiski oluline suurendada oma praeguseid pingutusi, et nende kasutuselevõtt nii kiiresti kui võimalik tagasi teenida.

| 3.8 | Viimastel aastatel võetud meetmed võiksid luua aluse ELi edasiseks tegevuseks: i) Euroopa tehnoloogiaplatvormide loomine; ii) Euroopa teadusruumi (ERA-Net) kasutamine, et astuda esimesi samme liikmesriikide ühiste teadusprogrammide koostamise suunas; iii) teaduskeskuste koostöö konkreetsetes valdkondades tänu tippkeskuste võrgustikele. SET-kavas keskendutakse Euroopa ühistele jõupingutustele, nende tugevdamisele ja nende sidususe tagamisele, eesmärgiga kiirendada Euroopa kõige eesrindlikumate vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate innovatsiooni. SET-kavaga üritatakse saavutada järgmised eesmärgid: i) uus ühine strateegiline planeerimine, ii) õigusaktide, programmide ja algatuste tõhusam rakendamine, iii) ressursside suurendamine ning iv) uus ja tõhusam lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle. |
| --- | --- |

3.8

Viimastel aastatel võetud meetmed võiksid luua aluse ELi edasiseks tegevuseks: i) Euroopa tehnoloogiaplatvormide loomine; ii) Euroopa teadusruumi (ERA-Net) kasutamine, et astuda esimesi samme liikmesriikide ühiste teadusprogrammide koostamise suunas; iii) teaduskeskuste koostöö konkreetsetes valdkondades tänu tippkeskuste võrgustikele. SET-kavas keskendutakse Euroopa ühistele jõupingutustele, nende tugevdamisele ja nende sidususe tagamisele, eesmärgiga kiirendada Euroopa kõige eesrindlikumate vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate innovatsiooni. SET-kavaga üritatakse saavutada järgmised eesmärgid: i) uus ühine strateegiline planeerimine, ii) õigusaktide, programmide ja algatuste tõhusam rakendamine, iii) ressursside suurendamine ning iv) uus ja tõhusam lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle.

| 3.9 | Selleks, et ühenduse tasandil uuel viisil koostööd teha, vajame kõikehõlmavaid, dünaamilisi ja paindlikke vahendeid selle protsessi juhtimiseks, prioriteetide kindlaksmääramiseks ja meetmete kavandamiseks ehk teiste sõnadega kollektiivset lähenemisviisi strateegilisele planeerimisele. Kõik osapooled peavad hakkama omavahel suhtlema ja otsuseid langetama struktureeritumal ja rohkem ülesandele suunatud viisil, kavandades ja rakendades meetmeid ELiga tehtava koostöö raames. SET-kava rakendamise juhtimiseks riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste jõupingutuste sidusust tugevdades, loob komisjon 2008. aasta jooksul strateegilise energiatehnoloogia juhtrühma. Komisjon korraldab 2009. aasta esimesel poolel Euroopa energiatehnoloogia alase tippkohtumise. |
| --- | --- |

3.9

Selleks, et ühenduse tasandil uuel viisil koostööd teha, vajame kõikehõlmavaid, dünaamilisi ja paindlikke vahendeid selle protsessi juhtimiseks, prioriteetide kindlaksmääramiseks ja meetmete kavandamiseks ehk teiste sõnadega kollektiivset lähenemisviisi strateegilisele planeerimisele. Kõik osapooled peavad hakkama omavahel suhtlema ja otsuseid langetama struktureeritumal ja rohkem ülesandele suunatud viisil, kavandades ja rakendades meetmeid ELiga tehtava koostöö raames. SET-kava rakendamise juhtimiseks riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste jõupingutuste sidusust tugevdades, loob komisjon 2008. aasta jooksul strateegilise energiatehnoloogia juhtrühma. Komisjon korraldab 2009. aasta esimesel poolel Euroopa energiatehnoloogia alase tippkohtumise.

| 3.10 | Et juhtrühm saaks tõhusalt strateegilise planeerimisega tegeleda, vajab ta korrapärast ja usaldusväärset teavet ja andmeid. Komisjon loob vaba juurdepääsuga info- ja teadmushaldussüsteemi. Selle juurde kuuluvad nn „tehnoloogia kaardistamine” ning „teadussuutlikkuse kaardistamine”, millega tegeleb komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (4). |
| --- | --- |

3.10

Et juhtrühm saaks tõhusalt strateegilise planeerimisega tegeleda, vajab ta korrapärast ja usaldusväärset teavet ja andmeid. Komisjon loob vaba juurdepääsuga info- ja teadmushaldussüsteemi. Selle juurde kuuluvad nn „tehnoloogia kaardistamine” ning „teadussuutlikkuse kaardistamine”, millega tegeleb komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (4).

| 3.11 | Tehnoloogia väljatöötamise ja turuleviimise kiirendamiseks vajame sihipärasemaid ja võimsamaid mehhanisme, mis saavad kasutada riikliku sekkumise võimalust, tööstusettevõtteid ja teadlasi. Nimetatud mehhanismid on järgmised: i) Euroopa tööstuse algatused; ii) Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidu loomine; iii) tulevased üleeuroopalised energiavõrgud ja -süsteemid. |
| --- | --- |

3.11

Tehnoloogia väljatöötamise ja turuleviimise kiirendamiseks vajame sihipärasemaid ja võimsamaid mehhanisme, mis saavad kasutada riikliku sekkumise võimalust, tööstusettevõtteid ja teadlasi. Nimetatud mehhanismid on järgmised: i) Euroopa tööstuse algatused; ii) Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidu loomine; iii) tulevased üleeuroopalised energiavõrgud ja -süsteemid.

| 3.12 | Erinevate rahastamiskavade ja -allikate vahelise suurema sihipärasuse ja kooskõla tugevdamine aitab optimeerida investeeringuid, tõsta suutlikkust ja tagada tehnoloogiate järjepidev rahastamine erinevatel väljatöötamise etappidel. Väljakutseid on kaks: rahaliste lisavahendite kaasamine teadusuuringute ja nendega seotud infrastruktuuride, tööstusliku tutvustustegevuse ning turustamist käsitlevate projektide jaoks ning haridus ja erialane koolitus, et saavutada Euroopa energiapoliitika loodavate tehnoloogiliste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks vajalike inimressursside hulk ja kvaliteet. |
| --- | --- |

3.12

Erinevate rahastamiskavade ja -allikate vahelise suurema sihipärasuse ja kooskõla tugevdamine aitab optimeerida investeeringuid, tõsta suutlikkust ja tagada tehnoloogiate järjepidev rahastamine erinevatel väljatöötamise etappidel. Väljakutseid on kaks: rahaliste lisavahendite kaasamine teadusuuringute ja nendega seotud infrastruktuuride, tööstusliku tutvustustegevuse ning turustamist käsitlevate projektide jaoks ning haridus ja erialane koolitus, et saavutada Euroopa energiapoliitika loodavate tehnoloogiliste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks vajalike inimressursside hulk ja kvaliteet.

| 3.13 | Komisjon kavatseb esitada teatise vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate rahastamise kohta 2008. aasta lõpus. Liikmesriikide oma meetmeid inimressursside baasi suurendamiseks tuleks paremini kooskõlastada, et maksimeerida koosmõju ja suurendada sektori mobiilsust. |
| --- | --- |

3.13

Komisjon kavatseb esitada teatise vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate rahastamise kohta 2008. aasta lõpus. Liikmesriikide oma meetmeid inimressursside baasi suurendamiseks tuleks paremini kooskõlastada, et maksimeerida koosmõju ja suurendada sektori mobiilsust.

| 3.14 | SET-kavas esitatud meetmete tulemusena peaks välja kujunema tõhustatud rahvusvahelise koostöö strateegia. Samuti peame tagama, et EL oleks rahvusvahelistel foorumitel vajaduse korral üha ühehäälsem, et saavutada ühtsem ja tugevam partnerlus. |
| --- | --- |

3.14

SET-kavas esitatud meetmete tulemusena peaks välja kujunema tõhustatud rahvusvahelise koostöö strateegia. Samuti peame tagama, et EL oleks rahvusvahelistel foorumitel vajaduse korral üha ühehäälsem, et saavutada ühtsem ja tugevam partnerlus.

| 3.15 | Praegu põhineb energiatehnoloogia uuendamine riiklikel programmidel ja stiimulitel ning riiklike eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks kasutatakse riiklikke vahendeid. See mudel sobis möödunud aega, mil tarbisime odavat energiat ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid ei olnud. Üldisel energiamaastikul 21. sajandil vajalike märkimisväärsete muutuste esilekutsumiseks tuleb rakendada uut poliitikat. |
| --- | --- |

3.15

Praegu põhineb energiatehnoloogia uuendamine riiklikel programmidel ja stiimulitel ning riiklike eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks kasutatakse riiklikke vahendeid. See mudel sobis möödunud aega, mil tarbisime odavat energiat ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid ei olnud. Üldisel energiamaastikul 21. sajandil vajalike märkimisväärsete muutuste esilekutsumiseks tuleb rakendada uut poliitikat.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee tervitab komisjoni teatist, samuti lisadokumente ja nõustub energiatehnoloogia valdkonna praeguse olukorra analüüsi ja kirjeldusega. Keskseks rahvusvaheliseks väljakutseks on reageerida kliimamuutuste põhjustatud ülemaailmsetele ohtudele ning leida lahendus tööstusriikide suurele energiakulutamisele ja arengumaade jätkuvalt kasvavale energianõudlusele. Energiatehnoloogia arengut ning säästvamaid ja tõhusamaid energiatehnoloogiaid käsitleva põhjaliku strateegia puudumisel on väga raske arutleda kliimamuutuste leevendamise üle. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tervitab komisjoni teatist, samuti lisadokumente ja nõustub energiatehnoloogia valdkonna praeguse olukorra analüüsi ja kirjeldusega. Keskseks rahvusvaheliseks väljakutseks on reageerida kliimamuutuste põhjustatud ülemaailmsetele ohtudele ning leida lahendus tööstusriikide suurele energiakulutamisele ja arengumaade jätkuvalt kasvavale energianõudlusele. Energiatehnoloogia arengut ning säästvamaid ja tõhusamaid energiatehnoloogiaid käsitleva põhjaliku strateegia puudumisel on väga raske arutleda kliimamuutuste leevendamise üle.

| 4.2 | Teatises rõhutatakse samuti märkimisväärselt energiapoliitika põhielementi ehk varustuskindlust nii materiaalsel kui ka sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse tasandil. Energia varustuskindlus ei tähenda üksnes füüsilist juurdepääsu energiale, vaid ka võimalust saada energiat ühiskonnale vastuvõetava hinnaga. |
| --- | --- |

4.2

Teatises rõhutatakse samuti märkimisväärselt energiapoliitika põhielementi ehk varustuskindlust nii materiaalsel kui ka sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse tasandil. Energia varustuskindlus ei tähenda üksnes füüsilist juurdepääsu energiale, vaid ka võimalust saada energiat ühiskonnale vastuvõetava hinnaga.

| 4.3 | Komisjon seab oma teatises kliimamuutuste ulatuse piiramiseks võetavate meetmete kohta põhjendatult esikohale energiatehnoloogia väljaarendamise. See seisukoht on kooskõlas ka 2007. aasta detsembris Balil toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi järeldustega (5). ELi jaoks peaks esmajärgulise tähtsuse saama praegune ja tulevane rahvusvaheline koostöö nimetatud valdkonnas, sest see pakub Euroopa majandusele võimalusi vajalike tehnoloogiate levitamiseks. |
| --- | --- |

4.3

Komisjon seab oma teatises kliimamuutuste ulatuse piiramiseks võetavate meetmete kohta põhjendatult esikohale energiatehnoloogia väljaarendamise. See seisukoht on kooskõlas ka 2007. aasta detsembris Balil toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi järeldustega (5). ELi jaoks peaks esmajärgulise tähtsuse saama praegune ja tulevane rahvusvaheline koostöö nimetatud valdkonnas, sest see pakub Euroopa majandusele võimalusi vajalike tehnoloogiate levitamiseks.

| 4.4 | Komisjoni teatises rõhutatakse põhjendatult, et SET-kava elluviimiseks kavandatud strateegia puhul on ajateguril määrav roll, kui EL soovib täita 2007. aasta märtsis endale võetud kohustust vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020. Kui tehnoloogia arendamist käsitlevate põhiliste strateegiliste suuniste korraldamist ja lõplikku analüüsi ei kiirendata (võttes arvesse USA ja Jaapani teadus- ja arendustegevust käsitlevaid põhilisi strateegilisi suuniseid), ei ole võimalik tõhusalt mobiliseerida ressursse ja vahendeid, mida on vaja 2020. aastaks seatud eesmärkide esimese vaheetapi saavutamiseks. Ka 2050. aastaks seatud teise eesmärgi saavutamine näib sel juhul ebatõenäoline. |
| --- | --- |

4.4

Komisjoni teatises rõhutatakse põhjendatult, et SET-kava elluviimiseks kavandatud strateegia puhul on ajateguril määrav roll, kui EL soovib täita 2007. aasta märtsis endale võetud kohustust vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020. Kui tehnoloogia arendamist käsitlevate põhiliste strateegiliste suuniste korraldamist ja lõplikku analüüsi ei kiirendata (võttes arvesse USA ja Jaapani teadus- ja arendustegevust käsitlevaid põhilisi strateegilisi suuniseid), ei ole võimalik tõhusalt mobiliseerida ressursse ja vahendeid, mida on vaja 2020. aastaks seatud eesmärkide esimese vaheetapi saavutamiseks. Ka 2050. aastaks seatud teise eesmärgi saavutamine näib sel juhul ebatõenäoline.

| 4.5 | Uute energiatehnoloogiate väljaarendamise ja konkreetse kasutamise kiirendamiseks peab ELil olema senisest enam sihipäraseid ja tõhusaid mehhanisme, mis võimaldavad kasutada avaliku sektori, ettevõtete, ülikoolide ja teadusuuringute pakutava toe potentsiaali ja tugevdada nende koosmõju. Euroopas on energeetikavaldkonnas tugevad riiklikud energeetikauuringute instituudid ning ülikoolide ja erikeskuste juures töötavad esmaklassilised uurimisrühmad. Nende töö ei ole aga kooskõlastatud ja siiani kasutuses olevad vahendid on osutunud ebapiisavaiks. Kava edu võtmetegur on nimetatud potentsiaali optimaalne kasutamine. Laiemat koostööd tuleb teha samuti rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

4.5

Uute energiatehnoloogiate väljaarendamise ja konkreetse kasutamise kiirendamiseks peab ELil olema senisest enam sihipäraseid ja tõhusaid mehhanisme, mis võimaldavad kasutada avaliku sektori, ettevõtete, ülikoolide ja teadusuuringute pakutava toe potentsiaali ja tugevdada nende koosmõju. Euroopas on energeetikavaldkonnas tugevad riiklikud energeetikauuringute instituudid ning ülikoolide ja erikeskuste juures töötavad esmaklassilised uurimisrühmad. Nende töö ei ole aga kooskõlastatud ja siiani kasutuses olevad vahendid on osutunud ebapiisavaiks. Kava edu võtmetegur on nimetatud potentsiaali optimaalne kasutamine. Laiemat koostööd tuleb teha samuti rahvusvahelisel tasandil.

| 4.6 | EMSK väljendab suurt heameelt komisjoni lähenemise üle, mille kohaselt tuleb majanduslike ressursside kõrval mobiliseerida eelkõige inimressursid ning seda neljal tasandil — erasektoris, liikmesriikides, ELi tasandil ja kogu maailmas. Siiani on rahaliste vahendite mobiliseerimine jäänud pidama prioriteetide seadmise ja menetluste pikkuse taha. SET-kava projekt peab soodustama suhtumise muutmist ja kiirendama otsustusprotsessi. Inimressursside mobiliseerimine, mis on pikaajaline protsess, esineb ka Lissaboni strateegias. Sellele vaatamata on jõupingutused strateegia elluviimiseks vajalike ressursside leidmiseks ebapiisavad ja liiga aeglased. Inimressursside mobiliseerimise esimene möödapääsmatu tingimus on tagada teaduslikule ja tehnilisele väljaõppele üldine ja asjakohane tugi. |
| --- | --- |

4.6

EMSK väljendab suurt heameelt komisjoni lähenemise üle, mille kohaselt tuleb majanduslike ressursside kõrval mobiliseerida eelkõige inimressursid ning seda neljal tasandil — erasektoris, liikmesriikides, ELi tasandil ja kogu maailmas. Siiani on rahaliste vahendite mobiliseerimine jäänud pidama prioriteetide seadmise ja menetluste pikkuse taha. SET-kava projekt peab soodustama suhtumise muutmist ja kiirendama otsustusprotsessi. Inimressursside mobiliseerimine, mis on pikaajaline protsess, esineb ka Lissaboni strateegias. Sellele vaatamata on jõupingutused strateegia elluviimiseks vajalike ressursside leidmiseks ebapiisavad ja liiga aeglased. Inimressursside mobiliseerimise esimene möödapääsmatu tingimus on tagada teaduslikule ja tehnilisele väljaõppele üldine ja asjakohane tugi.

| 4.7 | Komitee leiab, et on hädavajalik jõuda kokkuleppele energiapoliitika kontseptsioonide, prioriteetide ja eesmärkide, samuti energiatehnoloogiat käsitleva strateegilise plaani suhtes. |
| --- | --- |

4.7

Komitee leiab, et on hädavajalik jõuda kokkuleppele energiapoliitika kontseptsioonide, prioriteetide ja eesmärkide, samuti energiatehnoloogiat käsitleva strateegilise plaani suhtes.

| 4.8 | Komitee märgib, et oleks kahetsusväärne, kui kliimamuutuste piiramise vaieldamatult kõige olulisem vahend ehk energiatehnoloogia arendamise ja rakendamise strateegia jääks teiste teemade varju, mis peaksid objektiivselt võetuna andma nimetatud arendusprotsessile vajaliku ja stimuleeriva tugiraamistiku (eelkõige heitkogustega kauplemise süsteem, toetus taastuvate energiaallikate kasutamisele, kolmas energiapakett jne). Kasvuhoonegaaside heiteid saab vähendada üksnes konkreetseid tehnoloogiaid välja arendades, mis võimaldavad võtta kasutusele tõhusamaid tehnoloogilisi lahendusi iga energia liigi tootmisel ja tarbimisel. Tehnoloogiaarenduse rahastamist saaks muu hulgas tagada ka oksjoniga ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames tingimusel, et kõnealune menetluse ettepanek võetakse vastu. Nimetatud rahastamisallikas ei saa mingil juhul jääda ainsaks, eriti juhul, kui seda saab kasutama hakata alles alates 2013. aastast. |
| --- | --- |

4.8

Komitee märgib, et oleks kahetsusväärne, kui kliimamuutuste piiramise vaieldamatult kõige olulisem vahend ehk energiatehnoloogia arendamise ja rakendamise strateegia jääks teiste teemade varju, mis peaksid objektiivselt võetuna andma nimetatud arendusprotsessile vajaliku ja stimuleeriva tugiraamistiku (eelkõige heitkogustega kauplemise süsteem, toetus taastuvate energiaallikate kasutamisele, kolmas energiapakett jne). Kasvuhoonegaaside heiteid saab vähendada üksnes konkreetseid tehnoloogiaid välja arendades, mis võimaldavad võtta kasutusele tõhusamaid tehnoloogilisi lahendusi iga energia liigi tootmisel ja tarbimisel. Tehnoloogiaarenduse rahastamist saaks muu hulgas tagada ka oksjoniga ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames tingimusel, et kõnealune menetluse ettepanek võetakse vastu. Nimetatud rahastamisallikas ei saa mingil juhul jääda ainsaks, eriti juhul, kui seda saab kasutama hakata alles alates 2013. aastast.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Praeguse olukorra analüüs on eriti täpne ja asjakohane. Selles tuuakse välja, et olukord on väga ebarahuldav ja rõhutatakse õigustatult korralduslikke ja haldusprobleeme, mille lahendamine peab tehnoloogiliste ja teaduslike väljakutsete kõrval ühiskonnas kesksel kohal olema. |
| --- | --- |

5.1

Praeguse olukorra analüüs on eriti täpne ja asjakohane. Selles tuuakse välja, et olukord on väga ebarahuldav ja rõhutatakse õigustatult korralduslikke ja haldusprobleeme, mille lahendamine peab tehnoloogiliste ja teaduslike väljakutsete kõrval ühiskonnas kesksel kohal olema.

| 5.2 | ELi dokumentides lähtutakse põhimõttest, et on olemas väga suur hulk energiatehnoloogiaid, mis võivad mõjutada märkimisväärselt energiavaldkonna progressi ja aidata kaasa nimetatud valdkonnas seatud eesmärkide elluviimisele. Tehnoloogiate arvukuse tõttu saab tulemusteni jõuda vaid neid kõiki arvesse võttes. Ühtegi neist ei või välistada ilma põhjaliku analüüsita, kui lahendus näib vähegi huvipakkuvana. Siiski tuleks elimineerida kõige vähemtõenäolised võimalused protsessi võimalikult varases staadiumis, et mitte ressursse asjatult raisata. Heakskiidetud strateegilise plaani raames peaks iga liikmesriik või piirkond saama võimluse määratleda oma prioriteedid vastavalt oma pädevusele, teostamissuutlikkusele ja kogemustele. |
| --- | --- |

5.2

ELi dokumentides lähtutakse põhimõttest, et on olemas väga suur hulk energiatehnoloogiaid, mis võivad mõjutada märkimisväärselt energiavaldkonna progressi ja aidata kaasa nimetatud valdkonnas seatud eesmärkide elluviimisele. Tehnoloogiate arvukuse tõttu saab tulemusteni jõuda vaid neid kõiki arvesse võttes. Ühtegi neist ei või välistada ilma põhjaliku analüüsita, kui lahendus näib vähegi huvipakkuvana. Siiski tuleks elimineerida kõige vähemtõenäolised võimalused protsessi võimalikult varases staadiumis, et mitte ressursse asjatult raisata. Heakskiidetud strateegilise plaani raames peaks iga liikmesriik või piirkond saama võimluse määratleda oma prioriteedid vastavalt oma pädevusele, teostamissuutlikkusele ja kogemustele.

| 5.3 | Kõnealust küsimust liidu tasandil käsitlevate dokumentide kohaselt on soovitatav rakendada taastuvatel energiaallikatel põhinevaid tehnoloogiaid, looduskeskkonda säästvaid kütteliike (sh elektri ja soojuse samaaegset tootmist) ning energia edastamise ja salvestamise uusimaid infrastruktuure. Komitee toetab nimetatud prioriteete. Tähelepanuta ei tohi jätta fossiilkütusel põhinevaid puhtaid tehnoloogiaid, mis on jätkuvalt — ka pikaajalises plaanis — primaarenergia allikateks, samuti tuuma lõhustumise või termotuumasünteesi teel saadava aatomienergia ning tuumajäätmete ladustamisel tekkiva energia tehnoloogiaid. Need peavad olema jätkuvalt ELi teadus- ja arendustegevuse loomulik osa. |
| --- | --- |

5.3

Kõnealust küsimust liidu tasandil käsitlevate dokumentide kohaselt on soovitatav rakendada taastuvatel energiaallikatel põhinevaid tehnoloogiaid, looduskeskkonda säästvaid kütteliike (sh elektri ja soojuse samaaegset tootmist) ning energia edastamise ja salvestamise uusimaid infrastruktuure. Komitee toetab nimetatud prioriteete. Tähelepanuta ei tohi jätta fossiilkütusel põhinevaid puhtaid tehnoloogiaid, mis on jätkuvalt — ka pikaajalises plaanis — primaarenergia allikateks, samuti tuuma lõhustumise või termotuumasünteesi teel saadava aatomienergia ning tuumajäätmete ladustamisel tekkiva energia tehnoloogiaid. Need peavad olema jätkuvalt ELi teadus- ja arendustegevuse loomulik osa.

| 5.4 | Komitee on nõus sellega, et praegu ei teavita elektriturg piisavalt selgelt energiapoliitika loojaid, valitsusi ega ka erainvestoreid sellest, et uusi energiatehnoloogiaid tuleb kiiresti arendada, sest eri energialiikide ja kütuste hinnas ei võeta asjakohaselt arvesse kõiki väliseid tegureid, sh sotsiaalkulusid. Seetõttu ei ole ka veel liidu tasandil sõlmitud energeetika valdkonna teadus- ja arendustegevuse prioriteete käsitlevat kokkulepet ega ka loodud rahalisi ja teisi vajalikke vahendeid nimetatud prioriteetide toetamiseks. |
| --- | --- |

5.4

Komitee on nõus sellega, et praegu ei teavita elektriturg piisavalt selgelt energiapoliitika loojaid, valitsusi ega ka erainvestoreid sellest, et uusi energiatehnoloogiaid tuleb kiiresti arendada, sest eri energialiikide ja kütuste hinnas ei võeta asjakohaselt arvesse kõiki väliseid tegureid, sh sotsiaalkulusid. Seetõttu ei ole ka veel liidu tasandil sõlmitud energeetika valdkonna teadus- ja arendustegevuse prioriteete käsitlevat kokkulepet ega ka loodud rahalisi ja teisi vajalikke vahendeid nimetatud prioriteetide toetamiseks.

| 5.5 | Komitee leiab, et ELi tasandi prioriteetide seadmise kõrval peaks strateegiakava kiiresti ja kooskõlastatult määratlema liikmesriikide tasandil erieesmärgid, mis arvestavad nende suutlikkuse ja kogemustega, nägema nii liikmesriikide kui ka ELi eelarves ette piisavalt finantsressursse, maksimeerima teadus- ja arendustegevust ning kaasama erasektori, edendama erasektori kaasatust energiaturu tendentsidega seotud piisavate stiimulite abil ning kehtestama teisi õiguslikke ja maksumeetmeid. Protsessi tuleb kindlasti laialdaselt kaasata erasektor. EL ja liikmesriikide valitsused peavad looma selleks sobivad tingimused, määratledes mitte üksnes energiapoliitika põhimõtteid, prioriteedid ja eesmärgid, vaid luues nende ellurakendamiseks ka vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

5.5

Komitee leiab, et ELi tasandi prioriteetide seadmise kõrval peaks strateegiakava kiiresti ja kooskõlastatult määratlema liikmesriikide tasandil erieesmärgid, mis arvestavad nende suutlikkuse ja kogemustega, nägema nii liikmesriikide kui ka ELi eelarves ette piisavalt finantsressursse, maksimeerima teadus- ja arendustegevust ning kaasama erasektori, edendama erasektori kaasatust energiaturu tendentsidega seotud piisavate stiimulite abil ning kehtestama teisi õiguslikke ja maksumeetmeid. Protsessi tuleb kindlasti laialdaselt kaasata erasektor. EL ja liikmesriikide valitsused peavad looma selleks sobivad tingimused, määratledes mitte üksnes energiapoliitika põhimõtteid, prioriteedid ja eesmärgid, vaid luues nende ellurakendamiseks ka vajalikud vahendid.

| 5.6 | Võtmeküsimuseks on luua energiasektoris turureeglid, võttes energiaallikate koguhinnas asjakohaselt arvesse väliseid tegureid, sh sotsiaalseid kulutusi. See annab energiaturule võimaluse teavitada aegsasti investeerijaid ja eraettevõtjaid, et tuleb teha tehnoloogilisi muutusi eri energiaallikate kasutamise muutmiseks ja nende võimalikult tõhusamaks kasutamiseks. EL ja liikmesriigid peavad tõenäoliselt looma õiguslikud ja maksutingimused, mis võimaldavad senisest paremini ühendada energeetikavaldkonna teadus- ja arendustegevusele suunatud avaliku ja erasektori rahastamisvahendid, unustamata siinjuures vabatahtlikke vahendeid, mis võimaldavad energiaressursside senisest tõhusamat kasutamist. |
| --- | --- |

5.6

Võtmeküsimuseks on luua energiasektoris turureeglid, võttes energiaallikate koguhinnas asjakohaselt arvesse väliseid tegureid, sh sotsiaalseid kulutusi. See annab energiaturule võimaluse teavitada aegsasti investeerijaid ja eraettevõtjaid, et tuleb teha tehnoloogilisi muutusi eri energiaallikate kasutamise muutmiseks ja nende võimalikult tõhusamaks kasutamiseks. EL ja liikmesriigid peavad tõenäoliselt looma õiguslikud ja maksutingimused, mis võimaldavad senisest paremini ühendada energeetikavaldkonna teadus- ja arendustegevusele suunatud avaliku ja erasektori rahastamisvahendid, unustamata siinjuures vabatahtlikke vahendeid, mis võimaldavad energiaressursside senisest tõhusamat kasutamist.

| 5.7 | Energiatootmiseks soodsate looduslike tingimustega liikmesriigid rajavad oma lootused taastuvate energiaallikate aktiivsema kasutamise protsessi kiirendamisse. On liikmesriike, kel sellised tingimused puuduvad või kes ei saa neid majanduslikult vastuvõetava hinnaga kasutada. Aluskriteeriumidena, mille põhjal hinnatakse taastuvate energiaallikate kasutamisvõimalusi igas liikmesriigis ja nende lisamist energiatehnoloogia arenguprogrammidesse, tuleb kasutada reaalseid looduslikke tingimusi ja füüsilist juurdepääsu energiaallikatele. |
| --- | --- |

5.7

Energiatootmiseks soodsate looduslike tingimustega liikmesriigid rajavad oma lootused taastuvate energiaallikate aktiivsema kasutamise protsessi kiirendamisse. On liikmesriike, kel sellised tingimused puuduvad või kes ei saa neid majanduslikult vastuvõetava hinnaga kasutada. Aluskriteeriumidena, mille põhjal hinnatakse taastuvate energiaallikate kasutamisvõimalusi igas liikmesriigis ja nende lisamist energiatehnoloogia arenguprogrammidesse, tuleb kasutada reaalseid looduslikke tingimusi ja füüsilist juurdepääsu energiaallikatele.

| 5.8 | Komitee leiab, et komisjoni SET-kava käsitlevas teatises väljatoodud prioriteedid on mõningal määral piiratud, eelkõige taastuvate energiaallikate osas. Viimastel on vaieldamatu tähtsus mitte üksnes energiavarustuskindluse, vaid ka liikmesriikide energiaimpordist sõltuvuse vähendamise ja säästva arengu seisukohalt. Mõned taastuvenergia kasutamise võimalused on majanduslikust seisukohast siiski ikka veel ja ka tulevikus pikka aega väga kulukad. Energiaturgude integratsioon tõstab samuti esile poliitilisi ja korralduslikke küsimusi. Lisaks nõuab see arukatele energiavõrkudele suunatud teadus- ja arendusprogrammide loomist. |
| --- | --- |

5.8

Komitee leiab, et komisjoni SET-kava käsitlevas teatises väljatoodud prioriteedid on mõningal määral piiratud, eelkõige taastuvate energiaallikate osas. Viimastel on vaieldamatu tähtsus mitte üksnes energiavarustuskindluse, vaid ka liikmesriikide energiaimpordist sõltuvuse vähendamise ja säästva arengu seisukohalt. Mõned taastuvenergia kasutamise võimalused on majanduslikust seisukohast siiski ikka veel ja ka tulevikus pikka aega väga kulukad. Energiaturgude integratsioon tõstab samuti esile poliitilisi ja korralduslikke küsimusi. Lisaks nõuab see arukatele energiavõrkudele suunatud teadus- ja arendusprogrammide loomist.

| 5.9 | Komitee soovitab arvesse võtta seda, et paljud riigid sõltuvad fossiilkütustest ja tuumaenergiast ning et nimetatud olukorras ei ole muutusi niipea näha. See puudutab samuti kolmandaid riike, kellega EL peaks energiatehnoloogiate arendamise kiirendamiseks tehtavad jõupingutused kooskõlastama. Komitee leiab seetõttu, et Euroopa prioriteedid ei peaks põhinema liiga suurel määral taastuvenergia kasutamise tehnoloogiatel, vaid peaksid samaväärselt tähtsaks tehnoloogilisi lahendusi energia säästmiseks lõpptarbimisjärgus, ja fossiilkütusel põhinevaid keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid (sh süsiniku kogumise ning ladustamise tehnoloogiaid). Tuumaenergiavaldkonna teadus- ja arendustöös kohaldatakse oma ajakava ja kooskõlastamist. On siiski põhjust rõhutada teadus- ja arendustegevuse tähtsust aatomienergiavaldkonnas, praegu tuumalõhustamistehnoloogia kujul, tulevikus termotuumasünteesi, tuumarajatiste ekspluatatsiooni kestuse ja turvalisuse vallas, sest neil on oluline roll energiavarustuskindluse tagamisel ja ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

5.9

Komitee soovitab arvesse võtta seda, et paljud riigid sõltuvad fossiilkütustest ja tuumaenergiast ning et nimetatud olukorras ei ole muutusi niipea näha. See puudutab samuti kolmandaid riike, kellega EL peaks energiatehnoloogiate arendamise kiirendamiseks tehtavad jõupingutused kooskõlastama. Komitee leiab seetõttu, et Euroopa prioriteedid ei peaks põhinema liiga suurel määral taastuvenergia kasutamise tehnoloogiatel, vaid peaksid samaväärselt tähtsaks tehnoloogilisi lahendusi energia säästmiseks lõpptarbimisjärgus, ja fossiilkütusel põhinevaid keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid (sh süsiniku kogumise ning ladustamise tehnoloogiaid). Tuumaenergiavaldkonna teadus- ja arendustöös kohaldatakse oma ajakava ja kooskõlastamist. On siiski põhjust rõhutada teadus- ja arendustegevuse tähtsust aatomienergiavaldkonnas, praegu tuumalõhustamistehnoloogia kujul, tulevikus termotuumasünteesi, tuumarajatiste ekspluatatsiooni kestuse ja turvalisuse vallas, sest neil on oluline roll energiavarustuskindluse tagamisel ja ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

| 5.10 | On iseenesestmõistetav, et jõupingutused energia säästmiseks selle töötlemisel ja lõpptarbimise järgus ning uue energiatehnoloogia väljaarendamine aitavad kaasa säästvale arengule. ELi tasandil saab olemasolevate inim- ja rahaliste ressursside kasutamist nimetatud laias valdkonnas parandada energiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse strateegilise kooskõlastamisega, mis on asjakohaselt välja töötatud ja ellu rakendatud. Nimetatud kooskõlastamisel määratletakse liidu tasandil ja liikmesriikides rakendatavad (nii sisu kui ajakava käsitlevad) esmased eesmärgid, samuti vajalikud rakendusmehhanismid, nagu juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning teabevoogude juhtimine. Menetluste ja rajatiste ühtlustamisel on siin samuti oluline roll. |
| --- | --- |

5.10

On iseenesestmõistetav, et jõupingutused energia säästmiseks selle töötlemisel ja lõpptarbimise järgus ning uue energiatehnoloogia väljaarendamine aitavad kaasa säästvale arengule. ELi tasandil saab olemasolevate inim- ja rahaliste ressursside kasutamist nimetatud laias valdkonnas parandada energiavaldkonna teadus- ja arendustegevuse strateegilise kooskõlastamisega, mis on asjakohaselt välja töötatud ja ellu rakendatud. Nimetatud kooskõlastamisel määratletakse liidu tasandil ja liikmesriikides rakendatavad (nii sisu kui ajakava käsitlevad) esmased eesmärgid, samuti vajalikud rakendusmehhanismid, nagu juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning teabevoogude juhtimine. Menetluste ja rajatiste ühtlustamisel on siin samuti oluline roll.

| 5.11 | Selleks, et uut energiatehnoloogiat käsitlevat teadus- ja arendustegevust saaks tugevdada ka väljaspool Euroopa Liitu, tuleb enne uute lepingute sõlmimist seada prioriteediks kasutada optimaalselt eelkõige tõhusaiks osutunud praeguseid institutsioone ja lepinguid. |
| --- | --- |

5.11

Selleks, et uut energiatehnoloogiat käsitlevat teadus- ja arendustegevust saaks tugevdada ka väljaspool Euroopa Liitu, tuleb enne uute lepingute sõlmimist seada prioriteediks kasutada optimaalselt eelkõige tõhusaiks osutunud praeguseid institutsioone ja lepinguid.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalejate 13. konverentsi otsused — Bali tegevuskava.

1

(2)  EMSK on avaldanud mitmeid nimetatud küsimust käsitlevaid olulisi ja siiani ajakohaseid arvamusi, näiteks arvamus ELT C 241, 7.10.2002, lk 13, mis käsitleb teadustegevust energiavaldkonnas.

2

(3)  Roheline raamat „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” KOM(2007) 140 lõplik, 28. märts 2007.

3

(4)  Vt komisjoni talituste töödokumendid SEK(2007)1510 „Tehnoloogiakaart” (Technology Map) ja SEK(2007)1511 „Võimekuse kaart” (Capacities Map).

4

(5)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalejate 13. konverentsi otsused — Bali tegevuskava.

5

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/59

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas”

(2009/C 27/14)

Tulevane eesistujariik Prantsusmaa palus 25. oktoobril 2007 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalnõukogule saadetud kirjas EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt koostada komiteel ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 4. juunil 2008. Raportöör oli Lutz RIBBE ja kaasraportöör Hans-Joachim WILMS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 94, vastu hääletas 30, erapooletuks jäi 13.

1.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järelduste ja soovituste kokkuvõte

| 1.1 | Eesistujariik Prantsusmaa palus 25. oktoobril 2007 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalnõukogule saadetud kirjas koostada komiteel ettevalmistav arvamus teemal „Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas”. Sealjuures paluti komiteel selgesõnaliselt käsitleda ka biokütuse temaatikat. |
| --- | --- |

1.1

Eesistujariik Prantsusmaa palus 25. oktoobril 2007 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalnõukogule saadetud kirjas koostada komiteel ettevalmistav arvamus teemal „Kliimamuutuste ja põllumajanduse seosed Euroopas”. Sealjuures paluti komiteel selgesõnaliselt käsitleda ka biokütuse temaatikat.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on äärmiselt mures negatiivsete mõjude pärast, mis kliimamuutused Euroopa põllumajandusele ja seega ka paljude maapiirkondade majandusjõule avaldavad. Tõenäoliselt tabavad suurimad mõjud Lõuna-Euroopat, eriti arvestades tulevikus oodatavaid pikemaid põuaperioode kuni veepuuduseni välja. Halvimal juhul võivad need probleemid põhjustada põllumajanduse täieliku kokkuvarisemise. Aga ka Euroopa teistes piirkondades tuleb põllumajandustootjatel võidelda tõsiste probleemidega, mis tulenevad kliimamuutustest, nt aja jooksul toimunud suurtest muutustest sademete osas. Siia lisanduvad võimalikud probleemid seoses uute või jõulisemalt esilekerkivate taimehaiguste või kahjurite levikuga. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on äärmiselt mures negatiivsete mõjude pärast, mis kliimamuutused Euroopa põllumajandusele ja seega ka paljude maapiirkondade majandusjõule avaldavad. Tõenäoliselt tabavad suurimad mõjud Lõuna-Euroopat, eriti arvestades tulevikus oodatavaid pikemaid põuaperioode kuni veepuuduseni välja. Halvimal juhul võivad need probleemid põhjustada põllumajanduse täieliku kokkuvarisemise. Aga ka Euroopa teistes piirkondades tuleb põllumajandustootjatel võidelda tõsiste probleemidega, mis tulenevad kliimamuutustest, nt aja jooksul toimunud suurtest muutustest sademete osas. Siia lisanduvad võimalikud probleemid seoses uute või jõulisemalt esilekerkivate taimehaiguste või kahjurite levikuga.

| 1.3 | Seepärast kutsutakse poliitikuid üles kiiresti tegutsema ja kaasama kliimakaitsepoliitika kõikidesse poliitikavaldkondadesse. |
| --- | --- |

1.3

Seepärast kutsutakse poliitikuid üles kiiresti tegutsema ja kaasama kliimakaitsepoliitika kõikidesse poliitikavaldkondadesse.

| 1.4 | Põllumajandus ei ole mitte ainult kliimamuutuste ohver, vaid annab panuse ka kasvuhoonegaaside heitkogustesse. Peamine mõju ei tulene siinkohal mitte CO2 heitkogustest, vaid metaanist ja naerugaasist, mida põhjustavad muutused maakasutuses ja põllumajanduslik toodang ise. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles täpsemalt analüüsima, kuidas erinevad üksteisest eri põllumajanduslike kasutusvormide klimaatilised mõjud, et selle põhjal tuletada poliitilised tegutsemisvõimalused, nt toetuspoliitika raames. Sellega seoses tervitab komitee komisjoni avaldust integreerida kliimakaitse tulevikus tugevamini ühisesse põllumajanduspoliitikasse. |
| --- | --- |

1.4

Põllumajandus ei ole mitte ainult kliimamuutuste ohver, vaid annab panuse ka kasvuhoonegaaside heitkogustesse. Peamine mõju ei tulene siinkohal mitte CO2 heitkogustest, vaid metaanist ja naerugaasist, mida põhjustavad muutused maakasutuses ja põllumajanduslik toodang ise. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles täpsemalt analüüsima, kuidas erinevad üksteisest eri põllumajanduslike kasutusvormide klimaatilised mõjud, et selle põhjal tuletada poliitilised tegutsemisvõimalused, nt toetuspoliitika raames. Sellega seoses tervitab komitee komisjoni avaldust integreerida kliimakaitse tulevikus tugevamini ühisesse põllumajanduspoliitikasse.

| 1.5 | Põllumajandus võib anda kliimakaitsesse olulise panuse, muu hulgas pinnases veel leiduvaid süsiniku neeldajaid mitte ainult säilitades, vaid sihipärase komposti kasutamisega suurendades, vähendades selleks oma energiakasutust ja tootes energia tarbeks loodus- ja keskkonnasõbralikult biomassi. |
| --- | --- |

1.5

Põllumajandus võib anda kliimakaitsesse olulise panuse, muu hulgas pinnases veel leiduvaid süsiniku neeldajaid mitte ainult säilitades, vaid sihipärase komposti kasutamisega suurendades, vähendades selleks oma energiakasutust ja tootes energia tarbeks loodus- ja keskkonnasõbralikult biomassi.

| 1.6 | Komitee on seisukohal, et praegu väljatöötamisel olev ELi tulevane biokütusestrateegia, mis hõlmab komisjoni sõnutsi ulatuslikku põllumajandusliku tooraine eksporti, ei võimalda majanduslikult tõhusal viisil saavutada ühekorraga nii kliimakaitse eesmärke kui ka luua põllumajanduses uusi töökohti ning anda lisasissetulekuid. Pigem tuleks biokütusestrateegia asemel kavandada hästi läbimõeldud uus biomassistrateegia, milles ei tehta panust impordile, vaid mille eesmärk on püüda senisest oluliselt jõulisemalt muundada põllumajanduslikud kõrvalsaadused/jäätmed kasutatavaks energiaks ning anda põllumajandustootjatele oluline roll ümberkorraldatud detsentraliseeritud energiaringlustes. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on seisukohal, et praegu väljatöötamisel olev ELi tulevane biokütusestrateegia, mis hõlmab komisjoni sõnutsi ulatuslikku põllumajandusliku tooraine eksporti, ei võimalda majanduslikult tõhusal viisil saavutada ühekorraga nii kliimakaitse eesmärke kui ka luua põllumajanduses uusi töökohti ning anda lisasissetulekuid. Pigem tuleks biokütusestrateegia asemel kavandada hästi läbimõeldud uus biomassistrateegia, milles ei tehta panust impordile, vaid mille eesmärk on püüda senisest oluliselt jõulisemalt muundada põllumajanduslikud kõrvalsaadused/jäätmed kasutatavaks energiaks ning anda põllumajandustootjatele oluline roll ümberkorraldatud detsentraliseeritud energiaringlustes.

2.   Komitee arvamuse põhielemendid ja taust

| 2.1 | Põllumajandus on see majandusharu, mis sõltub kõige enam looduslikest tingimustest (ja seega ka kliimatingimustest) — ta kasutab, muudab või siis kujundab neid ümber. |
| --- | --- |

2.1

Põllumajandus on see majandusharu, mis sõltub kõige enam looduslikest tingimustest (ja seega ka kliimatingimustest) — ta kasutab, muudab või siis kujundab neid ümber.

| 2.2 | Põllumajanduse põhimõte on päikeseenergia süstemaatiline kasutamine taimede fotosünteesiks, et sel viisil toota inimestele toiduainete või loomasööda kujul kasutatavat energiat. Fotosünteesi abil seotud energiat on ammusest ajast soojaallikana kasutatud (nt biomass puidu kujul). |
| --- | --- |

2.2

Põllumajanduse põhimõte on päikeseenergia süstemaatiline kasutamine taimede fotosünteesiks, et sel viisil toota inimestele toiduainete või loomasööda kujul kasutatavat energiat. Fotosünteesi abil seotud energiat on ammusest ajast soojaallikana kasutatud (nt biomass puidu kujul).

| 2.3 | Olemasolevad kliimatingimused, mis Euroopas on senini reeglina olnud põllumajandust soosivad, on otsustav tegur väga erinevalt struktureeritud ja väga mitmekesisele põllumajandusele. See tähendab ka seda, et tingimuste muutumine peab avaldama mõju põllumajandusele ja sellega seotud ökoloogilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele piirkondlikele struktuuridele. |
| --- | --- |

2.3

Olemasolevad kliimatingimused, mis Euroopas on senini reeglina olnud põllumajandust soosivad, on otsustav tegur väga erinevalt struktureeritud ja väga mitmekesisele põllumajandusele. See tähendab ka seda, et tingimuste muutumine peab avaldama mõju põllumajandusele ja sellega seotud ökoloogilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele piirkondlikele struktuuridele.

3.   Üldised märkused

Põllumajandus kui kliimamuutuste ohver

| 3.1 | Kliimamuutused, eriti aga oodatav temperatuuri tõus ja veelgi enam muutuv sademete hulk, tabavad Euroopa teatud piirkondade põllumajandust hävitavalt. Eelkõige Lõuna-Euroopas võib juhtuda, et kauakestvad, lausa põuaks muutuvad kuivad perioodid ning sellest tulenevad võimalikud kõrbestumised muudavad põllumajandusliku tootmise võimatuks. Lisaks võivad põllumajandusmaad massiliselt mõjutada tulekahjud (1). Kõnealuste piirkondade majandust ähvardab massiline kokkuvarisemine. Kõigi teaduslike uuringute tulemused näitavad, et kliimamuutused mõjutavad kahjurite levikut ja haigusi, mis vähendavad märkimisväärselt peamiste toidukultuuride saaki. Muutused patogeenide elutsüklis põhjustavad:






  — | muutusi patogeenide levikualas, |
| --- | --- | --- |

3.1

Kliimamuutused, eriti aga oodatav temperatuuri tõus ja veelgi enam muutuv sademete hulk, tabavad Euroopa teatud piirkondade põllumajandust hävitavalt. Eelkõige Lõuna-Euroopas võib juhtuda, et kauakestvad, lausa põuaks muutuvad kuivad perioodid ning sellest tulenevad võimalikud kõrbestumised muudavad põllumajandusliku tootmise võimatuks. Lisaks võivad põllumajandusmaad massiliselt mõjutada tulekahjud (1). Kõnealuste piirkondade majandust ähvardab massiline kokkuvarisemine. Kõigi teaduslike uuringute tulemused näitavad, et kliimamuutused mõjutavad kahjurite levikut ja haigusi, mis vähendavad märkimisväärselt peamiste toidukultuuride saaki. Muutused patogeenide elutsüklis põhjustavad:

—

muutusi patogeenide levikualas,

| — | muutusi haiguste esinemissageduses ja raskusastmes, |
| --- | --- |

—

muutusi haiguste esinemissageduses ja raskusastmes,

| — | muutusi haiguste kontrolliks kasutatavas strateegias. |
| --- | --- |

—

muutusi haiguste kontrolliks kasutatavas strateegias.

| 3.2 | EMSK viitab antud kontekstis komisjoni erinevatele selleteemalistele väljaannetele ja algatustele, muu hulgas teatisele „Veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus” (2) ja selles kavandatud kontseptsioonidele ja kavadele, rohelisele raamatule „Kliimamuutustega kohanemine”, ent ka sellele, et komisjon on viidanud mõistlike maakasutusstrateegiate väljatöötamise vajadusele. Kõnealune tegevus on käivitatud mitmes riigis. |
| --- | --- |

3.2

EMSK viitab antud kontekstis komisjoni erinevatele selleteemalistele väljaannetele ja algatustele, muu hulgas teatisele „Veepuuduse ja põua probleemi kohta Euroopa Liidus” (2) ja selles kavandatud kontseptsioonidele ja kavadele, rohelisele raamatule „Kliimamuutustega kohanemine”, ent ka sellele, et komisjon on viidanud mõistlike maakasutusstrateegiate väljatöötamise vajadusele. Kõnealune tegevus on käivitatud mitmes riigis.

| 3.3 | Arvatavasti ei suuda enamik kaaskodanikke ega poliitikakujundajaid ettegi kujutada, mida see tähendab, kui näiteks Lõuna-Euroopas tuleks lõpetada suurte maa-alade põllumajanduslik kasutamine, kuna ei leidu piisavalt vett ja esineb äärmuslike temperatuuridega kuumaperioode. Sellel oleksid negatiivsed tagajärjed ka asjaomaste piirkondade tööhõivele, kuna muudetakse maa kasutust. |
| --- | --- |

3.3

Arvatavasti ei suuda enamik kaaskodanikke ega poliitikakujundajaid ettegi kujutada, mida see tähendab, kui näiteks Lõuna-Euroopas tuleks lõpetada suurte maa-alade põllumajanduslik kasutamine, kuna ei leidu piisavalt vett ja esineb äärmuslike temperatuuridega kuumaperioode. Sellel oleksid negatiivsed tagajärjed ka asjaomaste piirkondade tööhõivele, kuna muudetakse maa kasutust.

| 3.4 | Seepärast paneb komitee kõigile otsustajatele südamele teha kõik võimalik, et laiaulatusliku ja süvitsimineva kliimakaitseprogrammi abil hoida negatiivsed mõjud põllumajandusele nii väikesed kui võimalik. Lisaks on hädavajalik võtta meetmeid, mille abil kohandatakse põllumajandustegevust kliimamuutustega. Põllumajandussektoril tuleb tõhusalt ja kiirelt kohaneda kliimas toimuvate muutustega, kuna kõnealuste meetmete õnnestumisest või nurjumisest sõltub põllumajandusliku tegevuse jätkumine. |
| --- | --- |

3.4

Seepärast paneb komitee kõigile otsustajatele südamele teha kõik võimalik, et laiaulatusliku ja süvitsimineva kliimakaitseprogrammi abil hoida negatiivsed mõjud põllumajandusele nii väikesed kui võimalik. Lisaks on hädavajalik võtta meetmeid, mille abil kohandatakse põllumajandustegevust kliimamuutustega. Põllumajandussektoril tuleb tõhusalt ja kiirelt kohaneda kliimas toimuvate muutustega, kuna kõnealuste meetmete õnnestumisest või nurjumisest sõltub põllumajandusliku tegevuse jätkumine.

| 3.4.1 | OECD ja FAO viimase aruande kohaselt peavad võitluses kliimamuutustega olema võtmetegurid teadusuuringud ja uuendustegevus. Kohanemismeetmete seas tuleb kaaluda uute, kliimamuutustega paremini kohanenud taimeliikide ja -sortide edendamist. Seepärast on eriti asjakohased edusammud, mis on tehtud taimse ja loomse materjali täiustamise vallas. |
| --- | --- |

3.4.1

OECD ja FAO viimase aruande kohaselt peavad võitluses kliimamuutustega olema võtmetegurid teadusuuringud ja uuendustegevus. Kohanemismeetmete seas tuleb kaaluda uute, kliimamuutustega paremini kohanenud taimeliikide ja -sortide edendamist. Seepärast on eriti asjakohased edusammud, mis on tehtud taimse ja loomse materjali täiustamise vallas.

Põllumajanduse panus kliimamuutustesse

| 3.5 | Komitee peab vajalikuks, et ei arutletaks mitte üksnes kliimamuutuste negatiivsete mõjude üle põllumajandusele, vaid arvestataks ka põllumajanduse panust kliimamuutuste põhjustajana ning astutaks samme põllumajanduse kliimavaenuliku mõju vähendamiseks. Samas on oluline võtta arvesse selle panuse erinevaid vorme, mida põllumajandus võib anda võitlusesse kliimamuutuste vastu. |
| --- | --- |

3.5

Komitee peab vajalikuks, et ei arutletaks mitte üksnes kliimamuutuste negatiivsete mõjude üle põllumajandusele, vaid arvestataks ka põllumajanduse panust kliimamuutuste põhjustajana ning astutaks samme põllumajanduse kliimavaenuliku mõju vähendamiseks. Samas on oluline võtta arvesse selle panuse erinevaid vorme, mida põllumajandus võib anda võitlusesse kliimamuutuste vastu.

| 3.6 | Komitee tervitab seetõttu asjaolu, et komisjon määratles oma teatises „Ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” ettevalmistamine” (3) kliimapoliitikat ühe väljakutsena ühise põllumajanduspoliitika neljast uuest väljakutsest. |
| --- | --- |

3.6

Komitee tervitab seetõttu asjaolu, et komisjon määratles oma teatises „Ühise põllumajanduspoliitika reformi „tervisekontrolli” ettevalmistamine” (3) kliimapoliitikat ühe väljakutsena ühise põllumajanduspoliitika neljast uuest väljakutsest.

| 3.7 | Vastavalt IPCC määratlusele moodustavad otseselt põllumajandustegevusest tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused 10–12 % kasvuhoonegaaside koguheitest. Kokku on põllumajanduse panus ülemaailmsesse kasvuhoonegaaside koguheitesse hinnanguliselt 8,5–16,5 miljardit tonni CO2e (4), mis moodustab 17–32 % (5). |
| --- | --- |

3.7

Vastavalt IPCC määratlusele moodustavad otseselt põllumajandustegevusest tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused 10–12 % kasvuhoonegaaside koguheitest. Kokku on põllumajanduse panus ülemaailmsesse kasvuhoonegaaside koguheitesse hinnanguliselt 8,5–16,5 miljardit tonni CO2e (4), mis moodustab 17–32 % (5).

| 3.8 | Euroopas hinnatakse põllumajanduse osa kasvuhoonegaaside tootjana selgelt väiksemana kui ülemaailmselt. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kasutatavale arvestusmeetodile toetudes nimetab komisjon selleks näitajaks 9 %. Alates 1990. aastast on 27-liikmelise ELi põllumajandussektor vähendanud heitkoguseid 20 % võrra, 15-liikmeline EL 11 % võrra (6). Siiski ei hõlma IPCC arvestusmeetod ei maakasutuse muutustest tulenevaid heitkoguseid ega väetiste ja taimekaitsevahendite või traktoritele vajaliku kütuse tootmiseks vajalikku energiakulu. Sellest tulenevalt hindab komisjon näiteks Saksamaa põllumajanduse osa kasvuhoonegaaside heitkoguste tootmises 6 %-le, kuid Saksa Liitvabariigi valitsus nimetab antud kohal 11–15 %, kuna viimane lähtub oma hinnangus kõigist põllumajanduse põhjustatud heitkogustest. |
| --- | --- |

3.8

Euroopas hinnatakse põllumajanduse osa kasvuhoonegaaside tootjana selgelt väiksemana kui ülemaailmselt. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kasutatavale arvestusmeetodile toetudes nimetab komisjon selleks näitajaks 9 %. Alates 1990. aastast on 27-liikmelise ELi põllumajandussektor vähendanud heitkoguseid 20 % võrra, 15-liikmeline EL 11 % võrra (6). Siiski ei hõlma IPCC arvestusmeetod ei maakasutuse muutustest tulenevaid heitkoguseid ega väetiste ja taimekaitsevahendite või traktoritele vajaliku kütuse tootmiseks vajalikku energiakulu. Sellest tulenevalt hindab komisjon näiteks Saksamaa põllumajanduse osa kasvuhoonegaaside heitkoguste tootmises 6 %-le, kuid Saksa Liitvabariigi valitsus nimetab antud kohal 11–15 %, kuna viimane lähtub oma hinnangus kõigist põllumajanduse põhjustatud heitkogustest.

Kasvuhoonegaaside erinev tähendus põllumajanduses

| 3.9 | Põllumajandusel on vaid väike osa süsinikdioksiidi heidete netokogustes. See on esmajoones tingitud sellest, et taimed omastavad süsinikdioksiidi ja töötavad selle ümber orgaaniliseks massiks. Pärast biomassi kasutamist vabaneb algselt seotud süsinik taas süsinikdioksiidi kujul. Tegu on niisiis suures osas suletud süsinikuringiga. |
| --- | --- |

3.9

Põllumajandusel on vaid väike osa süsinikdioksiidi heidete netokogustes. See on esmajoones tingitud sellest, et taimed omastavad süsinikdioksiidi ja töötavad selle ümber orgaaniliseks massiks. Pärast biomassi kasutamist vabaneb algselt seotud süsinik taas süsinikdioksiidi kujul. Tegu on niisiis suures osas suletud süsinikuringiga.

| 3.10 | Kliimamuutuste rühma (IPCC) neljanda hindamisaruande (7) kohaselt tuleb põllumajandussektori kliimapoliitikas jälgida eelkõige metaani ja naerugaasi heitkoguseid. Põllumajandus toodab umbes 40 % Euroopa CH4- ja N2O-heitkogustest, ning need gaasid on võrreldes CO2-ga kliima seisukohast eriti olulised: naerugaasi globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on umbes 296 korda ja metaani oma u 23 korda suurem kui CO2-l. |
| --- | --- |

3.10

Kliimamuutuste rühma (IPCC) neljanda hindamisaruande (7) kohaselt tuleb põllumajandussektori kliimapoliitikas jälgida eelkõige metaani ja naerugaasi heitkoguseid. Põllumajandus toodab umbes 40 % Euroopa CH4- ja N2O-heitkogustest, ning need gaasid on võrreldes CO2-ga kliima seisukohast eriti olulised: naerugaasi globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on umbes 296 korda ja metaani oma u 23 korda suurem kui CO2-l.

| 3.11 | Põllumajanduses on põhimõtteliselt neli teemat, mis on kliima seisukohast eriti olulised:






  a) | metsade, rabade, märgalade või rohumaade muutmine põllumaaks, |
| --- | --- | --- |

3.11

Põllumajanduses on põhimõtteliselt neli teemat, mis on kliima seisukohast eriti olulised:

a)

metsade, rabade, märgalade või rohumaade muutmine põllumaaks,

| b) | põllumajanduslikus kasutuses olevate maade ja põllumajandusloomade poolt eraldatavad kasvuhoonegaasid, |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslikus kasutuses olevate maade ja põllumajandusloomade poolt eraldatavad kasvuhoonegaasid,

| c) | põllumajandusettevõtte ning eelnevate ja lähedalasuvate valdkondade energiakulu, muu hulgas kütuste ja küttematerjali, mineraalväetiste ja pestitsiidide ning muude protsessienergiate (8) kujul, ning |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõtte ning eelnevate ja lähedalasuvate valdkondade energiakulu, muu hulgas kütuste ja küttematerjali, mineraalväetiste ja pestitsiidide ning muude protsessienergiate (8) kujul, ning

| d) | biomassist energia tootmine. |
| --- | --- |

d)

biomassist energia tootmine.

| 3.12 | Globaalses plaanis on seni mitte põllumajanduslikus kasutuses olnud alade muutmine põllumajandusmaaks eriti olulise tähendusega. See on palju suurem kasvuhoonegaaside põhjustaja kui põllumajandustootmine ja suurem energiatarbija kui põllumajandus. Põllumaa juurdetekitamise tulemus on alati kasvuhoonegaaside õhku paiskamine, sest põllumaa seob keskmiselt pinnasesse kõige vähem süsinikku (9) (v.a kõrbed ja poolkõrbed ning ehitusmaa). |
| --- | --- |

3.12

Globaalses plaanis on seni mitte põllumajanduslikus kasutuses olnud alade muutmine põllumajandusmaaks eriti olulise tähendusega. See on palju suurem kasvuhoonegaaside põhjustaja kui põllumajandustootmine ja suurem energiatarbija kui põllumajandus. Põllumaa juurdetekitamise tulemus on alati kasvuhoonegaaside õhku paiskamine, sest põllumaa seob keskmiselt pinnasesse kõige vähem süsinikku (9) (v.a kõrbed ja poolkõrbed ning ehitusmaa).

| 3.13 | Seepärast on Amazonase või Indoneesia vihmametsade hävitamise üle peetav arutelu ülimalt suure tähendusega. Komitee viitab sellele, et sealsete metsade massilisel hävitamisel on teatud mõju ka Euroopale ja Euroopa põllumajandusele (10). |
| --- | --- |

3.13

Seepärast on Amazonase või Indoneesia vihmametsade hävitamise üle peetav arutelu ülimalt suure tähendusega. Komitee viitab sellele, et sealsete metsade massilisel hävitamisel on teatud mõju ka Euroopale ja Euroopa põllumajandusele (10).

Maakasutuse muutmine/süsiniku neeldajad

| 3.14 | Suur probleem on see, et endiselt hoonestatakse Euroopas igapäevaselt suuri maa-alasid ja seega lähevad need kaotsi põllumajandusliku tootmise jaoks ning süsiniku neeldajatena; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab kahetsust, et siiani ei ole vastu võetud kavandatud mullakaitse direktiivi, mis võiks siin anda olulise panuse. |
| --- | --- |

3.14

Suur probleem on see, et endiselt hoonestatakse Euroopas igapäevaselt suuri maa-alasid ja seega lähevad need kaotsi põllumajandusliku tootmise jaoks ning süsiniku neeldajatena; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab kahetsust, et siiani ei ole vastu võetud kavandatud mullakaitse direktiivi, mis võiks siin anda olulise panuse.

| 3.15 | On kuus suurt süsiniku neeldajat (11), mida tuleks seoses kliimapoliitikaga vaadelda. Põllumajandus puudutab otseselt maapealset biomassi ja pinnast. Kuna põllumajanduse põhimõte seisneb toodetud biomassi iga-aastases koristuses, siis ei looda põllumajanduses biomassi kujul olulisi uusi maapealseid süsiniku neeldajaid. |
| --- | --- |

3.15

On kuus suurt süsiniku neeldajat (11), mida tuleks seoses kliimapoliitikaga vaadelda. Põllumajandus puudutab otseselt maapealset biomassi ja pinnast. Kuna põllumajanduse põhimõte seisneb toodetud biomassi iga-aastases koristuses, siis ei looda põllumajanduses biomassi kujul olulisi uusi maapealseid süsiniku neeldajaid.

| 3.16 | Metsade, soode ja rohumaade muutmine põllumaadeks toob endaga kaasa pinnases seotud süsiniku eraldumise. Euroopa põllumajanduse jaoks kehtib seega, et veel suurte süsinikuvarudega pinnased tuleks säilitada. Selleks tuleb luua sobivaid toetusvahendeid ja stiimuleid, et kasutataks vastavaid maaharimisviise. |
| --- | --- |

3.16

Metsade, soode ja rohumaade muutmine põllumaadeks toob endaga kaasa pinnases seotud süsiniku eraldumise. Euroopa põllumajanduse jaoks kehtib seega, et veel suurte süsinikuvarudega pinnased tuleks säilitada. Selleks tuleb luua sobivaid toetusvahendeid ja stiimuleid, et kasutataks vastavaid maaharimisviise.

| 3.17 | Ainuüksi kliimakaitse põhjustest lähtuvalt tuleks praeguste teadmiste kohaselt kehtestada soode ja metsade põllumajandusmaaks ümbermuutmise keeld. |
| --- | --- |

3.17

Ainuüksi kliimakaitse põhjustest lähtuvalt tuleks praeguste teadmiste kohaselt kehtestada soode ja metsade põllumajandusmaaks ümbermuutmise keeld.

| 3.18 | Euroopas on viimastel aastakümnetel aset leidnud massiline rohumaade muutmine põllumaaks, mis vaatamata erinevatele piirangutele (12) pole ikka veel peatunud, vaid saanud mõnes piirkonnas agro-energia üha kasvava kasutamise taustal taas hoogu juurde. |
| --- | --- |

3.18

Euroopas on viimastel aastakümnetel aset leidnud massiline rohumaade muutmine põllumaaks, mis vaatamata erinevatele piirangutele (12) pole ikka veel peatunud, vaid saanud mõnes piirkonnas agro-energia üha kasvava kasutamise taustal taas hoogu juurde.

| 3.19 | Rohumaade põllumaadeks muutmise kasvu põhjus on tõsiasi, et põllumajandustootjad saavad põllumaadelt selgelt suuremat kasumit. Maade karjamaadena kasutamine on töömahukam ja ülisuurele tootlikkusele aretatud veised ei saavuta enam soovitud tulemusi tavalise rohuga. Nad vajavad energiarikast sööta, mille tootmine nõuab oluliselt rohkem energiat. |
| --- | --- |

3.19

Rohumaade põllumaadeks muutmise kasvu põhjus on tõsiasi, et põllumajandustootjad saavad põllumaadelt selgelt suuremat kasumit. Maade karjamaadena kasutamine on töömahukam ja ülisuurele tootlikkusele aretatud veised ei saavuta enam soovitud tulemusi tavalise rohuga. Nad vajavad energiarikast sööta, mille tootmine nõuab oluliselt rohkem energiat.

| 3.20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jälgib tähelepanelikult, kuidas käib selle olukorraga ümber keskkonna- ja põllumajanduspoliitika, nt põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käsitlevate õigusaktide ettepanekute raames. Komitee kutsub üles korraldama tõhusa arutelu selle üle, kuidas muuta looduskaitsega kokkusobivad ja kliimasäästlikud maakasutusvormid põllumajandustootjatele jälle majanduslikult atraktiivseks. |
| --- | --- |

3.20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jälgib tähelepanelikult, kuidas käib selle olukorraga ümber keskkonna- ja põllumajanduspoliitika, nt põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käsitlevate õigusaktide ettepanekute raames. Komitee kutsub üles korraldama tõhusa arutelu selle üle, kuidas muuta looduskaitsega kokkusobivad ja kliimasäästlikud maakasutusvormid põllumajandustootjatele jälle majanduslikult atraktiivseks.

Kasvuhoonegaasid põllumajandustootmisest

| 3.20.1 | Nii sünteetiliste kui orgaaniliste lämmastikväetiste kasutamine on peamine naerugaasi allikas. Lämmastikväetiste ulatusliku kasutamise puhul on alati oht, et taimed ei suuda neid piisavalt kiiresti või täielikult vastu võtta ja naerugaas imbub keskkonda. Seni oli keskkonnapoliitika suunatud peamiselt pinnavete ja põhjavee reostusele, nüüd tuleb seoses kliimaprobleemiga arutusele uus argument toiduahelate kriitiliseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

3.20.1

Nii sünteetiliste kui orgaaniliste lämmastikväetiste kasutamine on peamine naerugaasi allikas. Lämmastikväetiste ulatusliku kasutamise puhul on alati oht, et taimed ei suuda neid piisavalt kiiresti või täielikult vastu võtta ja naerugaas imbub keskkonda. Seni oli keskkonnapoliitika suunatud peamiselt pinnavete ja põhjavee reostusele, nüüd tuleb seoses kliimaprobleemiga arutusele uus argument toiduahelate kriitiliseks käsitlemiseks.

| 3.20.2 | Kliimauurija prof Crutzen uuris naerugaasi heitkoguseid tootmisahelas rapsist biodiislini (13) ning jõudis järeldusele, et mineraalväetistest tulenevate suurte naerugaasi heitkoguste tõttu võib rapsi metüülestri kliimamõju olla teatud tingimustel isegi kahjulikum kui diisli või nafta puhul. |
| --- | --- |

3.20.2

Kliimauurija prof Crutzen uuris naerugaasi heitkoguseid tootmisahelas rapsist biodiislini (13) ning jõudis järeldusele, et mineraalväetistest tulenevate suurte naerugaasi heitkoguste tõttu võib rapsi metüülestri kliimamõju olla teatud tingimustel isegi kahjulikum kui diisli või nafta puhul.

| 3.20.3 | Teine, koguseliselt vähem tähtis naerugaasi heitkoguste allikas on orgaanilise massi lagundamine pinnases, eriti maaharimise puhul. |
| --- | --- |

3.20.3

Teine, koguseliselt vähem tähtis naerugaasi heitkoguste allikas on orgaanilise massi lagundamine pinnases, eriti maaharimise puhul.

| 3.20.4 | Euroopas pärineb põllumajandusest vabanev metaan peamiselt mäletsejatelt, eriti veistelt. Komitee on teadlik, et mäletsejate tekitatud metaani heitkogustel on järjest suurem ülemaailmne tähtsus (14) ning et kasvavate loomakarjade tõttu suureneb see probleem kogu maailmas. Euroopas on veisekarjad viimastel aastatel vähenenud (15), kuid Euroopa on selles valdkonnas netoimportija. |
| --- | --- |

3.20.4

Euroopas pärineb põllumajandusest vabanev metaan peamiselt mäletsejatelt, eriti veistelt. Komitee on teadlik, et mäletsejate tekitatud metaani heitkogustel on järjest suurem ülemaailmne tähtsus (14) ning et kasvavate loomakarjade tõttu suureneb see probleem kogu maailmas. Euroopas on veisekarjad viimastel aastatel vähenenud (15), kuid Euroopa on selles valdkonnas netoimportija.

| 3.21 | Lihatarbimine mõjutab kliimat üldiselt. Ühe loomset päritolu kalori tootmiseks on vaja 10 taimset päritolu kalorit. Lihatarbimise suurenemisel tuleb kasvatada rohkem loomasööta, mis nõuab energia kasutamist ja suurendab survet põllumajanduslike pindade saagikusele. Suhteliselt suure lihatarbimisega Euroopa impordib suure osa loomasöödast, mille kasvatamine (nt soja Amazonase basseinis) põhjustab sageli väga tõsiseid probleeme. Seepärast pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa valke käsitleva strateegia väljatöötamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

3.21

Lihatarbimine mõjutab kliimat üldiselt. Ühe loomset päritolu kalori tootmiseks on vaja 10 taimset päritolu kalorit. Lihatarbimise suurenemisel tuleb kasvatada rohkem loomasööta, mis nõuab energia kasutamist ja suurendab survet põllumajanduslike pindade saagikusele. Suhteliselt suure lihatarbimisega Euroopa impordib suure osa loomasöödast, mille kasvatamine (nt soja Amazonase basseinis) põhjustab sageli väga tõsiseid probleeme. Seepärast pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa valke käsitleva strateegia väljatöötamist ja rakendamist.

| 3.22 | Oluline ei ole mitte ainult toodetav lihakogus, vaid ka loomakasvatuse viis. Näiteks on liha ja piima võimalik saada vähest energiat nõudva karjatamisega, mille puhul kasutavad lehmad vegetatsiooniperioodidel rohumaad, mille tähtsust on kliimakaitse seisukohast seni alahinnatud. Liha ja piim võib aga pärineda ka energiamahukatest ettevõtetest, mis ei kasuta rohumaad ja kus karja söödetakse peamiselt maisisilo või muude energiarikaste söödakultuuridega. |
| --- | --- |

3.22

Oluline ei ole mitte ainult toodetav lihakogus, vaid ka loomakasvatuse viis. Näiteks on liha ja piima võimalik saada vähest energiat nõudva karjatamisega, mille puhul kasutavad lehmad vegetatsiooniperioodidel rohumaad, mille tähtsust on kliimakaitse seisukohast seni alahinnatud. Liha ja piim võib aga pärineda ka energiamahukatest ettevõtetest, mis ei kasuta rohumaad ja kus karja söödetakse peamiselt maisisilo või muude energiarikaste söödakultuuridega.

Energiakasutus põllumajanduses

| 3.23 | Põllumajanduse eelis, et päikeseenergia muudetakse otse kasutatavaks taimseks energiaks, jääb seda väiksemaks, mida rohkem kasutatakse tootmisprotsessis fossiilkütuste energiat või mida vähem kasutavad inimesed vahetult taimseid tooteid, mis muudetakse selle asemel nö vääristamise kaudu loomseteks toodeteks. |
| --- | --- |

3.23

Põllumajanduse eelis, et päikeseenergia muudetakse otse kasutatavaks taimseks energiaks, jääb seda väiksemaks, mida rohkem kasutatakse tootmisprotsessis fossiilkütuste energiat või mida vähem kasutavad inimesed vahetult taimseid tooteid, mis muudetakse selle asemel nö vääristamise kaudu loomseteks toodeteks.

| 3.24 | Kui näiteks mahepõllundusettevõtted loobuvad tööstuslikult toodetud vees lahustuvatest mineraalväetistest ja taimekaitsevahenditest, halvendab nende kasutamine traditsioonilise põllumajanduse energia- ja kliimatasakaalu. |
| --- | --- |

3.24

Kui näiteks mahepõllundusettevõtted loobuvad tööstuslikult toodetud vees lahustuvatest mineraalväetistest ja taimekaitsevahenditest, halvendab nende kasutamine traditsioonilise põllumajanduse energia- ja kliimatasakaalu.

| 3.24.1 | Mõned võrdlusuuringud põllumajanduse üldise energia- ja materjalitarbimise, samuti süsiniku neeldamise osas näitavad selgelt, et mahepõllunduses vajatakse vähem energiat ja lämmastikku kui traditsioonilises põllumajanduses. Isegi kui arvestada, et traditsioonilise põllumajanduse produktiivsus on keskmiselt kõrgem, on mahepõllunduses kasvuhoonegaasi potentsiaal väiksem (16). Seepärast käsitleb Saksamaa Liitvabariigi valitsus mahepõllunduse edendamist kliimakaitse toetamisena (17). |
| --- | --- |

3.24.1

Mõned võrdlusuuringud põllumajanduse üldise energia- ja materjalitarbimise, samuti süsiniku neeldamise osas näitavad selgelt, et mahepõllunduses vajatakse vähem energiat ja lämmastikku kui traditsioonilises põllumajanduses. Isegi kui arvestada, et traditsioonilise põllumajanduse produktiivsus on keskmiselt kõrgem, on mahepõllunduses kasvuhoonegaasi potentsiaal väiksem (16). Seepärast käsitleb Saksamaa Liitvabariigi valitsus mahepõllunduse edendamist kliimakaitse toetamisena (17).

| 3.24.2 | Teistes uuringutes on jõutud teistsugustele järeldustele. |
| --- | --- |

3.24.2

Teistes uuringutes on jõutud teistsugustele järeldustele.

| 3.25 | Arvestades ka seetõttu osaliselt veel väheseid ja vastuolulisi andmeid, kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles täpselt analüüsima, kuidas erinevad eri põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike kasutusvormide klimaatilised mõjud, et selle põhjal tuletada poliitilised tegutsemisvõimalused, nt toetuspoliitika raames. |
| --- | --- |

3.25

Arvestades ka seetõttu osaliselt veel väheseid ja vastuolulisi andmeid, kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles täpselt analüüsima, kuidas erinevad eri põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike kasutusvormide klimaatilised mõjud, et selle põhjal tuletada poliitilised tegutsemisvõimalused, nt toetuspoliitika raames.

Põllumajanduse panus kliimamuutustega seotud probleemide lahendamisse

| 3.26 | Põllumajandus saab anda mitmekesisema panuse, vähendamaks senisest rohkem kasvuhoonegaaside heitkoguseid. See hõlmab muu hulgas loobumist metsade, rabade, märgalade või rohumaade muutmisest põllumaaks, samuti naerugaasi ja metaani heitkoguste vähendamist säästva pinnasehaldamise ja võimalikult pideva pinnasekattega (vahekultuuride kasvatamine), mitmekesised külvikorrad (nt kahjuriprobleemi minimeerimiseks), sobiv väetise kasutamine. |
| --- | --- |

3.26

Põllumajandus saab anda mitmekesisema panuse, vähendamaks senisest rohkem kasvuhoonegaaside heitkoguseid. See hõlmab muu hulgas loobumist metsade, rabade, märgalade või rohumaade muutmisest põllumaaks, samuti naerugaasi ja metaani heitkoguste vähendamist säästva pinnasehaldamise ja võimalikult pideva pinnasekattega (vahekultuuride kasvatamine), mitmekesised külvikorrad (nt kahjuriprobleemi minimeerimiseks), sobiv väetise kasutamine.

| 3.27 | Pikka aega ei peetud energiakasutust eriliseks probleemiks, eriti kuna energia oli väga odav. Komitee peab väga vajalikuks, et tulevikus pühendatakse rohkem tähelepanu eriti energiatõhusatele majandamisvormidele ning edendatakse neid jõulisemalt. Sealjuures võivad panuse anda mahepõllumajandus ja nn madala ressursivajadusega tootmine (nt ulatuslik karjatamine). |
| --- | --- |

3.27

Pikka aega ei peetud energiakasutust eriliseks probleemiks, eriti kuna energia oli väga odav. Komitee peab väga vajalikuks, et tulevikus pühendatakse rohkem tähelepanu eriti energiatõhusatele majandamisvormidele ning edendatakse neid jõulisemalt. Sealjuures võivad panuse anda mahepõllumajandus ja nn madala ressursivajadusega tootmine (nt ulatuslik karjatamine).

| 3.28 | Paljutõotavaid tulemusi on andnud katsed nn segakultuuride kasvatamisel. Sealjuures kasvatatakse teraviljasorte ühel põllul näiteks koos liblikõieliste ja õlitaimedega, mis viib oluliselt väikse väetiste ja pestitsiidide kasutamiseni, suurendades samas bioloogilist mitmekesisust ja soodustades komposti tekkimist. |
| --- | --- |

3.28

Paljutõotavaid tulemusi on andnud katsed nn segakultuuride kasvatamisel. Sealjuures kasvatatakse teraviljasorte ühel põllul näiteks koos liblikõieliste ja õlitaimedega, mis viib oluliselt väikse väetiste ja pestitsiidide kasutamiseni, suurendades samas bioloogilist mitmekesisust ja soodustades komposti tekkimist.

| 3.29 | Kliimakaitse seisuskohast on otsustava tähtsusega komposti kasutamine. Eriti põllumaade puhul tuleb tulevikus rohkem tähelepanu pöörata võimalikult stabiilse ja kõrge kompostisisalduse saavutamisele, mis nõuab külvikordade sagedast muutmist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub komisjonil koos liikmesriikide teadusasutustega hinnata olemasolevaid uuringuid ning tellida vajadusel täiendavaid uuringuid, et leida parimad võimalikud menetlused ja neid toetada. |
| --- | --- |

3.29

Kliimakaitse seisuskohast on otsustava tähtsusega komposti kasutamine. Eriti põllumaade puhul tuleb tulevikus rohkem tähelepanu pöörata võimalikult stabiilse ja kõrge kompostisisalduse saavutamisele, mis nõuab külvikordade sagedast muutmist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee palub komisjonil koos liikmesriikide teadusasutustega hinnata olemasolevaid uuringuid ning tellida vajadusel täiendavaid uuringuid, et leida parimad võimalikud menetlused ja neid toetada.

| 3.30 | Sealjuures tuleks tähelepanu pöörata ka küsimusele, milline peaks olema traditsiooniliste tahkete väetiste tähtsus. Lisaks tuleb selgitada, kas nn kogu taime kasutamine, nagu see on kavas teise põlvkonna biokütuste puhul, ei või kahjustada komposti tootmise eesmärke. |
| --- | --- |

3.30

Sealjuures tuleks tähelepanu pöörata ka küsimusele, milline peaks olema traditsiooniliste tahkete väetiste tähtsus. Lisaks tuleb selgitada, kas nn kogu taime kasutamine, nagu see on kavas teise põlvkonna biokütuste puhul, ei või kahjustada komposti tootmise eesmärke.

4.   Bioenergia/Biokütused põllumajandusest

| 4.1 | Eesistujariik Prantsusmaa palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel käsitleda käesoleva arvamuse raames ka biokütuste teemat. Komitee täidab selle palve loomulikult meeleldi, kuid juhib tähelepanu oma kõnealusel teemal koostatud arvamustele (18), kus komitee üksikasjalikult põhjendab oma kriitilist hoiakut praeguse biokütuste strateegia suhtes. |
| --- | --- |

4.1

Eesistujariik Prantsusmaa palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel käsitleda käesoleva arvamuse raames ka biokütuste teemat. Komitee täidab selle palve loomulikult meeleldi, kuid juhib tähelepanu oma kõnealusel teemal koostatud arvamustele (18), kus komitee üksikasjalikult põhjendab oma kriitilist hoiakut praeguse biokütuste strateegia suhtes.

| 4.2 | Söe, nafta ja maagaasi kõrgete CO2 heitkoguste tõttu on õigusega hakatud mõtlema otse taimse energia kasutamise suurendamisele. Komitee on korduvalt avaldanud põhimõtteliselt positiivset seisukohta bioenergia kasutamise suhtes, kuid soovib veel kord juhtida tähelepanu komitee arvates vältimatutele põhimõtetele. |
| --- | --- |

4.2

Söe, nafta ja maagaasi kõrgete CO2 heitkoguste tõttu on õigusega hakatud mõtlema otse taimse energia kasutamise suurendamisele. Komitee on korduvalt avaldanud põhimõtteliselt positiivset seisukohta bioenergia kasutamise suhtes, kuid soovib veel kord juhtida tähelepanu komitee arvates vältimatutele põhimõtetele.

| 4.2.1 | Komitee rõhutab, et õigust piisavale toidule tunnistatakse selgesõnaliselt üldisemate inimõiguste olulise osana. Peamiste toiduainete tootmine peab olema prioriteet energiatootmise ees. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitee rõhutab, et õigust piisavale toidule tunnistatakse selgesõnaliselt üldisemate inimõiguste olulise osana. Peamiste toiduainete tootmine peab olema prioriteet energiatootmise ees.

| 4.2.2 | Lisaks on oluline, et energiataimede kasvatamiseks ei kasutata maid, mis on kas suured süsiniku neeldajad või bioloogilise mitmekesisuse seisukohast keskse tähtsusega. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon peab energiataimede kasvatamisel vajalikuks säästvuse kriteeriumide täitmist. Küsimust, kas direktiivi ettepanekus taastuvate energiaallikate kohta sisalduvad säästvuse kriteeriumid on piisavad või mitte, käsitleb komitee põhjalikult arvamuses nimetatud direktiivi ettepaneku kohta. Komitee on nõus, et vastavad säästvuse kriteeriumid peaksid kehtima sõltumata päritolust kõigile kütustele üldiselt, samuti ka söödamaterjalidele. |
| --- | --- |

4.2.2

Lisaks on oluline, et energiataimede kasvatamiseks ei kasutata maid, mis on kas suured süsiniku neeldajad või bioloogilise mitmekesisuse seisukohast keskse tähtsusega. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon peab energiataimede kasvatamisel vajalikuks säästvuse kriteeriumide täitmist. Küsimust, kas direktiivi ettepanekus taastuvate energiaallikate kohta sisalduvad säästvuse kriteeriumid on piisavad või mitte, käsitleb komitee põhjalikult arvamuses nimetatud direktiivi ettepaneku kohta. Komitee on nõus, et vastavad säästvuse kriteeriumid peaksid kehtima sõltumata päritolust kõigile kütustele üldiselt, samuti ka söödamaterjalidele.

| 4.2.3 | Juba põllumajanduslike jäätmete taaskasutamine ja näiteks maastikuhooldusest pärineva biomassi kasutamine pakub Euroopale kõrget energiapotentsiaali, mida praegu kasutatakse vaid piiratult, kuna spetsiaalne (energiamahukas) energiataimede kasvatamine on majanduslikult kasulikum. Sellega seoses on toetuspoliitika andnud seni valesid signaale. |
| --- | --- |

4.2.3

Juba põllumajanduslike jäätmete taaskasutamine ja näiteks maastikuhooldusest pärineva biomassi kasutamine pakub Euroopale kõrget energiapotentsiaali, mida praegu kasutatakse vaid piiratult, kuna spetsiaalne (energiamahukas) energiataimede kasvatamine on majanduslikult kasulikum. Sellega seoses on toetuspoliitika andnud seni valesid signaale.

| 4.2.4 | Bioenergia kasutamisel tuleb tähelepanu pöörata maksimaalsele tõhususele. Näiteks ei ole mõtet toota energiamahukal viisil kasvatatud maisist biogaasi, kui ei turustata elektri tootmise käigus tekkivat jääksoojust, sest nii hävitatakse kohe jälle 2/3 tegelikult saadud energiast. |
| --- | --- |

4.2.4

Bioenergia kasutamisel tuleb tähelepanu pöörata maksimaalsele tõhususele. Näiteks ei ole mõtet toota energiamahukal viisil kasvatatud maisist biogaasi, kui ei turustata elektri tootmise käigus tekkivat jääksoojust, sest nii hävitatakse kohe jälle 2/3 tegelikult saadud energiast.

| 4.2.5 | Praegune energiataimede tootmine nõuab sageli suurt energiakasutust ning saadud taimi või õlisid töödeldakse energiamahukal viisil täiendavalt edasistes tööstuslikes protsessides. See põhjustab paljude biokütuste osaliselt hävitava vähese või isegi negatiivse netoenergia ja kliima tasakaalu. |
| --- | --- |

4.2.5

Praegune energiataimede tootmine nõuab sageli suurt energiakasutust ning saadud taimi või õlisid töödeldakse energiamahukal viisil täiendavalt edasistes tööstuslikes protsessides. See põhjustab paljude biokütuste osaliselt hävitava vähese või isegi negatiivse netoenergia ja kliima tasakaalu.

| 4.2.6 | Seepärast kahtleb komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus oma uuringus „Biokütused Euroopa kontekstis”, kas on võimalik saavutada komisjoni eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 10 % biokütuste osakaaluga. Teised uuringud (19) jõuavad sarnastele tulemustele. |
| --- | --- |

4.2.6

Seepärast kahtleb komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus oma uuringus „Biokütused Euroopa kontekstis”, kas on võimalik saavutada komisjoni eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 10 % biokütuste osakaaluga. Teised uuringud (19) jõuavad sarnastele tulemustele.

| 4.2.7 | Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringus tõstatatakse keskne punkt, mis tuleks komitee arvates muuta poliitiliseks põhimõtteks. Saadud biomassi tuleks kasutada seal, kus see toob suurimat kasu. Märksõna on tõhusus (20). Miks on vaja taimede molekulaarstruktuure suure energiakuluga täiendavalt tööstuslikult muuta, kui need sobivad ka otse energiana kasutamiseks? Teadusuuringute Ühiskeskus toob välja, et statsionaarsetes soojus- või elektrijaamades kasutatakse ELis sama palju naftat kui diiselsõidukites. Kui neis kasutataks energiataimi, siis saaks 1 MJ biomassiga asendada umbes 0,95 MJ fossiilset naftat. 1 MJ biomassi asendab aga vaid umbes 0,35–0,45 MJ toornaftat, kui seda kasutatakse transpordisektoris. |
| --- | --- |

4.2.7

Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringus tõstatatakse keskne punkt, mis tuleks komitee arvates muuta poliitiliseks põhimõtteks. Saadud biomassi tuleks kasutada seal, kus see toob suurimat kasu. Märksõna on tõhusus (20). Miks on vaja taimede molekulaarstruktuure suure energiakuluga täiendavalt tööstuslikult muuta, kui need sobivad ka otse energiana kasutamiseks? Teadusuuringute Ühiskeskus toob välja, et statsionaarsetes soojus- või elektrijaamades kasutatakse ELis sama palju naftat kui diiselsõidukites. Kui neis kasutataks energiataimi, siis saaks 1 MJ biomassiga asendada umbes 0,95 MJ fossiilset naftat. 1 MJ biomassi asendab aga vaid umbes 0,35–0,45 MJ toornaftat, kui seda kasutatakse transpordisektoris.

| 4.2.8 | Transpordisektori põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguseid saab samas vähendada, kasutades elektrisõidukeid, mis kasutavad biomassi põletamisel tekkivat energiat. |
| --- | --- |

4.2.8

Transpordisektori põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguseid saab samas vähendada, kasutades elektrisõidukeid, mis kasutavad biomassi põletamisel tekkivat energiat.

| 4.3 | Arvamuses „Energialiikide kombinatsioon transpordis” (21) märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et transpordisektoris asendab sisepõlemismootorit elektriline veojõud. Ei ole mõtet taimset energiat sedavõrd ebatõhusalt kasutada kui praegu biokütuste valdkonnas. |
| --- | --- |

4.3

Arvamuses „Energialiikide kombinatsioon transpordis” (21) märgib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et transpordisektoris asendab sisepõlemismootorit elektriline veojõud. Ei ole mõtet taimset energiat sedavõrd ebatõhusalt kasutada kui praegu biokütuste valdkonnas.

| 4.4 | Empa (22) võrdlusuuringus tehti järgmine arvutus: et VW Golf saaks läbida 10 000 km, on biodiisli tootmiseks tarvis 2 062 m2 rapsipõldu. Samas annaksid päikesekollektorid 10 000 km vajaliku energia 37 m2 pinnalt umbes kuuekümnendik rapsipõllust. |
| --- | --- |

4.4

Empa (22) võrdlusuuringus tehti järgmine arvutus: et VW Golf saaks läbida 10 000 km, on biodiisli tootmiseks tarvis 2 062 m2 rapsipõldu. Samas annaksid päikesekollektorid 10 000 km vajaliku energia 37 m2 pinnalt umbes kuuekümnendik rapsipõllust.

| 4.5 | Samuti tuleb üle vaadata, kui mõttekas on taimeõlide vääristamine sisepõlemismootorites kasutamiseks: miks ei kohandata mootoreid taimsetele molekulaarstruktuuridele? Praeguseks on nt traktoritele ja veoautodele välja töötatud mootorid, mis töötavad puhta taimeõliga ja mis täidavad kõik ELi seatud ja kavandatavad heitgaaside piirmäärad. Seesuguseid uuendusi tuleks jõulisemalt toetada. |
| --- | --- |

4.5

Samuti tuleb üle vaadata, kui mõttekas on taimeõlide vääristamine sisepõlemismootorites kasutamiseks: miks ei kohandata mootoreid taimsetele molekulaarstruktuuridele? Praeguseks on nt traktoritele ja veoautodele välja töötatud mootorid, mis töötavad puhta taimeõliga ja mis täidavad kõik ELi seatud ja kavandatavad heitgaaside piirmäärad. Seesuguseid uuendusi tuleks jõulisemalt toetada.

| 4.6 | Niisuguste mootorite tarbeks vajalikke õlisid saab toota segakultuuridest, töödelda piirkondlikult ja kasutada detsentraliseeritult. Seega võiksid põllumajandustootjad keskkonnasõbralikul ja kliimasäästlikul madala ressursivajadusega meetodil toota mitte ainult endale vajalikku energiat, vaid käivitada uued piirkondlikud energiaringid. Energiamahukad tööstusliku töötlemise protsessid muutuksid üleliigseks. |
| --- | --- |

4.6

Niisuguste mootorite tarbeks vajalikke õlisid saab toota segakultuuridest, töödelda piirkondlikult ja kasutada detsentraliseeritult. Seega võiksid põllumajandustootjad keskkonnasõbralikul ja kliimasäästlikul madala ressursivajadusega meetodil toota mitte ainult endale vajalikku energiat, vaid käivitada uued piirkondlikud energiaringid. Energiamahukad tööstusliku töötlemise protsessid muutuksid üleliigseks.

| 4.7 | Seepärast on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et Euroopa ei vaja mitte puhast biokütust, vaid paremini läbimõeldud Euroopa biomassistrateegiat, mis võiks olla oluliselt kliimasäästlikum ja luua rohkem töökohti kui praegu kavandatav biokütustestrateegia, mis põhineks suurel määral energiataimede impordil. |
| --- | --- |

4.7

Seepärast on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et Euroopa ei vaja mitte puhast biokütust, vaid paremini läbimõeldud Euroopa biomassistrateegiat, mis võiks olla oluliselt kliimasäästlikum ja luua rohkem töökohti kui praegu kavandatav biokütustestrateegia, mis põhineks suurel määral energiataimede impordil.

5.   Töökohtade loomine kliimasäästliku põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika abil

| 5.1 | On tõsi, et kliimamuutused ohustavad põllumajandust Euroopa eri osades, kuid samal ajal võivad need pakkuda uusi võimalusi põllumajanduse ja Euroopa tööjõu jaoks, juhul kui põllumajandussektor suhtub piisavalt tõsiselt oma rolli seoses kliimapoliitika uute suundumustega ning edendab seda. |
| --- | --- |

5.1

On tõsi, et kliimamuutused ohustavad põllumajandust Euroopa eri osades, kuid samal ajal võivad need pakkuda uusi võimalusi põllumajanduse ja Euroopa tööjõu jaoks, juhul kui põllumajandussektor suhtub piisavalt tõsiselt oma rolli seoses kliimapoliitika uute suundumustega ning edendab seda.

| 5.2 | Põllumajandus on jätkuvalt oluline tööhõiveallikas Euroopa Liidus. Üks komisjoni teatis sisaldab üksikasjalikku arutelu tööhõive suundumuste üle maapiirkondades (23). Teatises märgitakse, et kuigi tegemist on suhteliselt väikese tööandajaga, on põllumajandus maapiirkondades väga oluline. Komisjoni prognoosi kohaselt väheneb tööhõive põllumajanduses, kus praegu on 10 miljonit töötajat, 4–6 miljoni võrra. |
| --- | --- |

5.2

Põllumajandus on jätkuvalt oluline tööhõiveallikas Euroopa Liidus. Üks komisjoni teatis sisaldab üksikasjalikku arutelu tööhõive suundumuste üle maapiirkondades (23). Teatises märgitakse, et kuigi tegemist on suhteliselt väikese tööandajaga, on põllumajandus maapiirkondades väga oluline. Komisjoni prognoosi kohaselt väheneb tööhõive põllumajanduses, kus praegu on 10 miljonit töötajat, 4–6 miljoni võrra.

| 5.3 | Samas nähtub prognoosidest, et paljudes Euroopa riikides tekib puudus kvalifitseeritud töötajatest, kes oleksid võimelised võtma juhirolli või kasutama keerulist tehnoloogiat. Lisaks suurendab kvalifitseeritud tööjõu puudust asjaolu, et olemasolevad töökohad ei ole atraktiivsed. Komitee on juba kõnealust arengut sõnaselgelt kommenteerinud ning märkinud, et vajalik on arutelu töökvaliteedi üle (24). |
| --- | --- |

5.3

Samas nähtub prognoosidest, et paljudes Euroopa riikides tekib puudus kvalifitseeritud töötajatest, kes oleksid võimelised võtma juhirolli või kasutama keerulist tehnoloogiat. Lisaks suurendab kvalifitseeritud tööjõu puudust asjaolu, et olemasolevad töökohad ei ole atraktiivsed. Komitee on juba kõnealust arengut sõnaselgelt kommenteerinud ning märkinud, et vajalik on arutelu töökvaliteedi üle (24).

Bioenergia töökohtade loomise potentsiaal

| 5.4 | Energia tootmiseks vajaliku biomassi keskkonnasäästliku tootmise potentsiaali Euroopas uuriti 2006. aastal Euroopa Keskkonnaameti koostatud aruandes. Kui sinna hulka arvestada jäätmetest (nt majapidamisjäätmed) ja metsandusest saadav biomass, võiks 2030. aastal toota 25-liikmelises ELis selliselt 15–16 % prognoositavast primaarenergia vajadusest. Sellega saaks maapiirkondades tagada või isegi luua 500 000 kuni 600 000 töökohta. |
| --- | --- |

5.4

Energia tootmiseks vajaliku biomassi keskkonnasäästliku tootmise potentsiaali Euroopas uuriti 2006. aastal Euroopa Keskkonnaameti koostatud aruandes. Kui sinna hulka arvestada jäätmetest (nt majapidamisjäätmed) ja metsandusest saadav biomass, võiks 2030. aastal toota 25-liikmelises ELis selliselt 15–16 % prognoositavast primaarenergia vajadusest. Sellega saaks maapiirkondades tagada või isegi luua 500 000 kuni 600 000 töökohta.

| 5.5 | Kas bioenergia tootmise kaudu luuakse uusi töökohti ja kui palju, sõltub sellest, millise strateegia kasuks otsustatakse. Saksamaa põllumajandusministeeriumi teaduslik nõuandekomitee prognoosib, et kliimakaitse ja töökohtade loomise seisukohast saavutatakse kõige kasulikum mõju juhul, kui bioenergia tootmisel keskendutakse soojusel põhinevatele koostootmissüsteemidele, puitlaastudel põhinevatele küttesüsteemidele või vedelsõnnikust või jäätmetest saadavale biogaasile. Kui aga bioenergia toetamine tähendab kariloomakasvatuse vähenemist või, nagu praegused suundumused näitavad, sõltumist imporditud biokütustest, muutub tööhõive mõju maapiirkondades negatiivseks. |
| --- | --- |

5.5

Kas bioenergia tootmise kaudu luuakse uusi töökohti ja kui palju, sõltub sellest, millise strateegia kasuks otsustatakse. Saksamaa põllumajandusministeeriumi teaduslik nõuandekomitee prognoosib, et kliimakaitse ja töökohtade loomise seisukohast saavutatakse kõige kasulikum mõju juhul, kui bioenergia tootmisel keskendutakse soojusel põhinevatele koostootmissüsteemidele, puitlaastudel põhinevatele küttesüsteemidele või vedelsõnnikust või jäätmetest saadavale biogaasile. Kui aga bioenergia toetamine tähendab kariloomakasvatuse vähenemist või, nagu praegused suundumused näitavad, sõltumist imporditud biokütustest, muutub tööhõive mõju maapiirkondades negatiivseks.

| 5.6 | Näited edukast üleminekust bioenergia suletud süsteemidele viitavad sellele, et bioenergia teatud tootmisviisid on majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kasulikud nii põllumajandusele kui ka piirkondlikule tööturule. (Murecki ja Güssingi (mõlemad Austria) ning Jühnde (Saksamaa) omavalitsused on saavutanud taastuvate energiaallikatega varustatuse taseme kuni 170 %). Muljetavaldava keskkonnasäästlikkusega kaasneb positiivne mõju kohalikule tööturule (kohalik käsitööndus), arvestamata isegi toormaterjali tarnivate põllumajandustootjate töökohti (25). |
| --- | --- |

5.6

Näited edukast üleminekust bioenergia suletud süsteemidele viitavad sellele, et bioenergia teatud tootmisviisid on majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kasulikud nii põllumajandusele kui ka piirkondlikule tööturule. (Murecki ja Güssingi (mõlemad Austria) ning Jühnde (Saksamaa) omavalitsused on saavutanud taastuvate energiaallikatega varustatuse taseme kuni 170 %). Muljetavaldava keskkonnasäästlikkusega kaasneb positiivne mõju kohalikule tööturule (kohalik käsitööndus), arvestamata isegi toormaterjali tarnivate põllumajandustootjate töökohti (25).

| 5.7 | Kuna erinevused linna- ja maapiirkondade sissetulekute ja heaolu vahel kasvavad eeldatavalt veelgi, tuleb tööhõivepoliitikas pöörata erilist tähelepanu maapiirkondadele. Energia tootmiseks kasvatatavate põllukultuuride säästev tootmine ja nende muundamine energiaks saab tagada töökohad maapiirkondades ning neid luua, kui nendest saadav lisaväärtus jääb piirkonda. |
| --- | --- |

5.7

Kuna erinevused linna- ja maapiirkondade sissetulekute ja heaolu vahel kasvavad eeldatavalt veelgi, tuleb tööhõivepoliitikas pöörata erilist tähelepanu maapiirkondadele. Energia tootmiseks kasvatatavate põllukultuuride säästev tootmine ja nende muundamine energiaks saab tagada töökohad maapiirkondades ning neid luua, kui nendest saadav lisaväärtus jääb piirkonda.

Kvaliteetsete töökohtade tagamine põllumajanduses

| 5.8 | Kliimakaitse eesmärki on võimalik saavutada vaid oskustööjõu abiga. Selleks peavad ettevõtted pakkuma neile sobiva koolitusraamistiku. |
| --- | --- |

5.8

Kliimakaitse eesmärki on võimalik saavutada vaid oskustööjõu abiga. Selleks peavad ettevõtted pakkuma neile sobiva koolitusraamistiku.

Sotsiaalsete standardite sätestamine ja tagamine

| 5.9 | Üldiselt eeldatakse, et nõudlus arengumaadest ja tärkava majandusega riikidest imporditava biomassi järele suureneb veelgi. Sellises olukorras ei tohi kasutada potentsiaalseid kulueeliseid, kui see tähendab keskkonna- ja sotsiaalse struktuuri hävitamist tootjariikides. Bioenergia tootmine peab seetõttu vastama ILO põhilistele töönormidele ja töökaitsenormidele (26). |
| --- | --- |

5.9

Üldiselt eeldatakse, et nõudlus arengumaadest ja tärkava majandusega riikidest imporditava biomassi järele suureneb veelgi. Sellises olukorras ei tohi kasutada potentsiaalseid kulueeliseid, kui see tähendab keskkonna- ja sotsiaalse struktuuri hävitamist tootjariikides. Bioenergia tootmine peab seetõttu vastama ILO põhilistele töönormidele ja töökaitsenormidele (26).

Töötajate ja ametiühingute kaasamine

| 5.10 | Põllumajanduses toimuvatel struktuurimuutustel on märkimisväärne mõju töökohtade kvaliteedile ja sissetulekutele. Seepärast peavad kõneluses muutuste protsessis osalema ka töötajad ja ametiühingud. Kuna töötajate kaasamise mudelid on Euroopas väga erinevad, tuleb praeguste Euroopa ja riiklike struktuuride raames rohkem kaaluda põllumajandustöötajate osalemise küsimust. See on eriti oluline, kuna sellised teabe- ja mõttevahetusvormid võivad kaitsta ja säilitada töökohti. |
| --- | --- |

5.10

Põllumajanduses toimuvatel struktuurimuutustel on märkimisväärne mõju töökohtade kvaliteedile ja sissetulekutele. Seepärast peavad kõneluses muutuste protsessis osalema ka töötajad ja ametiühingud. Kuna töötajate kaasamise mudelid on Euroopas väga erinevad, tuleb praeguste Euroopa ja riiklike struktuuride raames rohkem kaaluda põllumajandustöötajate osalemise küsimust. See on eriti oluline, kuna sellised teabe- ja mõttevahetusvormid võivad kaitsta ja säilitada töökohti.

| 5.11 | 1999. aastal asutatud Euroopa sotsiaaldialoogi komitee põllumajandusküsimustes on sotsiaalpartnereid esindav rühmitus, mis on kvalifitseeritud ekspert ja nõuandev organ tööhõive ja põllumajanduse uue rolli tulevase arengu küsimustes. Komitee soovitab komisjonil tugevdada nimetatud organi rolli eelkõige seoses kliimapoliitikaga. Sotsiaalpartnerid kui kliimaga seotud põllumajandusküsimuste eksperdid peaksid saama rohkem kaasa rääkida maapiirkondade arengut jälgivates komiteedes riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

5.11

1999. aastal asutatud Euroopa sotsiaaldialoogi komitee põllumajandusküsimustes on sotsiaalpartnereid esindav rühmitus, mis on kvalifitseeritud ekspert ja nõuandev organ tööhõive ja põllumajanduse uue rolli tulevase arengu küsimustes. Komitee soovitab komisjonil tugevdada nimetatud organi rolli eelkõige seoses kliimapoliitikaga. Sotsiaalpartnerid kui kliimaga seotud põllumajandusküsimuste eksperdid peaksid saama rohkem kaasa rääkida maapiirkondade arengut jälgivates komiteedes riiklikul tasandil.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Nt Kreekas 2007. aastal aset leidnud tulekahjud, mis hävitasid näiteks oliivikasvandusi.

1

(2)  KOM(2007) 414 lõplik, 18.7.2007, EMSK arvamus (ELT C 224, 30.8.2008, lk 67).

2

(3)  KOM(2007) 722 lõplik.

3

(4)  CO2e = süsinikdioksiidi ekvivalent.

4

2

(5)  „Cool Farming: Climate impacts of agriculture and mitigation potential”, Greenpeace'i uurimus, detsember 2007.

5

(6)  Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur, EEA aruanne 5/2007.

6

(7)  IPCC WG III peatükk 8 (2007), Põllumajandus.

7

(8)  Kuni söödaproblemaatikani välja.

8

(9)  Pinnased on merede järel suuruselt teine süsiniku neeldaja. Mõned sellekohased arvud (kusjuures EMSK on teadlik, et on osaliselt suuremaid kõrvalekaldeid): põllumaa sisaldab umbes 60 t süsinikku hektari kohta, rohumaad või metsamaad kaks korda enam (metsa puhul tuleb lisaks veel arvestada puudesse seotud süsiniku kogust), ühes hektaris soos on seotud kuni 1 600 tonni süsinikku.

9

(10)  Märksõna: sojatootmine söödana Euroopa loomapidajatele, palmi- või jatrophaõli tootmine energiaeesmärkidel („bio”-kütused).

10

(11)  Õli-, söe- ja gaasivarud, maapealne biomass, pinnases seotud süsinik ning ookeanid.

11

(12)  Nagu näiteks nõuetele vastavuse kriteeriumid.

12

(13)  „N2O release from agro-biofuel production negates global warming reduction by replacing fossil fuels”, Atmos. Chem. Phys. Discuss., 7, 11191–11205, 2007.

13

(14)  Ligi 3,3 miljardit tonni CO2e aastas.

14

2

(15)  Veisekarjad kogu maailmas: 1,297 miljonit looma (1990), 1,339 miljonit looma (2004), EL (25): 111,2 miljonit looma (1990), 86,4 miljonit looma (2004), Hiina: 79,5 miljonit looma (1990), 106,5 miljonit looma (2004).

15

(16)  Vt nt „Klimaschutz und Öko-Landbau” (Kliimakaitse ja mahepõllundus), Ökologie & Landbau, 1/2008.

16

(17)  Saksamaa Liitvabariigi vastus fraktsiooni BÜNDNIS 90/Die Grünen järelepärimisele teemal „Landwirtschaft und Klimaschutz” (Põllumajandus ja kliimakaitse), dokument 16/5346, punk 13.

17

(18)  ELT C 44, 16.2.2008, lk 34, samuti praegu koostatav arvamus TEN/338 „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta”, KOM(2008) 019.

18

(19)  Nt Saksamaa föderaalse põllumajandusministeeriumi teadusnõukogu uuring.

19

(20)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 72.

20

(21)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 52.

21

(22)  Empa on materjaliuuringute ja tehnoloogia uurimisasutus. See on osa Šveitsi Föderaalsest Tehnikakõrgkoolist Zürichis.

22

(23)  KOM(2006) 857 lõplik „Tööhõive maapiirkondades: tööhõive ühtlustamine”.

23

(24)  ELT C 120, 16.5.2008, lk 25.

24

(25)  Täiendav teave aadressil www.seeg.at

25

(26)  http://www.ilo.org/global/What_we_do/InternationalLabourStandards/lang--en/index.htm

26

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”

KOM(2008) 16 lõplik — 2008/0013 (COD)

(2009/C 27/15)

13. veebruaril 2008 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 4. juunil 2008. Raportöör oli Richard ADAMS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 124, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 8 komitee liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi väärtust hinnatakse järgmistest aspektidest: süsteemi mõju Euroopa kasvuhoonegaasiheitmetele, süsteemi olulisus ja eeskuju ülemaailmse tegevuse innustamisel selles valdkonnas ja/või süsteemi arenemine üldiseks ülemaailmseks süsteemiks. Selles kontekstis märgib komitee järgmist.






  — | Saastekvootide oksjonite üha tihedam kasutamine on positiivne, sest see on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab. Samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning innustatakse ja rahastatakse vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavaid käitiseid ja tooteid ning edendatakse uuendustegevust. |
| --- | --- | --- |

1.1

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi väärtust hinnatakse järgmistest aspektidest: süsteemi mõju Euroopa kasvuhoonegaasiheitmetele, süsteemi olulisus ja eeskuju ülemaailmse tegevuse innustamisel selles valdkonnas ja/või süsteemi arenemine üldiseks ülemaailmseks süsteemiks. Selles kontekstis märgib komitee järgmist.

—

Saastekvootide oksjonite üha tihedam kasutamine on positiivne, sest see on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab. Samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning innustatakse ja rahastatakse vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavaid käitiseid ja tooteid ning edendatakse uuendustegevust.

| — | Kuna puudub tõhus rahvusvaheline kliimamuutustealane kokkulepe, mis kohustaks kõiki asjaomaseid tööstusharusid kogu maailmas heitkogusid vähendama, tuleks nn süsinikdioksiidi lekke vältimiseks kaaluda meetmeid, millega kaitsta teatud energiamahukaid sektoreid ja allsektoreid, mis on tundlikud rahvusvahelise konkurentsi suhtes. ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei tohi negatiivselt mõjutada ELi tööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

Kuna puudub tõhus rahvusvaheline kliimamuutustealane kokkulepe, mis kohustaks kõiki asjaomaseid tööstusharusid kogu maailmas heitkogusid vähendama, tuleks nn süsinikdioksiidi lekke vältimiseks kaaluda meetmeid, millega kaitsta teatud energiamahukaid sektoreid ja allsektoreid, mis on tundlikud rahvusvahelise konkurentsi suhtes. ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei tohi negatiivselt mõjutada ELi tööstuse konkurentsivõimet.

| — | Võimalikult kiiresti tuleks koostada ja vastu võtta oksjoneid reguleeriv määrus, et vältida mittevajalikku ebakindlust. |
| --- | --- |

—

Võimalikult kiiresti tuleks koostada ja vastu võtta oksjoneid reguleeriv määrus, et vältida mittevajalikku ebakindlust.

| — | Komisjon peaks esitama ettepanekud selle kohta, kuidas täita oma kohustus suurendada heitkoguste vähendamise eesmärki 20 %-lt 30 %-le, kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkuleppe. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks esitama ettepanekud selle kohta, kuidas täita oma kohustus suurendada heitkoguste vähendamise eesmärki 20 %-lt 30 %-le, kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkuleppe.

| — | Tuleb teha kõik jõupingutused, et mõjutada USAs ja teistes OECD riikides loodavaid heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise (cap-and-trade) süsteemi puudutavaid õigusakte ning moodustada nendega ühine platvorm. |
| --- | --- |

—

Tuleb teha kõik jõupingutused, et mõjutada USAs ja teistes OECD riikides loodavaid heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise (cap-and-trade) süsteemi puudutavaid õigusakte ning moodustada nendega ühine platvorm.

| — | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi tuleks kaasata meretransport, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) kiiresti tõhusaid ettepanekuid ei esita. |
| --- | --- |

—

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi tuleks kaasata meretransport, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) kiiresti tõhusaid ettepanekuid ei esita.

| 1.2 | Heitkogustega kauplemise süsteemi abil tuleb luua stiimulid vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitava majanduse tekkeks ning edendada kliimakaitset, kliimamuutustega kohanemist ja nende leevendamist.






  — | Kui jagatakse tasuta saastekvoote, peab see põhinema rangel võrdleval hindamisel ja tulemustepõhistel eesmärkidel. |
| --- | --- | --- |

1.2

Heitkogustega kauplemise süsteemi abil tuleb luua stiimulid vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitava majanduse tekkeks ning edendada kliimakaitset, kliimamuutustega kohanemist ja nende leevendamist.

—

Kui jagatakse tasuta saastekvoote, peab see põhinema rangel võrdleval hindamisel ja tulemustepõhistel eesmärkidel.

| — | Vähemalt 50 % saastekvootide oksjonil saadud tulust tuleks eraldada artikli 10 lõike 3 punktides a–f loetletud meetmete toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Vähemalt 50 % saastekvootide oksjonil saadud tulust tuleks eraldada artikli 10 lõike 3 punktides a–f loetletud meetmete toetamiseks.

| — | Võimalikud negatiivsed tegurid, mis võivad piirata (soojuse ja elektri) koostootmise panust ja kasvu ning tõhusaid kaugküttesüsteeme, tuleks välistada. |
| --- | --- |

—

Võimalikud negatiivsed tegurid, mis võivad piirata (soojuse ja elektri) koostootmise panust ja kasvu ning tõhusaid kaugküttesüsteeme, tuleks välistada.

| — | Meetmetele sellistes küsimustes nagu metsanduse roll süsinikdioksiidi talletamisel, metsade hävitamine ja maakasutus tuleb pöörata rohkem tähelepanu kui praeguses komisjoni paketis. |
| --- | --- |

—

Meetmetele sellistes küsimustes nagu metsanduse roll süsinikdioksiidi talletamisel, metsade hävitamine ja maakasutus tuleb pöörata rohkem tähelepanu kui praeguses komisjoni paketis.

| 1.3 | ELi heitkogustega kauplemise süsteemis tuleks püüda võimalikult palju vähendada bürokraatlikke takistusi ning saavutada selgus ja läbipaistvus.






  — | Neile ettepanekus esitatud meetmetele, mis peaks välja töötatama komiteemenetluse raames, tuleb kiiresti tähelepanu pöörata ja nende kohta tuleb esitada selgitus. |
| --- | --- | --- |

1.3

ELi heitkogustega kauplemise süsteemis tuleks püüda võimalikult palju vähendada bürokraatlikke takistusi ning saavutada selgus ja läbipaistvus.

—

Neile ettepanekus esitatud meetmetele, mis peaks välja töötatama komiteemenetluse raames, tuleb kiiresti tähelepanu pöörata ja nende kohta tuleb esitada selgitus.

| — | Komisjon peaks kaaluma väikeste käitiste ELi süsteemist väljaarvamise piirangu tõstmist 10 000 tonnilt 25 000 tonnile, tingimusel, et kehtestatud on samaväärsed kompenseerivad meetmed. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks kaaluma väikeste käitiste ELi süsteemist väljaarvamise piirangu tõstmist 10 000 tonnilt 25 000 tonnile, tingimusel, et kehtestatud on samaväärsed kompenseerivad meetmed.

| 1.4 | Heitkogustega kauplemise süsteemi tuleks näha õiglase süsteemina ELis, tunnistades samas tungivat vajadust selle järele, et hiljuti industrialiseerunud ja vähem arenenud riigid teeksid jõupingutusi säästva majanduskasvu ja vaesuse leevendamise osas.






  — | Tuleb kaaluda, kuidas tasakaalustada koormat ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate sektorite ja ülejäänud sektorite vahel. |
| --- | --- | --- |

1.4

Heitkogustega kauplemise süsteemi tuleks näha õiglase süsteemina ELis, tunnistades samas tungivat vajadust selle järele, et hiljuti industrialiseerunud ja vähem arenenud riigid teeksid jõupingutusi säästva majanduskasvu ja vaesuse leevendamise osas.

—

Tuleb kaaluda, kuidas tasakaalustada koormat ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate sektorite ja ülejäänud sektorite vahel.

| — | Ettepanek piirata rahvusvahelise lepingu puudumisel ühisrakenduse projektide ja puhta arengu mehhanismi käigus saadud ühikute kasutamist tuleks läbi vaadata, võttes arvesse selle tagajärgi. |
| --- | --- |

—

Ettepanek piirata rahvusvahelise lepingu puudumisel ühisrakenduse projektide ja puhta arengu mehhanismi käigus saadud ühikute kasutamist tuleks läbi vaadata, võttes arvesse selle tagajärgi.

| — | Tuleb leida lahendus probleemidele, mis võivad tekkida neis Ida-Euroopa liikmesriikides, kelle peamine elektriga varustaja on Venemaa, mitte EL. |
| --- | --- |

—

Tuleb leida lahendus probleemidele, mis võivad tekkida neis Ida-Euroopa liikmesriikides, kelle peamine elektriga varustaja on Venemaa, mitte EL.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | ELi heitkogustega kauplemise süsteem loodi direktiiviga 2003/87/EÜ 2003. aasta oktoobris. Süsteemi eesmärk on kontrollida kliimamuutusi põhjustavaid tegureid, eelkõige inimtegevuse tulemusel tekkivaid kasvuhoonegaase, pakkudes majanduslikke stiimuleid heitkoguste vähendamiseks. Tegemist on heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise süsteemiga, kus heitkogustele (peamiselt CO2), mida saastaja võib õhku paisata, on seatud piirmäär. Heitkogustega kauplemise süsteem on ELi kõige olulisem vahend kasvuhoonegaaside piiramisel ja seda eelistatakse otsesele maksustamisele või otsereguleerimisele. |
| --- | --- |

2.1

ELi heitkogustega kauplemise süsteem loodi direktiiviga 2003/87/EÜ 2003. aasta oktoobris. Süsteemi eesmärk on kontrollida kliimamuutusi põhjustavaid tegureid, eelkõige inimtegevuse tulemusel tekkivaid kasvuhoonegaase, pakkudes majanduslikke stiimuleid heitkoguste vähendamiseks. Tegemist on heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise süsteemiga, kus heitkogustele (peamiselt CO2), mida saastaja võib õhku paisata, on seatud piirmäär. Heitkogustega kauplemise süsteem on ELi kõige olulisem vahend kasvuhoonegaaside piiramisel ja seda eelistatakse otsesele maksustamisele või otsereguleerimisele.

3.   Üldpõhimõtted

| 3.1 | Praegust heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldatakse üle 10 000 energeetika- ja tööstussektori käitisele, mis tekitavad üheskoos 40 % ELi kasvuhoonegaasidest. Käitistele antakse eelnevalt saasteload ning vastavalt sellele, kui suure hulga saastekvoote (või ühikuid) nad tagastavad, on neil õigus tekitada reaalselt vastav hulk heitkoguseid. Saastekvootide või ühikute koguhulk ei tohi ületada piirmäära, hoides nii heitmete kogumäära piirmäära tasemel. Ettevõtted, mis tekitavad rohkem kasvuhoonegaase, kui neile antud saastekvootidega on lubatud, peavad ostma ühikuid juurde vähem saastatavatelt ettevõtetelt või saastekvootide oksjonil. |
| --- | --- |

3.1

Praegust heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldatakse üle 10 000 energeetika- ja tööstussektori käitisele, mis tekitavad üheskoos 40 % ELi kasvuhoonegaasidest. Käitistele antakse eelnevalt saasteload ning vastavalt sellele, kui suure hulga saastekvoote (või ühikuid) nad tagastavad, on neil õigus tekitada reaalselt vastav hulk heitkoguseid. Saastekvootide või ühikute koguhulk ei tohi ületada piirmäära, hoides nii heitmete kogumäära piirmäära tasemel. Ettevõtted, mis tekitavad rohkem kasvuhoonegaase, kui neile antud saastekvootidega on lubatud, peavad ostma ühikuid juurde vähem saastatavatelt ettevõtetelt või saastekvootide oksjonil.

| 3.2 | Saastekvootide üleandmist nimetatakse saastekvootidega kauplemiseks. Iga süsteemi kuuluv saastaja maksab oma saastamise eest ning iga käitis, mis vähendab heitkoguseid rohkem kui nõutud, saab hüvitist. Seega teoreetiliselt peaks olema nii, et käitised, mis saavad vähendada heitkoguseid kergesti ja kõige väiksema kuluga, teevadki seda — mis võimaldab vähendada saastamist ühiskonna jaoks võimalikult odavalt. Heitkogustega kauplemise süsteemis võrdub üks saastekvoot õigusega tekitada üks tonn süsinikdioksiidheitmeid konkreetsel perioodil; teised kasvuhoonegaasid teisendatakse süsinikdioksiidi ekvivalendiks. |
| --- | --- |

3.2

Saastekvootide üleandmist nimetatakse saastekvootidega kauplemiseks. Iga süsteemi kuuluv saastaja maksab oma saastamise eest ning iga käitis, mis vähendab heitkoguseid rohkem kui nõutud, saab hüvitist. Seega teoreetiliselt peaks olema nii, et käitised, mis saavad vähendada heitkoguseid kergesti ja kõige väiksema kuluga, teevadki seda — mis võimaldab vähendada saastamist ühiskonna jaoks võimalikult odavalt. Heitkogustega kauplemise süsteemis võrdub üks saastekvoot õigusega tekitada üks tonn süsinikdioksiidheitmeid konkreetsel perioodil; teised kasvuhoonegaasid teisendatakse süsinikdioksiidi ekvivalendiks.

| 3.3 | Liikmesriigid võivad lubada kasutada ka kolmandate riikide heitkoguste vähendamise projektide käigus saadud ühikuid samamoodi nagu saastekvoote. Sellised projektid peavad olema tunnustatud Kyoto protokollile vastava ühisrakenduse mehhanismi või puhta arengu mehhanismi raames. |
| --- | --- |

3.3

Liikmesriigid võivad lubada kasutada ka kolmandate riikide heitkoguste vähendamise projektide käigus saadud ühikuid samamoodi nagu saastekvoote. Sellised projektid peavad olema tunnustatud Kyoto protokollile vastava ühisrakenduse mehhanismi või puhta arengu mehhanismi raames.

4.   Heitkogustega kauplemise perioodid

4.1   Esimene heitkogustega kauplemise periood: 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2007

| 4.1.1 | Esimeses, õppimise etapis loodi heitkogustega kauplemise infrastruktuur, ent süsteemi tõhusus oli äärmiselt piiratud, kuna liikmesriigid eraldasid liiga palju kvoote. (Esimeseks ja teiseks etapiks on liikmesriigid koostanud riiklikud saastekvootide eraldamise kavad, kus on määratletud heitmete koguhulk ja igale käitisele eraldatavate saastekvootide arv.) Esimesel perioodil varieerus saastekvootide hind märkimisväärselt ja esimese kauplemisperioodi lõpuks jõuti süsinikdioksiidi hinna järsu languseni. |
| --- | --- |

4.1.1

Esimeses, õppimise etapis loodi heitkogustega kauplemise infrastruktuur, ent süsteemi tõhusus oli äärmiselt piiratud, kuna liikmesriigid eraldasid liiga palju kvoote. (Esimeseks ja teiseks etapiks on liikmesriigid koostanud riiklikud saastekvootide eraldamise kavad, kus on määratletud heitmete koguhulk ja igale käitisele eraldatavate saastekvootide arv.) Esimesel perioodil varieerus saastekvootide hind märkimisväärselt ja esimese kauplemisperioodi lõpuks jõuti süsinikdioksiidi hinna järsu languseni.

| 4.1.2 | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kritiseeriti mitmest küljest, eelkõige järgmistest aspektidest: saastekvootide eraldamise algsed meetodid ja saadud tulude kasutus; piirmäära tase; süsteemi õigluse, keerukuse, järelevalve ja jõustamise probleemid; oht, et soodustatakse suuremaid heitkoguseid tekitavate tööstusharude ümberasumist riikidesse, kus saastamine on reguleerimata; ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute väärtus, kindlus ja usaldusväärsus; kõrgemate tootmiskulude probleem tulevikus. Sai selgeks, et need küsimused tuleb heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamistel lahendada, kui tahetakse saavutada süsteemi usaldusväärsus nii ettevõtete kui ka valitsusväliste organisatsioonide silmis. |
| --- | --- |

4.1.2

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kritiseeriti mitmest küljest, eelkõige järgmistest aspektidest: saastekvootide eraldamise algsed meetodid ja saadud tulude kasutus; piirmäära tase; süsteemi õigluse, keerukuse, järelevalve ja jõustamise probleemid; oht, et soodustatakse suuremaid heitkoguseid tekitavate tööstusharude ümberasumist riikidesse, kus saastamine on reguleerimata; ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute väärtus, kindlus ja usaldusväärsus; kõrgemate tootmiskulude probleem tulevikus. Sai selgeks, et need küsimused tuleb heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamistel lahendada, kui tahetakse saavutada süsteemi usaldusväärsus nii ettevõtete kui ka valitsusväliste organisatsioonide silmis.

4.2   Teine heitkogustega kauplemise periood: 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2012

| 4.2.1 | Teises etapis osalevad kõik 27 liikmesriiki ning see langeb kokku Kyoto protokolli esimese kohustusperioodiga ning kasvuhoonegaaside vähendamise nõudega. Siiamaani on saastekvootidega kauplemise hind olnud pidevas tõusutrendis ja on jõudnud tasemele, mis tugevalt innustab meetmete võtmist saaste vähendamiseks. Hetkel (mai 2008) on saastekvootidega kauplemise hind umbes 25 eurot tonni kohta. Teise perioodi puhul teostas komisjon heitkoguste tõendatud andmete põhjal süstemaatilist hindamist liikmesriikide väljapakutud piirmäärade kohta. Selle tulemusel on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite heitkoguste piirmäärasid alandatud keskmiselt 6,5 % võrreldes 2005. aasta piirmääradega. Teisel kauplemisperioodil on olnud vähe võimalusi süsteemi muutmiseks, kuigi saastajad jätkavad aktiivset reageerimist ja oma tegevuse kohandamist. Andmete tõendamise ja kauplemise valdkonnas saadakse üha enam kogemusi, mis enamjaolt kinnitavad, et süsteemi aluspõhimõtted on õiged. |
| --- | --- |

4.2.1

Teises etapis osalevad kõik 27 liikmesriiki ning see langeb kokku Kyoto protokolli esimese kohustusperioodiga ning kasvuhoonegaaside vähendamise nõudega. Siiamaani on saastekvootidega kauplemise hind olnud pidevas tõusutrendis ja on jõudnud tasemele, mis tugevalt innustab meetmete võtmist saaste vähendamiseks. Hetkel (mai 2008) on saastekvootidega kauplemise hind umbes 25 eurot tonni kohta. Teise perioodi puhul teostas komisjon heitkoguste tõendatud andmete põhjal süstemaatilist hindamist liikmesriikide väljapakutud piirmäärade kohta. Selle tulemusel on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite heitkoguste piirmäärasid alandatud keskmiselt 6,5 % võrreldes 2005. aasta piirmääradega. Teisel kauplemisperioodil on olnud vähe võimalusi süsteemi muutmiseks, kuigi saastajad jätkavad aktiivset reageerimist ja oma tegevuse kohandamist. Andmete tõendamise ja kauplemise valdkonnas saadakse üha enam kogemusi, mis enamjaolt kinnitavad, et süsteemi aluspõhimõtted on õiged.

4.3   Kolmas heitkogustega kauplemise periood: 2013 kuni 2020

| 4.3.1 | Komisjoni praeguste ettepanekutega tehakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemis märkimisväärseid muutusi, mis hakkaksid kehtima kolmandal kauplemisperioodil. See ongi direktiivi 2003/87/EÜ muutmise eesmärk. |
| --- | --- |

4.3.1

Komisjoni praeguste ettepanekutega tehakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemis märkimisväärseid muutusi, mis hakkaksid kehtima kolmandal kauplemisperioodil. See ongi direktiivi 2003/87/EÜ muutmise eesmärk.

5.   Muutmisdirektiivi ettepaneku kokkuvõte

| 5.1 | Kuigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi näol loodi maailma suurim ühtne süsinikdioksiiditurg (1), osutus tagasilöögiks see, et riiklike saastekvootide eraldamise kavade alusel eraldati algul liiga palju (tasuta) saastekvoote. See ei olnud sugugi kooskõlas eesmärgiga tõhusalt vähendada heitkoguseid ELi süsteemi kuuluvates sektorites. Kasvuhoonegaaside vähendamise kohustuste täitmisel peetakse läbivaadatud heitkoguste kauplemise süsteemi väga oluliseks: süsteem annab pikaajalise signaali süsinikudioksiidihinna kohta, innustab tegema süsinikdioksiidiheitmete vähendamist soodustavaid investeerimisotsuseid ja muudab Euroopa vähe kasvuhoonegaase tekitavaks majanduseks. |
| --- | --- |

5.1

Kuigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi näol loodi maailma suurim ühtne süsinikdioksiiditurg (1), osutus tagasilöögiks see, et riiklike saastekvootide eraldamise kavade alusel eraldati algul liiga palju (tasuta) saastekvoote. See ei olnud sugugi kooskõlas eesmärgiga tõhusalt vähendada heitkoguseid ELi süsteemi kuuluvates sektorites. Kasvuhoonegaaside vähendamise kohustuste täitmisel peetakse läbivaadatud heitkoguste kauplemise süsteemi väga oluliseks: süsteem annab pikaajalise signaali süsinikudioksiidihinna kohta, innustab tegema süsinikdioksiidiheitmete vähendamist soodustavaid investeerimisotsuseid ja muudab Euroopa vähe kasvuhoonegaase tekitavaks majanduseks.

| 5.2 | Muudatusettepanekutega






  — | kehtestatakse 27 riikliku piirmäära asemel kogu ELi hõlmav saastekvootide piirmäär ning riiklikke saastekvootide eraldamise kavasid enam ei koostata; |
| --- | --- | --- |

5.2

Muudatusettepanekutega

—

kehtestatakse 27 riikliku piirmäära asemel kogu ELi hõlmav saastekvootide piirmäär ning riiklikke saastekvootide eraldamise kavasid enam ei koostata;

| — | suurendatakse märkimisväärselt oksjonil eraldatavate saastekvootide osakaalu ning ühtlustatakse tasuta kvootide eraldamise eeskirjad, et toetada süsinikdioksiidi seisukohast tõhusaid tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

—

suurendatakse märkimisväärselt oksjonil eraldatavate saastekvootide osakaalu ning ühtlustatakse tasuta kvootide eraldamise eeskirjad, et toetada süsinikdioksiidi seisukohast tõhusaid tehnoloogiaid;

| — | teatud osa oksjoniõiguste jagamisel arvestatakse sissetulekut inimese kohta; |
| --- | --- |

—

teatud osa oksjoniõiguste jagamisel arvestatakse sissetulekut inimese kohta;

| — | ühtlustatakse põhimõisted ning suurendatakse õiguslikku ja tehnilist selgust; |
| --- | --- |

—

ühtlustatakse põhimõisted ning suurendatakse õiguslikku ja tehnilist selgust;

| — | lisatakse uued sektorid (naftakeemiasaaduste, ammoniaagi ja alumiiniumi tootmine) ja uued kasvuhoonegaasid (dilämmastikoksiid ja perfluorosüsivesinikud), suurendades kaetust 6 % võrra; |
| --- | --- |

—

lisatakse uued sektorid (naftakeemiasaaduste, ammoniaagi ja alumiiniumi tootmine) ja uued kasvuhoonegaasid (dilämmastikoksiid ja perfluorosüsivesinikud), suurendades kaetust 6 % võrra;

| — | võimaldatakse väiksemad käitised ELi heitkogustega kauplemise süsteemist välja arvata, tingimusel, et kehtestatud on kompenseerivad meetmed; |
| --- | --- |

—

võimaldatakse väiksemad käitised ELi heitkogustega kauplemise süsteemist välja arvata, tingimusel, et kehtestatud on kompenseerivad meetmed;

| — | kehtestatakse eeskirjad ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

kehtestatakse eeskirjad ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kasutamiseks.

| 5.3 | Alates 2013. aastast hakatakse saastekvoote igal aastal vähendama (2), mille tulemusel jõutakse 2020. aastaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames kasvuhoonegaaside 21 % vähendamiseni võrreldes 2005. aasta andmetega. Seda vähendamisprotsessi jätkatakse neljandal perioodil (2021–2028) samas tempos. Samal ajal suurendatakse oksjonil eraldatavate saastekvootide osakaalu; 2013. aastal on nende määr 60 %. Ettepaneku kohaselt ei peaks energeetikasektor saama enam tasuta saastekvoote, mis tähendab, et see sektor peab alates 2013. aastast ostma kõik saastekvoodid kas oksjonil või järelturul. Teiste sektorite puhul vähendatakse tasuta eraldatavate saastekvootide arvu järk-järgult 2020. aastani, mil tasuta kvoote enam ei eraldata. Erand tehakse tööstusharudele, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne nn süsinikdioksiidi lekke oht, s.o oht, et nad paigutavad oma tegevuse ümber riikidesse, kus puuduvad võrreldavad piirangud heitkogustele, ning suurendavad sel teel ülemaailmsete heitkoguste hulka. Need sektorid võiksid saada tasuta saastekvoote kuni 100 % ulatuses. Vastav otsus langetatakse 2011. aastal. Oksjoneid korraldavad liikmesriigid ning neid julgustatakse, aga ei sunnita, investeerima saadud tulu kliimasõbralikesse meetmetesse. |
| --- | --- |

5.3

Alates 2013. aastast hakatakse saastekvoote igal aastal vähendama (2), mille tulemusel jõutakse 2020. aastaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames kasvuhoonegaaside 21 % vähendamiseni võrreldes 2005. aasta andmetega. Seda vähendamisprotsessi jätkatakse neljandal perioodil (2021–2028) samas tempos. Samal ajal suurendatakse oksjonil eraldatavate saastekvootide osakaalu; 2013. aastal on nende määr 60 %. Ettepaneku kohaselt ei peaks energeetikasektor saama enam tasuta saastekvoote, mis tähendab, et see sektor peab alates 2013. aastast ostma kõik saastekvoodid kas oksjonil või järelturul. Teiste sektorite puhul vähendatakse tasuta eraldatavate saastekvootide arvu järk-järgult 2020. aastani, mil tasuta kvoote enam ei eraldata. Erand tehakse tööstusharudele, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne nn süsinikdioksiidi lekke oht, s.o oht, et nad paigutavad oma tegevuse ümber riikidesse, kus puuduvad võrreldavad piirangud heitkogustele, ning suurendavad sel teel ülemaailmsete heitkoguste hulka. Need sektorid võiksid saada tasuta saastekvoote kuni 100 % ulatuses. Vastav otsus langetatakse 2011. aastal. Oksjoneid korraldavad liikmesriigid ning neid julgustatakse, aga ei sunnita, investeerima saadud tulu kliimasõbralikesse meetmetesse.

| 5.4 | Igal juhul on kindel, ELi käitajad saavad kuni 2020. aastani kasutada (kolmandate riikide) ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikuid, mida praegu osta saab. Sel perioodil kasutada olevate ühikute arv on võrdne teisel kauplemisperioodil kasutamiseks eraldatud saastekvootide koguarvuga, s.o 1,4 miljardit kvooti, mis vastab kolmandikule vähendatavatest heitkogustest. Kui EL kiirendab heitkoguste vähendamist rahvusvahelise kliimapakti raames, siis võib 50 % täiendavast vähendamisest toimuda ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kaudu. |
| --- | --- |

5.4

Igal juhul on kindel, ELi käitajad saavad kuni 2020. aastani kasutada (kolmandate riikide) ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikuid, mida praegu osta saab. Sel perioodil kasutada olevate ühikute arv on võrdne teisel kauplemisperioodil kasutamiseks eraldatud saastekvootide koguarvuga, s.o 1,4 miljardit kvooti, mis vastab kolmandikule vähendatavatest heitkogustest. Kui EL kiirendab heitkoguste vähendamist rahvusvahelise kliimapakti raames, siis võib 50 % täiendavast vähendamisest toimuda ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kaudu.

| 5.5 | Kuigi maakasutusest (nt metsad süsinikdioksiidi talletajana) saadud ühikuid ei lubata kasutada, võidakse lubada liikmesriikidel kasutada ühikuid, mis on saadud oma riigi heitkoguste vähendamise süsteemide raames, mis ei kuulu ELi ühise süsteemi alla, tingimusel, et on võimalik kehtestada selged reeglid. |
| --- | --- |

5.5

Kuigi maakasutusest (nt metsad süsinikdioksiidi talletajana) saadud ühikuid ei lubata kasutada, võidakse lubada liikmesriikidel kasutada ühikuid, mis on saadud oma riigi heitkoguste vähendamise süsteemide raames, mis ei kuulu ELi ühise süsteemi alla, tingimusel, et on võimalik kehtestada selged reeglid.

| 5.6 | Ettepaneku kohaselt saab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi siduda teiste kauplemissüsteemidega, et soodustada ülemaailmse süsteemi arengut. |
| --- | --- |

5.6

Ettepaneku kohaselt saab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi siduda teiste kauplemissüsteemidega, et soodustada ülemaailmse süsteemi arengut.

| 5.7 | Juhul kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkulepe, vähendatakse ELi heitkoguste kauplemise süsteemi alla kuuluvate saastekvootide arvu vastavalt rahvusvahelisele kokkuleppele, samas kui puhta arengu mehhanismi projektide ühikute kasutamisvõimalusi laiendatakse. |
| --- | --- |

5.7

Juhul kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkulepe, vähendatakse ELi heitkoguste kauplemise süsteemi alla kuuluvate saastekvootide arvu vastavalt rahvusvahelisele kokkuleppele, samas kui puhta arengu mehhanismi projektide ühikute kasutamisvõimalusi laiendatakse.

| 5.8 | Uutele, pärast 2013. aastat süsteemiga liituvatele käitistele eraldatakse 5 % ühenduse kvootide üldkogusest. Tõenäoliselt lisatakse lennutegevus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teise perioodi lõpus, aga seda küsimust käsitleb eraldi ettepanek (3). |
| --- | --- |

5.8

Uutele, pärast 2013. aastat süsteemiga liituvatele käitistele eraldatakse 5 % ühenduse kvootide üldkogusest. Tõenäoliselt lisatakse lennutegevus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teise perioodi lõpus, aga seda küsimust käsitleb eraldi ettepanek (3).

| 5.9 | Puuduvad sätted meretranspordi lisamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

5.9

Puuduvad sätted meretranspordi lisamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi.

6.   Üldised märkused

| 6.1 | ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei ole akadeemiline projekt ega teatud liiki keskkonnamaks. Süsteem ühendab turumajandusliku lähenemisviisi ning reguleerimise ja üldise suunamise, mida teostatakse ja kohandatakse poliitilise protsessi raames. Iga ettevõte võib ise valida, kas ja kuidas nad vähendavad oma heitkoguseid, ning peaks valima kõige kulutõhusama viisi, kuidas järgida saastamist reguleerivaid õigusakte. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi põhiülesanne on luua stiimulid, mis vähendavad kulusid saastuse vähendamise eesmärgi saavutamisel. Komitee kiidab selle lähenemisviisi heaks ja toetab seda. |
| --- | --- |

6.1

ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei ole akadeemiline projekt ega teatud liiki keskkonnamaks. Süsteem ühendab turumajandusliku lähenemisviisi ning reguleerimise ja üldise suunamise, mida teostatakse ja kohandatakse poliitilise protsessi raames. Iga ettevõte võib ise valida, kas ja kuidas nad vähendavad oma heitkoguseid, ning peaks valima kõige kulutõhusama viisi, kuidas järgida saastamist reguleerivaid õigusakte. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi põhiülesanne on luua stiimulid, mis vähendavad kulusid saastuse vähendamise eesmärgi saavutamisel. Komitee kiidab selle lähenemisviisi heaks ja toetab seda.

| 6.2 | Praegune saastuse vähendamise eesmärk — stabiliseerida kasvuhoonegaaside tase 450–550 ppm juures aastaks 2050 — maksab hinnanguliselt umbes 1 % ülemaailmsest SKPst. Kui tõhusaid meetmeid ei võeta, võib ülemaailmne SKP väheneda 20 % (4). Ent üha uued tõendid ja uurimistulemused (5) viitavad kasvuhoonegaaside tootmise kiirenemisele ja Maa absorbeerimisvõime vähenemisele ning panevad tõsise kahtluse alla, kas seatud kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid on asjakohased. |
| --- | --- |

6.2

Praegune saastuse vähendamise eesmärk — stabiliseerida kasvuhoonegaaside tase 450–550 ppm juures aastaks 2050 — maksab hinnanguliselt umbes 1 % ülemaailmsest SKPst. Kui tõhusaid meetmeid ei võeta, võib ülemaailmne SKP väheneda 20 % (4). Ent üha uued tõendid ja uurimistulemused (5) viitavad kasvuhoonegaaside tootmise kiirenemisele ja Maa absorbeerimisvõime vähenemisele ning panevad tõsise kahtluse alla, kas seatud kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid on asjakohased.

| 6.3 | ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga tahetakse saavutada kindel juhtpositsioon, kui heitkogustega kauplemist soovitakse hakata kasutama kogu maailmas. See protsess on ülemaailmne, kuna atmosfäär kuulub kogu maailma varade hulka. Seega ei saa süsteemi hindamisel välja jätta süsteemi seost ülemaailmsete saastajatega ja selle mõju neile. |
| --- | --- |

6.3

ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga tahetakse saavutada kindel juhtpositsioon, kui heitkogustega kauplemist soovitakse hakata kasutama kogu maailmas. See protsess on ülemaailmne, kuna atmosfäär kuulub kogu maailma varade hulka. Seega ei saa süsteemi hindamisel välja jätta süsteemi seost ülemaailmsete saastajatega ja selle mõju neile.

| 6.4 | Tuleb märkida, et USAs ettevalmistatavad õigusaktid, mis jõustuvad tõenäoliselt uue valitsuse koosseisu ajal, põhinevad sarnasel heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise süsteemil. USA ja ELi ühise programmi loomise võimalus ning sidemed teiste OECD riikide väljapakutud süsteemidega oleks väga suur samm globaalse süsteemi suunas. |
| --- | --- |

6.4

Tuleb märkida, et USAs ettevalmistatavad õigusaktid, mis jõustuvad tõenäoliselt uue valitsuse koosseisu ajal, põhinevad sarnasel heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise süsteemil. USA ja ELi ühise programmi loomise võimalus ning sidemed teiste OECD riikide väljapakutud süsteemidega oleks väga suur samm globaalse süsteemi suunas.

| 6.5 | Komitee on seetõttu pööranud erilist tähelepanu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rollile õiglase ja jätkusuutliku mõju saavutamisel ülemaailmses kasvuhoonegaaside vähendamises. Kas süsteem näitab, et Euroopa tegevus on usaldusväärne ja tõhus? Seejuures tuleb märkida, et ELi eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrreldes 1999. aasta tasemega on madalam kui tööstusriikidele seatud 25–40 % eesmärk, mida EL toetas Bali kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris. Komisjon lähtub 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul seatud eesmärkidest, arutamata seejuures, kas selline heitkoguste vähendamise tase on tegelikult piisav ülemaailmsete eesmärkide täitmiseks või kas see on lihtsalt maksimaalne eesmärk, mida aktsepteeritaks liikmesriikide lühiajaliste poliitiliste ja majanduslikult motiveeritud huve arvestades. Komitee leiab, et kliimamuutustealaste andmete valgel, mida koguneb üha enam, tuleb seada uued eesmärgid, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid rohkem vähendada. |
| --- | --- |

6.5

Komitee on seetõttu pööranud erilist tähelepanu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rollile õiglase ja jätkusuutliku mõju saavutamisel ülemaailmses kasvuhoonegaaside vähendamises. Kas süsteem näitab, et Euroopa tegevus on usaldusväärne ja tõhus? Seejuures tuleb märkida, et ELi eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrreldes 1999. aasta tasemega on madalam kui tööstusriikidele seatud 25–40 % eesmärk, mida EL toetas Bali kliimamuutuste konverentsil 2007. aasta detsembris. Komisjon lähtub 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul seatud eesmärkidest, arutamata seejuures, kas selline heitkoguste vähendamise tase on tegelikult piisav ülemaailmsete eesmärkide täitmiseks või kas see on lihtsalt maksimaalne eesmärk, mida aktsepteeritaks liikmesriikide lühiajaliste poliitiliste ja majanduslikult motiveeritud huve arvestades. Komitee leiab, et kliimamuutustealaste andmete valgel, mida koguneb üha enam, tuleb seada uued eesmärgid, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid rohkem vähendada.

| 6.6 | Komitee toetab suundumust oksjonite üha tihedama kasutamine suunas. Oksjonite kasutamine on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning luuakse stiimuleid ja vahendeid, et investeerida vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavatesse käitistesse ja toodetesse, edendades sel teel uuendustegevust. |
| --- | --- |

6.6

Komitee toetab suundumust oksjonite üha tihedama kasutamine suunas. Oksjonite kasutamine on kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, samuti välditakse sellega juhusliku kasumi saamise võimalust ning luuakse stiimuleid ja vahendeid, et investeerida vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitavatesse käitistesse ja toodetesse, edendades sel teel uuendustegevust.

| 6.7 | Praegu on mitmeid lahendamata küsimusi, mis mõjutavad Euroopa ettevõtlust üldiselt. Need puudutavad ELi heitkogustega kauplemise läbivaadatud süsteemi, mis asetab tööstuse ebasoodsasse konkurentsiolukorda, eelkõige hiljuti industrialiseerunud ELi-väliste riikide suhtes. Need riigi väidavad — osalt õigustatult, et arvestada tuleb kahte sajandit, mil Lääne tööstus on tekitanud kasvuhoonegaase, ning teisalt nende riikide püüdu päästa suur osa oma rahvastikust vaesuse käest. Globaalse kokkuleppe sõlmimisel kõnealuste küsimuste lahendamiseks on vaja tagada, et OECD riikide tarbijad ja ettevõtted pooldavad seda praegusest enam ja mõistavad asjaomaseid tegureid. |
| --- | --- |

6.7

Praegu on mitmeid lahendamata küsimusi, mis mõjutavad Euroopa ettevõtlust üldiselt. Need puudutavad ELi heitkogustega kauplemise läbivaadatud süsteemi, mis asetab tööstuse ebasoodsasse konkurentsiolukorda, eelkõige hiljuti industrialiseerunud ELi-väliste riikide suhtes. Need riigi väidavad — osalt õigustatult, et arvestada tuleb kahte sajandit, mil Lääne tööstus on tekitanud kasvuhoonegaase, ning teisalt nende riikide püüdu päästa suur osa oma rahvastikust vaesuse käest. Globaalse kokkuleppe sõlmimisel kõnealuste küsimuste lahendamiseks on vaja tagada, et OECD riikide tarbijad ja ettevõtted pooldavad seda praegusest enam ja mõistavad asjaomaseid tegureid.

7.   Konkreetsed märkused

| 7.1 | Kui tahetakse, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem muutub ülemaailmseks standardiks heitkogustega kauplemisel, siis on äärmiselt oluline, et süsteem oleks võimalikult tugev ja tõhus. Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmist. |
| --- | --- |

7.1

Kui tahetakse, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem muutub ülemaailmseks standardiks heitkogustega kauplemisel, siis on äärmiselt oluline, et süsteem oleks võimalikult tugev ja tõhus. Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmist.

| 7.1.1 | Tasuta saastekvootide eraldamist teatud energiamahukatele sektoritele ja allsektoritele, mis on tundlikud rahvusvahelise konkurentsi suhtes, tuleks kaaluda ainult juhul, kui puudub tõhus rahvusvaheline kliimamuutustealane kokkulepe, mis kohustaks kõiki asjaomaseid tööstusharusid kogu maailmas heitkogusid vähendama. ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei tohi negatiivselt mõjutada ELi tööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

7.1.1

Tasuta saastekvootide eraldamist teatud energiamahukatele sektoritele ja allsektoritele, mis on tundlikud rahvusvahelise konkurentsi suhtes, tuleks kaaluda ainult juhul, kui puudub tõhus rahvusvaheline kliimamuutustealane kokkulepe, mis kohustaks kõiki asjaomaseid tööstusharusid kogu maailmas heitkogusid vähendama. ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei tohi negatiivselt mõjutada ELi tööstuse konkurentsivõimet.

| 7.1.2 | Otsus sektorite kohta, millele eraldatakse tasuta saastekvoote nn süsinikdioksiidi lekke ohu tõttu, tuleks võimalusel langetada varem. Kõnealused sektorid määratletakse 2010. aasta juuniks, aga otsust tuleks langetada varem, juba seoses direktiividega, et vältida ebakindlust investeerimistingimuste suhtes, et need sektorid saaksid teha pikaajalisi plaane. |
| --- | --- |

7.1.2

Otsus sektorite kohta, millele eraldatakse tasuta saastekvoote nn süsinikdioksiidi lekke ohu tõttu, tuleks võimalusel langetada varem. Kõnealused sektorid määratletakse 2010. aasta juuniks, aga otsust tuleks langetada varem, juba seoses direktiividega, et vältida ebakindlust investeerimistingimuste suhtes, et need sektorid saaksid teha pikaajalisi plaane.

| 7.1.3 | Kuigi oksjon on peamine saastekvootide eraldamise meetod, ei ole peaaegu mingit teavet selle kohta, kuidas sellist oksjonit korraldatakse. Viide oksjoneid reguleeriva määruse koostamisele alles 31. detsembriks 2010 lisab täiendavat ebakindlust kõigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalejate jaoks, arvestades suuri investeeringuid, mida on vaja energiasektoris veel teha. |
| --- | --- |

7.1.3

Kuigi oksjon on peamine saastekvootide eraldamise meetod, ei ole peaaegu mingit teavet selle kohta, kuidas sellist oksjonit korraldatakse. Viide oksjoneid reguleeriva määruse koostamisele alles 31. detsembriks 2010 lisab täiendavat ebakindlust kõigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalejate jaoks, arvestades suuri investeeringuid, mida on vaja energiasektoris veel teha.

| 7.1.4 | Tuleb kaaluda, kuidas tasakaalustada koormat ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate sektorite ja ülejäänud sektorite vahel. Komitee kahtleb, kas kasvuhoonegaaside vähendamise kohustuste praegune jaotus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite (–21 % võrreldes 2005. aasta tasemega) ja ülejäänud sektorite vahel (–10 % võrreldes 2005. aasta tasemega) on õigustatud. Uurimistulemused (6) näitavad, et mõnes ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvas sektoris, eelkõige kahes suurimas — ehituses ja transpordis — on võimalik vähendada heitkoguseid kulutusi tegemata või isegi kulusid vähendades. Pealegi on need sektorid, kus nn süsinikdioksiidi lekke oht on suhteliselt väike või puudub. Lisaks on ehitussektoril suur potentsiaal luua ELis töökohti. |
| --- | --- |

7.1.4

Tuleb kaaluda, kuidas tasakaalustada koormat ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate sektorite ja ülejäänud sektorite vahel. Komitee kahtleb, kas kasvuhoonegaaside vähendamise kohustuste praegune jaotus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite (–21 % võrreldes 2005. aasta tasemega) ja ülejäänud sektorite vahel (–10 % võrreldes 2005. aasta tasemega) on õigustatud. Uurimistulemused (6) näitavad, et mõnes ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvas sektoris, eelkõige kahes suurimas — ehituses ja transpordis — on võimalik vähendada heitkoguseid kulutusi tegemata või isegi kulusid vähendades. Pealegi on need sektorid, kus nn süsinikdioksiidi lekke oht on suhteliselt väike või puudub. Lisaks on ehitussektoril suur potentsiaal luua ELis töökohti.

| 7.1.5 | Kui lennutegevus lisatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, pannakse kõik lennutegevusele eraldatud saastekvoodid oksjonile (7). |
| --- | --- |

7.1.5

Kui lennutegevus lisatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, pannakse kõik lennutegevusele eraldatud saastekvoodid oksjonile (7).

| 7.1.6 | Kuna laevanduses tekitatavate kasvuhoonegaaside hulk kasvab (ülemaailmselt 1,12 miljardit tonni, mis on kaks korda rohkem kui lennunduses (8)), peaks komisjon võtma meetmed, millega lisada laevandus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) kiiresti tõhusaid ettepanekuid ei esita. |
| --- | --- |

7.1.6

Kuna laevanduses tekitatavate kasvuhoonegaaside hulk kasvab (ülemaailmselt 1,12 miljardit tonni, mis on kaks korda rohkem kui lennunduses (8)), peaks komisjon võtma meetmed, millega lisada laevandus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, kui Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) kiiresti tõhusaid ettepanekuid ei esita.

| 7.1.7 | Saastekvootide oksjonitel saadud tulu, mis praegustel hinnangutel on 2020. aastaks 50 miljardit eurot aastas, peaks olema palju suuremal määral suunatud kliimakaitse, kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmetele, keskendudes eriti haavatavatele, vähem arenenud riikidele ning teadus- ja arendustegevusele. Ettepanekus (artikli 10 lõige 3) soovitatakse eraldada neile eesmärkidele 20 % oksjonitulust, ent see on ebapiisav ja nii jäetakse kasutamata võimalus luua suuri stiimuleid vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitava majanduse tekkeks. Komitee arvates tuleks seda osakaalu suurendada vähemalt 50 %-ni oksjonituludest. Tähelepanu tuleks pöörata metsanduse, eelkõige metsastamise ja metsade hävitamise vältimise toetamisele ELis ja mujal, kus on tõestatud, et metsad toimivad süsinikdioksiidi talletajana. |
| --- | --- |

7.1.7

Saastekvootide oksjonitel saadud tulu, mis praegustel hinnangutel on 2020. aastaks 50 miljardit eurot aastas, peaks olema palju suuremal määral suunatud kliimakaitse, kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise meetmetele, keskendudes eriti haavatavatele, vähem arenenud riikidele ning teadus- ja arendustegevusele. Ettepanekus (artikli 10 lõige 3) soovitatakse eraldada neile eesmärkidele 20 % oksjonitulust, ent see on ebapiisav ja nii jäetakse kasutamata võimalus luua suuri stiimuleid vähe süsinikdioksiidiheitmeid tekitava majanduse tekkeks. Komitee arvates tuleks seda osakaalu suurendada vähemalt 50 %-ni oksjonituludest. Tähelepanu tuleks pöörata metsanduse, eelkõige metsastamise ja metsade hävitamise vältimise toetamisele ELis ja mujal, kus on tõestatud, et metsad toimivad süsinikdioksiidi talletajana.

| 7.1.8 | Nende ettepanekus esitatud meetmete osas, mis peaks välja töötatama komiteemenetluse raames, on vaja suuremat selgust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

7.1.8

Nende ettepanekus esitatud meetmete osas, mis peaks välja töötatama komiteemenetluse raames, on vaja suuremat selgust ja läbipaistvust.

| 7.1.9 | Komisjon peaks kaaluma väikeste käitiste ELi süsteemist väljaarvamise piirangu tõstmist 10 000 tonnilt 25 000 tonnile, tingimusel, et kehtestatud on samaväärsed kompenseerivad meetmed. |
| --- | --- |

7.1.9

Komisjon peaks kaaluma väikeste käitiste ELi süsteemist väljaarvamise piirangu tõstmist 10 000 tonnilt 25 000 tonnile, tingimusel, et kehtestatud on samaväärsed kompenseerivad meetmed.

| 7.1.10 | Ettepanekus tuleks täpsemalt selgitada seda, kuidas täidab EL oma kohustuse suurendada CO2 vähendamise eesmärki 20 %-lt 30 %-le, kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkuleppe. |
| --- | --- |

7.1.10

Ettepanekus tuleks täpsemalt selgitada seda, kuidas täidab EL oma kohustuse suurendada CO2 vähendamise eesmärki 20 %-lt 30 %-le, kui sõlmitakse rahvusvaheline kokkuleppe.

| 7.1.11 | Et vältida negatiivset mõju koostootmise süsteemide osakaalu kasvule ja panusele, kutsutakse liikmesriike üle vaatama oma soodustariife. |
| --- | --- |

7.1.11

Et vältida negatiivset mõju koostootmise süsteemide osakaalu kasvule ja panusele, kutsutakse liikmesriike üle vaatama oma soodustariife.

| 7.1.12 | Kaugküttesüsteemide osas tuleks rakendada meetmeid vältimaks takistusi tulemuslike programmide edendamisel selles valdkonnas. |
| --- | --- |

7.1.12

Kaugküttesüsteemide osas tuleks rakendada meetmeid vältimaks takistusi tulemuslike programmide edendamisel selles valdkonnas.

| 7.1.13 | Tuleb leida lahendus probleemidele, mis võivad tekkida neis Ida-Euroopa liikmesriikides, kelle peamine elektriga varustaja on Venemaa, mitte EL. |
| --- | --- |

7.1.13

Tuleb leida lahendus probleemidele, mis võivad tekkida neis Ida-Euroopa liikmesriikides, kelle peamine elektriga varustaja on Venemaa, mitte EL.

| 7.1.14 | Praegune ettepanek piirata rahvusvahelise kokkuleppe puudumisel ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kasutamist tuleb läbi vaadata, eelkõige arvestades selle negatiivset mõju arenevale rahvusvahelisele kapitaliturule, mis kõnealuseid programme rahastaksid. |
| --- | --- |

7.1.14

Praegune ettepanek piirata rahvusvahelise kokkuleppe puudumisel ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi projektide käigus saadud ühikute kasutamist tuleb läbi vaadata, eelkõige arvestades selle negatiivset mõju arenevale rahvusvahelisele kapitaliturule, mis kõnealuseid programme rahastaksid.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Maailmapanga aruanne süsinikuturu olukorra ja suundumuste kohta („State and Trends of the Carbon Market”), mai 2007.

1

(2)  1 974 miljonilt CO2 tonnilt 1 720 miljoni tonnini.

2

2

(3)  EMSK arvamus: ELT C 175, 27.7.2007, lk 47.

3

(4)  Stern Review, 2006.

4

(5)  Hawaiil asuva Mauna Loa observatooriumi andmetel on CO2 tase atmosfääris juba 387 ppm, mis on vähemalt viimase 650 000 aasta kõrgeim.

5

2

(6)  Vattenfall/McKinsey, The Climate Map:

6

http://www.vattenfall.com/www/ccc/ccc/Gemeinsame_Inhalte/DOCUMENT/567263vattenfall/P0271636.pdf

(7)  See on kooskõlas komitee eelmise soovitusega, ELT C 175, 27.7.2007, lk 47.

7

(8)  IMO aruanne, veebruar 2008.

8

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/71

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020”

KOM(2008) 17 lõplik — 2008/0014 (COD)

(2009/C 27/16)

11. veebruaril 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 4. juunil 2008. Raportöör oli Gintaras Morkis.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9. ja 10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 116, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 8.

1.   Komitee märkuste ja soovituste kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni algatust, mille kohaselt palutakse liikmesriikidel jagada jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, et täita ühenduse kohustus direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulga (heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest pärit heited) vähendamiseks ajavahemikus 2013–2020. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni algatust, mille kohaselt palutakse liikmesriikidel jagada jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, et täita ühenduse kohustus direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulga (heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest pärit heited) vähendamiseks ajavahemikus 2013–2020.

| 1.2 | Komitee tunnustab ELi juhtivat rolli rahvusvahelistel keskkonna- ja kliimakaitse kohustusi käsitlevatel läbirääkimistel ja kiidab selle heaks. Tänu oma võetud kohustusele on EL eeskujuks ja püüab kannustada teisi riike võtma võrreldavaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tunnustab ELi juhtivat rolli rahvusvahelistel keskkonna- ja kliimakaitse kohustusi käsitlevatel läbirääkimistel ja kiidab selle heaks. Tänu oma võetud kohustusele on EL eeskujuks ja püüab kannustada teisi riike võtma võrreldavaid meetmeid.

| 1.3 | Komitee on arvamusel, et kodanikuühiskonnal on võtmeroll kõnealuse otsuse rakendamisel ja asjaomaste riikide võetud kohustuste täitmisel. Liikmesriigid peaksid rohkem edendama kohalikke algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, ning välja töötama viise nende toetuseks.






  — | Kodanikuühiskond tervikuna võiks täita võtmerolli otsuse rakendamisel. Seepärast on vaja laialdasemalt levitada otsuse nõudeid ja nende rakendamise viise igas liikmesriigis. |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee on arvamusel, et kodanikuühiskonnal on võtmeroll kõnealuse otsuse rakendamisel ja asjaomaste riikide võetud kohustuste täitmisel. Liikmesriigid peaksid rohkem edendama kohalikke algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, ning välja töötama viise nende toetuseks.

—

Kodanikuühiskond tervikuna võiks täita võtmerolli otsuse rakendamisel. Seepärast on vaja laialdasemalt levitada otsuse nõudeid ja nende rakendamise viise igas liikmesriigis.

| — | Samuti tuleb suuremat rõhku panna harivatele kampaaniatele, mis parandavad avalikkuse teadlikkust ja arusaamist sellest, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on vaja teha jõupingutusi. |
| --- | --- |

—

Samuti tuleb suuremat rõhku panna harivatele kampaaniatele, mis parandavad avalikkuse teadlikkust ja arusaamist sellest, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on vaja teha jõupingutusi.

| — | Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas.

| 1.4 | Komitee on arvamusel, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmeid tuleks rakendada nii, et sellega kaitstakse ja isegi suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet pikaajalises perspektiivis. Taastuvate energiaallikate arendamine, energiatõhusad tooted ja tootmisviisid on maailmas järjest rohkem nõutud ning Euroopal on hea positsioon konkurentsieelise saavutamiseks, omandades paljudes nimetatud valdkondades maailmas juhtpositsiooni. Sellisteks arenguteks on vaja teadus- ja arendustegevuse toetust ELilt ja liikmesriikidelt. |
| --- | --- |

1.4

Komitee on arvamusel, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmeid tuleks rakendada nii, et sellega kaitstakse ja isegi suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet pikaajalises perspektiivis. Taastuvate energiaallikate arendamine, energiatõhusad tooted ja tootmisviisid on maailmas järjest rohkem nõutud ning Euroopal on hea positsioon konkurentsieelise saavutamiseks, omandades paljudes nimetatud valdkondades maailmas juhtpositsiooni. Sellisteks arenguteks on vaja teadus- ja arendustegevuse toetust ELilt ja liikmesriikidelt.

| 1.5 | Otsuse ettepaneku artikli 3 kolmanda lõigu alusel on liikmesriigil õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning kui heitkogused jäävad alla teises lõigus osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse. Kõnealune säte on liiga jäik, kuna etteantud üheaastasel ajavahemikul puudub ulatuslike projektide elluviimiseks ja heade tulemuste saavutamiseks vajalik paindlikkus. Eriti oluline on see väikestele liikmesriikidele, kes viivad ellu ulatuslikke projekte kasvuhoonegaaside ohjeldamiseks.
  Komisjon teeb ettepaneku, et iga liikmesriik peaks koostama kava riiklike eesmärkide saavutamiseks. Siiski ei tohiks iga-aastased keskmised kasvuhoonegaaside heitkogused ajavahemikus 2013–2020 ületada keskmisi heitkoguseid ajavahemikus 2005–2020. Komitee arvates on kõnealuste kavade rakendamiseks oluline regulaarne järelevalve riiklikul ja Euroopa tasandil, et kohe oleks võimalik kindlaks teha igasugused erinevused ning võtta parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

1.5

Otsuse ettepaneku artikli 3 kolmanda lõigu alusel on liikmesriigil õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning kui heitkogused jäävad alla teises lõigus osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse. Kõnealune säte on liiga jäik, kuna etteantud üheaastasel ajavahemikul puudub ulatuslike projektide elluviimiseks ja heade tulemuste saavutamiseks vajalik paindlikkus. Eriti oluline on see väikestele liikmesriikidele, kes viivad ellu ulatuslikke projekte kasvuhoonegaaside ohjeldamiseks.

Komisjon teeb ettepaneku, et iga liikmesriik peaks koostama kava riiklike eesmärkide saavutamiseks. Siiski ei tohiks iga-aastased keskmised kasvuhoonegaaside heitkogused ajavahemikus 2013–2020 ületada keskmisi heitkoguseid ajavahemikus 2005–2020. Komitee arvates on kõnealuste kavade rakendamiseks oluline regulaarne järelevalve riiklikul ja Euroopa tasandil, et kohe oleks võimalik kindlaks teha igasugused erinevused ning võtta parandusmeetmeid.

| 1.6 | Ühenduse kohustuse üleüldise kulutõhususe parandamiseks ja ühiste eesmärkide saavutamiseks madalaimate kuludega tuleks komitee arvates otsuses ette näha võimalus kanda liikmesriikidel riikidevaheliste kahepoolsete kokkulepete alusel osa oma kasvuhoonegaaside heitkoguste õigusest üle teisele liikmesriigile. |
| --- | --- |

1.6

Ühenduse kohustuse üleüldise kulutõhususe parandamiseks ja ühiste eesmärkide saavutamiseks madalaimate kuludega tuleks komitee arvates otsuses ette näha võimalus kanda liikmesriikidel riikidevaheliste kahepoolsete kokkulepete alusel osa oma kasvuhoonegaaside heitkoguste õigusest üle teisele liikmesriigile.

| 1.7 | Komitee on seisukohal, et puhta arengu mehhanismide (Clean Development Mechanism, CDM) ühisrakenduse tagamiseks välja töötatud projektides paindlikke vahendeid kasutades tuleb saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt kasvuhoonegaaside vähendamiseks ELis võetavate meetmete ja teiselt poolt arengumaades heitkoguste vähendamise meetmete juurutamisest tingitud solidaarsustunde vahel. Siiski peaks paindlikke vahendeid kasutama üksnes siis, kui sel viisil tõepoolest tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmne vähenemine. Nad ei tohiks soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste kandumist liikmesriikidest ELi mittekuuluvatesse riikidesse. |
| --- | --- |

1.7

Komitee on seisukohal, et puhta arengu mehhanismide (Clean Development Mechanism, CDM) ühisrakenduse tagamiseks välja töötatud projektides paindlikke vahendeid kasutades tuleb saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt kasvuhoonegaaside vähendamiseks ELis võetavate meetmete ja teiselt poolt arengumaades heitkoguste vähendamise meetmete juurutamisest tingitud solidaarsustunde vahel. Siiski peaks paindlikke vahendeid kasutama üksnes siis, kui sel viisil tõepoolest tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmne vähenemine. Nad ei tohiks soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste kandumist liikmesriikidest ELi mittekuuluvatesse riikidesse.

| 1.8 | Komitee kiidab võetud kohustused heaks ja nõustub, et liikmesriigid peavad jõupingutusi jagama. Samuti tuleb avalikkust paremini teavitada jõupingutuste jagamise aluseks olevatest põhimõtetest. Jõupingutuste jagamisel tuleb hinnata iga riigi konkreetset olukorda, heitkoguste vähendamisega kaasnevaid kulusid ning mõju riigi konkurentsivõimele ja arengule. Jõupingutuste jagamise otsusest tulenevad vähendamise kulud peaksid olema suhteliselt võrdsed iga riigi SKP suhtes. |
| --- | --- |

1.8

Komitee kiidab võetud kohustused heaks ja nõustub, et liikmesriigid peavad jõupingutusi jagama. Samuti tuleb avalikkust paremini teavitada jõupingutuste jagamise aluseks olevatest põhimõtetest. Jõupingutuste jagamisel tuleb hinnata iga riigi konkreetset olukorda, heitkoguste vähendamisega kaasnevaid kulusid ning mõju riigi konkurentsivõimele ja arengule. Jõupingutuste jagamise otsusest tulenevad vähendamise kulud peaksid olema suhteliselt võrdsed iga riigi SKP suhtes.

| 1.9 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku viia sisse automaatne vastavuse süsteem, mille alusel näiteks trahvitaks liikmesriike seatud heitkoguste piirmäära ületamise eest. |
| --- | --- |

1.9

Komitee teeb komisjonile ettepaneku viia sisse automaatne vastavuse süsteem, mille alusel näiteks trahvitaks liikmesriike seatud heitkoguste piirmäära ületamise eest.

2.   Sissejuhatus: komisjoni dokument

| 2.1 | 23. jaanuaril 2008 tutvustas Euroopa Komisjon kliimamuutustega võitlemise ja taastuvenergiate kasutamise edendamise ettepanekute paketti. |
| --- | --- |

2.1

23. jaanuaril 2008 tutvustas Euroopa Komisjon kliimamuutustega võitlemise ja taastuvenergiate kasutamise edendamise ettepanekute paketti.

| 2.2 | Komisjoni ettepanekute eesmärk on jõustada 8.–9. märtsil 2007. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutatud kokkulepet, mille alusel võttis Euroopa Liit endale kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkogust 20 % 1990. aasta tasemega võrreldes ja suurendada 2020. aastaks taastuvate energiaallikate osatähtsust 20 %-ni. |
| --- | --- |

2.2

Komisjoni ettepanekute eesmärk on jõustada 8.–9. märtsil 2007. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutatud kokkulepet, mille alusel võttis Euroopa Liit endale kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkogust 20 % 1990. aasta tasemega võrreldes ja suurendada 2020. aastaks taastuvate energiaallikate osatähtsust 20 %-ni.

| 2.3 | Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutused jagunevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud ja kõnealuse süsteemiga hõlmamata sektorite vahel. Komisjoni soovitatud lähenemine on järgmine: saavutada 2020. aastaks 2005. aastaga võrreldes 21 % vähenemine ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektoris ja umbes 10 % vähenemine kõnealuse süsteemiga hõlmamata sektorites (võrreldes 2005. aasta tasemega). Kokkuvõttes on üldine vähenemine 14 % võrreldes 2005. aasta tasemega, mis vastab 20 % vähenemisele võrreldes 1990. aastaga. |
| --- | --- |

2.3

Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutused jagunevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud ja kõnealuse süsteemiga hõlmamata sektorite vahel. Komisjoni soovitatud lähenemine on järgmine: saavutada 2020. aastaks 2005. aastaga võrreldes 21 % vähenemine ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektoris ja umbes 10 % vähenemine kõnealuse süsteemiga hõlmamata sektorites (võrreldes 2005. aasta tasemega). Kokkuvõttes on üldine vähenemine 14 % võrreldes 2005. aasta tasemega, mis vastab 20 % vähenemisele võrreldes 1990. aastaga.

| 2.4 | Ülemkogu sõnastas veelgi auahnemad eesmärgid, eeldusel, et 2012. aasta järgse perioodi osas saavutatakse üldine ülemaailmne kokkulepe ja teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele. Selle raames peab ühendus püüdma 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 30 %. |
| --- | --- |

2.4

Ülemkogu sõnastas veelgi auahnemad eesmärgid, eeldusel, et 2012. aasta järgse perioodi osas saavutatakse üldine ülemaailmne kokkulepe ja teised arenenud riigid võtavad endale võrreldavaid heitkoguste vähendamise kohustusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele. Selle raames peab ühendus püüdma 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 30 %.

| 2.5 | Kõnealuses otsuses sätestatakse liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikul 2013–2020 seoses kasvuhoonegaaside heitkogustega allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma (ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikad). |
| --- | --- |

2.5

Kõnealuses otsuses sätestatakse liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikul 2013–2020 seoses kasvuhoonegaaside heitkogustega allikatest, mida direktiiv 2003/87/EÜ ei hõlma (ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikad).

| 2.6 | Otsuse ettepanekus sätestatakse eeskirjad, mille põhjal määratakse kindlaks liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikus 2013–2020. |
| --- | --- |

2.6

Otsuse ettepanekus sätestatakse eeskirjad, mille põhjal määratakse kindlaks liikmesriikide panus ühenduse kohustuse täitmisse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ajavahemikus 2013–2020.

| 2.7 | Komisjon on seisukohal, et liikmesriigid peavad jagama jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, arvestades majanduslikku eripära ja iga riigi SKPd elaniku kohta. Seega võiks liikmesriikidele, kellel on praegu suhteliselt madal SKP elaniku kohta ja kõrged ootused SKP kasvu suhtes, lubada 2020. aastal suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid kui 2005. aastal. |
| --- | --- |

2.7

Komisjon on seisukohal, et liikmesriigid peavad jagama jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, arvestades majanduslikku eripära ja iga riigi SKPd elaniku kohta. Seega võiks liikmesriikidele, kellel on praegu suhteliselt madal SKP elaniku kohta ja kõrged ootused SKP kasvu suhtes, lubada 2020. aastal suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid kui 2005. aastal.

| 2.8 | Ettepanekus sätestatud erinevuste valguses soovitab komisjon kehtestada igale riigile konkreetsed piirväärtused, kuigi ühtegi liikmesriiki ei kohustata vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks rohkem kui 20 % 2005. aasta tasemega võrreldes ning ühelgi liikmesriigil ei tohi olla lubatud suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks rohkem kui 20 % 2005. aasta tasemega võrreldes. |
| --- | --- |

2.8

Ettepanekus sätestatud erinevuste valguses soovitab komisjon kehtestada igale riigile konkreetsed piirväärtused, kuigi ühtegi liikmesriiki ei kohustata vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks rohkem kui 20 % 2005. aasta tasemega võrreldes ning ühelgi liikmesriigil ei tohi olla lubatud suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks rohkem kui 20 % 2005. aasta tasemega võrreldes.

| 2.9 | Komisjon nõuab, et iga liikmesriik peab vähendama 2020. aastaks direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest kasvuhoonegaaside heitkoguseid protsendimäära võrra, mis on sätestatud kõnealuse liikmesriigi jaoks käesoleva otsuse lisas seoses riigi 2005. aasta heitkogustega. |
| --- | --- |

2.9

Komisjon nõuab, et iga liikmesriik peab vähendama 2020. aastaks direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest kasvuhoonegaaside heitkoguseid protsendimäära võrra, mis on sätestatud kõnealuse liikmesriigi jaoks käesoleva otsuse lisas seoses riigi 2005. aasta heitkogustega.

| 2.10 | Komisjoni seisukoht on, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peab toimuma igal aastal ajavahemikus 2013–2020. Siiski tagatakse teatud paindlikkus sel viisil, et ettepanekuga lubatakse igal liikmesriigil kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast. Samuti lubatakse liikmesriikidel, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse. |
| --- | --- |

2.10

Komisjoni seisukoht on, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine peab toimuma igal aastal ajavahemikus 2013–2020. Siiski tagatakse teatud paindlikkus sel viisil, et ettepanekuga lubatakse igal liikmesriigil kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast. Samuti lubatakse liikmesriikidel, kelle heitkogused jäävad alla osutatud piirmäära, kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse.

| 2.11 | Iga liikmesriik piirab igal aastal lineaarselt kõnealuseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tagamaks, et heitkogused ei ületa asjaomase liikmesriigi jaoks otsuse lisas sätestatud 2020. aasta maksimumtasemeid. |
| --- | --- |

2.11

Iga liikmesriik piirab igal aastal lineaarselt kõnealuseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid tagamaks, et heitkogused ei ületa asjaomase liikmesriigi jaoks otsuse lisas sätestatud 2020. aasta maksimumtasemeid.

| 2.12 | Selleks et võimaldada liikmesriikidel oma kohustusi veelgi paindlikumalt täita ning et soodustada säästvat arengut kolmandates riikides, eelkõige arengumaades, ning pakkuda investoritele kindlustunnet, teeb komisjon ettepaneku, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat. |
| --- | --- |

2.12

Selleks et võimaldada liikmesriikidel oma kohustusi veelgi paindlikumalt täita ning et soodustada säästvat arengut kolmandates riikides, eelkõige arengumaades, ning pakkuda investoritele kindlustunnet, teeb komisjon ettepaneku, et liikmesriigid saaksid puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid jätkuvalt kasutada, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat.

| 2.13 | Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ELis ja hõlbustada selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse, tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimise ootuses, ettepanek lubada liikmesriikidel kasutada kolmandates riikides kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest saadud ühikuid igal aastal koguses, mis vastab 3 %-le iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mis pärinevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest. Kõnealune maksimaalne kogus on samaväärne kolmandikuga vähendatud heitkogustest 2020. aastal. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

2.13

Selleks et aidata kindlustada kõnealust turgu ning tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste edasine vähendamine ELis ja hõlbustada selliste ühenduse eesmärkide saavutamist, mis on seotud taastuvenergia, energia varustuskindluse, innovatsiooni ja konkurentsivõimega, tehakse, tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe sõlmimise ootuses, ettepanek lubada liikmesriikidel kasutada kolmandates riikides kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise projektidest saadud ühikuid igal aastal koguses, mis vastab 3 %-le iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogustest, mis pärinevad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest. Kõnealune maksimaalne kogus on samaväärne kolmandikuga vähendatud heitkogustest 2020. aastal. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kanda kõnealuse koguse kasutamata osa üle teistele liikmesriikidele.

| 2.14 | Komisjon on arvamusel, et kui tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe on sõlmitud, peaksid liikmesriigid heitkoguste vähendamise ühikuid vastu võtma üksnes riikidelt, kes on kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud, ning järgides ühist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.14

Komisjon on arvamusel, et kui tulevane rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe on sõlmitud, peaksid liikmesriigid heitkoguste vähendamise ühikuid vastu võtma üksnes riikidelt, kes on kõnealuse kokkuleppe ratifitseerinud, ning järgides ühist lähenemisviisi.

| 2.15 | Samuti leiab komisjon, et kui ühendus on sõlminud tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe, tuleks liikmesriikide heitkoguste piiranguid kohandada, et täita kõnealuses kokkuleppes sätestatud uut ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. |
| --- | --- |

2.15

Samuti leiab komisjon, et kui ühendus on sõlminud tulevase rahvusvahelise kliimamuutust käsitleva kokkuleppe, tuleks liikmesriikide heitkoguste piiranguid kohandada, et täita kõnealuses kokkuleppes sätestatud uut ühenduse kohustust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

| 2.16 | Liikmesriigid esitavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 kohaselt iga-aastases aruandes teabe oma aastaste heitkoguste kohta, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest, ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise kohta vastavalt artiklile 4. Liikmesriigid esitavad ühtlasi kavandatud edusammude kohta ajakohastatud andmed enne 1. juulit 2016. |
| --- | --- |

2.16

Liikmesriigid esitavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 kohaselt iga-aastases aruandes teabe oma aastaste heitkoguste kohta, mis tulenevad artikli 3 rakendamisest, ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamise kohta vastavalt artiklile 4. Liikmesriigid esitavad ühtlasi kavandatud edusammude kohta ajakohastatud andmed enne 1. juulit 2016.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Komisjoni algatus, mille kohaselt palutakse liikmesriikidel jagada jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, et täita ühenduse kohustus direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulga vähendamiseks (heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest pärit heited) ajavahemikus 2013–2020, on oluline lüli kliimamuutuste vastu võitlemiseks vastuvõetud otsuste ahelas. |
| --- | --- |

3.1

Komisjoni algatus, mille kohaselt palutakse liikmesriikidel jagada jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemiseks, et täita ühenduse kohustus direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulga vähendamiseks (heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata allikatest pärit heited) ajavahemikus 2013–2020, on oluline lüli kliimamuutuste vastu võitlemiseks vastuvõetud otsuste ahelas.

| 3.2 | Komitee on veendunud, et kõnealune otsus aitab ühendusel tulla toime oma ülesannetega keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas. Ühenduse sellealane poliitika peab tagama kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärse vähendamise, kehtestades liikmesriikidele kohustuslikud nõuded, millele lisanduvad ranged vastavuse kontrollid. |
| --- | --- |

3.2

Komitee on veendunud, et kõnealune otsus aitab ühendusel tulla toime oma ülesannetega keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas. Ühenduse sellealane poliitika peab tagama kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärse vähendamise, kehtestades liikmesriikidele kohustuslikud nõuded, millele lisanduvad ranged vastavuse kontrollid.

| 3.3 | Samas soovib komitee juhtida tähelepanu asjaolule, et see, kuivõrd tõhusaks osutub parlamendi ja nõukogu otsus jõupingutuste jagamise kohta kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamisel, sõltub oluliselt energia- ja kliimamuutuste paketi kahest teisest komponendist: taastuvate energiaallikate direktiiv ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiiv. See tähendab, et need peavad toimima otseses kooskõlas. Muutuste tegemine ühes mõjutab teisi. |
| --- | --- |

3.3

Samas soovib komitee juhtida tähelepanu asjaolule, et see, kuivõrd tõhusaks osutub parlamendi ja nõukogu otsus jõupingutuste jagamise kohta kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamisel, sõltub oluliselt energia- ja kliimamuutuste paketi kahest teisest komponendist: taastuvate energiaallikate direktiiv ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiiv. See tähendab, et need peavad toimima otseses kooskõlas. Muutuste tegemine ühes mõjutab teisi.

| 3.4 | Ühenduse kohustusi tuleb kohandada, kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe. Suuri lootusi pannakse 2007. aasta detsembris Indoneesias Balis käivitatud läbirääkimistele, millel võib olla oluline tähendus ülemaailmsetele tegevustele enne 2020. aastat. Kasu tõuseks sellest, kui kõnealused läbirääkimised viidaks lõpule ja 2009. aastal sõlmitaks Kopenhaagenis kliimamuutuste konverentsil kliimakaitse kokkulepe. Selles valdkonnas on edu oodata ka peatsel kliimateemalisel tippkohtumisel, mis toimub enne eelmainitut Poolas Poznańis. |
| --- | --- |

3.4

Ühenduse kohustusi tuleb kohandada, kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe. Suuri lootusi pannakse 2007. aasta detsembris Indoneesias Balis käivitatud läbirääkimistele, millel võib olla oluline tähendus ülemaailmsetele tegevustele enne 2020. aastat. Kasu tõuseks sellest, kui kõnealused läbirääkimised viidaks lõpule ja 2009. aastal sõlmitaks Kopenhaagenis kliimamuutuste konverentsil kliimakaitse kokkulepe. Selles valdkonnas on edu oodata ka peatsel kliimateemalisel tippkohtumisel, mis toimub enne eelmainitut Poolas Poznańis.

| 3.5 | On hea, et ELil on nendel läbirääkimistel juhtpositsioon. Tänu oma panusele on EL eeskujuks ja saab kannustada teisi riike võtma võrreldavaid meetmeid. Kuigi areneva majandusega riikidel, nagu Hiina, India ja Brasiilia, ei ole arusaadavalt kavatsust heitkoguseid vähendada, on neil võimalik piirata majanduskasvust tulenevat suurenemist. Komitee innustab komisjoni tegema igakülgseid jõupingutusi rahvusvahelise (Kyoto protokolli järgse) lepingu saavutamiseks, kohustades arenenud riike 2020. aastaks vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % 1990. aasta tasemega võrreldes. See oleks kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. aruandega, mille kohaselt on 2020. aastaks vaja 25–40 % vähenemist võrrelduna 1990. aasta tasemega, et piirata ülemaailmset soojenemist 2 °C võrra võrreldes eelindustriaalse ajajärguga. Kui nimetatud rahvusvahelise lepingu saavutamine on võimalik, on vaja muidugi uuesti läbi vaadata nii see kui ka teised komisjoni energia- ja kliimapaketi ettepanekud, et nende eesmärgid rangemaks ümber kalibreerida. Seepärast on oluline, et kõik asjaomased pooled tunnistaksid ja arvestaksid kavade tegemisel, et praegu 2020. aastaks seatud eesmärgid on vaid esimene samm ning et aja jooksul, võimalik et juba aastaks 2020 ning kindlasti edaspidi, on vaja rangemaid eesmärke. |
| --- | --- |

3.5

On hea, et ELil on nendel läbirääkimistel juhtpositsioon. Tänu oma panusele on EL eeskujuks ja saab kannustada teisi riike võtma võrreldavaid meetmeid. Kuigi areneva majandusega riikidel, nagu Hiina, India ja Brasiilia, ei ole arusaadavalt kavatsust heitkoguseid vähendada, on neil võimalik piirata majanduskasvust tulenevat suurenemist. Komitee innustab komisjoni tegema igakülgseid jõupingutusi rahvusvahelise (Kyoto protokolli järgse) lepingu saavutamiseks, kohustades arenenud riike 2020. aastaks vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % 1990. aasta tasemega võrreldes. See oleks kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. aruandega, mille kohaselt on 2020. aastaks vaja 25–40 % vähenemist võrrelduna 1990. aasta tasemega, et piirata ülemaailmset soojenemist 2 °C võrra võrreldes eelindustriaalse ajajärguga. Kui nimetatud rahvusvahelise lepingu saavutamine on võimalik, on vaja muidugi uuesti läbi vaadata nii see kui ka teised komisjoni energia- ja kliimapaketi ettepanekud, et nende eesmärgid rangemaks ümber kalibreerida. Seepärast on oluline, et kõik asjaomased pooled tunnistaksid ja arvestaksid kavade tegemisel, et praegu 2020. aastaks seatud eesmärgid on vaid esimene samm ning et aja jooksul, võimalik et juba aastaks 2020 ning kindlasti edaspidi, on vaja rangemaid eesmärke.

| 3.6 | Komitee on arvamusel, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmeid tuleks rakendada nii, et sellega kaitstakse ja isegi suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet pikaajalises perspektiivis. Taastuvate energiaallikate arendamine, energiatõhusad tooted ja tootmisviisid on maailmas järjest rohkem nõutud ning Euroopal on hea positsioon konkurentsieelise saavutamiseks, olles paljudes nimetatud valdkondades maailmas juhtpositsioonil. EL ja liikmesriigid peavad sellealast teadus- ja arendustegevust toetama, muidu on eesmärke raske saavutada. Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.6

Komitee on arvamusel, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmeid tuleks rakendada nii, et sellega kaitstakse ja isegi suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet pikaajalises perspektiivis. Taastuvate energiaallikate arendamine, energiatõhusad tooted ja tootmisviisid on maailmas järjest rohkem nõutud ning Euroopal on hea positsioon konkurentsieelise saavutamiseks, olles paljudes nimetatud valdkondades maailmas juhtpositsioonil. EL ja liikmesriigid peavad sellealast teadus- ja arendustegevust toetama, muidu on eesmärke raske saavutada. Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas.

| 3.7 | Kodanikuühiskonnal on võtmeroll otsuse rakendamisel ja asjaomaste riikide võetud kohustuste täitmisel. Liikmesriigid peaksid rohkem edendama ühenduse algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine ning välja töötama viise nende toetuseks.






  — | Kodanikuühiskond tervikuna võiks täita võtmerolli otsuse rakendamisel. Seepärast on vaja laialdasemalt levitada otsuse nõudeid ja nende rakendamise viise igas liikmesriigis. |
| --- | --- | --- |

3.7

Kodanikuühiskonnal on võtmeroll otsuse rakendamisel ja asjaomaste riikide võetud kohustuste täitmisel. Liikmesriigid peaksid rohkem edendama ühenduse algatusi, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine ning välja töötama viise nende toetuseks.

—

Kodanikuühiskond tervikuna võiks täita võtmerolli otsuse rakendamisel. Seepärast on vaja laialdasemalt levitada otsuse nõudeid ja nende rakendamise viise igas liikmesriigis.

| — | Samuti tuleb suuremat rõhku panna harivatele kampaaniatele, mis parandavad avalikkuse teadlikkust ja arusaamist sellest, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on vaja teha jõupingutusi. |
| --- | --- |

—

Samuti tuleb suuremat rõhku panna harivatele kampaaniatele, mis parandavad avalikkuse teadlikkust ja arusaamist sellest, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on vaja teha jõupingutusi.

| — | Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Oluline on koolitada spetsialiste ja tõsta laiema avalikkuse teadlikkust energiasäästu, keskkonnakaitse ja kliimamuutuste valdkonnas.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee on seisukohal, et puhta arengu mehhanismide ühisrakenduse tagamiseks välja töötatud projektides paindlikke vahendeid kasutades tuleb saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt kasvuhoonegaaside vähendamiseks ELis võetavate meetmete ja teiselt poolt arengumaades heitkoguste vähendamise meetmete juurutamisest tingitud solidaarsustunde vahel. Siiski peaks paindlikke vahendeid kasutama üksnes siis, kui sel viisil tõepoolest tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmne vähenemine. Nad ei tohiks soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste kandumist liikmesriikidest ELi mittekuuluvatesse riikidesse. |
| --- | --- |

4.1

Komitee on seisukohal, et puhta arengu mehhanismide ühisrakenduse tagamiseks välja töötatud projektides paindlikke vahendeid kasutades tuleb saavutada sobiv tasakaal ühelt poolt kasvuhoonegaaside vähendamiseks ELis võetavate meetmete ja teiselt poolt arengumaades heitkoguste vähendamise meetmete juurutamisest tingitud solidaarsustunde vahel. Siiski peaks paindlikke vahendeid kasutama üksnes siis, kui sel viisil tõepoolest tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste ülemaailmne vähenemine. Nad ei tohiks soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste kandumist liikmesriikidest ELi mittekuuluvatesse riikidesse.

| 4.2 | Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriikidel peaks säilima võimalus kasutada puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat. Komitee väljendab muret seoses puhta arengu mehhanismi projektidest saadud tõendatud heitkoguste vähendamise kvaliteediga ning teeb ettepaneku, et kui investeerivad riigid (enne 2013. käivitatud projektides) saavad jätkuvalt kasutada tõendatud heitkoguste vähendamist, tuleb võrdlusalus üle vaadata ja seda kontrollida, et teha kindlaks, kas tegu on jätkuvalt lisaprojektiga. Uute puhta arengu mehhanismi projektide puhul, mis lähevad arvesse liikmesriikide panusena kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutuste jagamisel, tuleks kaaluda üksnes neid projekte, mille aluseks on parima võimaliku tehnika (PVT) kasutamine. |
| --- | --- |

4.2

Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriikidel peaks säilima võimalus kasutada puhta arengu mehhanismi projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid, et kindlustada kõnealustele ühikutele turg pärast 2012. aastat. Komitee väljendab muret seoses puhta arengu mehhanismi projektidest saadud tõendatud heitkoguste vähendamise kvaliteediga ning teeb ettepaneku, et kui investeerivad riigid (enne 2013. käivitatud projektides) saavad jätkuvalt kasutada tõendatud heitkoguste vähendamist, tuleb võrdlusalus üle vaadata ja seda kontrollida, et teha kindlaks, kas tegu on jätkuvalt lisaprojektiga. Uute puhta arengu mehhanismi projektide puhul, mis lähevad arvesse liikmesriikide panusena kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutuste jagamisel, tuleks kaaluda üksnes neid projekte, mille aluseks on parima võimaliku tehnika (PVT) kasutamine.

| 4.3 | Komisjon viitab üksnes üldisele põhimõttele, et riigid, milles SKP elaniku kohta on kõrge, peaksid võtma endale vähendamise osas karmimad kohustused, samas kui väiksema SKPga riikide kohustused oleksid vähem ranged. Siiski on võimalik, et isegi kui SKP elaniku kohta on suhtelises arvestuses sarnane, võib samade tulemuste saavutamine heitkoguste vähenemisel nõuda eri riikidelt erinevaid jõupingutusi. Jõupingutuste jagamise korraldamisel tuleb hinnata iga riigi konkreetset olukorda, heitkoguste vähendamisega kaasnevaid kulusid ning mõju riigi konkurentsivõimele ja arengule. Jõupingutuste jagamise otsus peaks tagama, et vähendamisega seotud kulud on võrdelised iga riigi SKP suhtes. |
| --- | --- |

4.3

Komisjon viitab üksnes üldisele põhimõttele, et riigid, milles SKP elaniku kohta on kõrge, peaksid võtma endale vähendamise osas karmimad kohustused, samas kui väiksema SKPga riikide kohustused oleksid vähem ranged. Siiski on võimalik, et isegi kui SKP elaniku kohta on suhtelises arvestuses sarnane, võib samade tulemuste saavutamine heitkoguste vähenemisel nõuda eri riikidelt erinevaid jõupingutusi. Jõupingutuste jagamise korraldamisel tuleb hinnata iga riigi konkreetset olukorda, heitkoguste vähendamisega kaasnevaid kulusid ning mõju riigi konkurentsivõimele ja arengule. Jõupingutuste jagamise otsus peaks tagama, et vähendamisega seotud kulud on võrdelised iga riigi SKP suhtes.

| 4.4 | Komitee juhib ka tähelepanu ilmsetele vastuoludele otsuse tekstis. Komisjon teeb ettepaneku võtta 2005. aasta liikmesriikide kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutuste hindamisel võrdlusaastaks ja 2020. aasta tähistab ajavahemiku lõppu. Artikli 3 lõike 2 teises lõigus sätestatakse, et iga liikmesriik piirab igal aastal lineaarselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Samas on sama artikli esimeses lõigus kirjas, et iga liikmesriik tagab, et direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulk riigis 2013. aastal ei ületa asjaomase riigi keskmisi aastasi kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõnealustest allikatest aastatel 2008, 2009 ja 2010, nagu on aruandluses esitatud ning tõendatud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ ja otsusele 280/2004/EÜ. See tähendab, et aastad 2008, 2009 ja 2010 on võrdlusaastad hindamaks olukorda 2013. aastal. |
| --- | --- |

4.4

Komitee juhib ka tähelepanu ilmsetele vastuoludele otsuse tekstis. Komisjon teeb ettepaneku võtta 2005. aasta liikmesriikide kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutuste hindamisel võrdlusaastaks ja 2020. aasta tähistab ajavahemiku lõppu. Artikli 3 lõike 2 teises lõigus sätestatakse, et iga liikmesriik piirab igal aastal lineaarselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Samas on sama artikli esimeses lõigus kirjas, et iga liikmesriik tagab, et direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmamata allikatest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete koguhulk riigis 2013. aastal ei ületa asjaomase riigi keskmisi aastasi kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõnealustest allikatest aastatel 2008, 2009 ja 2010, nagu on aruandluses esitatud ning tõendatud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ ja otsusele 280/2004/EÜ. See tähendab, et aastad 2008, 2009 ja 2010 on võrdlusaastad hindamaks olukorda 2013. aastal.

| 4.5 | Otsuse ettepaneku artikli 3 lõike 3 alusel on liikmesriigil õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning kui heitkogused jäävad alla lõikes 2 osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse. Kõnealune säte on liiga jäik, kuna etteantud üheaastasel ajavahemikul puudub ulatuslike projektide elluviimiseks ja heade tulemuste saavutamiseks vajalik paindlikkus. Eriti oluline on see väikestele liikmesriikidele, kes viivad ellu ulatuslikke projekte kasvuhoonegaaside ohjeldamiseks.
  Komisjon teeb ettepaneku, et iga liikmesriik peaks koostama kava riiklike eesmärkide saavutamiseks. Siiski ei tohiks iga-aastased keskmised kasvuhoonegaaside heitkogused ajavahemikus 2013–2020 ületada keskmisi heitkoguseid ajavahemikus 2005–2020. Komitee arvates on kõnealuste kavade rakendamiseks oluline regulaarne järelevalve riiklikul ja Euroopa tasandil, et kohe oleks võimalik kindlaks teha igasugused erinevused ning võtta parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.5

Otsuse ettepaneku artikli 3 lõike 3 alusel on liikmesriigil õigus kanda järgmisest aastast üle kogus, mis vastab 2 %-le kõnealuse liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste piirmäärast, ning kui heitkogused jäävad alla lõikes 2 osutatud piirmäära, võib asjaomane riik kanda piirmäära ületavad heitkoguste vähendamised üle järgmisesse aastasse. Kõnealune säte on liiga jäik, kuna etteantud üheaastasel ajavahemikul puudub ulatuslike projektide elluviimiseks ja heade tulemuste saavutamiseks vajalik paindlikkus. Eriti oluline on see väikestele liikmesriikidele, kes viivad ellu ulatuslikke projekte kasvuhoonegaaside ohjeldamiseks.

Komisjon teeb ettepaneku, et iga liikmesriik peaks koostama kava riiklike eesmärkide saavutamiseks. Siiski ei tohiks iga-aastased keskmised kasvuhoonegaaside heitkogused ajavahemikus 2013–2020 ületada keskmisi heitkoguseid ajavahemikus 2005–2020. Komitee arvates on kõnealuste kavade rakendamiseks oluline regulaarne järelevalve riiklikul ja Euroopa tasandil, et kohe oleks võimalik kindlaks teha igasugused erinevused ning võtta parandusmeetmeid.

| 4.6 | Ühenduse kohustuse üleüldise kulutõhususe parandamiseks ja ühiste eesmärkide saavutamiseks madalaimate kuludega tuleks komitee arvates otsuses ette näha võimalus kanda liikmesriikidel riikidevaheliste kahepoolsete kokkulepete alusel osa oma kasvuhoonegaaside heitkoguste õigusest üle teisele liikmesriigile. |
| --- | --- |

4.6

Ühenduse kohustuse üleüldise kulutõhususe parandamiseks ja ühiste eesmärkide saavutamiseks madalaimate kuludega tuleks komitee arvates otsuses ette näha võimalus kanda liikmesriikidel riikidevaheliste kahepoolsete kokkulepete alusel osa oma kasvuhoonegaaside heitkoguste õigusest üle teisele liikmesriigile.

| 4.7 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku viia sisse automaatne vastavuse süsteem, mille alusel näiteks trahvitaks liikmesriike seatud heitkoguste piirmäära ületamise eest. |
| --- | --- |

4.7

Komitee teeb komisjonile ettepaneku viia sisse automaatne vastavuse süsteem, mille alusel näiteks trahvitaks liikmesriike seatud heitkoguste piirmäära ületamise eest.

| 4.8 | Seoses projektide tasakaalustatud geograafilise jaotusega ei ole artikli 4 lõike 1 punkt c piisavalt konkreetne ühikute ostmise meetmete kohaldamise osas. |
| --- | --- |

4.8

Seoses projektide tasakaalustatud geograafilise jaotusega ei ole artikli 4 lõike 1 punkt c piisavalt konkreetne ühikute ostmise meetmete kohaldamise osas.

| 4.9 | Kõnealuse otsuse elluviimiseks peaks komisjon esitama liikmesriikidele juhised tegevuse, vahendite ja muude meetmete kohta. Üks esimesi samme võiks olla avaldada juhised, mis sisaldaksid näiteid ELis juba saavutatud edust. |
| --- | --- |

4.9

Kõnealuse otsuse elluviimiseks peaks komisjon esitama liikmesriikidele juhised tegevuse, vahendite ja muude meetmete kohta. Üks esimesi samme võiks olla avaldada juhised, mis sisaldaksid näiteid ELis juba saavutatud edust.

| 4.10 | Otsuse eesmärgi saavutamiseks soovitab komitee, et liikmesriigid kasutaksid struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde projektides, mille käigus ei teki kasvuhoonegaase või mis aitavad neid vähendada. |
| --- | --- |

4.10

Otsuse eesmärgi saavutamiseks soovitab komitee, et liikmesriigid kasutaksid struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde projektides, mille käigus ei teki kasvuhoonegaase või mis aitavad neid vähendada.

| 4.11 | Kuna ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud rajatiste osas on ajavahemikuks 2013–2020 ette nähtud saastekvootide eraldamine oksjoni teel, siis saadakse sel moel vajalikud vahendid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites. Osa sel viisil saadud vahenditest peaks suunama majandussektoritesse, mis teevad jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Ülejäänud osa tuleks suunata arengumaade solidaarsusfondi ja eraldada neis riikides projektidele, mis käsitlevad kliimamuutustega kohanemist. |
| --- | --- |

4.11

Kuna ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud rajatiste osas on ajavahemikuks 2013–2020 ette nähtud saastekvootide eraldamine oksjoni teel, siis saadakse sel moel vajalikud vahendid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektorites. Osa sel viisil saadud vahenditest peaks suunama majandussektoritesse, mis teevad jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Ülejäänud osa tuleks suunata arengumaade solidaarsusfondi ja eraldada neis riikides projektidele, mis käsitlevad kliimamuutustega kohanemist.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/75

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006”

KOM(2008) 18 lõplik — 2008/0015 (COD)

(2009/C 27/17)

8. veebruaril 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 4. juunil 2008. Raportöör oli Gerd WOLF.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

Sisukord

| 1. | Kokkuvõte ja järeldused |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjoni ettepanek |
| --- | --- |

3.

| 4. | Üldised märkused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkreetsed märkused |
| --- | --- |

5.

1.   Kokkuvõte ja järeldused

| 1.1 | Fossiilkütuste kasutamise (põletamise) tagajärjel õhku paiskuva süsinikdioksiidi (CO2) kogumine ja säilitamine (CCS) aitaks märkimisväärselt kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele. Seega tuleks nimetatud tehnoloogiat arendada võimalikult kiiresti ja varakult. |
| --- | --- |

1.1

Fossiilkütuste kasutamise (põletamise) tagajärjel õhku paiskuva süsinikdioksiidi (CO2) kogumine ja säilitamine (CCS) aitaks märkimisväärselt kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele. Seega tuleks nimetatud tehnoloogiat arendada võimalikult kiiresti ja varakult.

| 1.2 | Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamise ja kasutamise vajalikku eeltingimust ning toetab valdavas osas selle sisu. |
| --- | --- |

1.2

Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamise ja kasutamise vajalikku eeltingimust ning toetab valdavas osas selle sisu.

| 1.3 | Direktiivis käsitletakse kõige olulisemaid aspekte ning kehtestatakse sätted nendega tegelemiseks. Eelkõige käsitletakse direktiivis inimeste ja keskkonnaohutuse küsimusi ning sellega seotud kohustusi, aidates nii tagada direktiivile kodanike heakskiidu ning võttes arvesse nende ohutusega seotud vajadusi. |
| --- | --- |

1.3

Direktiivis käsitletakse kõige olulisemaid aspekte ning kehtestatakse sätted nendega tegelemiseks. Eelkõige käsitletakse direktiivis inimeste ja keskkonnaohutuse küsimusi ning sellega seotud kohustusi, aidates nii tagada direktiivile kodanike heakskiidu ning võttes arvesse nende ohutusega seotud vajadusi.

| 1.4 | Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise üldise lisaväärtusahela arendamine, mis hõlmab CO2 kogumist, transporti ja säilitamist, on veel varases ning mõnel juhul alles uurimisjärgus. Seda tuleb direktiivi sätetes arvesse võtta ning seetõttu vajab mõni punkt veel viimistlemist. |
| --- | --- |

1.4

Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise üldise lisaväärtusahela arendamine, mis hõlmab CO2 kogumist, transporti ja säilitamist, on veel varases ning mõnel juhul alles uurimisjärgus. Seda tuleb direktiivi sätetes arvesse võtta ning seetõttu vajab mõni punkt veel viimistlemist.

| 1.5 | Esimeste projektide kiire rakendamise võimaldamiseks tuleks direktiivi mõningaid punkte muuta nii, et need oleksid paremini rakendatavad nii asjaomaste riiklike asutuste kui ka võimalike investorite jaoks ning tagaksid viimastele planeerimiskindluse ja pakuksid stiimuleid tegutsemiseks. See kehtib näiteks vastutusküsimuste selgitamise ning rahaliste tagatiste olemuse ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

1.5

Esimeste projektide kiire rakendamise võimaldamiseks tuleks direktiivi mõningaid punkte muuta nii, et need oleksid paremini rakendatavad nii asjaomaste riiklike asutuste kui ka võimalike investorite jaoks ning tagaksid viimastele planeerimiskindluse ja pakuksid stiimuleid tegutsemiseks. See kehtib näiteks vastutusküsimuste selgitamise ning rahaliste tagatiste olemuse ja ulatuse kohta.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Jätkuna Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi otsustele kliimamuutuste kohta ning ohtude kohta energiavarude tagamisel, esitas komisjon eraldi dokumendi vormis meetmepaketi ettepaneku, et täita ülemkogu otsustes seatud eesmärgid. Nimetatud meetmetes keskendutakse energiatõhususele, taastuvate energiaallikate arendamisele ning asjaomaste uuenduslike tehnoloogiate väljatöötamisele ja kasutamisele. Komitee on koostanud iga meetme kohta eraldi arvamuse (1). |
| --- | --- |

2.1

Jätkuna Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi otsustele kliimamuutuste kohta ning ohtude kohta energiavarude tagamisel, esitas komisjon eraldi dokumendi vormis meetmepaketi ettepaneku, et täita ülemkogu otsustes seatud eesmärgid. Nimetatud meetmetes keskendutakse energiatõhususele, taastuvate energiaallikate arendamisele ning asjaomaste uuenduslike tehnoloogiate väljatöötamisele ja kasutamisele. Komitee on koostanud iga meetme kohta eraldi arvamuse (1).

| 2.2 | Siinkohal on olulise tähtsusega meetodite väljatöötamine fossiilkütuste kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste säästvaks vähendamiseks. Seda teemat käsitletakse käesolevas arvamuses. Arvamuses käsitletakse komisjoni ettepanekut süsinikdioksiidi (CO2) geoloogilise säilitamise kohta. |
| --- | --- |

2.2

Siinkohal on olulise tähtsusega meetodite väljatöötamine fossiilkütuste kasutamisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste säästvaks vähendamiseks. Seda teemat käsitletakse käesolevas arvamuses. Arvamuses käsitletakse komisjoni ettepanekut süsinikdioksiidi (CO2) geoloogilise säilitamise kohta.

| 2.3 | Käesolev arvamus täiendab komitee arvamust (2) sama tehnoloogia kohta, milles käsitletakse komisjoni teatist fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta. |
| --- | --- |

2.3

Käesolev arvamus täiendab komitee arvamust (2) sama tehnoloogia kohta, milles käsitletakse komisjoni teatist fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Arvestades asjaolu, et rahvusvahelisel tasandil järjest suurem nõudlus energiaallikate järele rahuldatakse tõenäoliselt peamiselt fossiilkütuste abil ning eesmärki vähendada 2050. aastaks CO2 heitkoguseid globaalselt 50 % ning tööstusriikides 60 %–80 %, leiab komisjon, et selleks tuleb kasutada kõiki võimalikke CO2 heitkoguste vähendamise võimalusi. Nimetatud eesmärki arvestades on süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (CCS) (3) otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

3.1

Arvestades asjaolu, et rahvusvahelisel tasandil järjest suurem nõudlus energiaallikate järele rahuldatakse tõenäoliselt peamiselt fossiilkütuste abil ning eesmärki vähendada 2050. aastaks CO2 heitkoguseid globaalselt 50 % ning tööstusriikides 60 %–80 %, leiab komisjon, et selleks tuleb kasutada kõiki võimalikke CO2 heitkoguste vähendamise võimalusi. Nimetatud eesmärki arvestades on süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (CCS) (3) otsustava tähtsusega.

| 3.2 | 2007. aasta märtsis Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil kutsuti üles looma ka vajalik tehniline, majanduslik ja õigusraamistik süsinikdioksiidi keskkonnaohutuks kogumiseks ja säilitamiseks. Kõnealuse komisjoni ettepanekuga pakutakse üks vahend nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Ettepanek on seotud eelkõige õigusraamistiku loomisega EÜ asutamislepingu artikli 175 lõike 1 alusel. Kõnealuse ettepanekuga nähakse ette ka õigusaktide ja (ELi või riiklike) ametiasutuste halduskorra lihtsustamine. |
| --- | --- |

3.2

2007. aasta märtsis Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil kutsuti üles looma ka vajalik tehniline, majanduslik ja õigusraamistik süsinikdioksiidi keskkonnaohutuks kogumiseks ja säilitamiseks. Kõnealuse komisjoni ettepanekuga pakutakse üks vahend nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Ettepanek on seotud eelkõige õigusraamistiku loomisega EÜ asutamislepingu artikli 175 lõike 1 alusel. Kõnealuse ettepanekuga nähakse ette ka õigusaktide ja (ELi või riiklike) ametiasutuste halduskorra lihtsustamine.

| 3.3 | Ettepanekus võetakse arvesse või vajadusel muudetakse kehtivaid sätteid, mis on sätestatud direktiivides 96/61/EÜ, 85/337/EMÜ, 2004/35/EÜ ja 2003/87/EÜ. |
| --- | --- |

3.3

Ettepanekus võetakse arvesse või vajadusel muudetakse kehtivaid sätteid, mis on sätestatud direktiivides 96/61/EÜ, 85/337/EMÜ, 2004/35/EÜ ja 2003/87/EÜ.

| 3.4 | Komisjoni ettepaneku konkreetne sisu |
| --- | --- |

3.4

Komisjoni ettepaneku konkreetne sisu

| 3.4.1 | 1. peatükis käsitletakse sisu, eesmärki ja kohaldamisala. Samuti esitatakse mõistete määratlused. |
| --- | --- |

3.4.1

1. peatükis käsitletakse sisu, eesmärki ja kohaldamisala. Samuti esitatakse mõistete määratlused.

| 3.4.2 | 2. peatükis käsitletakse säilitamiskohtade valikut ja uuringulube. Peatükis selgitatakse, et liikmesriigid peavad kindlaks määrama säilitamiseks lubatud piirkonnad ja säilitamiskoha kasutustingimused, ning esitatakse ka uuringute tegemist reguleerivad sätted. |
| --- | --- |

3.4.2

2. peatükis käsitletakse säilitamiskohtade valikut ja uuringulube. Peatükis selgitatakse, et liikmesriigid peavad kindlaks määrama säilitamiseks lubatud piirkonnad ja säilitamiskoha kasutustingimused, ning esitatakse ka uuringute tegemist reguleerivad sätted.

| 3.4.3 | 3. peatükis käsitletakse säilitamislube ja nende tingimusi ning Euroopa Komisjoni asjaomaseid volitusi. Siinkohal on oluline keskkonnamõju hindamine, mis hõlmab mõjuhindamist ja avalikku arutelu. |
| --- | --- |

3.4.3

3. peatükis käsitletakse säilitamislube ja nende tingimusi ning Euroopa Komisjoni asjaomaseid volitusi. Siinkohal on oluline keskkonnamõju hindamine, mis hõlmab mõjuhindamist ja avalikku arutelu.

| 3.4.4 | 4. peatükis käsitletakse käitamist, sulgemist ja sulgemisjärgseid kohustusi, kaasa arvatud süsinikdioksiidiga seotud nõuetekohasuse näitajaid, seire- ja aruandluskohustust, kontrolli, eeskirjade eiramise ja/või lekke korral võetavaid meetmeid ning rahalise tagatise andmist. |
| --- | --- |

3.4.4

4. peatükis käsitletakse käitamist, sulgemist ja sulgemisjärgseid kohustusi, kaasa arvatud süsinikdioksiidiga seotud nõuetekohasuse näitajaid, seire- ja aruandluskohustust, kontrolli, eeskirjade eiramise ja/või lekke korral võetavaid meetmeid ning rahalise tagatise andmist.

| 3.4.5 | 5. peatükis käsitletakse transpordile ja säilitamisele juurdepääsu reguleerivaid sätteid. |
| --- | --- |

3.4.5

5. peatükis käsitletakse transpordile ja säilitamisele juurdepääsu reguleerivaid sätteid.

| 3.4.6 | 6. peatükk sisaldab üldsätteid pädeva asutuse, piiriülese koostöö, sanktsioonide, Euroopa Komisjoni aruandluse, muutmise ja asjakohaste komiteemenetluste kohta. |
| --- | --- |

3.4.6

6. peatükk sisaldab üldsätteid pädeva asutuse, piiriülese koostöö, sanktsioonide, Euroopa Komisjoni aruandluse, muutmise ja asjakohaste komiteemenetluste kohta.

| 3.4.7 | 7. peatükki on koondatud teistes õigusaktides tehtavad vajalikud muudatused, kaasa arvatud vett ja jäätmeid reguleerivate õigusaktide paratamatu kohandamine. Samuti määratletakse peatükis uute elektrijaamade heakskiitmise täiendavad tingimused. |
| --- | --- |

3.4.7

7. peatükki on koondatud teistes õigusaktides tehtavad vajalikud muudatused, kaasa arvatud vett ja jäätmeid reguleerivate õigusaktide paratamatu kohandamine. Samuti määratletakse peatükis uute elektrijaamade heakskiitmise täiendavad tingimused.

| 3.4.8 | I lisas on esitatud säilitamiskoha kirjeldamise ja riskianalüüsi nõuete üksikasjalikud kriteeriumid. II lisas on toodud seirele kehtestatud nõuete üksikasjalikud kriteeriumid. Euroopa Komisjon võib lisasid muuta. Sel juhul on sõnaõigus ka Euroopa Parlamendil. |
| --- | --- |

3.4.8

I lisas on esitatud säilitamiskoha kirjeldamise ja riskianalüüsi nõuete üksikasjalikud kriteeriumid. II lisas on toodud seirele kehtestatud nõuete üksikasjalikud kriteeriumid. Euroopa Komisjon võib lisasid muuta. Sel juhul on sõnaõigus ka Euroopa Parlamendil.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | Komitee on mitmel korral juhtinud tähelepanu (4) asjaolule, et taskukohane energia on kaasaegse rahvamajanduse elueliksiir ja kõigi põhiteenuste eeldus. Eriti oluline on siinkohal vajadus tõhustada uute tehnoloogiate arendamist (5). |
| --- | --- |

4.1

Komitee on mitmel korral juhtinud tähelepanu (4) asjaolule, et taskukohane energia on kaasaegse rahvamajanduse elueliksiir ja kõigi põhiteenuste eeldus. Eriti oluline on siinkohal vajadus tõhustada uute tehnoloogiate arendamist (5).

| 4.2 | Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamise ja kasutamise olulist eeltingimust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ning toetab valdavas osas selle sisu. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamise ja kasutamise olulist eeltingimust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ning toetab valdavas osas selle sisu.

| 4.3 | Sellega seoses on komitee juhtinud tähelepanu (6) asjaolule, et fossiilkütused süsi, nafta ja maagaas on praegu energiaga varustatuse alustala (7) nii Euroopas kui ka globaalsel tasandil ning säilitavad ehk oma tähtsuse ka järgmisteks aastakümneteks. |
| --- | --- |

4.3

Sellega seoses on komitee juhtinud tähelepanu (6) asjaolule, et fossiilkütused süsi, nafta ja maagaas on praegu energiaga varustatuse alustala (7) nii Euroopas kui ka globaalsel tasandil ning säilitavad ehk oma tähtsuse ka järgmisteks aastakümneteks.

| 4.4 | See ei ole vastuolus väljakuulutatud eesmärgiga drastiliselt suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu. Aga arvestades isegi ELi eesmärki saavutada 2020. aastaks taastuvate energiaallikate osakaal 20 % elektrienergia kogutarbimisest ELis (8), jääb paljudeks aastakümneteks märkimisväärne vajadus muudest energiaallikatest toodetud energia järele, et katta ülejäänud 80 % ning 2050. aastaks ikka veel u 50 % energiavajadusest. |
| --- | --- |

4.4

See ei ole vastuolus väljakuulutatud eesmärgiga drastiliselt suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu. Aga arvestades isegi ELi eesmärki saavutada 2020. aastaks taastuvate energiaallikate osakaal 20 % elektrienergia kogutarbimisest ELis (8), jääb paljudeks aastakümneteks märkimisväärne vajadus muudest energiaallikatest toodetud energia järele, et katta ülejäänud 80 % ning 2050. aastaks ikka veel u 50 % energiavajadusest.

| 4.5 | Elektri tootmiseks nõudlusele vastaval tasemel on taastuvatest energiaallikatest siiani olnud võimalik kasutada hüdroenergiat ja biomassi (9), samas kui tuule- ja päikeseenergiat iseloomustab piiratud ja ilmastikust sõltuv kättesaadavus. Siiski tuleks teha tõsiseid jõupingutusi selliste energiaallikate pidevaks arendamiseks ja kasutamiseks, arendades samas piisavaid ja ökonoomseid säilitamisvõimalusi. See on aga eraldi arvamuse teema. |
| --- | --- |

4.5

Elektri tootmiseks nõudlusele vastaval tasemel on taastuvatest energiaallikatest siiani olnud võimalik kasutada hüdroenergiat ja biomassi (9), samas kui tuule- ja päikeseenergiat iseloomustab piiratud ja ilmastikust sõltuv kättesaadavus. Siiski tuleks teha tõsiseid jõupingutusi selliste energiaallikate pidevaks arendamiseks ja kasutamiseks, arendades samas piisavaid ja ökonoomseid säilitamisvõimalusi. See on aga eraldi arvamuse teema.

| 4.6 | Seega on baaskoormuse tagamiseks — tuumaenergia täiendamiseks ja/või asendamiseks (10) — jätkuvalt vaja arvukalt fossiilkütusel töötavaid elektrijaamu. Selleks, et meil oleks piisav positiivne või negatiivne reservvõimsus, on vaja rohkem elektrijaamu, mille tootmist on võimalik kohandada piisavalt kiiresti, et hüvitada tuuleenergia taseme kõikumist. |
| --- | --- |

4.6

Seega on baaskoormuse tagamiseks — tuumaenergia täiendamiseks ja/või asendamiseks (10) — jätkuvalt vaja arvukalt fossiilkütusel töötavaid elektrijaamu. Selleks, et meil oleks piisav positiivne või negatiivne reservvõimsus, on vaja rohkem elektrijaamu, mille tootmist on võimalik kohandada piisavalt kiiresti, et hüvitada tuuleenergia taseme kõikumist.

| 4.7 | Tipp- ja reservvõimsusega varustamisel on peamised võimalused gaasiturbiinidel ja hüdroakumulatsioonil töötavad elektrijaamad. Hüdroakumulatsiooni elektrijaamade arengupotentsiaal on siiski piiratud, sest nende jaoks vajalikud geograafilised eritingimused on suures osas juba ära kasutatud. |
| --- | --- |

4.7

Tipp- ja reservvõimsusega varustamisel on peamised võimalused gaasiturbiinidel ja hüdroakumulatsioonil töötavad elektrijaamad. Hüdroakumulatsiooni elektrijaamade arengupotentsiaal on siiski piiratud, sest nende jaoks vajalikud geograafilised eritingimused on suures osas juba ära kasutatud.

| 4.8 | Baaskoormuse ja keskmise koormusega varustamiseks kasutatakse lisaks tuumaelektrijaamadele peamiselt söeküttel elektrijaamu. Liikmesriikides, mis otsustavad tuumaenergia tootmisest loobuda, suureneb söe kasutamise tähtsus elektri tootmisel veelgi. |
| --- | --- |

4.8

Baaskoormuse ja keskmise koormusega varustamiseks kasutatakse lisaks tuumaelektrijaamadele peamiselt söeküttel elektrijaamu. Liikmesriikides, mis otsustavad tuumaenergia tootmisest loobuda, suureneb söe kasutamise tähtsus elektri tootmisel veelgi.

| 4.9 | Seetõttu on vaja võimalikult vähendada CO2 heitkoguseid, sealhulgas ka söe kasutamisel. Kõnealust eesmärki silmas pidades järgitakse kahte erineva tehnilise küpsusastme ja erineva mõjuga arengusuunda. Ühelt poolt arendatakse veelgi suurema tõhususega elektrijaamu ning teiselt poolt arendatakse süsinikdioksiidi koguvaid ja säilitavaid elektrijaamu (11). Kuigi viimase puhul suuremat osa CO2 heitkogustest enam atmosfääri ei paisata, kaasneb protsessiga vältimatu märgatav tõhususe kadu, et katta süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega kaasnev täiendav energiavajadus. Samuti on selleks vaja jätkata tehnoloogiate arendamist tootmisprotsessidest pärit CO2 kogumiseks. |
| --- | --- |

4.9

Seetõttu on vaja võimalikult vähendada CO2 heitkoguseid, sealhulgas ka söe kasutamisel. Kõnealust eesmärki silmas pidades järgitakse kahte erineva tehnilise küpsusastme ja erineva mõjuga arengusuunda. Ühelt poolt arendatakse veelgi suurema tõhususega elektrijaamu ning teiselt poolt arendatakse süsinikdioksiidi koguvaid ja säilitavaid elektrijaamu (11). Kuigi viimase puhul suuremat osa CO2 heitkogustest enam atmosfääri ei paisata, kaasneb protsessiga vältimatu märgatav tõhususe kadu, et katta süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega kaasnev täiendav energiavajadus. Samuti on selleks vaja jätkata tehnoloogiate arendamist tootmisprotsessidest pärit CO2 kogumiseks.

| 4.10 | Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamine, mis hõlmab CO2 kogumist, transporti ja säilitamist, on veel varases ning mõnel juhul alles uurimisjärgus. Tavapäraste elektrijaamade tehnoloogia tõhususe suurendamiseks on tehtud küll järkjärgulisi edusamme, kuid nende tõhusus on juba saavutamas oma füüsilist piiri. Arvestades kiireloomulist vajadust elektrijaamade võimsuse suurendamise järele järgmistel aastakümnetel, kutsub komitee üles otsustama pragmaatilise lähenemisviisi kasuks ning kõrvuti arendama mõlemaid tehnoloogiaid. Kuigi suurema tõhususe arendamine võib olla suures osas seotud turusuundumustega, vajavad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad (nii elektrijaamad kui ka infrastruktuurid) täiendavat toetust esitlemis- ja turustamisetapis. |
| --- | --- |

4.10

Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamine, mis hõlmab CO2 kogumist, transporti ja säilitamist, on veel varases ning mõnel juhul alles uurimisjärgus. Tavapäraste elektrijaamade tehnoloogia tõhususe suurendamiseks on tehtud küll järkjärgulisi edusamme, kuid nende tõhusus on juba saavutamas oma füüsilist piiri. Arvestades kiireloomulist vajadust elektrijaamade võimsuse suurendamise järele järgmistel aastakümnetel, kutsub komitee üles otsustama pragmaatilise lähenemisviisi kasuks ning kõrvuti arendama mõlemaid tehnoloogiaid. Kuigi suurema tõhususe arendamine võib olla suures osas seotud turusuundumustega, vajavad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad (nii elektrijaamad kui ka infrastruktuurid) täiendavat toetust esitlemis- ja turustamisetapis.

| 4.11 | Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate arendamisel järgitakse erinevaid mudeleid. Integreeritud elektrijaamatehnoloogia hõlmab süsinikdioksiidi kogumist — söe gaasistamisel kogutakse süsinikdioksiid enne põletamisprotsessi, hapniku põletamisel rikastatakse süsinikdioksiid enne kogumist toimuvas protsessis. Põletamisjärgne tehnoloogia hõlmab süsinikdioksiidi eraldamist suitsugaasist pärast põletamist (CO2 pesu). Pärast piisavat edasiarendamist oleks viimane meetod sobiv kasutamiseks väga tõhusates uutes elektrijaamades eeldusel, et need on vastavalt kujundatud (nn capture ready). Nende arengumudelite ühine omadus on see, et sel viisil kogutud süsinikdioksiid tuleb viia elektrijaamast sobivasse säilitamiskohta. |
| --- | --- |

4.11

Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate arendamisel järgitakse erinevaid mudeleid. Integreeritud elektrijaamatehnoloogia hõlmab süsinikdioksiidi kogumist — söe gaasistamisel kogutakse süsinikdioksiid enne põletamisprotsessi, hapniku põletamisel rikastatakse süsinikdioksiid enne kogumist toimuvas protsessis. Põletamisjärgne tehnoloogia hõlmab süsinikdioksiidi eraldamist suitsugaasist pärast põletamist (CO2 pesu). Pärast piisavat edasiarendamist oleks viimane meetod sobiv kasutamiseks väga tõhusates uutes elektrijaamades eeldusel, et need on vastavalt kujundatud (nn capture ready). Nende arengumudelite ühine omadus on see, et sel viisil kogutud süsinikdioksiid tuleb viia elektrijaamast sobivasse säilitamiskohta.

| 4.12 | Süsinikdioksiidi saab säilitada vaid sobivates, kindlates geoloogilistes formatsioonides. Tehtud uurimistöö alusel võib väita, et parimad võimalused oleksid sügavad soolased põhjaveekihid ning ammendatud õli- ja gaasimaardlad, samas kui mahajäetud söekaevandused oleksid tõenäoliselt vähemsobivad. CO2 lekkimise vältimiseks on väga oluline, et säilitamiskohal oleks võimalikult suur ühes tükis kivimi- või mäekate (võimalikult väheste maapinnale ulatuvate avaustega). |
| --- | --- |

4.12

Süsinikdioksiidi saab säilitada vaid sobivates, kindlates geoloogilistes formatsioonides. Tehtud uurimistöö alusel võib väita, et parimad võimalused oleksid sügavad soolased põhjaveekihid ning ammendatud õli- ja gaasimaardlad, samas kui mahajäetud söekaevandused oleksid tõenäoliselt vähemsobivad. CO2 lekkimise vältimiseks on väga oluline, et säilitamiskohal oleks võimalikult suur ühes tükis kivimi- või mäekate (võimalikult väheste maapinnale ulatuvate avaustega).

| 4.13 | Säilitamiskoha valimisel ekspertide poolt vastavalt direktiivis sätestatud reeglitele näivad säilitamisega seotud ohud väga väikesed. Säilitamiseks sobivate formatsioonide puhul on suurte koguste CO2 ootamatu väljapaiskumine praktiliselt võimatu (12). Samuti tuleks kindlaks teha, et ohtu ei kujutaks ka indutseeritud maavärin, valides maksimaalse säilitusrõhu nii, et see ei hävitaks kogutud CO2 säilitamiseks ja kindlalt sulgemiseks kasutatud mäekattekihti (13), mis peab säilimise tagamiseks alles jääma. |
| --- | --- |

4.13

Säilitamiskoha valimisel ekspertide poolt vastavalt direktiivis sätestatud reeglitele näivad säilitamisega seotud ohud väga väikesed. Säilitamiseks sobivate formatsioonide puhul on suurte koguste CO2 ootamatu väljapaiskumine praktiliselt võimatu (12). Samuti tuleks kindlaks teha, et ohtu ei kujutaks ka indutseeritud maavärin, valides maksimaalse säilitusrõhu nii, et see ei hävitaks kogutud CO2 säilitamiseks ja kindlalt sulgemiseks kasutatud mäekattekihti (13), mis peab säilimise tagamiseks alles jääma.

| 4.14 | Süsinikdioksiidi pikaajalise ohutu säilitamise küsimus on kõnealusele protsessile ühiskondliku ja poliitilise heakskiidu saamiseks otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

4.14

Süsinikdioksiidi pikaajalise ohutu säilitamise küsimus on kõnealusele protsessile ühiskondliku ja poliitilise heakskiidu saamiseks otsustava tähtsusega.

| 4.15 | Seepärast peab komitee väga oluliseks kodanike täielikku teavitamist kõnealuse uue tehnoloogia kõigist aspektidest nii komisjoni, kuid eelkõige ka liikmesriikide ja võimalike käitajate poolt ning nende kaasamist otsustusprotsessiga seotud läbipaistvasse dialoogi. Selles osas tuleks välja töötada asjakohased menetlused. |
| --- | --- |

4.15

Seepärast peab komitee väga oluliseks kodanike täielikku teavitamist kõnealuse uue tehnoloogia kõigist aspektidest nii komisjoni, kuid eelkõige ka liikmesriikide ja võimalike käitajate poolt ning nende kaasamist otsustusprotsessiga seotud läbipaistvasse dialoogi. Selles osas tuleks välja töötada asjakohased menetlused.

| 4.16 | Peatüki lõpus sooviks komitee innustada võtma veel üht ennetavat meedet. See puudutab kaugemas tulevikus tekkida võivat CO2 vajadust, kas siis praegu ettenägematutes rakendustes keemilise põhiainena või siis muutujana „loomulike” pikaajaliste kliimatsüklite raames (14). Seetõttu soovitab komitee jätkusuutlikkuse täiendava meetmena CO2 säilitamise kindlasti läbi viia, aga kaaluda sulgemise plaani raames vähemalt osalise reemissiooni võimalust või nõuda dokumentatsiooni konkreetsete säilituskomplekside potentsiaalsete reemissioonivõimaluste kohta. Esmatähtis peab loomulikult olema säilitamiskoha turvalisus ja lekkimiskindlus. |
| --- | --- |

4.16

Peatüki lõpus sooviks komitee innustada võtma veel üht ennetavat meedet. See puudutab kaugemas tulevikus tekkida võivat CO2 vajadust, kas siis praegu ettenägematutes rakendustes keemilise põhiainena või siis muutujana „loomulike” pikaajaliste kliimatsüklite raames (14). Seetõttu soovitab komitee jätkusuutlikkuse täiendava meetmena CO2 säilitamise kindlasti läbi viia, aga kaaluda sulgemise plaani raames vähemalt osalise reemissiooni võimalust või nõuda dokumentatsiooni konkreetsete säilituskomplekside potentsiaalsete reemissioonivõimaluste kohta. Esmatähtis peab loomulikult olema säilitamiskoha turvalisus ja lekkimiskindlus.

| 4.17 | Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut tervikuna ja avaldab oma seisukoha üksikasjade kohta alljärgnevalt. |
| --- | --- |

4.17

Komitee tervitab komisjoni direktiivi ettepanekut tervikuna ja avaldab oma seisukoha üksikasjade kohta alljärgnevalt.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Direktiivi ettepanek sisaldab olulisi vajalikke regulatsioone, mis looksid süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmete käitajatele vajaliku õigusraamistiku, kusjuures mõningates kohtades minnakse hädavajalikest regulatsioonidest kaugemale. |
| --- | --- |

5.1

Direktiivi ettepanek sisaldab olulisi vajalikke regulatsioone, mis looksid süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmete käitajatele vajaliku õigusraamistiku, kusjuures mõningates kohtades minnakse hädavajalikest regulatsioonidest kaugemale.

| 5.2 | Mõningates punktides on siiski veel vaja selgitusi, võimaldamaks rakendamist ja tagamaks õiguskindluse. |
| --- | --- |

5.2

Mõningates punktides on siiski veel vaja selgitusi, võimaldamaks rakendamist ja tagamaks õiguskindluse.

| 5.3 | Vastavalt komisjoni ettepanekule tuleb seotud ja ladustatud CO2 heitkogustega kauplemise raames lugeda „mittetekitatuks” ja sellele vastavalt ei ole selle puhul vaja ka CO2 sertifikaate (põhjendus 23 viitega direktiivile 2003/87/EÜ). Siit tuleneb kasulik — kuigi esitlusetapil veel ebapiisav — turupõhine stiimul investeerida süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmetesse. |
| --- | --- |

5.3

Vastavalt komisjoni ettepanekule tuleb seotud ja ladustatud CO2 heitkogustega kauplemise raames lugeda „mittetekitatuks” ja sellele vastavalt ei ole selle puhul vaja ka CO2 sertifikaate (põhjendus 23 viitega direktiivile 2003/87/EÜ). Siit tuleneb kasulik — kuigi esitlusetapil veel ebapiisav — turupõhine stiimul investeerida süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmetesse.

| 5.3.1 | Seetõttu tervitab komitee ettepanekut saastekvootidega kauplemisega sidumise kohta, kuna turupõhist stiimulit tuleb selgelt eelistada süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise kohustusele, seda enam, et süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia praeguses arengustaadiumis oleks niisugune kohustus selgelt ennatlik. |
| --- | --- |

5.3.1

Seetõttu tervitab komitee ettepanekut saastekvootidega kauplemisega sidumise kohta, kuna turupõhist stiimulit tuleb selgelt eelistada süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise kohustusele, seda enam, et süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia praeguses arengustaadiumis oleks niisugune kohustus selgelt ennatlik.

| 5.3.2 | Õige on aga seevastu panna uutele elektrijaamadele kohustus jätta piisavalt ruumi süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmetele (art 32, kohandamine direktiivi 2001/80/EÜ artikli 9 punktile s). Sellegipoolest peaksid aga need reeglina kulusid tõstvad meetmed olema seotud vastavate turumajanduslike stiimulitega (15) (nt CO2-sertfikaadid soodustingimustel, saastekvootidega kauplemise süsteemi enampakkumistuludest ühe osa kasutamine süsinikdioksiidi sidumiseks ja ladustamiseks). |
| --- | --- |

5.3.2

Õige on aga seevastu panna uutele elektrijaamadele kohustus jätta piisavalt ruumi süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise seadmetele (art 32, kohandamine direktiivi 2001/80/EÜ artikli 9 punktile s). Sellegipoolest peaksid aga need reeglina kulusid tõstvad meetmed olema seotud vastavate turumajanduslike stiimulitega (15) (nt CO2-sertfikaadid soodustingimustel, saastekvootidega kauplemise süsteemi enampakkumistuludest ühe osa kasutamine süsinikdioksiidi sidumiseks ja ladustamiseks).

| 5.4 | Vältimaks ladustamisvõimaluste tarbetut piiramist, ei peaks komisjoni ettepaneku artikli 2 lõikes 3 formuleeritud keeld puudutama „geoloogilisi formatsioone”, vaid „säilitamiskohti”, kuna geoloogilised formatsioonid vastavalt artikli 3 lõikes 4 toodud määratlusele võivad kergesti ulatuda artikli 2 lõikes 1 määratletud alast kaugemale, samas kui säilituskoha laiendamine on vähem tõenäoline. Täiendavad ladustamisoperatsioonid tuleneksid avamisklauslist, milles nähakse ette usaldusväärsed lepingulised kokkulepped väljaspool Euroopa Liitu asuvate riikidega. |
| --- | --- |

5.4

Vältimaks ladustamisvõimaluste tarbetut piiramist, ei peaks komisjoni ettepaneku artikli 2 lõikes 3 formuleeritud keeld puudutama „geoloogilisi formatsioone”, vaid „säilitamiskohti”, kuna geoloogilised formatsioonid vastavalt artikli 3 lõikes 4 toodud määratlusele võivad kergesti ulatuda artikli 2 lõikes 1 määratletud alast kaugemale, samas kui säilituskoha laiendamine on vähem tõenäoline. Täiendavad ladustamisoperatsioonid tuleneksid avamisklauslist, milles nähakse ette usaldusväärsed lepingulised kokkulepped väljaspool Euroopa Liitu asuvate riikidega.

| 5.5 | „Säilitamiskoha” määratlus vastavalt artikli 3 lõikele 3 peaks puudutama „konkreetse geoloogilise formatsiooni” ainult seda „osa”, mida „kasutatakse CO2 geoloogiliseks säilitamiseks”. (Ühel geoloogilisel formatsioonil võib olla — pinnaprojektsioonis vaadatuna — laiendus mitmete miljonite km2-te ulatuses, kuid „säilitamiskohaks” võib nimetada ainult osa sellest.) On täiesti võimalik ja isegi tõenäoline, et ühes geoloogilises formatsioonis on mitmeid säilitamiskohti. |
| --- | --- |

5.5

„Säilitamiskoha” määratlus vastavalt artikli 3 lõikele 3 peaks puudutama „konkreetse geoloogilise formatsiooni” ainult seda „osa”, mida „kasutatakse CO2 geoloogiliseks säilitamiseks”. (Ühel geoloogilisel formatsioonil võib olla — pinnaprojektsioonis vaadatuna — laiendus mitmete miljonite km2-te ulatuses, kuid „säilitamiskohaks” võib nimetada ainult osa sellest.) On täiesti võimalik ja isegi tõenäoline, et ühes geoloogilises formatsioonis on mitmeid säilitamiskohti.

| 5.6 | Vastavalt komisjoni ettepaneku artikli 4 lõikele 1 jääb sobivate säilitamiskohtade määramise õigus liikmesriikide tasandile. Sealjuures tuleb selgelt märkida, et reaalselt CO2 säilitamiseks sobivad alad liikmesriikides tuleb ka nendeks määrata, juhul kui selleks pole olulisi takistusi. |
| --- | --- |

5.6

Vastavalt komisjoni ettepaneku artikli 4 lõikele 1 jääb sobivate säilitamiskohtade määramise õigus liikmesriikide tasandile. Sealjuures tuleb selgelt märkida, et reaalselt CO2 säilitamiseks sobivad alad liikmesriikides tuleb ka nendeks määrata, juhul kui selleks pole olulisi takistusi.

| 5.7 | Komitee tervitab asjaolu, et ettepanekus sisalduvas reeglistikus nõutakse maksimaalset turvalisust. See on vajalik nii inimeste, keskkonna kui ka kliima kaitseks (16), samuti õiglase saastekvootidega kauplemise huvides. |
| --- | --- |

5.7

Komitee tervitab asjaolu, et ettepanekus sisalduvas reeglistikus nõutakse maksimaalset turvalisust. See on vajalik nii inimeste, keskkonna kui ka kliima kaitseks (16), samuti õiglase saastekvootidega kauplemise huvides.

| 5.7.1 | Selle peab tagama sobivate, tehnika hetkeseisule vastavate kontrollsüsteemide kasutamine. Seda peavad liikmesriigid arvestama vastavate lubade andmisel (17). |
| --- | --- |

5.7.1

Selle peab tagama sobivate, tehnika hetkeseisule vastavate kontrollsüsteemide kasutamine. Seda peavad liikmesriigid arvestama vastavate lubade andmisel (17).

| 5.7.2 | Kontrollsüsteemid nõuavad ja peavad ka tagama, et säilitamiskohas toimuvaid protsesse mõistetaks ja kujundataks parimal võimalikul viisil. (Maapinnal või selle lähedal teostatud mõõtmised üksi ei anna piisavalt teavet.) Seetõttu tuleks kasutatavaid mudeleid kontrollida ja sertifitseerida võimaluse korral kahe sõltumatu simulatsiooni- või modelleerimissüsteemide abil. |
| --- | --- |

5.7.2

Kontrollsüsteemid nõuavad ja peavad ka tagama, et säilitamiskohas toimuvaid protsesse mõistetaks ja kujundataks parimal võimalikul viisil. (Maapinnal või selle lähedal teostatud mõõtmised üksi ei anna piisavalt teavet.) Seetõttu tuleks kasutatavaid mudeleid kontrollida ja sertifitseerida võimaluse korral kahe sõltumatu simulatsiooni- või modelleerimissüsteemide abil.

| 5.7.3 | Leket tuleks määratleda järgmiselt: „säilitamiskompleksist lähtuv süsinikdioksiidi eraldumine, mis on tuvastatav ajakohasele tehnilisele tasemele vastavate kontrollsüsteemidega”, kuna esiteks pole 100 %-list lekkimiskindlust olemas ja teiseks ei saaks seda maapinna loomuliku süsinikdioksiidi eraldamise tõttu tuvastada. Pealegi ei ole see ei turvalisuse tõttu ega ka kliimakaitse eesmärgil (18) vajalik. See antud hetke parimale tehnilisele tasemele suunatud määratluse annaks tulemuseks, et kontrollsüsteemide olukord paraneks järjest tänu süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia täiustamisele ning aitaks seega dünaamiliselt kaasa ohutuse paranemisele. |
| --- | --- |

5.7.3

Leket tuleks määratleda järgmiselt: „säilitamiskompleksist lähtuv süsinikdioksiidi eraldumine, mis on tuvastatav ajakohasele tehnilisele tasemele vastavate kontrollsüsteemidega”, kuna esiteks pole 100 %-list lekkimiskindlust olemas ja teiseks ei saaks seda maapinna loomuliku süsinikdioksiidi eraldamise tõttu tuvastada. Pealegi ei ole see ei turvalisuse tõttu ega ka kliimakaitse eesmärgil (18) vajalik. See antud hetke parimale tehnilisele tasemele suunatud määratluse annaks tulemuseks, et kontrollsüsteemide olukord paraneks järjest tänu süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia täiustamisele ning aitaks seega dünaamiliselt kaasa ohutuse paranemisele.

| 5.7.4 | Kui hiljem rutiinse käitamise käigus peaks olema kavas määratleda täiendavaid lekkimise piirväärtusi, siis võib valida näitarvu, mille juures ei tekiks mingeid ohutuse ja kliimakaitse seisukohalt olulisi muutusi ja mis seega ei mõjutaks ka saastekvootide sertifikaate, seega nt leke 0,1 %/100a. |
| --- | --- |

5.7.4

Kui hiljem rutiinse käitamise käigus peaks olema kavas määratleda täiendavaid lekkimise piirväärtusi, siis võib valida näitarvu, mille juures ei tekiks mingeid ohutuse ja kliimakaitse seisukohalt olulisi muutusi ja mis seega ei mõjutaks ka saastekvootide sertifikaate, seega nt leke 0,1 %/100a.

| 5.8 | Komisjoni ettepaneku artikli 5 lõikes 3 toodud uuringulubade kestvus on liiga lühike. Kogemused näitavad, et isegi optimaalsetel juhtudel on uuringute töökavade ellurakendamiseks vaja vähemalt neli aastat. Mingil juhul ei tohi juhtuda, et uuring lõpetatakse vaid sellepärast, et ettenähtud tähtaeg koos pikendusega saab läbi, isegi kui puuduvad vaid vähesed andmed. Seetõttu tuleks selleks kehtestada paindlik regulatsioon, mis arvestaks vastavaid kohapealseid tingimusi, kuid samas nõuaks käitajalt sihipärast tegevust uuringuprogrammi suhtes, et takistada potentsiaalsete säilitamiskohtade blokeerimist venitatud uuringute tõttu. |
| --- | --- |

5.8

Komisjoni ettepaneku artikli 5 lõikes 3 toodud uuringulubade kestvus on liiga lühike. Kogemused näitavad, et isegi optimaalsetel juhtudel on uuringute töökavade ellurakendamiseks vaja vähemalt neli aastat. Mingil juhul ei tohi juhtuda, et uuring lõpetatakse vaid sellepärast, et ettenähtud tähtaeg koos pikendusega saab läbi, isegi kui puuduvad vaid vähesed andmed. Seetõttu tuleks selleks kehtestada paindlik regulatsioon, mis arvestaks vastavaid kohapealseid tingimusi, kuid samas nõuaks käitajalt sihipärast tegevust uuringuprogrammi suhtes, et takistada potentsiaalsete säilitamiskohtade blokeerimist venitatud uuringute tõttu.

| 5.9 | Potentsiaalse säilitamiskoha uuring nõuab oskusteavet, kvalifitseeritud personali, aega ja raha, kusjuures edu ei ole sugugi kindel. Seega langeks uuringute puhul ära otsustav stiimul ettevõtetele, kui see kohustus ei oleks kombineeritud hilisema kasutamise õigusega. Komisjoni ettepaneku artikli 5 lõikes 4 toodud sätet tuleks seetõttu täiendada säilitamiskoha esmase kasutusõigusega, nt lausega (nagu juba arutelu käigus nimetatud) „Pärast selle ajavahemiku möödumist muudetakse säilitamiskoha uuringuluba kas säilitamiskoha kasutusloaks või siis loobutakse sellest kogu kaetud ala ulatuses.” |
| --- | --- |

5.9

Potentsiaalse säilitamiskoha uuring nõuab oskusteavet, kvalifitseeritud personali, aega ja raha, kusjuures edu ei ole sugugi kindel. Seega langeks uuringute puhul ära otsustav stiimul ettevõtetele, kui see kohustus ei oleks kombineeritud hilisema kasutamise õigusega. Komisjoni ettepaneku artikli 5 lõikes 4 toodud sätet tuleks seetõttu täiendada säilitamiskoha esmase kasutusõigusega, nt lausega (nagu juba arutelu käigus nimetatud) „Pärast selle ajavahemiku möödumist muudetakse säilitamiskoha uuringuluba kas säilitamiskoha kasutusloaks või siis loobutakse sellest kogu kaetud ala ulatuses.”

| 5.10 | Komisjoni nõue parandusmeetmete kava koostamise osas on õige. Siiski tuleks seda parandusmeetmete kava nõuet (art 9 lg 6 ja art 16 lg 1) kohaldada koos lekke muudetud määratlusega (art 3 lg 5). |
| --- | --- |

5.10

Komisjoni nõue parandusmeetmete kava koostamise osas on õige. Siiski tuleks seda parandusmeetmete kava nõuet (art 9 lg 6 ja art 16 lg 1) kohaldada koos lekke muudetud määratlusega (art 3 lg 5).

| 5.11 | Komisjoni ettepaneku artiklid 6 kuni 9 reguleerivad säilitamislubade taotlusi ning säilitamislubade andmise tingimusi ja nende sisu. Siit selgub, et ühel geoloogilisel formatsioonil võib tegutseda mitu käitajat. |
| --- | --- |

5.11

Komisjoni ettepaneku artiklid 6 kuni 9 reguleerivad säilitamislubade taotlusi ning säilitamislubade andmise tingimusi ja nende sisu. Siit selgub, et ühel geoloogilisel formatsioonil võib tegutseda mitu käitajat.

| 5.11.1 | Komitee tervitab diskrimineerimisvaba juurdepääsu. Seoses vastutusega lekete eest ja vastutuse üleminekuga riigile võivad siin aga tekkida keerulised eristusprobleemid. |
| --- | --- |

5.11.1

Komitee tervitab diskrimineerimisvaba juurdepääsu. Seoses vastutusega lekete eest ja vastutuse üleminekuga riigile võivad siin aga tekkida keerulised eristusprobleemid.

| 5.11.2 | Sel põhjusel peaks kehtima reegel, et ühes säilitamiskompleksis võib anda loa vaid ühele säilitamiskoha käitajale. See tagaks vastutuse selge piiritlemise. Diskrimineerimisvaba juurdepääs säilitamiskohale tagatakse nagunii artikliga 20. |
| --- | --- |

5.11.2

Sel põhjusel peaks kehtima reegel, et ühes säilitamiskompleksis võib anda loa vaid ühele säilitamiskoha käitajale. See tagaks vastutuse selge piiritlemise. Diskrimineerimisvaba juurdepääs säilitamiskohale tagatakse nagunii artikliga 20.

| 5.12 | Vastavalt komisjoni ettepanekule peab liikmesriigi asutus teavitama komisjoni kavandatavast loa andmisest (art 10 ja art 18) ja ootama siis komisjoni seisukohavõttu kuni kuus kuud. Seda komisjoni seisukohavõttu tuleb siis loa andmisel arvestada või sellest kõrvale kaldumise korral seda komisjonile põhjendada. |
| --- | --- |

5.12

Vastavalt komisjoni ettepanekule peab liikmesriigi asutus teavitama komisjoni kavandatavast loa andmisest (art 10 ja art 18) ja ootama siis komisjoni seisukohavõttu kuni kuus kuud. Seda komisjoni seisukohavõttu tuleb siis loa andmisel arvestada või sellest kõrvale kaldumise korral seda komisjonile põhjendada.

| 5.12.1 | Kõnealune säte tekitaks ajalisi viivitusi ja suurendaks bürokraatiat. Peale selle ei vasta see subsidiaarsuse põhimõttele. |
| --- | --- |

5.12.1

Kõnealune säte tekitaks ajalisi viivitusi ja suurendaks bürokraatiat. Peale selle ei vasta see subsidiaarsuse põhimõttele.

| 5.12.2 | Seetõttu soovitab komitee direktiivi kõnealust sätet muuta nii, et ühelt poolt oleks tagatud liikmesriikide tegevuse piisav ühtlus, kuid teiselt poolt ei tekiks tarbetuid viivitusi ja subsidiaarsuse põhimõttest peetaks vajalikul määral kinni. Üks võimalus selleks oleks piirduda liikmesriikide asutuste kohustusega teavitada komisjoni. Rikkumiste korral oleks komisjonil kasutada lepingu rikkumise menetluse vahend vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226. Artikkel 10 võiks olla sõnastatud seega järgmiselt: „Pädev siseriiklik asutus teavitab komisjoni kontrollimise võimaldamiseks säilitamiskoha kasutamise loa andmise otsusest.” |
| --- | --- |

5.12.2

Seetõttu soovitab komitee direktiivi kõnealust sätet muuta nii, et ühelt poolt oleks tagatud liikmesriikide tegevuse piisav ühtlus, kuid teiselt poolt ei tekiks tarbetuid viivitusi ja subsidiaarsuse põhimõttest peetaks vajalikul määral kinni. Üks võimalus selleks oleks piirduda liikmesriikide asutuste kohustusega teavitada komisjoni. Rikkumiste korral oleks komisjonil kasutada lepingu rikkumise menetluse vahend vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 226. Artikkel 10 võiks olla sõnastatud seega järgmiselt: „Pädev siseriiklik asutus teavitab komisjoni kontrollimise võimaldamiseks säilitamiskoha kasutamise loa andmise otsusest.”

| 5.13 | Komitee arvates vajavad liikmesriikide asutused tõhusaid vahendeid ja ka korrapärast kontrolli, et tagada säilitamiskohtade ohutus igal ajal. Komitee kahtleb aga, kas komisjoni ettepanekus sisalduv säilitamiskoha kasutamise loa lisakontroll iga viie aasta tagant aitaks sellele kaasa, kuna see ei anna mingit lisapanust ohutuse parandamisse, küll aga suurendaks bürokraatiat kõigile osalistele. |
| --- | --- |

5.13

Komitee arvates vajavad liikmesriikide asutused tõhusaid vahendeid ja ka korrapärast kontrolli, et tagada säilitamiskohtade ohutus igal ajal. Komitee kahtleb aga, kas komisjoni ettepanekus sisalduv säilitamiskoha kasutamise loa lisakontroll iga viie aasta tagant aitaks sellele kaasa, kuna see ei anna mingit lisapanust ohutuse parandamisse, küll aga suurendaks bürokraatiat kõigile osalistele.

| 5.14 | Komisjoni ettepaneku artiklis 18 seatakse kõrged nõudmised säilitamiskohta puudutava vastutuse üleminekuks asjaomasele liikmesriigile. See on õige ja komitee tervitab seda. |
| --- | --- |

5.14

Komisjoni ettepaneku artiklis 18 seatakse kõrged nõudmised säilitamiskohta puudutava vastutuse üleminekuks asjaomasele liikmesriigile. See on õige ja komitee tervitab seda.

| 5.14.1 | Artikli 18 lõikes 1 lisatakse aga ka tingimus: „kui kõigist olemasolevatest tõenditest ilmneb, et säilitatav süsinikdioksiid seotakse täielikult määramata ajani.” Absoluutset tihedust ei saa siiski olla ja seega ei tohiks seda ka nõuda. Selles osas viitab komitee punktides 5.7.3 ja 5.7.4 juba väljaöeldud seisukohtadele. |
| --- | --- |

5.14.1

Artikli 18 lõikes 1 lisatakse aga ka tingimus: „kui kõigist olemasolevatest tõenditest ilmneb, et säilitatav süsinikdioksiid seotakse täielikult määramata ajani.” Absoluutset tihedust ei saa siiski olla ja seega ei tohiks seda ka nõuda. Selles osas viitab komitee punktides 5.7.3 ja 5.7.4 juba väljaöeldud seisukohtadele.

| 5.14.2 | Et mitte luua siin üleminekule ületamatut takistust, peaks lause kõlama: „...ilmneb, et prognoositavas tulevikus ei teki lekkeid” (19). (See on kooskõlas punktis 5.7.3 viidatud definitsiooniga). |
| --- | --- |

5.14.2

Et mitte luua siin üleminekule ületamatut takistust, peaks lause kõlama: „...ilmneb, et prognoositavas tulevikus ei teki lekkeid” (19). (See on kooskõlas punktis 5.7.3 viidatud definitsiooniga).

| 5.15 | Vastavalt komisjoni ettepanekule on nõutav, et taotleja esitab säilitamiskoha väljaarendamisel ja säilitamiskoha käitamise alustamisel rahalise tagatise (art 19). Komitee on sellega nõus, kusjuures peab tervitatavaks, et tagatise liigi määramine jäetakse liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

5.15

Vastavalt komisjoni ettepanekule on nõutav, et taotleja esitab säilitamiskoha väljaarendamisel ja säilitamiskoha käitamise alustamisel rahalise tagatise (art 19). Komitee on sellega nõus, kusjuures peab tervitatavaks, et tagatise liigi määramine jäetakse liikmesriikide pädevusse.

| 5.15.1 | Komitee ei pea aga kohaseks, et tagatis tuleb täies mahus esitada juba enne loa taotlemist. Pigem peaks rahalise tagatise osas juhinduma põhimõtteliselt sellest, missugust tagatist on vaja projekti antud etapis. Vastasel korral väheneb ettevõtete niigi kesine rahaline stiimul sellesse uude tehnikasse investeerida. |
| --- | --- |

5.15.1

Komitee ei pea aga kohaseks, et tagatis tuleb täies mahus esitada juba enne loa taotlemist. Pigem peaks rahalise tagatise osas juhinduma põhimõtteliselt sellest, missugust tagatist on vaja projekti antud etapis. Vastasel korral väheneb ettevõtete niigi kesine rahaline stiimul sellesse uude tehnikasse investeerida.

| 5.15.2 | Kliimale mõju avaldada võivate lekete korral on vaja juurde osta saastekvootide sertifikaate. Niisuguseid lekkeid ei ole pärast säilitamiskoha kasutamise loa taotlemiseks tehtud põhjalikke uuringuid oodata. Seetõttu peaks niisugustel juhtudel olema piisavaks rahaliseks tagatiseks tõend mõistliku suurusega ja ka säilitamiskoha käitaja maksujõuetuse puhul realiseeritava põhivara olemasolu kohta. Arvestades kahju tekkimise väikest tõenäosust, koormaksid sellest kaugemale ulatuvad nõuded liigselt ettevõtte investeerimisvõimet. |
| --- | --- |

5.15.2

Kliimale mõju avaldada võivate lekete korral on vaja juurde osta saastekvootide sertifikaate. Niisuguseid lekkeid ei ole pärast säilitamiskoha kasutamise loa taotlemiseks tehtud põhjalikke uuringuid oodata. Seetõttu peaks niisugustel juhtudel olema piisavaks rahaliseks tagatiseks tõend mõistliku suurusega ja ka säilitamiskoha käitaja maksujõuetuse puhul realiseeritava põhivara olemasolu kohta. Arvestades kahju tekkimise väikest tõenäosust, koormaksid sellest kaugemale ulatuvad nõuded liigselt ettevõtte investeerimisvõimet.

| 5.16 | Säilitamiskoha iseloomustamiseks ja hindamiseks vastavalt lisale I nõutavad tööd puudutavad osaliselt teadus- ja arendustegevuse valdkonda. Praktilise kasutamise huvides peaks ka siin olema lisatud märge „tehnilise ajakohasuse” kohta viitena taotluse dokumentide koostamiseks. |
| --- | --- |

5.16

Säilitamiskoha iseloomustamiseks ja hindamiseks vastavalt lisale I nõutavad tööd puudutavad osaliselt teadus- ja arendustegevuse valdkonda. Praktilise kasutamise huvides peaks ka siin olema lisatud märge „tehnilise ajakohasuse” kohta viitena taotluse dokumentide koostamiseks.

| 5.17 | Lisades 1–4 ja potentsiaalsete säilitamiskohtade „riskijuhtimise” juures tuleks täpsustada biosfääri mõistet. Biosfääri all, millele ei tohi negatiivset mõju avaldada, ei tuleks mõista mitte ainult biosfääri maapinna kohal, vaid ka kuni joogiveevarudeni ulatuvat biosfääri. |
| --- | --- |

5.17

Lisades 1–4 ja potentsiaalsete säilitamiskohtade „riskijuhtimise” juures tuleks täpsustada biosfääri mõistet. Biosfääri all, millele ei tohi negatiivset mõju avaldada, ei tuleks mõista mitte ainult biosfääri maapinna kohal, vaid ka kuni joogiveevarudeni ulatuvat biosfääri.

| 5.18 | Peale selle tuleks selgitada lisade jooksva ülevaatamisega tegeleva töörühma koosseisu ja töömeetodeid. |
| --- | --- |

5.18

Peale selle tuleks selgitada lisade jooksva ülevaatamisega tegeleva töörühma koosseisu ja töömeetodeid.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008, 9. juuli 2008 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  KOM(2008) 13 lõplik.

2

(3)  CCS: Carbon Capture and Storage (süsiniku (st süsinikdioksiidi) kogumine ja säilitamine). Arvamuses TEN/340 — CESE 562/2008 tehakse ettepanek kasutada lühendit CCTS — Carbon Capture, Transport and Storage (süsiniku kogumine, transport ja säilitamine). Käesolevas arvamuses jäädakse lühendi CCS juurde.

3

CCS

C

C

S

CCTS

C

C

T

S

CCS

(4)  Nt ELT C 162, 25.6.2008, lk 72.

4

(5)  Vt CESE 1199/2008, 9. juuli 2008 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  Nt CESE 6437/2005 ning hiljuti CESE 1246/2007 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

6

Euroopa Liidu Teatajas

(7)  Algselt kavandatakse süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist peamiselt elektri tootmise jaoks fossiilkütustest. Umbes 30 % ELi elektrienergiast saadakse tuumaenergiast, mis ei eralda praktiliselt mingeid CO2 heitkoguseid.

7

2

(8)  Eesistujariigi järeldused, märts 2007.

8

(9)  Biomassil on positiivne mõju CO2 heitkogustele üldiselt vaid juhul, kui tootmiseks, transpordiks ja töötlemiseks kasutatava energia kogus ei ületa sellest saadavat energiakogust. Heitkogustega kauplemise direktiivi artikli 24 lõikes a sätestatakse võimalus pakkuda asjakohast toetust biomassil töötavatele elektrijaamadele, mis on varustatud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise seadmetega.

9

2

(10)  Eelkõige liikmesriikides, mis on otsustanud tuumaenergiat mitte toota või selle tootmisest loobuda.

10

(11)  Vt ka CESE 1246/2007 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Kui see juhtuks, oleks see ohtlik vaid lähiümbruses elavatele inimestele, kuna erinevalt süsinikoksiidist ei ole süsinikdioksiid toksiline ega eluohtlik enne, kui selle kontsentratsioon õhus on üle 8 % (praegu on CO2 keskmine kontsentratsioon õhus ca 380 ppm (ppm: miljondikosa).

12

2

(13)  Vastupidiselt maasoojusenergia kasutamisele.

13

(14)  Puurimistel saadud jäänäidised pakuvad tõendusmaterjali globaalse kliimaarengu kohta viimase 600 000 aasta jooksul. Saadud tõenditest võib järeldada, et minevikus vaheldusid soojad perioodid ja jääajad perioodiliselt tüüpiliselt 100 000 aasta järel, millega kaasnes temperatuuri siksakiline muutumine ajas koos CO2 kontsentratsiooni samalaadse muutumisega atmosfääris. Arvestades, et meil on pikka aega olnud soojaperiood, mille temperatuur on olnud tsükli tipus, ning viimane soe periood oli üle 100 000 aasta tagasi, on tõenäoline, et lähitulevikus leiab aset õhutemperatuuri ja CO2 kontsentratsiooni järkjärguline langus, välja arvatud juhul, kui inimtegevusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkogused avaldavad täpselt vastupidist mõju.

14

2

2

(15)  Vt selle kohta ELT C 162, 25.6.2008, lk 72, üldiste soovituste punkt 3.3.

15

(16)  Sage nõue: „tervise, turvalisuse ja keskkonna heaks” — ingl k „Health, Security, Environment” HSE.

16

(17)  Vt ka direktiivi ettepaneku art 13 lg 2 ja lisa II.

17

(18)  Muudel juhtudel tuleb esitada saastekvootide sertifikaadid: saastekvootidega kauplemise süsteem.

18

(19)  Komitee viitab siin sellele, et komisjoni ettepanekus kasutatud sõna „määramata” on ilmselgelt eksitav ja vastuoluline.

19

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2”

KOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

(2009/C 27/18)

22. mail 2008 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 1 ja artiklile 251 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide või akude turulelaskmist hõlmava artikli 6 lõikega 2”.

Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ning on oma seisukohti kõnealusel teemal juba väljendanud varasemas arvamuses 655/2004–2003/0282 COD, mis võeti vastu 28. aprillil 2004 (1), otsustas komitee täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse ning viidata eelnimetatud dokumendis võetud seisukohale. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 3 liiget.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patareide ja akude ning kasutatud patareide ja akude kohta”, ELT C 117, 30.4.2004.

1

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/82

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine Euroopas”

(2009/C 27/19)

17. jaanuaril 2008 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine Euroopas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 24. juunil 2008. Raportöör oli Dumitru Fornea ja kaasraportöör Ion Pop.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Toormaterjalide tulevase varustuskindluse peamised sambad Euroopas on kodumaine tarne, rahvusvaheline tarne, suutlikkuse suurendamine ja ressursside tõhus kasutamine.






  — | Toormaterjalide kodumaise tarne poliitikas tuleks integreeritud lähenemisviisi raames arvestada tööstust, keskkonnapoliitikat ja maakasutuse planeerimist. Häid tavasid selles valdkonnas tuleks laiendada uutele potentsiaalsetele sektoritele. Liikmesriikides tuleks soodustada kodumaiste maavarade kättesaadavust, tagades vajaliku tasakaalu keskkonna- ja tööstusarengu poliitika vahel ning pakkudes ühtseid stiimuleid, et arendada ja kaitsta olemasolevate kaevanduste laiendamist ning uute avamist, kui need on nii majanduslikult ja sotsiaalselt elujõulised ja soovitavad kui ka keskkonda säästvad. |
| --- | --- | --- |

1.1

Toormaterjalide tulevase varustuskindluse peamised sambad Euroopas on kodumaine tarne, rahvusvaheline tarne, suutlikkuse suurendamine ja ressursside tõhus kasutamine.

—

Toormaterjalide kodumaise tarne poliitikas tuleks integreeritud lähenemisviisi raames arvestada tööstust, keskkonnapoliitikat ja maakasutuse planeerimist. Häid tavasid selles valdkonnas tuleks laiendada uutele potentsiaalsetele sektoritele. Liikmesriikides tuleks soodustada kodumaiste maavarade kättesaadavust, tagades vajaliku tasakaalu keskkonna- ja tööstusarengu poliitika vahel ning pakkudes ühtseid stiimuleid, et arendada ja kaitsta olemasolevate kaevanduste laiendamist ning uute avamist, kui need on nii majanduslikult ja sotsiaalselt elujõulised ja soovitavad kui ka keskkonda säästvad.

| — | EL ja liikmesriigid peaksid hoolikalt hindama globaliseerumise mõju maavarade rahvusvahelisele tarnele, kui toormaterjalide importimine kolmandatest riikidest ületab ELi-sisese tarne. Investeerimispoliitikas ja tööstuse ümberpaigutamise valdkonnas tuleks järgida Euroopa keskkonna- ja sotsiaalnorme. Euroopa kasutajatele tuleks tagada toormaterjalide kättesaadavus ning tuleks vähendada ELi strateegilist sõltuvust. |
| --- | --- |

—

EL ja liikmesriigid peaksid hoolikalt hindama globaliseerumise mõju maavarade rahvusvahelisele tarnele, kui toormaterjalide importimine kolmandatest riikidest ületab ELi-sisese tarne. Investeerimispoliitikas ja tööstuse ümberpaigutamise valdkonnas tuleks järgida Euroopa keskkonna- ja sotsiaalnorme. Euroopa kasutajatele tuleks tagada toormaterjalide kättesaadavus ning tuleks vähendada ELi strateegilist sõltuvust.

| — | Suutlikkuse suurendamine Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektoris on silmitsi mitmete väljakutsetega, nagu haldustõkked, vajadus parandada sektori mainet, vajadus kvalifitseeritud tööjõu, juhtimisviiside, hariduse ja koolituse järele. |
| --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamine Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektoris on silmitsi mitmete väljakutsetega, nagu haldustõkked, vajadus parandada sektori mainet, vajadus kvalifitseeritud tööjõu, juhtimisviiside, hariduse ja koolituse järele.

| — | Maavarade kaevandamise tõhususe parandamine sõltub edusammudest, mida tehakse teistes maavarade kaevandamisel ja muudel aladel aktiivsetes sektorites, ning eeldab Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide koostööd. |
| --- | --- |

—

Maavarade kaevandamise tõhususe parandamine sõltub edusammudest, mida tehakse teistes maavarade kaevandamisel ja muudel aladel aktiivsetes sektorites, ning eeldab Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide koostööd.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ja liikmesriike arvestama järgmiste soovitustega (üksikasjalikud soovitused on esitatud punktis 3.2):






  — | parem õigusloome õigusraamistiku ja lubade väljastamise süsteemi parandamise kaudu; heade tavade tutvustamine planeerimispoliitikas; liigse halduskoormuse vähendamine lubade väljastamisel; uuringute teostamise lihtsustamine; säästva arengu edendamine laiendatavates kaevandustes; maardlate kindlustamine (1); |
| --- | --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni ja liikmesriike arvestama järgmiste soovitustega (üksikasjalikud soovitused on esitatud punktis 3.2):

—

parem õigusloome õigusraamistiku ja lubade väljastamise süsteemi parandamise kaudu; heade tavade tutvustamine planeerimispoliitikas; liigse halduskoormuse vähendamine lubade väljastamisel; uuringute teostamise lihtsustamine; säästva arengu edendamine laiendatavates kaevandustes; maardlate kindlustamine (1);

| — | kaevandamise ja keskkonnakaitse kooskõlastatuse tugevdamine järgmiste meetmete abil: heade tavade laiendamine Natura 2000 võrgustiku paikades ja nende läheduses; läheduspõhimõtte soodustamine transpordis, et vähendada saastamist ja kulusid; maavarade kättesaadavuse parandamine (2); |
| --- | --- |

—

kaevandamise ja keskkonnakaitse kooskõlastatuse tugevdamine järgmiste meetmete abil: heade tavade laiendamine Natura 2000 võrgustiku paikades ja nende läheduses; läheduspõhimõtte soodustamine transpordis, et vähendada saastamist ja kulusid; maavarade kättesaadavuse parandamine (2);

| — | maavaradealaste teadmiste suurendamine ELi tasandil, luues Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti ja Euroopa maavarade teabesüsteemi liikmesriikide riiklike geoloogiliste uuringute suutlikkuse alusel. |
| --- | --- |

—

maavaradealaste teadmiste suurendamine ELi tasandil, luues Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti ja Euroopa maavarade teabesüsteemi liikmesriikide riiklike geoloogiliste uuringute suutlikkuse alusel.

2.   Ülevaade sektorist

| 2.1 | Maavarad on hädavajalikud arenguks ning seega ka elukvaliteediks ja jätkusuutlike kogukondade loomiseks. Muud kui energiat andvad maavarad (3) on igapäevases elus kasutatavad põhimaterjalid: ühes majas võib olla kuni 150 tonni maavarasid sellistes ainetes nagu tsement, savi, kips, kaltsiumkarbonaat, komposiitmaterjalid, klaas, värv, keraamika, ehituskivid ja mitu tonni metalle. Ühes autos võib kummis, plastis, klaasis ja üle ühe tonni metallides olla kuni 150 kilo maavarasid. 50 % värvidest ja paberist koosneb maavaradest ning klaas ja keraamika võib koosneda kuni 100 % maavaradest (4). Maavarade haldamise planeerimisega tagatakse, et sotsiaalseid ja majanduslikke vajadusi ning kaevandamise ja töötlemise mõju inimestele ja keskkonnale hallatakse integreeritult, võttes arvesse kaevanduse või karjääri tervet elutsüklit kaevandusprotsessi algusest ning hõlmates planeerimisel ka kaevandamise lõpetamise ja lõpetamisjärgse hoolduse. Toormaterjalide turgude globaliseerumise ja suurenenud konkurentsi valguses suureneb kaevandussektori strateegiline väärtus pidevalt. Kaevandustehnoloogias on Euroopa jõudnud ülemaailmselt juhtivale positsioonile, aga edasiste arengute valguses tuleb seda positsiooni tugevdada. |
| --- | --- |

2.1

Maavarad on hädavajalikud arenguks ning seega ka elukvaliteediks ja jätkusuutlike kogukondade loomiseks. Muud kui energiat andvad maavarad (3) on igapäevases elus kasutatavad põhimaterjalid: ühes majas võib olla kuni 150 tonni maavarasid sellistes ainetes nagu tsement, savi, kips, kaltsiumkarbonaat, komposiitmaterjalid, klaas, värv, keraamika, ehituskivid ja mitu tonni metalle. Ühes autos võib kummis, plastis, klaasis ja üle ühe tonni metallides olla kuni 150 kilo maavarasid. 50 % värvidest ja paberist koosneb maavaradest ning klaas ja keraamika võib koosneda kuni 100 % maavaradest (4). Maavarade haldamise planeerimisega tagatakse, et sotsiaalseid ja majanduslikke vajadusi ning kaevandamise ja töötlemise mõju inimestele ja keskkonnale hallatakse integreeritult, võttes arvesse kaevanduse või karjääri tervet elutsüklit kaevandusprotsessi algusest ning hõlmates planeerimisel ka kaevandamise lõpetamise ja lõpetamisjärgse hoolduse. Toormaterjalide turgude globaliseerumise ja suurenenud konkurentsi valguses suureneb kaevandussektori strateegiline väärtus pidevalt. Kaevandustehnoloogias on Euroopa jõudnud ülemaailmselt juhtivale positsioonile, aga edasiste arengute valguses tuleb seda positsiooni tugevdada.

| 2.2 | Praegu sõltub kaevandatud maavaradest 70 % Euroopa töötlevast tööstusest. Samas seisavad ELi 27 liikmesriiki vastamisi kaevandussektori ulatusliku ümberkorraldamisega ning metallide hind maailmaturul kasvab pidevalt. Et sellega toime tulla, tuleb Euroopa tööstuspoliitikas arvestada asjaoluga, et toormaterjalide tarnekindlust ja nõudlust mõjutavad vaba turu jõud. |
| --- | --- |

2.2

Praegu sõltub kaevandatud maavaradest 70 % Euroopa töötlevast tööstusest. Samas seisavad ELi 27 liikmesriiki vastamisi kaevandussektori ulatusliku ümberkorraldamisega ning metallide hind maailmaturul kasvab pidevalt. Et sellega toime tulla, tuleb Euroopa tööstuspoliitikas arvestada asjaoluga, et toormaterjalide tarnekindlust ja nõudlust mõjutavad vaba turu jõud.

| 2.3 | Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektor tagab töökohad 295 000 töötajale umbes 18 300 ettevõttes, mille käive on kokku 45,9 miljardi eurot ja mille hulgas on mitmed VKEd (5). Kõnealune tööstusharu edendab keskkonnaalast vastutust ja säästvat arengut oma liikmeorganisatsioonide kaudu ja pühendumisega ettevõtete sotsiaalsele vastutusele. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektor tagab töökohad 295 000 töötajale umbes 18 300 ettevõttes, mille käive on kokku 45,9 miljardi eurot ja mille hulgas on mitmed VKEd (5). Kõnealune tööstusharu edendab keskkonnaalast vastutust ja säästvat arengut oma liikmeorganisatsioonide kaudu ja pühendumisega ettevõtete sotsiaalsele vastutusele.

| 2.4 | Paljud eurooplased ei tunnista kaevandustööstuse olulisust, aga tulevikus sõltub Euroopa säästev majanduskasv suurel määral kohalikult kaevandatud maavaradest. Samas võib suurel nõudlusel maavarade järele, mis on kaevandatud riikides, nagu Hiina ja India, tulevikus olla tugev mõju ELi tarnekindlusele (6). Ülemaailmse lähenemisviisi raames püüavad need riigid saada endale lõviosa toormaterjalidest ja finantsressurssidest ning selle tulemusena toimub tööstuse ümberkorraldamine ja investeeringute ümberpaigutamine rahvusvahelises mastaabis. |
| --- | --- |

2.4

Paljud eurooplased ei tunnista kaevandustööstuse olulisust, aga tulevikus sõltub Euroopa säästev majanduskasv suurel määral kohalikult kaevandatud maavaradest. Samas võib suurel nõudlusel maavarade järele, mis on kaevandatud riikides, nagu Hiina ja India, tulevikus olla tugev mõju ELi tarnekindlusele (6). Ülemaailmse lähenemisviisi raames püüavad need riigid saada endale lõviosa toormaterjalidest ja finantsressurssidest ning selle tulemusena toimub tööstuse ümberkorraldamine ja investeeringute ümberpaigutamine rahvusvahelises mastaabis.

| 2.5 | Globaliseerumise ja kliimamuutustega toimetulemisel on hädavajalikud strateegilised elemendid ELi Euroopale suunatud energiapoliitika ja integreeritud kaevanduspoliitika. Seda tunnistati juba Euroopa ühenduste loomisel (7). Kuna liikmeriigid on otsustanud toetada ELi jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energia tõhusa kasutamise edendamisel, tuleb mõista, et seda on võimalik saavutada ainult juhul, kui Euroopa tööstusel on turvaline juurdepääs muudele kui energiat andvatele maavaradele, eelkõige mitteväärismetallidele ja kõrgtehnoloogilise väärtusega metallidele ja mineraalidele, mis on keskkonnasäästlikus majanduses hädavajalikud. Käitumistavade muutumine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on kaasa toonud uued tehnoloogiad ning teadus- ja arendustegevuse arendamise. On üldteada, et tehnoloogilistes seadmetes on suurtes kogustes metalle, millest enamik on haruldased või väärismetallid, mis on Euroopas peaaegu kättesaamatud (8). |
| --- | --- |

2.5

Globaliseerumise ja kliimamuutustega toimetulemisel on hädavajalikud strateegilised elemendid ELi Euroopale suunatud energiapoliitika ja integreeritud kaevanduspoliitika. Seda tunnistati juba Euroopa ühenduste loomisel (7). Kuna liikmeriigid on otsustanud toetada ELi jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energia tõhusa kasutamise edendamisel, tuleb mõista, et seda on võimalik saavutada ainult juhul, kui Euroopa tööstusel on turvaline juurdepääs muudele kui energiat andvatele maavaradele, eelkõige mitteväärismetallidele ja kõrgtehnoloogilise väärtusega metallidele ja mineraalidele, mis on keskkonnasäästlikus majanduses hädavajalikud. Käitumistavade muutumine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on kaasa toonud uued tehnoloogiad ning teadus- ja arendustegevuse arendamise. On üldteada, et tehnoloogilistes seadmetes on suurtes kogustes metalle, millest enamik on haruldased või väärismetallid, mis on Euroopas peaaegu kättesaamatud (8).

| 2.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle avaldada 2008. aastal teatis selle kohta, kuidas parandada jätkusuutlikku juurdepääsu toormaterjalidele. Teatises tuleks soovitada mõistlikke, realistlikke ja kasulikke meetmeid, mille kaudu tööstus saaks parema jätkusuutliku juurdepääsu maavaradele. See on eriti oluline, sest tööstus seisab silmitsi suurte tarneprobleemidega:






  — | maavarade kaevandamiseks sobivate, hästi juurdepääsetavate maardlate kättesaadavuse vähenemine, mis tuleneb maakasutuse ebapiisavast või lühiajalisest planeerimisest või sellest, et ei ole piisavalt arvesse võetud geoloogilisi teadmisi; |
| --- | --- | --- |

2.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle avaldada 2008. aastal teatis selle kohta, kuidas parandada jätkusuutlikku juurdepääsu toormaterjalidele. Teatises tuleks soovitada mõistlikke, realistlikke ja kasulikke meetmeid, mille kaudu tööstus saaks parema jätkusuutliku juurdepääsu maavaradele. See on eriti oluline, sest tööstus seisab silmitsi suurte tarneprobleemidega:

—

maavarade kaevandamiseks sobivate, hästi juurdepääsetavate maardlate kättesaadavuse vähenemine, mis tuleneb maakasutuse ebapiisavast või lühiajalisest planeerimisest või sellest, et ei ole piisavalt arvesse võetud geoloogilisi teadmisi;

| — | suur halduskoormus ja kaevandamislubade saamise suur kulu täiendavate eeskirjade ja aegavõtvate eeluuringute tõttu; |
| --- | --- |

—

suur halduskoormus ja kaevandamislubade saamise suur kulu täiendavate eeskirjade ja aegavõtvate eeluuringute tõttu;

| — | probleemid kaevandamislubade saamisel uute karjääride ja kaevanduste jaoks ning käimasoleva kaevandustegevuse lubade pikendamisel. |
| --- | --- |

—

probleemid kaevandamislubade saamisel uute karjääride ja kaevanduste jaoks ning käimasoleva kaevandustegevuse lubade pikendamisel.

| 2.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindab komisjoni spetsialistide panust komisjoni töödokumendis „ELi muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektori konkurentsivõimelisuse analüüs” (9) ning rõhutab, et Euroopa suutlikkus tagada metallimaakidega varustatus kodumaise kaevandamise kaudu on hoolimata ELi laienemisest veel piiratud. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindab komisjoni spetsialistide panust komisjoni töödokumendis „ELi muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektori konkurentsivõimelisuse analüüs” (9) ning rõhutab, et Euroopa suutlikkus tagada metallimaakidega varustatus kodumaise kaevandamise kaudu on hoolimata ELi laienemisest veel piiratud.

| 2.7.1 | Euroopa tööstusharude tarnekindlust on võimalik parandada sel teel, et märkimisväärselt suurendatakse investeeringuid geoloogilise potentsiaaliga uute liikmesriikide kaevandussektorisse, kasutades ja parandades ELi olemasolevaid abimehhanisme. |
| --- | --- |

2.7.1

Euroopa tööstusharude tarnekindlust on võimalik parandada sel teel, et märkimisväärselt suurendatakse investeeringuid geoloogilise potentsiaaliga uute liikmesriikide kaevandussektorisse, kasutades ja parandades ELi olemasolevaid abimehhanisme.

| 2.7.2 | Ida-Euroopa riikides, kus geoloogiline struktuur on alati võimaldanud kaevandustööstust arendada, on saadaval suured maavarade varud. Ent kuna nende uute ELi riikide kaevandustööstus on olnud riigi poolt alarahastatud, siis praegune olukord ei näita muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise tegelikku potentsiaali. Sellest vaatenurgast on hädavajalik, et neisse kaevandusettevõtetesse investeeritaks erakapitali, et tagada rahalised vahendid, mida siiamaani pakkus peamiselt riik. |
| --- | --- |

2.7.2

Ida-Euroopa riikides, kus geoloogiline struktuur on alati võimaldanud kaevandustööstust arendada, on saadaval suured maavarade varud. Ent kuna nende uute ELi riikide kaevandustööstus on olnud riigi poolt alarahastatud, siis praegune olukord ei näita muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise tegelikku potentsiaali. Sellest vaatenurgast on hädavajalik, et neisse kaevandusettevõtetesse investeeritaks erakapitali, et tagada rahalised vahendid, mida siiamaani pakkus peamiselt riik.

| 2.7.3 | Et tagada Euroopa tööstuse varustamine toormaterjalidega ning tugevdada tööstuse konkurentsivõimet, tuleb kindlasti lahendada probleemid ebavõrdsete turutingimustega maavarade jätkusuutliku tarne ja neile ligipääsu osas. Nende väljakutsetega tuleb tegeleda kõrgel tasandil ja tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis kaasab paljud poliitikavaldkonnad, nagu kaubandus-, arengu-, energia-, infrastruktuuri-, transpordi-, ettevõtlus- ja tarbijapoliitika. |
| --- | --- |

2.7.3

Et tagada Euroopa tööstuse varustamine toormaterjalidega ning tugevdada tööstuse konkurentsivõimet, tuleb kindlasti lahendada probleemid ebavõrdsete turutingimustega maavarade jätkusuutliku tarne ja neile ligipääsu osas. Nende väljakutsetega tuleb tegeleda kõrgel tasandil ja tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis kaasab paljud poliitikavaldkonnad, nagu kaubandus-, arengu-, energia-, infrastruktuuri-, transpordi-, ettevõtlus- ja tarbijapoliitika.

| 2.7.4 | Kaevandustööstus on seotud paljude teiste tööstusharudega, nt tehnoloogia ja seadmed, teadustegevus, konsulteerimine, finants- ja keskkonnateenused jt (10). Seepärast annab kaevandus tavaliselt keskmiselt neli korda rohkem kaudseid kui otseseid töökohti piirkonnas, kus see asub. Piirkondliku majanduskasvu potentsiaal on märkimisväärne, eriti piirkondades, kus muu majandusareng on probleemne. |
| --- | --- |

2.7.4

Kaevandustööstus on seotud paljude teiste tööstusharudega, nt tehnoloogia ja seadmed, teadustegevus, konsulteerimine, finants- ja keskkonnateenused jt (10). Seepärast annab kaevandus tavaliselt keskmiselt neli korda rohkem kaudseid kui otseseid töökohti piirkonnas, kus see asub. Piirkondliku majanduskasvu potentsiaal on märkimisväärne, eriti piirkondades, kus muu majandusareng on probleemne.

| 2.7.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles vaatama läbi head tavad ja eeskujulikud kaevandustoimingud liikmesriikide tasandil, et arendada ja edendada neid ELi tasandil, võttes arvesse mitte ainult praktilisi küsimusi tehnoloogia valdkonnas, vaid ka liikmesriikide kogemusi geoloogiliste uuringuste korraldamisel ning kaevanduste ja karjääride haldamisel (11).
  Rahvusvahelisel tasandil on töötatud välja maavarade halduse arendamise projekt (Resource Endowment Project) (12), mis pakub juhiseid ja juhtumiuuringuid selle kohta, kuidas saab maavarasid majanduse arendamiseks kõige paremini kasutada. Sellise juhtumiuuringute projekti võiks teha ka ELis. |
| --- | --- |

2.7.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles vaatama läbi head tavad ja eeskujulikud kaevandustoimingud liikmesriikide tasandil, et arendada ja edendada neid ELi tasandil, võttes arvesse mitte ainult praktilisi küsimusi tehnoloogia valdkonnas, vaid ka liikmesriikide kogemusi geoloogiliste uuringuste korraldamisel ning kaevanduste ja karjääride haldamisel (11).

Rahvusvahelisel tasandil on töötatud välja maavarade halduse arendamise projekt (Resource Endowment Project) (12), mis pakub juhiseid ja juhtumiuuringuid selle kohta, kuidas saab maavarasid majanduse arendamiseks kõige paremini kasutada. Sellise juhtumiuuringute projekti võiks teha ka ELis.

3.   Peamised tegurid toormaterjalidega varustamisel tulevikus ja sellealased soovitused

3.1   Kodumaine tarne

| 3.1.1 | Piiratud juurdepääs ressurssidele, suur halduskoormus ja suurenev kulu lubade taotlemisel on põhjustanud investeeringute vähenemise ELi muude kui energiat andvate maavarade kaevandamisse isegi suure nõudlusega piirkondades. Euroopa toormaterjalide tarnepoliitikas tuleb arvestada tööstust ja keskkonnapoliitikat ning samuti maakasutuse planeerimist, et tagada parem kooskõlastamine riiklike planeerimisasutuste ja Euroopa poliitikatasandite vahel. |
| --- | --- |

3.1.1

Piiratud juurdepääs ressurssidele, suur halduskoormus ja suurenev kulu lubade taotlemisel on põhjustanud investeeringute vähenemise ELi muude kui energiat andvate maavarade kaevandamisse isegi suure nõudlusega piirkondades. Euroopa toormaterjalide tarnepoliitikas tuleb arvestada tööstust ja keskkonnapoliitikat ning samuti maakasutuse planeerimist, et tagada parem kooskõlastamine riiklike planeerimisasutuste ja Euroopa poliitikatasandite vahel.

| 3.1.2 | Mõned liikmesriikide algatused maavarade haldamise planeerimise alal kogukondadele ja kohalike omavalitsustele võivad pakkuda häid näiteid selle kohta, kuidas integreeritult toime tulla ühiskonna ja majanduse nõudlusega maavarade järele ning teisalt kaevandamise ja töötlemise mõjuga inimestele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

3.1.2

Mõned liikmesriikide algatused maavarade haldamise planeerimise alal kogukondadele ja kohalike omavalitsustele võivad pakkuda häid näiteid selle kohta, kuidas integreeritult toime tulla ühiskonna ja majanduse nõudlusega maavarade järele ning teisalt kaevandamise ja töötlemise mõjuga inimestele ja keskkonnale.

| 3.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused.

| 3.2.1 | Õigusraamistiku ja lubade andmise süsteemi parandamine (parem õigusloome) järgmiste meetmete abil:






  — | parandada maavarade haldamise planeerimise poliitikat heade tavade levitamise abil ELi toormaterjalide hanke grupis (13); see puudutab eelkõige geoloogiliste uuringute kaasamist ja maardlatealase asjatundlikkuse ja teadmiste kasutamist ning samuti konsultatsioone ettevõtetega, mis juba tegutsevad infrastruktuuri ja looduskaitse alase planeerimisega hõlmatud aladel; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Õigusraamistiku ja lubade andmise süsteemi parandamine (parem õigusloome) järgmiste meetmete abil:

—

parandada maavarade haldamise planeerimise poliitikat heade tavade levitamise abil ELi toormaterjalide hanke grupis (13); see puudutab eelkõige geoloogiliste uuringute kaasamist ja maardlatealase asjatundlikkuse ja teadmiste kasutamist ning samuti konsultatsioone ettevõtetega, mis juba tegutsevad infrastruktuuri ja looduskaitse alase planeerimisega hõlmatud aladel;

| — | välja töötada keskse kontaktpunkti süsteem (kõiki lubade väljastamisega seotud osapooli hõlmav üks kontaktpunkt, mis peab suutma hinnata majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi), et parandada maakasutuse planeerimist ning lubade väljastamise protsessi. Sellise süsteemi väljatöötamine on iga ELi liikmesriigi pädevuses; |
| --- | --- |

—

välja töötada keskse kontaktpunkti süsteem (kõiki lubade väljastamisega seotud osapooli hõlmav üks kontaktpunkt, mis peab suutma hinnata majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi), et parandada maakasutuse planeerimist ning lubade väljastamise protsessi. Sellise süsteemi väljatöötamine on iga ELi liikmesriigi pädevuses;

| — | lihtsustada uuringuid, soodustades uuringute teostamist Euroopas parema riikliku reguleerimise teel,






  — | pakkudes uuringuid läbi viivatele ettevõtetele stiimuleid teostatud uurimistööde eest, |
| --- | --- | --- |

—

lihtsustada uuringuid, soodustades uuringute teostamist Euroopas parema riikliku reguleerimise teel,

—

pakkudes uuringuid läbi viivatele ettevõtetele stiimuleid teostatud uurimistööde eest,

| — | parandades õiguskindlust maavaldustel, kus uuringuid teostatakse, et suurendada investorite usaldust, |
| --- | --- |

—

parandades õiguskindlust maavaldustel, kus uuringuid teostatakse, et suurendada investorite usaldust,

| — | vähendades aega, mis kulub maavalduste saamiseks, kus uuringuid soovitakse teostada, |
| --- | --- |

—

vähendades aega, mis kulub maavalduste saamiseks, kus uuringuid soovitakse teostada,

| — | viies läbi kampaaniaid, mille abil julgustatakse uuringuid teostavate ettevõtete loomist ja meelitatakse kolmandate riikide ettevõtteid teostama uuringuid ELis (14); |
| --- | --- |

—

viies läbi kampaaniaid, mille abil julgustatakse uuringuid teostavate ettevõtete loomist ja meelitatakse kolmandate riikide ettevõtteid teostama uuringuid ELis (14);

| — | lihtsustada uuringute teostamist ja kaevandamist, vaadates läbi kehtivad õigusaktid ning tagades parema rakendamise tõhusama menetluse ja tähtaegade kaudu; |
| --- | --- |

—

lihtsustada uuringute teostamist ja kaevandamist, vaadates läbi kehtivad õigusaktid ning tagades parema rakendamise tõhusama menetluse ja tähtaegade kaudu;

| — | tagada järjekindlus looduskaitse eesmärkide kooskõlastamisel maavarade kaevandamisega; |
| --- | --- |

—

tagada järjekindlus looduskaitse eesmärkide kooskõlastamisel maavarade kaevandamisega;

| — | hinnata säästvuse aspekte, kui otsustatakse, kas laiendada tegutsevat toormaterjalide kaevandust või avada teises kohas uus kaevandus, et rahuldada nõudlus ning saavutada majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnakaitse eesmärgid; |
| --- | --- |

—

hinnata säästvuse aspekte, kui otsustatakse, kas laiendada tegutsevat toormaterjalide kaevandust või avada teises kohas uus kaevandus, et rahuldada nõudlus ning saavutada majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnakaitse eesmärgid;

| — | lihtsustada kehtivaid õigusakte ja kaotada liigne halduskoormus, nt mitmekordne aruandlus; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kehtivaid õigusakte ja kaotada liigne halduskoormus, nt mitmekordne aruandlus;

| — | kindlustada maardlad, muutes maavarad ELi poliitikavaldkondades (konkurentsi-, arengu-, keskkonna-, teadus-, tööstus-, regionaalarengupoliitika) prioriteetsemaks, et muude kui mineraalide arendamine ei muudaks juba teadaolevaid maardlaid asjatult kasutuskõlbmatuks. Selleks tuleks:






  — | tagada, et igal ELi liikmesriigil on riiklik tarnepoliitika, mis avaldatakse regulaarselt ja täispikkuses inglise keeles; |
| --- | --- | --- |

—

kindlustada maardlad, muutes maavarad ELi poliitikavaldkondades (konkurentsi-, arengu-, keskkonna-, teadus-, tööstus-, regionaalarengupoliitika) prioriteetsemaks, et muude kui mineraalide arendamine ei muudaks juba teadaolevaid maardlaid asjatult kasutuskõlbmatuks. Selleks tuleks:

—

tagada, et igal ELi liikmesriigil on riiklik tarnepoliitika, mis avaldatakse regulaarselt ja täispikkuses inglise keeles;

| — | kindlaks määrata ELi praegune ja tulevane maavarade potentsiaal, ajakohastada seda teavet regulaarselt ning muuta see kergesti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

kindlaks määrata ELi praegune ja tulevane maavarade potentsiaal, ajakohastada seda teavet regulaarselt ning muuta see kergesti kättesaadavaks;

| — | määratleda ELi strateegilised maavarad ning kooskõlastada liikmesriikide poliitika nende tarne osas. |
| --- | --- |

—

määratleda ELi strateegilised maavarad ning kooskõlastada liikmesriikide poliitika nende tarne osas.

| 3.2.2 | Kaevandamise ja keskkonnakaitse kooskõlastuse tugevdamine järgmiste meetmete abil:






  — | välja töötada GIS-põhine (15) teabesüsteem maismaal ja avamerel asuvate ELi maavarade asukoha, omaduste ja varude kohta, et lihtsustada maavarade potentsiaali kaasamist maakasutuse planeerimisse, sh kaitsealade valimisel ja määratlemisel; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Kaevandamise ja keskkonnakaitse kooskõlastuse tugevdamine järgmiste meetmete abil:

—

välja töötada GIS-põhine (15) teabesüsteem maismaal ja avamerel asuvate ELi maavarade asukoha, omaduste ja varude kohta, et lihtsustada maavarade potentsiaali kaasamist maakasutuse planeerimisse, sh kaitsealade valimisel ja määratlemisel;

| — | tutvustada heade tavadega juhtumiuuringuid Natura 2000 direktiivi artikli 6 rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

tutvustada heade tavadega juhtumiuuringuid Natura 2000 direktiivi artikli 6 rakendamiseks;

| — | parandada keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju hindamise tõhusust ja tulemuslikkust, töötades liikmesriikide jaoks välja paremad ja selgemad rakendussuunised, et






  — | tagada kogu ELis ühtlustatud lähenemisviis, |
| --- | --- | --- |

—

parandada keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju hindamise tõhusust ja tulemuslikkust, töötades liikmesriikide jaoks välja paremad ja selgemad rakendussuunised, et

—

tagada kogu ELis ühtlustatud lähenemisviis,

| — | lühendada hindamisaruannete esitamisele ning ametivõimude reageerimisele seatud tähtaegu, pakkudes sel viisil investoritele suuremat õiguslikku stabiilsust ja prognoositavust; |
| --- | --- |

—

lühendada hindamisaruannete esitamisele ning ametivõimude reageerimisele seatud tähtaegu, pakkudes sel viisil investoritele suuremat õiguslikku stabiilsust ja prognoositavust;

| — | edendada heade tavade kasutust kaevandamisel, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

—

edendada heade tavade kasutust kaevandamisel, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| — | soodustada läheduspõhimõtet ELi maavarade tarnes seal, kus see on mõistlik, et vähendada transpordi mahtu ja sellega seotud saastamist ja müra; |
| --- | --- |

—

soodustada läheduspõhimõtet ELi maavarade tarnes seal, kus see on mõistlik, et vähendada transpordi mahtu ja sellega seotud saastamist ja müra;

| — | võimaldada ligipääs kaugetele aladele, lisades maardlate kättesaadavuse aspekti Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide infrastruktuurialasesse planeerimisse ning pakkudes samas vajadusel suurtele mahtlastidele keskkonnasäästlikumaid transpordiviise, nt raudtee- ja praamivedu ning meretransporti; |
| --- | --- |

—

võimaldada ligipääs kaugetele aladele, lisades maardlate kättesaadavuse aspekti Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide infrastruktuurialasesse planeerimisse ning pakkudes samas vajadusel suurtele mahtlastidele keskkonnasäästlikumaid transpordiviise, nt raudtee- ja praamivedu ning meretransporti;

| — | merepõhjast saadavad täitematerjalid; |
| --- | --- |

—

merepõhjast saadavad täitematerjalid;

| — | vähendada „mitte-minu-õue-peal” suhtumist kogukondades, viies läbi uurimisprogrammi häirivate tegurite vähendamise kohta, et kogukonnad oleksid kaevandustegevuse suhtes aktsepteerivamad. |
| --- | --- |

—

vähendada „mitte-minu-õue-peal” suhtumist kogukondades, viies läbi uurimisprogrammi häirivate tegurite vähendamise kohta, et kogukonnad oleksid kaevandustegevuse suhtes aktsepteerivamad.

| 3.2.3 | Maavaradealaste teadmiste suurendamine ELi tasandil järgmiste meetmete abil:






  — | võimaldada poliitikakujundajatele juurdepääs maavaradega seotud põhjalikele andmetele valdkondades, nagu tootmine, töötajad, saadud tulu, kaevandamiseks kasutatud maa ja muuks kasutuseks tagastatud maa, et tagada otsuste tegemine parimate võimalike andmete alusel; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Maavaradealaste teadmiste suurendamine ELi tasandil järgmiste meetmete abil:

—

võimaldada poliitikakujundajatele juurdepääs maavaradega seotud põhjalikele andmetele valdkondades, nagu tootmine, töötajad, saadud tulu, kaevandamiseks kasutatud maa ja muuks kasutuseks tagastatud maa, et tagada otsuste tegemine parimate võimalike andmete alusel;

| — | pöörata suuremat tähelepanu Euroopa metallide, tööstuslike mineraalide ja täitematerjalide kasvavale tähtsusele nii Euroopa kui ka riiklikul poliitilisel ja õigusloome tasandil; |
| --- | --- |

—

pöörata suuremat tähelepanu Euroopa metallide, tööstuslike mineraalide ja täitematerjalide kasvavale tähtsusele nii Euroopa kui ka riiklikul poliitilisel ja õigusloome tasandil;

| — | tagada geoloogilise teabe arvessevõtmine maakasutuse planeerimisel ja võtta prioriteediks esmajärjekorras teabe edastamine maardlate kohta maakasutuse andmebaasidele ning tõsiselt kaaluda riiklikel ja piirkondlikel geoloogilistel uuringutel ja nende suutlikkusel põhineva Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti loomist. Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti pädevusse võiks kuuluda:






  — | strateegiliste ressursside määratlemine ja nende soovitamine liikmesriikidele peamiste prioriteetidena maakasutuse planeerimisel; |
| --- | --- | --- |

—

tagada geoloogilise teabe arvessevõtmine maakasutuse planeerimisel ja võtta prioriteediks esmajärjekorras teabe edastamine maardlate kohta maakasutuse andmebaasidele ning tõsiselt kaaluda riiklikel ja piirkondlikel geoloogilistel uuringutel ja nende suutlikkusel põhineva Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti loomist. Euroopa geoloogilise suutlikkuse ameti pädevusse võiks kuuluda:

—

strateegiliste ressursside määratlemine ja nende soovitamine liikmesriikidele peamiste prioriteetidena maakasutuse planeerimisel;

| — | maavarade kättesaadavuse ELi perspektiivi integreerimine Euroopa ruumi arenguplaani (16) (poliitikaraamistik, mis on seisnud 1999. aastast alates) ja vahendamine ELi liikmesriikide maavarade planeerimise poliitikasse; |
| --- | --- |

—

maavarade kättesaadavuse ELi perspektiivi integreerimine Euroopa ruumi arenguplaani (16) (poliitikaraamistik, mis on seisnud 1999. aastast alates) ja vahendamine ELi liikmesriikide maavarade planeerimise poliitikasse;

| — | kliimamuutuste alase poliitika mõju analüüsimine maavarade tarne ja omavarustatuse aspektist; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuste alase poliitika mõju analüüsimine maavarade tarne ja omavarustatuse aspektist;

| — | teadmiste parandamine ELi maavarade jaotumise ja kvaliteedi ning nende strateegilise tähtsuse kohta ja nende potentsiaali hindamine globaalse keskkonna- ja turvaseire süsteemi (GMES) raames; |
| --- | --- |

—

teadmiste parandamine ELi maavarade jaotumise ja kvaliteedi ning nende strateegilise tähtsuse kohta ja nende potentsiaali hindamine globaalse keskkonna- ja turvaseire süsteemi (GMES) raames;

| — | üleeuroopalise geoloogilise andmebaasi väljatöötamine, mis tugineks INSPIRE (17) põhimõttele ning varjatud metalli- ja mineraalimaardlate potentsiaali hindamisele metallogeensete ja mineraalsete maavarade peamistes kaevandamispiirkondades;






  — | maapinnavaatlustest tuleneva teabe ja teenuste, nagu GMES, kasutamine. GMES on ühenduse algatus, mis käivitati 2001. aasta Göteborgi ülemkogul koos Euroopa säästva arengu strateegiaga. GMESi maaseire põhiteenuse (Land Monitoring Core Service — LMCS) ühe osana alustatakse alates 2008. aastast digitaalsete vektorkaartide pakkumist tegeliku maakasutuse ja maakatte kohta üle kogu Euroopa (38 riiki, sh Türgi) järjepidevalt ja järjest suurema täpsusega (väikseim kaardistusüksus 1 ha; praeguse Corine maakatte kaardi väikseim kaardistusüksus on 25 ha). Maaseire põhiteenuse teine osa valib linnu ja muid nn tulipunkte veel suurema täpsusega (0,25 ha) ning selle sisu on kohandatud intensiivse kasutusega ja muutuvate alade haldamisele.
  Samuti suuremate teadmiste omandamine Euroopa peamiste metallogeense sisaldusega alade sügavamate osade maavarade potentsiaali kohta: kui geoloogiline teave ja teadmised maapinnaaluse esimese 100 meetri kohta on suurema osa Euroopa kohta väga head, siis teadmised ja ruumiline teave nimetatud alade sügavama osa kohta jääb piiratuks, kuigi seal paiknevad tõenäoliselt maavarade maardlad, mida Euroopa vajab oma tulevikuvajaduste rahuldamiseks. Sügaval asuvate maardlate kasutamisel on arvukaid eeliseid: väga väike jälg maapinnal, sellest tulenevalt suurem ühiskonna toetus ning piiratud keskkonnamõju; |
| --- | --- | --- |

—

üleeuroopalise geoloogilise andmebaasi väljatöötamine, mis tugineks INSPIRE (17) põhimõttele ning varjatud metalli- ja mineraalimaardlate potentsiaali hindamisele metallogeensete ja mineraalsete maavarade peamistes kaevandamispiirkondades;

—

maapinnavaatlustest tuleneva teabe ja teenuste, nagu GMES, kasutamine. GMES on ühenduse algatus, mis käivitati 2001. aasta Göteborgi ülemkogul koos Euroopa säästva arengu strateegiaga. GMESi maaseire põhiteenuse (Land Monitoring Core Service — LMCS) ühe osana alustatakse alates 2008. aastast digitaalsete vektorkaartide pakkumist tegeliku maakasutuse ja maakatte kohta üle kogu Euroopa (38 riiki, sh Türgi) järjepidevalt ja järjest suurema täpsusega (väikseim kaardistusüksus 1 ha; praeguse Corine maakatte kaardi väikseim kaardistusüksus on 25 ha). Maaseire põhiteenuse teine osa valib linnu ja muid nn tulipunkte veel suurema täpsusega (0,25 ha) ning selle sisu on kohandatud intensiivse kasutusega ja muutuvate alade haldamisele.

Samuti suuremate teadmiste omandamine Euroopa peamiste metallogeense sisaldusega alade sügavamate osade maavarade potentsiaali kohta: kui geoloogiline teave ja teadmised maapinnaaluse esimese 100 meetri kohta on suurema osa Euroopa kohta väga head, siis teadmised ja ruumiline teave nimetatud alade sügavama osa kohta jääb piiratuks, kuigi seal paiknevad tõenäoliselt maavarade maardlad, mida Euroopa vajab oma tulevikuvajaduste rahuldamiseks. Sügaval asuvate maardlate kasutamisel on arvukaid eeliseid: väga väike jälg maapinnal, sellest tulenevalt suurem ühiskonna toetus ning piiratud keskkonnamõju;

| — | Praegu tegeletakse ka ELi välispoliitika toetamisele suunatud globaalse komponendi väljatöötamisega. Selline teave võimaldab:






  — | koguda piisavaid, ruumiliselt esindavaid ja prognoositavaid kaevandamisandmeid; |
| --- | --- | --- |

—

Praegu tegeletakse ka ELi välispoliitika toetamisele suunatud globaalse komponendi väljatöötamisega. Selline teave võimaldab:

—

koguda piisavaid, ruumiliselt esindavaid ja prognoositavaid kaevandamisandmeid;

| — | määratleda ja kvantifitseerida avatud šahtiga kaevanduste ja/või kaevanduste infrastruktuuride alad; |
| --- | --- |

—

määratleda ja kvantifitseerida avatud šahtiga kaevanduste ja/või kaevanduste infrastruktuuride alad;

| — | määratleda võimalikud konfliktipiirkonnad (nt looduskaitsealad) või hüvitist saavad piirkonnad; |
| --- | --- |

—

määratleda võimalikud konfliktipiirkonnad (nt looduskaitsealad) või hüvitist saavad piirkonnad;

| — | jälgida mõjusid majapidamisveele ja saastumise tagajärgi; |
| --- | --- |

—

jälgida mõjusid majapidamisveele ja saastumise tagajärgi;

| — | jälgida loodusliku taastamise protsessi pärast kaevanduse sulgemist; |
| --- | --- |

—

jälgida loodusliku taastamise protsessi pärast kaevanduse sulgemist;

| — | võtta kiirloomulisi meetmeid õnnetusjuhtumite korral. |
| --- | --- |

—

võtta kiirloomulisi meetmeid õnnetusjuhtumite korral.

4.   Rahvusvaheline tarne

| 4.1 | Ei EL ega selle liikmesriigid ei ole hinnanud globaliseerumise täielikku mõju maavarade nõudlusele ja pakkumisele (18). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et toormaterjalide impordiks väljastpoolt ELi on palju põhjuseid. Siiski võib asjaolu, et imporditud tooted ei pruukinud tootmisprotsessi jooksul vastata Euroopa keskkonna- ja sotsiaalnormidele, lisaks ELi majanduse konkurentsivõime vähendamisele kaasa tuua ka keskkonna- ja sotsiaalprobleemide ümberpaigutumise. |
| --- | --- |

4.1

Ei EL ega selle liikmesriigid ei ole hinnanud globaliseerumise täielikku mõju maavarade nõudlusele ja pakkumisele (18). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et toormaterjalide impordiks väljastpoolt ELi on palju põhjuseid. Siiski võib asjaolu, et imporditud tooted ei pruukinud tootmisprotsessi jooksul vastata Euroopa keskkonna- ja sotsiaalnormidele, lisaks ELi majanduse konkurentsivõime vähendamisele kaasa tuua ka keskkonna- ja sotsiaalprobleemide ümberpaigutumise.

| 4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused:






  — | määratleda strateegilised ressursid ja soovitada liikmesriikidele pidada neid peamisteks prioriteetideks maakasutuse planeerimisel; |
| --- | --- | --- |

4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused:

—

määratleda strateegilised ressursid ja soovitada liikmesriikidele pidada neid peamisteks prioriteetideks maakasutuse planeerimisel;

| — | luua Euroopa kaevandustööstuse konkurentsivõimet stimuleerivad tingimused, kasutades ära teadus- ja uuendustegevuse saavutusi ning edendades investeeringuid; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa kaevandustööstuse konkurentsivõimet stimuleerivad tingimused, kasutades ära teadus- ja uuendustegevuse saavutusi ning edendades investeeringuid;

| — | määratleda ja dokumenteerida toormaterjalide impordi- ja ekspordivood ning hinnata pikaajalist poliitilist ja majanduslikku usaldusväärsust; |
| --- | --- |

—

määratleda ja dokumenteerida toormaterjalide impordi- ja ekspordivood ning hinnata pikaajalist poliitilist ja majanduslikku usaldusväärsust;

| — | luua uusi programme Euroopa fondide kaudu maavarade säästva kaevandamise, transportimise ja kasutamise parandamiseks hea ressursipotentsiaaliga piirkondades; |
| --- | --- |

—

luua uusi programme Euroopa fondide kaudu maavarade säästva kaevandamise, transportimise ja kasutamise parandamiseks hea ressursipotentsiaaliga piirkondades;

| — | tagada Euroopa Komisjoni, OECD ja UNEP toormaterjalide säästva kasutamise foorumi kaudu, et imporditavaid materjale toodetakse säästval viisil; |
| --- | --- |

—

tagada Euroopa Komisjoni, OECD ja UNEP toormaterjalide säästva kasutamise foorumi kaudu, et imporditavaid materjale toodetakse säästval viisil;

| — | innustada ELi investeeringuid väljaspool ELi asuvatesse riikidesse erilise rõhuasetusega Ladina-Ameerikal, Aafrikal, Venemaal ja Kesk-Aasia riikidel (19); |
| --- | --- |

—

innustada ELi investeeringuid väljaspool ELi asuvatesse riikidesse erilise rõhuasetusega Ladina-Ameerikal, Aafrikal, Venemaal ja Kesk-Aasia riikidel (19);

| — | edendada koostööprogrammide kaudu Euroopa standardite rakendamist päritoluriikides; |
| --- | --- |

—

edendada koostööprogrammide kaudu Euroopa standardite rakendamist päritoluriikides;

| — | ELi välispoliitika kujundamisel tuleb päevakorda võtta tarnevoogude kättesaadavuse ja pikaajalise stabiilsuse parandamine ning ELi ametnikud peaksid sellele tähelepanu pöörama kõrgetasemelistel kahepoolsetel kohtumistel ja tippkohtumistel. |
| --- | --- |

—

ELi välispoliitika kujundamisel tuleb päevakorda võtta tarnevoogude kättesaadavuse ja pikaajalise stabiilsuse parandamine ning ELi ametnikud peaksid sellele tähelepanu pöörama kõrgetasemelistel kahepoolsetel kohtumistel ja tippkohtumistel.

5.   Suutlikkuse suurendamine

| 5.1 | Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise tööstus seisab silmitsi mitmete väljakutsetega seoses suutlikkuse suurendamisega, mis hõlmab olemasoleva suutlikkuse suurendamist ja uue loomist. Selle üks oluline osa on sektori maine parandamine. Siiski ei ole see ainus meede, mida peab võtma uute ja noorte inimeste ligimeelitamiseks, olemasoleva Euroopa tööjõu säilitamiseks kõnealuses sektoris ning selle suutlikkuse suurendamiseks sektori kaasajastamisega toimetulekuks. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise tööstus seisab silmitsi mitmete väljakutsetega seoses suutlikkuse suurendamisega, mis hõlmab olemasoleva suutlikkuse suurendamist ja uue loomist. Selle üks oluline osa on sektori maine parandamine. Siiski ei ole see ainus meede, mida peab võtma uute ja noorte inimeste ligimeelitamiseks, olemasoleva Euroopa tööjõu säilitamiseks kõnealuses sektoris ning selle suutlikkuse suurendamiseks sektori kaasajastamisega toimetulekuks.

| 5.2 | Komitee kutsub komisjoni üles innustama teatise ettepanekus järgmist:






  — | ELi või riiklikult toetatava oskuste täiendamise programmi väljatöötamine olemasoleva koolitatud tööjõu jaoks, kes vajab täiendkoolitust ja -haridust, ning tõhusa elukestva õppe poliitika väljatöötamine; |
| --- | --- | --- |

5.2

Komitee kutsub komisjoni üles innustama teatise ettepanekus järgmist:

—

ELi või riiklikult toetatava oskuste täiendamise programmi väljatöötamine olemasoleva koolitatud tööjõu jaoks, kes vajab täiendkoolitust ja -haridust, ning tõhusa elukestva õppe poliitika väljatöötamine;

| — | ELi eriprogrammide käivitamine, et tulevaste töökohtade täitmiseks kasutada Euroopa tasandil maksimaalselt olemasolevat kvalifitseeritud tööjõudu, ning investeerimine potentsiaalsetesse kaevanduspiirkondadesse üle maailma, sest see on üks peamine tegur (tehnoloogia, oskusteadmised, maavaradealased teadmised) juurdepääsu võimaldamisel olulistele maardlatele üle kogu maailma; |
| --- | --- |

—

ELi eriprogrammide käivitamine, et tulevaste töökohtade täitmiseks kasutada Euroopa tasandil maksimaalselt olemasolevat kvalifitseeritud tööjõudu, ning investeerimine potentsiaalsetesse kaevanduspiirkondadesse üle maailma, sest see on üks peamine tegur (tehnoloogia, oskusteadmised, maavaradealased teadmised) juurdepääsu võimaldamisel olulistele maardlatele üle kogu maailma;

| — | investeerimine ülikoolidesse ja haridusprogrammidesse, et suurendada üldist suutlikkust kõnealuses valdkonnas, vaadates läbi praegu kaevandamise, maavarade töötlemise ja geoloogiaga seotud teaduskondadele pakutava riikliku toetuse, et suurendada nii üliõpilaste arvu kui ka teadusuuringuid kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

—

investeerimine ülikoolidesse ja haridusprogrammidesse, et suurendada üldist suutlikkust kõnealuses valdkonnas, vaadates läbi praegu kaevandamise, maavarade töötlemise ja geoloogiaga seotud teaduskondadele pakutava riikliku toetuse, et suurendada nii üliõpilaste arvu kui ka teadusuuringuid kõnealuses valdkonnas;

| — | otsuselangetajatepoolne innustus klastrite ja tehnoloogiaparkide loomisele kaevanduspiirkondades, kuna kaevandussektor on tugevasti seotud teiste tööstuste ja teenusepakkujatega ning on teada, et üks kaevanduses loodud töökoht toob kaasa veel neli töökohta; |
| --- | --- |

—

otsuselangetajatepoolne innustus klastrite ja tehnoloogiaparkide loomisele kaevanduspiirkondades, kuna kaevandussektor on tugevasti seotud teiste tööstuste ja teenusepakkujatega ning on teada, et üks kaevanduses loodud töökoht toob kaasa veel neli töökohta;

| — | teadlikkuse tõstmine maavarade rollist ja säästvast tööstusest kursuste, seminaride, aruelude, konverentside kaudu — selline valdkondadevaheline lähenemisviis hõlmaks näiteks selliste kontseptsioonide tutvustamist koolides ja ülikoolides nagu ökoloogiline kaevandamine, majandusgeoloogia, maavarade vastutustundlik kasutus jms; |
| --- | --- |

—

teadlikkuse tõstmine maavarade rollist ja säästvast tööstusest kursuste, seminaride, aruelude, konverentside kaudu — selline valdkondadevaheline lähenemisviis hõlmaks näiteks selliste kontseptsioonide tutvustamist koolides ja ülikoolides nagu ökoloogiline kaevandamine, majandusgeoloogia, maavarade vastutustundlik kasutus jms;

| — | tervise- ja ohutusküsimuste uurimise edendamine, mis on äärmiselt vajalik maavarade sektori jätkusuutlikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

—

tervise- ja ohutusküsimuste uurimise edendamine, mis on äärmiselt vajalik maavarade sektori jätkusuutlikkuse seisukohast;

| — | erilist tähelepanu tuleb osutada tööohutusriskide vältimisele ja ennetavatele meditsiinilistele meetmetele. |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu tuleb osutada tööohutusriskide vältimisele ja ennetavatele meditsiinilistele meetmetele.

6.   Ressursside tõhus kasutamine

| 6.1 | Ressursside tõhusaks kasutamiseks on äärmiselt vajalik kaasata teised maavarade kaevandamise protsessis aktiivsed sektorid. Rõhutatakse, et aktiivne kaevandustööstus Euroopas on ka maailmatasemel Euroopa tehnoloogia ja teenuseosutajate arengu tõukejõud. |
| --- | --- |

6.1

Ressursside tõhusaks kasutamiseks on äärmiselt vajalik kaasata teised maavarade kaevandamise protsessis aktiivsed sektorid. Rõhutatakse, et aktiivne kaevandustööstus Euroopas on ka maailmatasemel Euroopa tehnoloogia ja teenuseosutajate arengu tõukejõud.

| 6.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused:






  — | innustada komisjoni täielikult toetama maavarade säästva kasutamise Euroopa tehnoloogiaplatvormi (20), mis pälvis alles hiljuti ametliku tunnustuse; |
| --- | --- | --- |

6.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles esitama teatise ettepanekus järgmised soovitused:

—

innustada komisjoni täielikult toetama maavarade säästva kasutamise Euroopa tehnoloogiaplatvormi (20), mis pälvis alles hiljuti ametliku tunnustuse;

| — | edendada tööstuse osalemist koostöös Euroopa Komisjoniga elluviidavates ELi ja riiklikes teadus- ja arendusprogrammides, millega edendatakse säästvat kaevandamist, ning programmis, millega edendatakse toormaterjalide kasutamist tehnoloogilise arengu abil; |
| --- | --- |

—

edendada tööstuse osalemist koostöös Euroopa Komisjoniga elluviidavates ELi ja riiklikes teadus- ja arendusprogrammides, millega edendatakse säästvat kaevandamist, ning programmis, millega edendatakse toormaterjalide kasutamist tehnoloogilise arengu abil;

| — | kaasata sellisesse programmi masinaehitajad, et veelgi vähendada






  — | müra ja samas suurendada ohutust; |
| --- | --- | --- |

—

kaasata sellisesse programmi masinaehitajad, et veelgi vähendada

—

müra ja samas suurendada ohutust;

| — | tolmu, koostöös filtrite tootjatega; |
| --- | --- |

—

tolmu, koostöös filtrite tootjatega;

| — | CO2 heitkoguseid ja energiatarbimist, samuti koostöös energiaettevõtetega; |
| --- | --- |

—

CO2 heitkoguseid ja energiatarbimist, samuti koostöös energiaettevõtetega;

| — | vibratsiooni töökohal; |
| --- | --- |

—

vibratsiooni töökohal;

| — | veekasutust kogu tööstuses; |
| --- | --- |

—

veekasutust kogu tööstuses;

| — | parandada maavarade majandamist ja kaevandustegevuse vastuvõetavust järgmiste meetmetega:






  — | ringlussevõtt; |
| --- | --- | --- |

—

parandada maavarade majandamist ja kaevandustegevuse vastuvõetavust järgmiste meetmetega:

—

ringlussevõtt;

| — | maavarade töötlemine tõhususe suurendamiseks (st teeme rohkem vähema vaevaga); |
| --- | --- |

—

maavarade töötlemine tõhususe suurendamiseks (st teeme rohkem vähema vaevaga);

| — | maavarade kasutamine väärtuslike ja väheste ressursside säästmiseks; |
| --- | --- |

—

maavarade kasutamine väärtuslike ja väheste ressursside säästmiseks;

| — | alternatiivsete toormaterjalide, sealhulgas võimaluse korral teiseste toormaterjalide ja jäätmete kasutamine; |
| --- | --- |

—

alternatiivsete toormaterjalide, sealhulgas võimaluse korral teiseste toormaterjalide ja jäätmete kasutamine;

| — | tööstuste elutsüklimõjude edendamine; |
| --- | --- |

—

tööstuste elutsüklimõjude edendamine;

| — | edendada keskkonnaalast koostoimet, st toota kohapeal, et vältida transpordiprobleeme; |
| --- | --- |

—

edendada keskkonnaalast koostoimet, st toota kohapeal, et vältida transpordiprobleeme;

| — | innustada komisjoni direktoraatide kaudu veokulustruktuuride (raudtee- ja praamivedu, meretransport) hetkeolukorra ja konkurentsivõime hindamist rahvusvahelises kontekstis, nagu seda tehakse energiasektoris; |
| --- | --- |

—

innustada komisjoni direktoraatide kaudu veokulustruktuuride (raudtee- ja praamivedu, meretransport) hetkeolukorra ja konkurentsivõime hindamist rahvusvahelises kontekstis, nagu seda tehakse energiasektoris;

| — | innustada bioloogilise mitmekesisuse uuringuid kaevandus- ja mäetööstuse keskkonnas; |
| --- | --- |

—

innustada bioloogilise mitmekesisuse uuringuid kaevandus- ja mäetööstuse keskkonnas;

| — | edendada teiseste materjalide kasutamist kooskõlas säästva arengu põhimõttega. |
| --- | --- |

—

edendada teiseste materjalide kasutamist kooskõlas säästva arengu põhimõttega.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Punktis 3.2.1 on esitatud üksikasjalikud soovitused.

1

(2)  Punktis 3.2.2 on esitatud üksikasjalikud soovitused.

2

(3)  Dokumendi SEK(2007) 771 kohaselt liigitatakse muud kui energiat andvad maavarad järgmiselt: metallimaagid (vask, raud, hõbe jt), tööstuslikud mineraalid (sool, päevakivi, kaoliin jt) ja ehitusmaterjalina kasutatavad mineraalid. Dokumendi IP-07-767 kohaselt on Euroopa suutlikkus tagada varustatus metallimaakidega kodumaise kaevandamise kaudu väga piiratud. Näiteks võib tuua fakti, et 2004. aastal imporditi Euroopa Liitu 177 miljonit tonni metallimaake koguväärtusega 10,4 miljardit eurot, samas kui ELi kodumaine toodang oli umbes 30 miljonit tonni.

3

(4)  Euromines.

4

(5)  Eurostat.

5

(6)  Uurimus „China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America”, Deutsche Bank.

6

(7)  1951. aastal allakirjastatud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping.

7

(8)  See lähenemisviis on näha konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemelise rühma 27. novembri 2007. aasta neljandas aruandes ja 6.–8. juunil 2007. aastal toimunud G8 Heiligendammi kohtumisel. Konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemeline rühm on platvorm, mille kaudu innustatakse võtma poliitilist kohustust käivitada sidus strateegia, millega lihtsustataks toormaterjalide kättesaadavust.

8

(9)  SEK(2007) 771.

9

(10)  Näiteks on tänapäeval kaevandamissektoris kaevanduse arenguks äärmiselt olulised finantsteenused. Finantsteenused erinevad vastavalt etapile: uuringute teostamine, tasuvusanalüüs, kaevanduse arendamine, kaevandustegevus, kaevanduse sulgemine.

10

(11)  Need on näha Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis ja teistes Euroopa riikides teostatud juhtumiuuringutes.

11

(12)  Algatuse käivitas 2004. aastal Rahvusvaheline Kaevanduse ja Metallide Nõukogu. Algatuse eesmärk on määratleda riikliku, piirkondliku ja ettevõtete tasandi head poliitikatavad arenguriikide kaevandustesse ja metallidesse investeerimisel.

12

(13)  Toormaterjalide hanke grupp on sidusrühmade grupp, mis koondab kokku tööstuse, keskkonnaalased valitsusvälised organisatsioonid, ametiühingud, liikmesriigid ja Euroopa Komisjoni.

13

(14)  Metallide majandusgrupi 18. iga-aastase ettevõtete uuringustrateegiate väljaande kohaselt on kõrged toormehinnad suurendanud ülemaailmse mitteraudmetallide uuringute kogukulusid 2007. aastal 10,5 miljardi dollarini. Kümme kõige suurema kaevandamisuuringute eelarvega riiki on Kanada (19 %), Austraalia (12 %), USA (7 %), Venemaa (6 %), Mehhiko (6 %), Peruu (5 %), Tšiili (4 %), Lõuna-Aafrika (4 %), Hiina (3 %), Brasiilia (3 %).

14

(15)  Geographic Information System (geograafiline infosüsteem).

15

Geographic Information System

(16)  Vastavalt 10.–11. mail 1999 Potsdamis toimunud ruumilise planeerimise eest vastutavate ELi ministrite mitteametlikul kohtumisel määratletule on ruumilise planeerimise poliitika eesmärk tegutseda Euroopa Liidu territooriumi tasakaalustatud ja säästva arengu suunas, et saavutada ELi majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, loodusvarade ja kultuuripärandi säilimine ja haldamine ning tasakaalustatud konkurentsivõime.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).

17

(18)  ÜRO kaubanduse ja arengu konverents avaldas hinnangu kõnealuse küsimuse kohta globaalsel tasandil oma maailma investeeringute aruande (2007) teises osas.

18

(19)  Toormaterjalide kohta avaldatud andmetel (jaanuar 2008, Stockholm) ulatusid kaevandustööstuse ülemaailmsed investeeringud 2007. aasta lõpul 308 miljardi USA dollarini. See oli 50 % rohkem kui 2006. aastal, mis oli omakorda 20 % rohkem kui 2005. aastal.

19

(20)  European Technology Platform on Sustainable Mineral Resources (ETP SMR), veebileht: http://www.etpsmr.org/

20

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Vähemuste integreerimine — romid”

(2009/C 27/20)

27. oktoobril 2006 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Vähemuste integratsioon — romid”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. juunil 2008. Raportöör oli Anne-Marie SIGMUND ja kaasraportöör oli Madi SHARMA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 130, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 10.

Soovitused

Need radikaalsed muutused, mis olid vajalikud vähemuste (1) vahelistes suhetes, eelkõige romide ja enamusrahvuse vahel, sealhulgas romide integratsioon ja nende sotsiaalmajanduslik olukord, kujutavad endast pikaajalist protsessi, mis nõuab siiski kahetasandilist lähenemisviisi:

| a) | käsitledes lühiajalises perspektiivis neid teemasid, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, sealhulgas õigusaktide vastuvõtmine liikmesriikides, et muuta kohaldatavaks ja tõhusaks kodanike õigusi kaitsev ELi mittediskrimineerimise õigustik; |
| --- | --- |

a)

käsitledes lühiajalises perspektiivis neid teemasid, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, sealhulgas õigusaktide vastuvõtmine liikmesriikides, et muuta kohaldatavaks ja tõhusaks kodanike õigusi kaitsev ELi mittediskrimineerimise õigustik;

| b) | algatades eelkõige liikmesriigi tasandil ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil pikaajalise, aastakümneid kestva protsessi, nagu näiteks parem kooliharidus romi lastele ja noortele või romi keele ja kultuuripärandi toetamine jms. |
| --- | --- |

b)

algatades eelkõige liikmesriigi tasandil ja/või piirkondlikul ja kohalikul tasandil pikaajalise, aastakümneid kestva protsessi, nagu näiteks parem kooliharidus romi lastele ja noortele või romi keele ja kultuuripärandi toetamine jms.

Lahendused, mida ei ole võimalik leida üksnes ELi tasandil, vaid peamiselt liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, nõuavad tõhusamat koostööd ja partnerlust.

Vähemuste, eelkõige romide integratsioon, nõuab:

| 1. | õiguslikku alust meetmetele, mis põhinevad ELi õigustikul ning avatud kooskõlastusmeetodi olulistel valdkondadel (haridus, tööhõive, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus); |
| --- | --- |

1.

õiguslikku alust meetmetele, mis põhinevad ELi õigustikul ning avatud kooskõlastusmeetodi olulistel valdkondadel (haridus, tööhõive, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus);

| 2. | järjepidevat ja pikaajalist üldist Euroopa Komisjoni poliitilist raamstrateegiat; |
| --- | --- |

2.

järjepidevat ja pikaajalist üldist Euroopa Komisjoni poliitilist raamstrateegiat;

| 3. | struktureeritud, läbipaistvat ja jätkusuutlikku koostööd kõigi organiseeritud kodanikuühiskonna osalejate vahel ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

3.

struktureeritud, läbipaistvat ja jätkusuutlikku koostööd kõigi organiseeritud kodanikuühiskonna osalejate vahel ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamist;

| 4. | romide esindajate aktiivset vastutustundlikku kaasamist protsessi ning |
| --- | --- |

4.

romide esindajate aktiivset vastutustundlikku kaasamist protsessi ning

| 5. | vastutava institutsioonilise platvormi loomist konkreetsete meetmete praktilise rakendamise jaoks, |
| --- | --- |

5.

vastutava institutsioonilise platvormi loomist konkreetsete meetmete praktilise rakendamise jaoks,

| 6. | positiivse tegevuskava arendamist hariduse, koolituse ja tööhõive, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise valdkonnas. |
| --- | --- |

6.

positiivse tegevuskava arendamist hariduse, koolituse ja tööhõive, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise valdkonnas.

Lisaks sellele kutsub komitee üles looma Jean Monnet õppetooli romi keele (Rromani või Rromanes) ja kultuuri jaoks.

Soovituse eesmärke ei saavutata juhul, kui rakendatakse ülalt-alla suunatud lähenemisviisi. Üksnes romide kogukonna, eelkõige meesjuhtide veenmise teel võib saavutada positiivseid arenguid. See nõuab investeerimist romide koolitamisse. Kõnealusel eesmärgil võiks kasutada Euroopa struktuurifonde.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | 27. oktoobri 2006. aasta kirjas esitas Euroopa Komisjoni asepresident ja ning institutsiooniliste suhete ja kommunikatsioonistrateegia volinik Margot Wallström komiteele 2007. aasta raames, mis oli kuulutatud Euroopa aastaks „Võrdsed võimalused kõigile”, taotluse koostada ettevalmistav arvamus, milles käsitletakse seda, kuidas edendada ühiseid jõupingutusi, et maksimeerida kõigi asjaomaste vahendite mõju ja tõhusust diskrimineerimise vastu võitlemisel ning vähemuste, eelkõige romide integratsiooni edendamisel. |
| --- | --- |

1.1

27. oktoobri 2006. aasta kirjas esitas Euroopa Komisjoni asepresident ja ning institutsiooniliste suhete ja kommunikatsioonistrateegia volinik Margot Wallström komiteele 2007. aasta raames, mis oli kuulutatud Euroopa aastaks „Võrdsed võimalused kõigile”, taotluse koostada ettevalmistav arvamus, milles käsitletakse seda, kuidas edendada ühiseid jõupingutusi, et maksimeerida kõigi asjaomaste vahendite mõju ja tõhusust diskrimineerimise vastu võitlemisel ning vähemuste, eelkõige romide integratsiooni edendamisel.

| 1.2 | Kuna komitee on juba mitmetes arvamustes (2) käsitlenud vähemuste diskrimineerimist eri valdkondades, juhib komitee esmalt tähelepanu arvamustes väljendatud seisukohtadele ning arvamuste olulisusele romide seisukohast ning keskendub käesolevas arvamuses selle rahvusvähemuse erilisele olukorrale kõigis eluvaldkondades. Komitee loodab, et tema ettepanekud aitavad kõnealust teemat laiemalt käsitleda ja rõhutab järjepideva üldise strateegia olulisust romide kaasamisel Euroopa integratsiooniprotsessi. |
| --- | --- |

1.2

Kuna komitee on juba mitmetes arvamustes (2) käsitlenud vähemuste diskrimineerimist eri valdkondades, juhib komitee esmalt tähelepanu arvamustes väljendatud seisukohtadele ning arvamuste olulisusele romide seisukohast ning keskendub käesolevas arvamuses selle rahvusvähemuse erilisele olukorrale kõigis eluvaldkondades. Komitee loodab, et tema ettepanekud aitavad kõnealust teemat laiemalt käsitleda ja rõhutab järjepideva üldise strateegia olulisust romide kaasamisel Euroopa integratsiooniprotsessi.

2.   Romid Euroopas

| 2.1 | Romid ja nende ajalugu. Kuna teatud vähemuse ajalooline päritolu mõjutab selle ühiskondlikku ja poliitilist identiteeti ning sellega seonduvate konfliktide võimalikkust on oma ajaloo tundmine väga oluline nii vähemuse kui enamuse jaoks.
  Romid on elanud Euroopas üle seitsme sajandi. Erinevate romi rahvusrühmade esindajaid elas peaaegu kõigis Euroopa riikides alates 15. sajandi lõpust, asjaolu, mis on sama hästi dokumenteeritud kui nende diskrimineerimiseks, tõrjumiseks ja tagakiusamiseks rakendatavad meetmed. Mõnedes riikides langesid romid orjuse ja 20. sajandil eriti jõhkra riiklikult toetatava tagakiusamise ohvriks: natsismi ajal rassilise tagakiusamise ja genotsiidi ohvriks langenud romide arv ületab üldise hinnangu järgi pool miljonit.
  Kokkuvõtlikult võib öelda, et romide ajalugu Euroopas iseloomustab tagakiusamine ja jätkuv diskrimineerimine sajandite jooksul, mille tagajärjel on paljud neist traumeeritud.
  Seetõttu tuleks rakendada kõiki vahendeid, et aidata romidel ohvri rollist vabaneda ning muutuda passiivsest objektist, kelle suhtes näidatakse üles suuremal või vähemal määral usaldamatust, aktiivseteks osalejateks, kes on valmis ning võimelised aktiivselt ja vastutustundlikult osalema ühiskonnaelus, eelkõige romidega seonduvates poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

2.1

Romid ja nende ajalugu. Kuna teatud vähemuse ajalooline päritolu mõjutab selle ühiskondlikku ja poliitilist identiteeti ning sellega seonduvate konfliktide võimalikkust on oma ajaloo tundmine väga oluline nii vähemuse kui enamuse jaoks.

Romid on elanud Euroopas üle seitsme sajandi. Erinevate romi rahvusrühmade esindajaid elas peaaegu kõigis Euroopa riikides alates 15. sajandi lõpust, asjaolu, mis on sama hästi dokumenteeritud kui nende diskrimineerimiseks, tõrjumiseks ja tagakiusamiseks rakendatavad meetmed. Mõnedes riikides langesid romid orjuse ja 20. sajandil eriti jõhkra riiklikult toetatava tagakiusamise ohvriks: natsismi ajal rassilise tagakiusamise ja genotsiidi ohvriks langenud romide arv ületab üldise hinnangu järgi pool miljonit.

Kokkuvõtlikult võib öelda, et romide ajalugu Euroopas iseloomustab tagakiusamine ja jätkuv diskrimineerimine sajandite jooksul, mille tagajärjel on paljud neist traumeeritud.

Seetõttu tuleks rakendada kõiki vahendeid, et aidata romidel ohvri rollist vabaneda ning muutuda passiivsest objektist, kelle suhtes näidatakse üles suuremal või vähemal määral usaldamatust, aktiivseteks osalejateks, kes on valmis ning võimelised aktiivselt ja vastutustundlikult osalema ühiskonnaelus, eelkõige romidega seonduvates poliitikavaldkondades.

| 2.2 | Romid ja nende demograafiline areng. Usaldusväärsete statistiliste andmete puudumine tähendab, et romide kohta puuduvad asjakohased demograafilised andmed. Seega on nende eeldatav arv Euroopas 10–12 miljonit (7–9 miljonit ELis) Kõigi eelduste kohaselt elab 60 % neist äärmises vaesuses ühiskonnast tõrjutuna (3). Tõrjutuse viis ja ulatus on sarnased kõigis liikmesriikides, kuigi võib esineda ka erinevusi, mis tulenevad ajaloolistest ja ühiskondlik-poliitilistest teguritest.
  Romide demograafilised suundumused erinevad enamusrahvuse demograafilistest suundumustest: vaatamata kõrgele imikute surevusele ja madalale keskmisele elueale on romide pikas perspektiivis suurenev arv rahvastiku koguarvuga võrreldes oluline väljakutse kõigis sotsiaal- ja hariduspoliitika valdkondades. Romide haridus- ja oskustaseme olulise tõstmiseta kasvab liikmesriikides pidevalt vähese koolituse ja väheste kutseoskustega elanike arv, kes pidurdavad majandusarengut ja koormavad sotsiaalabisüsteemi. Sel põhjusel on vajalik selline haridus- ja tööhõivepoliitika, mille puhul võetakse arvesse romide traditsioone ja sotsiaalmajanduslikke elutingimusi. Üksnes siis kui romidele pakutakse koolitusvõimalusi, mille nad ka vastu võtavad, võivad romid anda neilt igati õigustatult oodatud aktiivse panuse ühiskonda, kuhu nad kuuluvad. |
| --- | --- |

2.2

Romid ja nende demograafiline areng. Usaldusväärsete statistiliste andmete puudumine tähendab, et romide kohta puuduvad asjakohased demograafilised andmed. Seega on nende eeldatav arv Euroopas 10–12 miljonit (7–9 miljonit ELis) Kõigi eelduste kohaselt elab 60 % neist äärmises vaesuses ühiskonnast tõrjutuna (3). Tõrjutuse viis ja ulatus on sarnased kõigis liikmesriikides, kuigi võib esineda ka erinevusi, mis tulenevad ajaloolistest ja ühiskondlik-poliitilistest teguritest.

Romide demograafilised suundumused erinevad enamusrahvuse demograafilistest suundumustest: vaatamata kõrgele imikute surevusele ja madalale keskmisele elueale on romide pikas perspektiivis suurenev arv rahvastiku koguarvuga võrreldes oluline väljakutse kõigis sotsiaal- ja hariduspoliitika valdkondades. Romide haridus- ja oskustaseme olulise tõstmiseta kasvab liikmesriikides pidevalt vähese koolituse ja väheste kutseoskustega elanike arv, kes pidurdavad majandusarengut ja koormavad sotsiaalabisüsteemi. Sel põhjusel on vajalik selline haridus- ja tööhõivepoliitika, mille puhul võetakse arvesse romide traditsioone ja sotsiaalmajanduslikke elutingimusi. Üksnes siis kui romidele pakutakse koolitusvõimalusi, mille nad ka vastu võtavad, võivad romid anda neilt igati õigustatult oodatud aktiivse panuse ühiskonda, kuhu nad kuuluvad.

| 2.2.1 | Romid ja nende keel. Romi keel on indo-euroopa keel, mille arvukaid eri vorme räägitakse Euroopa erinevates romi kogukondades. Leidub romi keele variante ja murdeid, kuid suurem osa romisid kogu Euroopas saab siiski aru rikkalikkust ühisest sõnavarast. Romi keel on paljudes kogukondades emakeel. Erandi moodustavad sellised riigid nagu näiteks Hispaania, kus romi keel oli keelatud ja seetõttu osaliselt hävinud. Romi keele tähtsuse ning standardimise ja selle õpetamise tunnustamine on eriti oluline nii vähemuse kui ümbritseva maailma jaoks. Lisaks Pariisis asuvale Institut des langues et des civilisations orientales'ile õpetatakse romi keelt ka Bukaresti ülikooli võõrkeelte kateedris. Praha Charles'i Ülikoolis uuritakse kohalikku romi keele murret ja Budapesti Eötvösi Ülikoolis on algatus kõnealuse keele kursuseks vastavalt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartale. Ka Manchesteri Ülikoolis tegeletakse asjaomase uurimistööga.
  Ühine keel loob ühise identiteedi. Romi keele edendamine on seetõttu eriti oluline romide sotsiaalse tunnustamise ja kultuuriidentiteedi seisukohast.
  Lisaks sellele kutsub komitee üles looma Jean Monnet õppetooli romi keele ja kultuuri jaoks. |
| --- | --- |

2.2.1

Romid ja nende keel. Romi keel on indo-euroopa keel, mille arvukaid eri vorme räägitakse Euroopa erinevates romi kogukondades. Leidub romi keele variante ja murdeid, kuid suurem osa romisid kogu Euroopas saab siiski aru rikkalikkust ühisest sõnavarast. Romi keel on paljudes kogukondades emakeel. Erandi moodustavad sellised riigid nagu näiteks Hispaania, kus romi keel oli keelatud ja seetõttu osaliselt hävinud. Romi keele tähtsuse ning standardimise ja selle õpetamise tunnustamine on eriti oluline nii vähemuse kui ümbritseva maailma jaoks. Lisaks Pariisis asuvale Institut des langues et des civilisations orientales'ile õpetatakse romi keelt ka Bukaresti ülikooli võõrkeelte kateedris. Praha Charles'i Ülikoolis uuritakse kohalikku romi keele murret ja Budapesti Eötvösi Ülikoolis on algatus kõnealuse keele kursuseks vastavalt Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartale. Ka Manchesteri Ülikoolis tegeletakse asjaomase uurimistööga.

Ühine keel loob ühise identiteedi. Romi keele edendamine on seetõttu eriti oluline romide sotsiaalse tunnustamise ja kultuuriidentiteedi seisukohast.

Lisaks sellele kutsub komitee üles looma Jean Monnet õppetooli romi keele ja kultuuri jaoks.

2.3   Romid Euroopa kultuuri osana

Romide panus Euroopa kultuuri mitmekesisusse sajandite jooksul ilmneb mitmel viisil näiteks muusikas ja kujutavas kunstis. Kuna 2008. aasta on kultuuridevahelise dialoogi aasta, siis on hea võimalus rõhutada ja tugevdada kõnealust seost.

3.   Romid ja nende elu kaks külge

| 3.1 | Romid kui diskrimineerimise ohvrid. Tänapäeval esineb ühiskonnapoolset ja institutsionaalset diskrimineerimist, sealhulgas romivaenulikkust peaaegu igapäevaselt ning see kajastub sageli meedias, mis on ELi õigustiku raames täiesti vastuvõetamatu. Romid on laienenud Euroopa kodanikud ning neil on ratifitseeritud EÜ asutamislepingus, eelkõige selle artiklis 13 sätestatud õigused. Kui neid õigusi ei tagata, siis on tegemist (sealhulgas isegi institutsioonilise) diskrimineerimisega. |
| --- | --- |

3.1

Romid kui diskrimineerimise ohvrid. Tänapäeval esineb ühiskonnapoolset ja institutsionaalset diskrimineerimist, sealhulgas romivaenulikkust peaaegu igapäevaselt ning see kajastub sageli meedias, mis on ELi õigustiku raames täiesti vastuvõetamatu. Romid on laienenud Euroopa kodanikud ning neil on ratifitseeritud EÜ asutamislepingus, eelkõige selle artiklis 13 sätestatud õigused. Kui neid õigusi ei tagata, siis on tegemist (sealhulgas isegi institutsioonilise) diskrimineerimisega.

| 3.1.1 | Enne ja pärast sündi. Sotsiaalsetes süsteemides kinnistunud diskrimineerimise tulemusel kasvab üles palju vaeseid, alatoitunud, hariduseta romi tüdrukuid, kellest saavad alatoitunud emad alakaalulistele lastele. Sünnituseelne hooldus vähemuste kogukondades üldiselt puudub, mille tagajärjel kannatavad nii ema kui laps alatoitumuse all. Sünnitusega seonduvad tervishoiuteenused on piiratud, samuti nagu juurdepääs ämmaemanda ja medõe teenustele ning juurdepääs haiglateenustele sõltub transpordi- ja majanduslikest võimalustest. Selle tagajärjel jääb laps ametlikult rahvastikuregistrisse kandmata või esimeste eluaastate jooksul vaktsineerimata. Negatiivse tervisearengu pidurdamiseks ei piisa romide kaasamisest olemasolevasse tervishoiusüsteemi. Tuleks rakendada kultuuriliselt tundlikke erakorralisi meetmeid, sealhulgas tervishoiualane teavitamine ja pereplaneerimine, ulatuslikud vaktsineerimised ja tuberkuloosi kontroll kogukondadele terviklikult. Seda tuleks toetada romi naiste ning romi tervisenõustajate ja tugiisikute aktiivse kaasamise teel (koolituse kaudu), liikuvate tervishoiu üksuste ning romi kogukondade jaoks arusaadava ja kättesaadava teabe kaudu. Liikmesriigid peaksid tagama, et iga romi laps kantakse rahvastikuregistrisse ning lapsele väljastatakse sünnitunnistus. |
| --- | --- |

3.1.1

Enne ja pärast sündi. Sotsiaalsetes süsteemides kinnistunud diskrimineerimise tulemusel kasvab üles palju vaeseid, alatoitunud, hariduseta romi tüdrukuid, kellest saavad alatoitunud emad alakaalulistele lastele. Sünnituseelne hooldus vähemuste kogukondades üldiselt puudub, mille tagajärjel kannatavad nii ema kui laps alatoitumuse all. Sünnitusega seonduvad tervishoiuteenused on piiratud, samuti nagu juurdepääs ämmaemanda ja medõe teenustele ning juurdepääs haiglateenustele sõltub transpordi- ja majanduslikest võimalustest. Selle tagajärjel jääb laps ametlikult rahvastikuregistrisse kandmata või esimeste eluaastate jooksul vaktsineerimata. Negatiivse tervisearengu pidurdamiseks ei piisa romide kaasamisest olemasolevasse tervishoiusüsteemi. Tuleks rakendada kultuuriliselt tundlikke erakorralisi meetmeid, sealhulgas tervishoiualane teavitamine ja pereplaneerimine, ulatuslikud vaktsineerimised ja tuberkuloosi kontroll kogukondadele terviklikult. Seda tuleks toetada romi naiste ning romi tervisenõustajate ja tugiisikute aktiivse kaasamise teel (koolituse kaudu), liikuvate tervishoiu üksuste ning romi kogukondade jaoks arusaadava ja kättesaadava teabe kaudu. Liikmesriigid peaksid tagama, et iga romi laps kantakse rahvastikuregistrisse ning lapsele väljastatakse sünnitunnistus.

| 3.1.2 | Varajase lapsepõlve jooksul toimuv areng on esmase tähtsusega eduka kooliskäimise ja kaasatuse jaoks, sest esimesed aastad jätavad jälje kogu eluks. Sellest seisukohast tähendavad emade-laste programmid ja laste mängurühmad tuge emadele, samuti nagu vanematele suunatud koolitusprogrammid, ning loovad aluse igas mõttes integreeritud lähenemisviisile, võttes seejuures arvesse perekondade vajadusi. Programm Sure Start, mis käivitati Ühendkuningriigis ning levis paljudesse ELi riikidesse, on hea näide emade ja väikeste laste kaasamise kohta ning pakub ka lapsehoidmisteenuseid. Peaaegu kõigis ELi riikides napib Barcelona eesmärkidele vastavaid kvaliteetseid lapsehoidmisteenuseid ning sageli ei võimaldata romi lastele juurdepääsu lapsehoiuteenustele. |
| --- | --- |

3.1.2

Varajase lapsepõlve jooksul toimuv areng on esmase tähtsusega eduka kooliskäimise ja kaasatuse jaoks, sest esimesed aastad jätavad jälje kogu eluks. Sellest seisukohast tähendavad emade-laste programmid ja laste mängurühmad tuge emadele, samuti nagu vanematele suunatud koolitusprogrammid, ning loovad aluse igas mõttes integreeritud lähenemisviisile, võttes seejuures arvesse perekondade vajadusi. Programm Sure Start, mis käivitati Ühendkuningriigis ning levis paljudesse ELi riikidesse, on hea näide emade ja väikeste laste kaasamise kohta ning pakub ka lapsehoidmisteenuseid. Peaaegu kõigis ELi riikides napib Barcelona eesmärkidele vastavaid kvaliteetseid lapsehoidmisteenuseid ning sageli ei võimaldata romi lastele juurdepääsu lapsehoiuteenustele.

| 3.1.3 | Kooliiga (6–14). Romi laste osalemine koolitöös on nõrk. Puudulik registreerimine, vanemate vastumeelsus oma lapsi (eriti tüdrukuid) kooli saata, segregatsioon ja nõuetele mittevastav haridus kujutavad endast lisategureid, mida rõhutatakse paljudes aruannetes (4). Vahendid kooliskäigu tõhustamiseks ja segregatsiooni ületamiseks on esmatähtsad hariduseta romide põlvkondade väldanud tsükli murdmiseks. Mõnedes riikides viidi kooliskäimise toetamiseks sisse süsteem CCT (Conditional Cash Transfer), mille puhul toetus ühendatakse teatud tingimuste täitmisega, nn peavad vanemad suutma tõendada, et lapsed on kantud rahvastikuregistrisse ja neil on sünnitunnistus. Võib eeldada, et lapsed hakkavad koolis käima, kui nad on ühiskonda kaasatud ning kui neil on juurdepääs kõigile teenustele ja haridusmeetoditele, mis on vajalikud tingimuste täitmiseks (keel, tähtajad jms). Tasuta koolilõuna (sissetulekute alusel) ja õppematerjalid tuleks taas sisse viia kõigi laste jaoks algkoolis. Valitsused peaksid seda arvestama, kui haridus kuulub pikaajaliste prioriteetide hulka.
  Segregatsioon hariduses tekib esiteks sellest, et romid on enamusrahvusest geograafiliselt eraldatud. Pealegi juhtub tihti, et vanemad, kes ei kuulu romi kogukonda, võtavad oma lapsed koolist ära, kui romi laste osakaal klassis tõuseb liiga suureks, mis omakorda loob romi lastele segregeeritud koolid või klassid. Need koolid ei vasta mitmel põhjusel nõutud standarditele, mistõttu saadetakse täiesti võimekad romi lapsed erikoolidesse ja nii on nende jaoks enamasti võimatu jätkata haridusteed kõrgemal haridusastmel.
  Eriti problemaatiline on romi laste paigutamine õppimisraskustega lastele mõeldud erikoolidesse. See tava on levinud diskrimineerivate sisseastumiseksamite, kuid vahel ka kahjulike stiimulite tõttu (tasuta transport või koolilõuna). Põhjendamatu erikoolidesse paigutamise tavaga rikutakse jõhkralt põhiõigusi ning selle vastu peab astuma õiguslike ja halduslike meetmetega.
  Tuleb mainida ka, et üks koolist väljalangemise põhjus on vaesus, kuna vanemad kas ei saa (või ei taha) maksta koolis käimisega seotud kulusid või panevad nad lapsed tööle, et lapsed aitaksid perekonda ülal pidada või hoolitseksid nooremate õdede-vendade eest. See kehtib eelkõige tüdrukute puhul. |
| --- | --- |

3.1.3

Kooliiga (6–14). Romi laste osalemine koolitöös on nõrk. Puudulik registreerimine, vanemate vastumeelsus oma lapsi (eriti tüdrukuid) kooli saata, segregatsioon ja nõuetele mittevastav haridus kujutavad endast lisategureid, mida rõhutatakse paljudes aruannetes (4). Vahendid kooliskäigu tõhustamiseks ja segregatsiooni ületamiseks on esmatähtsad hariduseta romide põlvkondade väldanud tsükli murdmiseks. Mõnedes riikides viidi kooliskäimise toetamiseks sisse süsteem CCT (Conditional Cash Transfer), mille puhul toetus ühendatakse teatud tingimuste täitmisega, nn peavad vanemad suutma tõendada, et lapsed on kantud rahvastikuregistrisse ja neil on sünnitunnistus. Võib eeldada, et lapsed hakkavad koolis käima, kui nad on ühiskonda kaasatud ning kui neil on juurdepääs kõigile teenustele ja haridusmeetoditele, mis on vajalikud tingimuste täitmiseks (keel, tähtajad jms). Tasuta koolilõuna (sissetulekute alusel) ja õppematerjalid tuleks taas sisse viia kõigi laste jaoks algkoolis. Valitsused peaksid seda arvestama, kui haridus kuulub pikaajaliste prioriteetide hulka.

Segregatsioon hariduses tekib esiteks sellest, et romid on enamusrahvusest geograafiliselt eraldatud. Pealegi juhtub tihti, et vanemad, kes ei kuulu romi kogukonda, võtavad oma lapsed koolist ära, kui romi laste osakaal klassis tõuseb liiga suureks, mis omakorda loob romi lastele segregeeritud koolid või klassid. Need koolid ei vasta mitmel põhjusel nõutud standarditele, mistõttu saadetakse täiesti võimekad romi lapsed erikoolidesse ja nii on nende jaoks enamasti võimatu jätkata haridusteed kõrgemal haridusastmel.

Eriti problemaatiline on romi laste paigutamine õppimisraskustega lastele mõeldud erikoolidesse. See tava on levinud diskrimineerivate sisseastumiseksamite, kuid vahel ka kahjulike stiimulite tõttu (tasuta transport või koolilõuna). Põhjendamatu erikoolidesse paigutamise tavaga rikutakse jõhkralt põhiõigusi ning selle vastu peab astuma õiguslike ja halduslike meetmetega.

Tuleb mainida ka, et üks koolist väljalangemise põhjus on vaesus, kuna vanemad kas ei saa (või ei taha) maksta koolis käimisega seotud kulusid või panevad nad lapsed tööle, et lapsed aitaksid perekonda ülal pidada või hoolitseksid nooremate õdede-vendade eest. See kehtib eelkõige tüdrukute puhul.

3.1.4   Täiskasvanuiga

| 3.1.4.1 | Romide eluasemed on viletsate elutingimustega ja toimub pidev segregatsioon. Vaestes linnaosades, kus on puuduliku korrashoiuga vilets infrastruktuur ja kus ei ole vahel elektrit, gaasi või vett ning kus hügieenitingimused on saastatud keskkonnas viletsad, elavad inimesed, kellel puuduvad omandiõigused ja püsiv aadress, kuhu end registreerida, et kasutada oma õigusi sotsiaalabi, töökoha, hariduse ja tervishoiuteenuste saamiseks. Paljud neist probleemidest on tekkinud ühiskonnapoolse diskrimineerimise ja romivaenulikkuse tõttu. Tuleb rõhutada ka seda, et romide rändav elustiil on eelkõige nende tõrjutuse tagajärg ning mitte põhjus. Kuigi suurel enamusel on püsiv elukoht, tuuakse sellele vaatamata romide tõrjutuse selgituseks ikka veel rändavat elustiili. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Romide eluasemed on viletsate elutingimustega ja toimub pidev segregatsioon. Vaestes linnaosades, kus on puuduliku korrashoiuga vilets infrastruktuur ja kus ei ole vahel elektrit, gaasi või vett ning kus hügieenitingimused on saastatud keskkonnas viletsad, elavad inimesed, kellel puuduvad omandiõigused ja püsiv aadress, kuhu end registreerida, et kasutada oma õigusi sotsiaalabi, töökoha, hariduse ja tervishoiuteenuste saamiseks. Paljud neist probleemidest on tekkinud ühiskonnapoolse diskrimineerimise ja romivaenulikkuse tõttu. Tuleb rõhutada ka seda, et romide rändav elustiil on eelkõige nende tõrjutuse tagajärg ning mitte põhjus. Kuigi suurel enamusel on püsiv elukoht, tuuakse sellele vaatamata romide tõrjutuse selgituseks ikka veel rändavat elustiili.

| 3.1.4.2 | Haridus on üks olulisemaid investeeringuid tulevikku. Romide kõrge kirjaoskamatuse määr ja madal haridustase ei tekita tuleviku suhtes optimismi. Liikmesriigid peavad tagama, et nende haridussüsteemides ei diskrimineerita romisid ja nähakse täiskasvanutele ette programme lugemise, kirjutamise ja arvutamise õppimiseks ning elukestvaks õppeks.
  Romidel on väga raske saavutada kõrget haridustaset ja saada head koolitust. Lisaks püüetele integreerida romid tavaharidus- ja koolitussüsteemi, peaksid liikmesriigid võtma kasutusele ka omandatud oskuste mitteametlikud tunnistused ning olema palju paindlikumad teises riigis omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisel.
  Komisjoni kavandatud integreerimisele suunatud keeleõppepoliitikat, mille üks eesmärk on edendada vähemuskeelte õpet, peaks kasutama ka romide puhul. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Haridus on üks olulisemaid investeeringuid tulevikku. Romide kõrge kirjaoskamatuse määr ja madal haridustase ei tekita tuleviku suhtes optimismi. Liikmesriigid peavad tagama, et nende haridussüsteemides ei diskrimineerita romisid ja nähakse täiskasvanutele ette programme lugemise, kirjutamise ja arvutamise õppimiseks ning elukestvaks õppeks.

Romidel on väga raske saavutada kõrget haridustaset ja saada head koolitust. Lisaks püüetele integreerida romid tavaharidus- ja koolitussüsteemi, peaksid liikmesriigid võtma kasutusele ka omandatud oskuste mitteametlikud tunnistused ning olema palju paindlikumad teises riigis omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisel.

Komisjoni kavandatud integreerimisele suunatud keeleõppepoliitikat, mille üks eesmärk on edendada vähemuskeelte õpet, peaks kasutama ka romide puhul.

| 3.1.4.3 | Majanduslikuks integratsiooniks peavad vähemused ületama mitmeid takistusi, mis omavahel kombineerudes muutuvad veelgi suuremaks takistuseks (5). Vähemusi diskrimineeritakse hariduse puudumise, väga madala haridustaseme, kvalifikatsiooni puudumise või selle mittetunnustamise tõttu. Takistusi suurendab veelgi romivaenulikkus. Kümnetest dokumenteeritud juhtumitest tuleb välja, et romide töötus on tihtipeale rassilise diskrimineerimise tulemus. Vähemusrahvustel ei ole praktiliselt mingit juurdepääsu elukestvat õpet edendavatele meetmetele.
  Romid võivad olla nii mõtlemise kui ka tegude poolest väga ettevõtlikud, mistõttu peaks otsima viise ja vahendeid, kuidas neid varimajandusest välja tuua ja võimaldada neil osaleda seaduslikus majandustegevuses, näiteks andes väikelaene ja luues ettevõtte loomise toetusmehhanismid, mis aitavad väljakutsete ja takistustega toime tulla.
  Paljude romide sissetulekud sõltuvad suurel määral sotsiaalabist ja teistest riigitoetustest (nt pensionid ja lastetoetused), samas kui osalus seaduslikus majanduses on suhteliselt piiratud. Seega on romide osalus sotsiaalkaitsesüsteemis ebavõrdne (s.t rühmana saavad nad rohkem kui maksavad). See ebavõrdsus põhjustab palju sotsiaalset pinget ja eelarvamusi ning lõppkokkuvõttes tõrjutust.
  Vastavalt põhimõttele, mille kohaselt antakse sotsiaalabi neile, kes on andnud oma panuse, võiks seega eraldada lisavahendeid, et muuta ametlik töötamine atraktiivsemaks. Vastasel korral jääb peamine rassilise tõrjutuse põhjus püsima. Avaliku ja erasektori organisatsioonidega koostöös võiks algatada programme, mis on suunatud tööturule naasmisele.
  Diskrimineerimist töökohal ja töökohale kandideerimisel on korduvalt dokumenteeritud ja kõnealuse tava vastu peab võtma õiguslikke meetmeid. Samas tuleb kvalifitseerimata või madala kvalifikatsiooniga romidele tagada juurdepääs koolitusele, et toimuks täielik kultuuriline läbimurre. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Majanduslikuks integratsiooniks peavad vähemused ületama mitmeid takistusi, mis omavahel kombineerudes muutuvad veelgi suuremaks takistuseks (5). Vähemusi diskrimineeritakse hariduse puudumise, väga madala haridustaseme, kvalifikatsiooni puudumise või selle mittetunnustamise tõttu. Takistusi suurendab veelgi romivaenulikkus. Kümnetest dokumenteeritud juhtumitest tuleb välja, et romide töötus on tihtipeale rassilise diskrimineerimise tulemus. Vähemusrahvustel ei ole praktiliselt mingit juurdepääsu elukestvat õpet edendavatele meetmetele.

Romid võivad olla nii mõtlemise kui ka tegude poolest väga ettevõtlikud, mistõttu peaks otsima viise ja vahendeid, kuidas neid varimajandusest välja tuua ja võimaldada neil osaleda seaduslikus majandustegevuses, näiteks andes väikelaene ja luues ettevõtte loomise toetusmehhanismid, mis aitavad väljakutsete ja takistustega toime tulla.

Paljude romide sissetulekud sõltuvad suurel määral sotsiaalabist ja teistest riigitoetustest (nt pensionid ja lastetoetused), samas kui osalus seaduslikus majanduses on suhteliselt piiratud. Seega on romide osalus sotsiaalkaitsesüsteemis ebavõrdne (s.t rühmana saavad nad rohkem kui maksavad). See ebavõrdsus põhjustab palju sotsiaalset pinget ja eelarvamusi ning lõppkokkuvõttes tõrjutust.

Vastavalt põhimõttele, mille kohaselt antakse sotsiaalabi neile, kes on andnud oma panuse, võiks seega eraldada lisavahendeid, et muuta ametlik töötamine atraktiivsemaks. Vastasel korral jääb peamine rassilise tõrjutuse põhjus püsima. Avaliku ja erasektori organisatsioonidega koostöös võiks algatada programme, mis on suunatud tööturule naasmisele.

Diskrimineerimist töökohal ja töökohale kandideerimisel on korduvalt dokumenteeritud ja kõnealuse tava vastu peab võtma õiguslikke meetmeid. Samas tuleb kvalifitseerimata või madala kvalifikatsiooniga romidele tagada juurdepääs koolitusele, et toimuks täielik kultuuriline läbimurre.

| 3.1.4.4 | Tervishoid. madal elatustase (ebapiisavad sissetulekud) ja kehvad elutingimused (mustus, ebasanitaarsed tingimused, puhta vee puudus) on suur oht tervisele. Romi kogukondades on juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud, eelkõige seetõttu, et enamiku romisid ei registreerita sünnil ja seetõttu on nad ka tervishoiusüsteemis registreerimata. Kui nad võetakse vastu tavatervishoiuasutusse, siis pannakse romid tihtipeale eraldi ruumi. See on diskrimineerimine. Juurdepääs kvaliteetsetele teenustele on kõigi Euroopa kodanike põhiõigus. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Tervishoid. madal elatustase (ebapiisavad sissetulekud) ja kehvad elutingimused (mustus, ebasanitaarsed tingimused, puhta vee puudus) on suur oht tervisele. Romi kogukondades on juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud, eelkõige seetõttu, et enamiku romisid ei registreerita sünnil ja seetõttu on nad ka tervishoiusüsteemis registreerimata. Kui nad võetakse vastu tavatervishoiuasutusse, siis pannakse romid tihtipeale eraldi ruumi. See on diskrimineerimine. Juurdepääs kvaliteetsetele teenustele on kõigi Euroopa kodanike põhiõigus.

| 3.1.4.5 | Romi naistel on üldiselt perekonna hierarhias madalam seisund. Nende haridustase on madal või ei olegi nad koolis käinud, mistõttu on viletsad töö leidmise võimalused. Tihti abielluvad nad noorelt ja on sageli rasedad. Alahinnata ei tohiks ka koduvägivalda, millest tihtipeale ei teatata. Eriti tekitab muret see, et sellega kaasneb nüüd ka prostitutsioon ja inimkaubandus.
  Samas on oluline rõhutada, et kuigi seda ei ole väljastpoolt alati näha, aitavad just romi naised kogukonnas muutusi läbi viia, eelkõige oskuste arendamisel ja kultuuriliste muutuste läbiviimisel, näiteks laste (eelkõige tüdrukute) hariduse tähtsustamisel. Emade kuulumine lapsevanemate ühendustesse ning vastutuse võtmine ühenduse tegevuses avaldab laste kooliskäimisele väga positiivset mõju. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Romi naistel on üldiselt perekonna hierarhias madalam seisund. Nende haridustase on madal või ei olegi nad koolis käinud, mistõttu on viletsad töö leidmise võimalused. Tihti abielluvad nad noorelt ja on sageli rasedad. Alahinnata ei tohiks ka koduvägivalda, millest tihtipeale ei teatata. Eriti tekitab muret see, et sellega kaasneb nüüd ka prostitutsioon ja inimkaubandus.

Samas on oluline rõhutada, et kuigi seda ei ole väljastpoolt alati näha, aitavad just romi naised kogukonnas muutusi läbi viia, eelkõige oskuste arendamisel ja kultuuriliste muutuste läbiviimisel, näiteks laste (eelkõige tüdrukute) hariduse tähtsustamisel. Emade kuulumine lapsevanemate ühendustesse ning vastutuse võtmine ühenduse tegevuses avaldab laste kooliskäimisele väga positiivset mõju.

| 3.1.4.6 | Ühiskonnapoolne tõrjutus ja romivaenulikkus, mis avalduvad rahvusvähemuste, eelkõige romide suhtes kehtivate stereotüüpide ja eelarvamuste näol, on põlvkondade pikkuse teadmatuse ja kultuuriliste erinevuste tagajärjel mõtteviisi sügavalt juurdunud. Laialt on levinud eelarvamus, et romi kogukonnad on ühiskonnas vähemväärtuslikud. See viib veelgi suurema isoleerituse, vaesuse, vägivalla ja lõppkokkuvõttes tõrjutuseni. |
| --- | --- |

3.1.4.6

Ühiskonnapoolne tõrjutus ja romivaenulikkus, mis avalduvad rahvusvähemuste, eelkõige romide suhtes kehtivate stereotüüpide ja eelarvamuste näol, on põlvkondade pikkuse teadmatuse ja kultuuriliste erinevuste tagajärjel mõtteviisi sügavalt juurdunud. Laialt on levinud eelarvamus, et romi kogukonnad on ühiskonnas vähemväärtuslikud. See viib veelgi suurema isoleerituse, vaesuse, vägivalla ja lõppkokkuvõttes tõrjutuseni.

3.2   Romid ja integratsioon

| 3.2.1 | Integratsioon ei ole ühesuunaline protsess ning selleks peavad tegema pingutusi nii vähemus kui ka enamus. Kuna paljud romid kardavad integreerumisel kaotada oma põhimõtted, traditsioonid ja identiteedi, siis on nad integratsioonimeetmete suhtes väga kahtleval seisukohal. Samamoodi on põlvkondade jooksul kinnistunud diskrimineerimise tõttu mitteromidel raske eelarvamustest loobuda ja romi kultuuri positiivselt suhtuda. |
| --- | --- |

3.2.1

Integratsioon ei ole ühesuunaline protsess ning selleks peavad tegema pingutusi nii vähemus kui ka enamus. Kuna paljud romid kardavad integreerumisel kaotada oma põhimõtted, traditsioonid ja identiteedi, siis on nad integratsioonimeetmete suhtes väga kahtleval seisukohal. Samamoodi on põlvkondade jooksul kinnistunud diskrimineerimise tõttu mitteromidel raske eelarvamustest loobuda ja romi kultuuri positiivselt suhtuda.

| 3.2.2 | Samas 40 % romisid ei ela vaesuses, vaid — vahel küll tagasihoidlikkus — heaolus. Nad ei pruugi kuuluda kõige silmatorkavamatesse romi rühmadesse, aga nad on tõestuseks, et romid on põhimõtteliselt võimelised oma identiteeti kaotamata integreeruma ühiskonda, kus nad elavad. |
| --- | --- |

3.2.2

Samas 40 % romisid ei ela vaesuses, vaid — vahel küll tagasihoidlikkus — heaolus. Nad ei pruugi kuuluda kõige silmatorkavamatesse romi rühmadesse, aga nad on tõestuseks, et romid on põhimõtteliselt võimelised oma identiteeti kaotamata integreeruma ühiskonda, kus nad elavad.

| 3.2.3 | Romide organisatsioonid on nähtavuse ja ühiskonnas aktiivse osalemise suurendamiseks ja teadlikkuse parandamiseks avaldanud mitmeid väljaandeid, mis on õige samm edasi (6). Rohkem võib ära teha, investeerides kogukondadesse, kus ollakse valmis omapoolseks kohustuste, omandiõiguse ja vastutuse võtmiseks. Infrastruktuuri ja haridussüsteemide toetamisele tõuke andmiseks võiks kasutada väikelaenude süsteemi, mida tavaliselt kasutatakse ettevõtluse puhul. Rahastada võiks väikeste summadega, kui vastutasuks peetakse kinni sellistest kohustustest, nagu laste saatmine kooli või regulaarsed tervisekontrollid (7). |
| --- | --- |

3.2.3

Romide organisatsioonid on nähtavuse ja ühiskonnas aktiivse osalemise suurendamiseks ja teadlikkuse parandamiseks avaldanud mitmeid väljaandeid, mis on õige samm edasi (6). Rohkem võib ära teha, investeerides kogukondadesse, kus ollakse valmis omapoolseks kohustuste, omandiõiguse ja vastutuse võtmiseks. Infrastruktuuri ja haridussüsteemide toetamisele tõuke andmiseks võiks kasutada väikelaenude süsteemi, mida tavaliselt kasutatakse ettevõtluse puhul. Rahastada võiks väikeste summadega, kui vastutasuks peetakse kinni sellistest kohustustest, nagu laste saatmine kooli või regulaarsed tervisekontrollid (7).

| 3.2.4 | Vähemuste võrdne osalus ühiskonnas eeldab tõhusaid, pikaajalisi ja kogukonnale kohandatud meetmeid. Meetmed peaksid olema küll ühele rühmale suunatud, kuid teisi rühmi ei tohi kõrvale jätta. Selleks peaksid poliitikud, ettevõtjad ja ühiskond tervikuna soovima rakendada mittediskrimineerimise põhimõtet, edendada võrdseid võimalusi ja juhtida mitmekesisust. Siinkohal võiks kasutada programmide toetuseks Euroopa struktuurifonde.
  Tuleb teha kõik selleks, et vabaneda reservatsioonidest ja eelarvamustest nii romide kui ka mitteromide seas, kuid mitte ainult vajalikke praktilisi meetmeid võttes, vaid ka toetudes abile, mida pakuvad mõlema poole juhid ja vahendajad, kes koostavad tulevikuks ühise strateegia. Romi kogukondadest pärit eeskujudel on siinkohal eriline roll. |
| --- | --- |

3.2.4

Vähemuste võrdne osalus ühiskonnas eeldab tõhusaid, pikaajalisi ja kogukonnale kohandatud meetmeid. Meetmed peaksid olema küll ühele rühmale suunatud, kuid teisi rühmi ei tohi kõrvale jätta. Selleks peaksid poliitikud, ettevõtjad ja ühiskond tervikuna soovima rakendada mittediskrimineerimise põhimõtet, edendada võrdseid võimalusi ja juhtida mitmekesisust. Siinkohal võiks kasutada programmide toetuseks Euroopa struktuurifonde.

Tuleb teha kõik selleks, et vabaneda reservatsioonidest ja eelarvamustest nii romide kui ka mitteromide seas, kuid mitte ainult vajalikke praktilisi meetmeid võttes, vaid ka toetudes abile, mida pakuvad mõlema poole juhid ja vahendajad, kes koostavad tulevikuks ühise strateegia. Romi kogukondadest pärit eeskujudel on siinkohal eriline roll.

4.   Romid ja Euroopa organisatsioonid

4.1   Euroopa Komisjon

| 4.1.1 | Komisjon on pikka aega integratsiooniprobleemi lahendada püüdnud. Tänu talituste vahelise romi küsimustega tegeleva rühma loomisele paar aastat tagasi on komisjoni talituste vahel teavet paremini jagatud ning saavutatud eri algatuste vahel teatud kooskõlastatuse tase. |
| --- | --- |

4.1.1

Komisjon on pikka aega integratsiooniprobleemi lahendada püüdnud. Tänu talituste vahelise romi küsimustega tegeleva rühma loomisele paar aastat tagasi on komisjoni talituste vahel teavet paremini jagatud ning saavutatud eri algatuste vahel teatud kooskõlastatuse tase.

| 4.1.2 | 2006. aasta jaanuaris komisjoni poolt asutatud rahvusvähemuste sotsiaalse integreerimisega tegelev kõrgetasemeline rühm koostas 2007. aasta detsembris kriitilise aruande (8), milles tehakse soovitusi, et parandada romide olukorda hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. Ekspertrühm tegi aruandes selgeks, et ainult õigete poliitikameetmete kombineerimise ja pragmaatilise lähenemisega saab saavutada püsivaid tulemusi. |
| --- | --- |

4.1.2

2006. aasta jaanuaris komisjoni poolt asutatud rahvusvähemuste sotsiaalse integreerimisega tegelev kõrgetasemeline rühm koostas 2007. aasta detsembris kriitilise aruande (8), milles tehakse soovitusi, et parandada romide olukorda hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. Ekspertrühm tegi aruandes selgeks, et ainult õigete poliitikameetmete kombineerimise ja pragmaatilise lähenemisega saab saavutada püsivaid tulemusi.

| 4.1.3 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet tegeleb kõnealuse küsimusega põhjalikumalt (9). Mainida tuleks ka põhiõiguste ameti eelkäija Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse laiaulatuslikke uuringuid, aruandeid ja üritusi. |
| --- | --- |

4.1.3

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet tegeleb kõnealuse küsimusega põhjalikumalt (9). Mainida tuleks ka põhiõiguste ameti eelkäija Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse laiaulatuslikke uuringuid, aruandeid ja üritusi.

4.2   Euroopa Parlament

| 4.2.1 | Euroopa Parlament on juba pikka aega sihikindlalt fraktsioonide koostöös tegelenud vähemuste küsimustega, romide integratsiooni ja nende diskrimineerimise vastu võitlemisega. Kõnealuse küsimuse kohta on vastu võetud mitmeid aruandeid ja resolutsioone, millest viimane võeti vastu 31. jaanuaril 2008 (10). |
| --- | --- |

4.2.1

Euroopa Parlament on juba pikka aega sihikindlalt fraktsioonide koostöös tegelenud vähemuste küsimustega, romide integratsiooni ja nende diskrimineerimise vastu võitlemisega. Kõnealuse küsimuse kohta on vastu võetud mitmeid aruandeid ja resolutsioone, millest viimane võeti vastu 31. jaanuaril 2008 (10).

4.3   Nõukogu

| 4.3.1 | Euroopa Ülemkogu tegeles viimati kõnealuse küsimusega 14. detsembril 2007 seoses Euroopa aastaga „Võrdsed võimalused kõigile” (11). |
| --- | --- |

4.3.1

Euroopa Ülemkogu tegeles viimati kõnealuse küsimusega 14. detsembril 2007 seoses Euroopa aastaga „Võrdsed võimalused kõigile” (11).

4.4   Euroopa Nõukogu ja OSCE

Mõlemad organisatsioonid on andnud paljudes valdkondades oma panuse olukorra parandamisse. Nad jätkavad oma tööd just romidele suunatud meetmetega. Vähemuste (ja seega romide) kaitse jaoks on eriti olulised Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon ja Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta. Samuti on positiivne näide Dosta! kampaania enamusrahvuse teadlikkuse tõstmiseks seoses eelarvamuste ja negatiivsete stereotüüpidega.

| 4.5 | Euroopa Inimõiguste Kohus on vastu võtnud mitmeid läbimurdelisi kohtuotsuseid, mis on romide õiguste teostamisel olulised nurgakivid (12). |
| --- | --- |

4.5

Euroopa Inimõiguste Kohus on vastu võtnud mitmeid läbimurdelisi kohtuotsuseid, mis on romide õiguste teostamisel olulised nurgakivid (12).

| 4.6 | ÜRO on edendanud romide integratsiooni juba aastaid, eelkõige arenguprogrammi, UNICEFi ja UNESCO raames. |
| --- | --- |

4.6

ÜRO on edendanud romide integratsiooni juba aastaid, eelkõige arenguprogrammi, UNICEFi ja UNESCO raames.

4.7   Organiseeritud kodanikuühiskond

| 4.7.1 | Avatud Ühiskonna Instituut on Maailmapanga toetusel algatanud romide kaasamise aastakümne (2005–2015) (13). |
| --- | --- |

4.7.1

Avatud Ühiskonna Instituut on Maailmapanga toetusel algatanud romide kaasamise aastakümne (2005–2015) (13).

| 4.7.2 | Hiljuti loodud
  EU Roma Policy Coalition (ERPC)

   (14) kaitseb kaasatuse põhimõtet läbi osaluse ja „soovib edendada romide osalemist kõikides protsessides”. |
| --- | --- |

4.7.2

Hiljuti loodud
  EU Roma Policy Coalition (ERPC)

   (14) kaitseb kaasatuse põhimõtet läbi osaluse ja „soovib edendada romide osalemist kõikides protsessides”.

| 4.7.3 | Eraldi tasub mainida Euroopa romide ja rändajate foorumit (
  European Roma and Travellers Forum
  —
  ERTF
  ) (15). See loodi Soome presidendi Tarja Haloneni algatusel ning tänu partnerluslepingule Euroopa Nõukoguga on foorumil Euroopa Nõukogus privilegeeritud seisund ning võimalus osaleda selle töös. |
| --- | --- |

4.7.3

Eraldi tasub mainida Euroopa romide ja rändajate foorumit (
  European Roma and Travellers Forum
  —
  ERTF
  ) (15). See loodi Soome presidendi Tarja Haloneni algatusel ning tänu partnerluslepingule Euroopa Nõukoguga on foorumil Euroopa Nõukogus privilegeeritud seisund ning võimalus osaleda selle töös.

| 4.7.4 | Kuna üks romide integreerimise prioriteetsetest valdkondadest on tööhõive, siis on siinkohal oluline ülesanne ka tööturu osapooltel, kuna tööhõive kuulub nende pädevusvaldkonda. Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni, liikmesriikide ametiühingute ning Euroopa ja liikmesriikide tööandjate organisatsioonide kogemus võib anda olulise panuse algatatavasse protsessi. |
| --- | --- |

4.7.4

Kuna üks romide integreerimise prioriteetsetest valdkondadest on tööhõive, siis on siinkohal oluline ülesanne ka tööturu osapooltel, kuna tööhõive kuulub nende pädevusvaldkonda. Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni, liikmesriikide ametiühingute ning Euroopa ja liikmesriikide tööandjate organisatsioonide kogemus võib anda olulise panuse algatatavasse protsessi.

5.   Järeldused

| 5.1 | Kõnealuse valdkonna kohta tehtud analüüsides jõutakse järeldusele, et kõik senised püüded romide kaasamiseks ja nende õiguste teostamiseks ei ole rahuldavad. |
| --- | --- |

5.1

Kõnealuse valdkonna kohta tehtud analüüsides jõutakse järeldusele, et kõik senised püüded romide kaasamiseks ja nende õiguste teostamiseks ei ole rahuldavad.

| 5.2 | Vajalike meetmete vastuvõtmise pädevus kuulub nii Euroopa Liidule kui ka liikmesriikidele. Kooskõlas Amsterdami lepingu artikliga 13 võeti 2000. aastal vastu mittediskrimineerimise direktiivid, mis on romide diskrimineerimise vastu võitlemisele suur tõuge ja institutsiooniline raamistik. Komisjon peaks uurima, kuidas saaks romide küsimusega tegelemiseks ühenduse õigusakte edasi arendada, näiteks võttes vastu segregatsiooni kaotamise direktiivi. Lisaks peaks romide integratsioon olema prioriteet struktuurifondide kasutamisel. |
| --- | --- |

5.2

Vajalike meetmete vastuvõtmise pädevus kuulub nii Euroopa Liidule kui ka liikmesriikidele. Kooskõlas Amsterdami lepingu artikliga 13 võeti 2000. aastal vastu mittediskrimineerimise direktiivid, mis on romide diskrimineerimise vastu võitlemisele suur tõuge ja institutsiooniline raamistik. Komisjon peaks uurima, kuidas saaks romide küsimusega tegelemiseks ühenduse õigusakte edasi arendada, näiteks võttes vastu segregatsiooni kaotamise direktiivi. Lisaks peaks romide integratsioon olema prioriteet struktuurifondide kasutamisel.

| 5.3 | Kui romide küsimus kuulub liikmesriigi pädevusse, siis võiks võimalik tõhus lahendus olla 1990. aastal välja töötatud avatud kooskõlastusmeetod
   (16). Komitee teeb seetõttu ettepaneku toetuda avatud kooskõlastusmeetodile ja kasutada seda ka vähemuste küsimuste, eelkõige romide integratsiooni puhul. Esimese sammuna soovitame arutada romide olukorda avatud kooskõlastusmeetodi erinevates protsessides (eelkõige tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja haridus). Avatud kooskõlastusmeetodit ja selle vahendeid võib liikmesriikide vahel jagada, et hinnata parimate tavade näiteid, uurides samas ka üldisi näiteid või kogukonnapõhiseid projekte. Selleks, et projektid oleksid edukad ja jätkusuutlikud, peavad nad olema sektoritevahelised projektid, milles tegevuskava koostatakse koos kõigi huvitatud pooltega, eelkõige romide organisatsioonidega. Tegevuskavades peavad olema kohustused, meetmed, hinnangud, tagasiside ja juhised levitamiseks, mida toetavad vastavad rahastamisvahendid, sealhulgas struktuurifondid. Komitee on veendunud, et avatud kooskõlastusmeetod on kõige sobivam ja tõhusam meetod paljude vähemuste, eelkõige romide õiguslike, sotsiaalsete ja traditsiooniliselt emotsionaalsete probleemidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

5.3

Kui romide küsimus kuulub liikmesriigi pädevusse, siis võiks võimalik tõhus lahendus olla 1990. aastal välja töötatud avatud kooskõlastusmeetod
   (16). Komitee teeb seetõttu ettepaneku toetuda avatud kooskõlastusmeetodile ja kasutada seda ka vähemuste küsimuste, eelkõige romide integratsiooni puhul. Esimese sammuna soovitame arutada romide olukorda avatud kooskõlastusmeetodi erinevates protsessides (eelkõige tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja haridus). Avatud kooskõlastusmeetodit ja selle vahendeid võib liikmesriikide vahel jagada, et hinnata parimate tavade näiteid, uurides samas ka üldisi näiteid või kogukonnapõhiseid projekte. Selleks, et projektid oleksid edukad ja jätkusuutlikud, peavad nad olema sektoritevahelised projektid, milles tegevuskava koostatakse koos kõigi huvitatud pooltega, eelkõige romide organisatsioonidega. Tegevuskavades peavad olema kohustused, meetmed, hinnangud, tagasiside ja juhised levitamiseks, mida toetavad vastavad rahastamisvahendid, sealhulgas struktuurifondid. Komitee on veendunud, et avatud kooskõlastusmeetod on kõige sobivam ja tõhusam meetod paljude vähemuste, eelkõige romide õiguslike, sotsiaalsete ja traditsiooniliselt emotsionaalsete probleemidega tegelemiseks.

| 5.4 | Kõnealuste algatuste edu sõltub sellest, kas suudetakse luua toimiv koostöövõrgustik kõigi asjaosaliste vahel. Komitee on korduvalt tõestanud, et ta annab lisaväärtuse sillana organiseeritud kodanikuühiskonna vahel (17) ja et ta on pühendunud vähemuste, eelkõige romide integratsiooniprobleemi lahendamisele tänu institutsioonilisele ning seega ka jätkusuutlikule koostööle. |
| --- | --- |

5.4

Kõnealuste algatuste edu sõltub sellest, kas suudetakse luua toimiv koostöövõrgustik kõigi asjaosaliste vahel. Komitee on korduvalt tõestanud, et ta annab lisaväärtuse sillana organiseeritud kodanikuühiskonna vahel (17) ja et ta on pühendunud vähemuste, eelkõige romide integratsiooniprobleemi lahendamisele tänu institutsioonilisele ning seega ka jätkusuutlikule koostööle.

| 5.5 | Romide kaasatust käsitlev kõrgetasemeline konverents, mis komisjonil on kavas septembris korraldada, pakuks sobiva raamistiku, et avalikult arutada komisjoni ettepanekuid Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitika tõhusamaks muutmiseks ning et astuda kõnealuses protsessis esimesed konkreetsed sammud.
  Komitee võiks sel puhul tutvustada kõnealuse arvamuse järelmeetmetena kavandatud konkreetseid meetmeid. Samuti tuleks kaaluda meediaga selliseid koostööviise, millel oleksid pikaajalised eesmärgid ja mis ei piirduks vaid asetleidnud vahejuhtumitest teadaandmisega. |
| --- | --- |

5.5

Romide kaasatust käsitlev kõrgetasemeline konverents, mis komisjonil on kavas septembris korraldada, pakuks sobiva raamistiku, et avalikult arutada komisjoni ettepanekuid Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitika tõhusamaks muutmiseks ning et astuda kõnealuses protsessis esimesed konkreetsed sammud.

Komitee võiks sel puhul tutvustada kõnealuse arvamuse järelmeetmetena kavandatud konkreetseid meetmeid. Samuti tuleks kaaluda meediaga selliseid koostööviise, millel oleksid pikaajalised eesmärgid ja mis ei piirduks vaid asetleidnud vahejuhtumitest teadaandmisega.

6.   Lõpumärkused

| 6.1 | Komitee alustas oma tööd võrdsete võimaluste aasta raames, kuid siis kohandas selle komisjoniga kooskõlas kultuuridevahelise dialoogi aastale.
  Kultuur on komitee arusaama järgi protsess, mis mõjutab kõiki eluvaldkondi. Kultuur tähendab jagatud väärtusi ja ühist elustiili ning peamist kommunikatsioonivahendit püüetes kõikides valdkondades parema integratsiooni poole, kuna kultuur ühendab ratsionaalsuse tunnetega ning pakub seetõttu probleemide lahendamiseks tervikliku lähenemisviisi. Kultuuri sotsiaalne mõõde aitab kasutada kultuuridevahelist dialoogi vahendina, millega saavutada nii sisemiselt kui ka väliselt rahu ja stabiilsus. Vähemuste, eelkõige romide puhul tähendab see, et kultuuridevaheline dialoog on parim viis sajandite jooksul juurdunud stereotüüpide, eelarvamuste ja mõistmatuse järk-järguliseks kaotamiseks, et jõuda koos vastastikkuse mõistmise õhustikus mõlemale poolele sobiva integratsioonini, mida toetatakse tugeva õigusliku raamistikuga. |
| --- | --- |

6.1

Komitee alustas oma tööd võrdsete võimaluste aasta raames, kuid siis kohandas selle komisjoniga kooskõlas kultuuridevahelise dialoogi aastale.

Kultuur on komitee arusaama järgi protsess, mis mõjutab kõiki eluvaldkondi. Kultuur tähendab jagatud väärtusi ja ühist elustiili ning peamist kommunikatsioonivahendit püüetes kõikides valdkondades parema integratsiooni poole, kuna kultuur ühendab ratsionaalsuse tunnetega ning pakub seetõttu probleemide lahendamiseks tervikliku lähenemisviisi. Kultuuri sotsiaalne mõõde aitab kasutada kultuuridevahelist dialoogi vahendina, millega saavutada nii sisemiselt kui ka väliselt rahu ja stabiilsus. Vähemuste, eelkõige romide puhul tähendab see, et kultuuridevaheline dialoog on parim viis sajandite jooksul juurdunud stereotüüpide, eelarvamuste ja mõistmatuse järk-järguliseks kaotamiseks, et jõuda koos vastastikkuse mõistmise õhustikus mõlemale poolele sobiva integratsioonini, mida toetatakse tugeva õigusliku raamistikuga.

| 6.2 | Komitee loodab, et esimesed konkreetsed sammud komitee ettepanekute elluviimiseks tehakse enne kultuuridevahelise dialoogi aasta lõppu ning edasised sammud 2009. aastal, mis on loomingulisuse ja uuendustegevuse Euroopa aasta, ning samuti 2010. aastal, mis on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta. |
| --- | --- |

6.2

Komitee loodab, et esimesed konkreetsed sammud komitee ettepanekute elluviimiseks tehakse enne kultuuridevahelise dialoogi aasta lõppu ning edasised sammud 2009. aastal, mis on loomingulisuse ja uuendustegevuse Euroopa aasta, ning samuti 2010. aastal, mis on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovituses 1201 (1993) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohta viitab termin „rahvusvähemus” isikute rühmale riigis, kes: elunevad selle riigi territooriumil ning selle riigi kodakondsust omavaid isikuid, säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga, näitavad üles erinevaid etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi, on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik, tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või nende keele.

1

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta93/EREC1201.htm

(2)  EMSK 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS; (ELT C 318, 23.12.2006); EMSK 10. detsembri 2003. aasta arvamus „Sisseränne, integratsioon ja tööhõive”, raportöör Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 80, 30.3.2004; EMSK 5. juuni 2000. aasta arvamus „Diskrimineerimise vastu võitlemise meetmed”, raportöör Sukhdev SHARMA (EÜT C 204, 18.7.2000); EMSK 1. detsembri 2003. aasta arvamus „Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus”, raportöör: Sukhdev SHARMA (EÜT C 80, 30.3.2004).

2

(3)  Järgneb loetelu olulisematest dokumentidest, kus on käsitletud kõnealust teemat. Neil veebilehtedel leidub hulgaliselt viiteid ja linke ning näiteid heade tavade kohta, olemasolu korral eri keelversioonides.

3

| | „The Situation of Roma in an Enlarged Europe”, Euroopa Komisjoni aruanne, 2004
  (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/); |
| --- | --- |

„The Situation of Roma in an Enlarged Europe”, Euroopa Komisjoni aruanne, 2004

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/);

| | „Avoiding the Dependency Trap”, UNDP, 2003
  (http://roma.undp.sk/); |
| --- | --- |

„Avoiding the Dependency Trap”, UNDP, 2003

(http://roma.undp.sk/);

| | „Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe”, Euroopa Nõukogu, 2006, koostanud inimõiguste ülemkomissari Alvaro Gil Robles
  (http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp); |
| --- | --- |

„Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe”, Euroopa Nõukogu, 2006, koostanud inimõiguste ülemkomissari Alvaro Gil Robles

(http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp);

| | „Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area”
  (www.osce.org/odihr/); |
| --- | --- |

„Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area”

(www.osce.org/odihr/);

| | „Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion”
  (www.romadecade.org). |
| --- | --- |

„Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion”

(www.romadecade.org).

(4)  40 % romi lastest ei käi koolis (võrreldes 0,5 %-ga enamusrahvuse elanikkonnast) ja 38 % langeb välja (võrreldes 4 %-ga enamusrahvuse elanikkonnast). Tüdrukud on veelgi ebasoodsamas olukorras ja üksnes iga kolmas tüdruk lõpetab algkooli (võrreldes enamusrahvuse elanikkonna 19 tüdrukuga 20-st).

4

Ainult 8 % romi lastest lõpetab keskkooli (võrreldes 64 % enamusrahvuse elanikkonnast) ja vähem kui 0,5 % romisid läheb kõrgkooli (andmed lõpetatud kõrghariduse kohta puuduvad). Allikas: ÜRO Arenguprogramm (UNDP).

(5)  Rahvusvähemuste sotsiaalse integreerimise ja nende tööturul täieliku osalemisega tegelev kõrgetasemeline ekspertrühm esitas 2007. aasta detsembris aruande rahvusvähemuste kohta tööturul. Selles nimetatakse kõige suuremaid takistusi juurdepääsul tööturule

5

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/hlg/etmin_en.pdf).

(6)  Näiteks http://www.soros.org/initiatives/roma, http://www.romeurope.org/?page_id=14, http://www.romnews.com/community/index.php, http://www.enar-eu.org/, http://www.unionromani.org/union_in.htm, http://www.romanicriss.org/, http://www.erionet.org/, http://www.grtleeds.co.uk/index.html, http://www.etudestsiganes.asso.fr/, http://www.fnasat.asso.fr/, http://romove.radio.cz/en/, http://www.spolu.nl/index.html

6

(7)  2006. aasta Nobeli preemia laureaat Muhammad Yunus Bangladeshi Grameen panga mudelit võiks kohandada romi kogukondadele.

7

(8)  „Hoolimata paljudest romidele suunatud programmidest ja algatustest on muutused olnud peamiselt kahe strateegilise probleemi tõttu aeglased ning tulemused olnud vähem rahuldavad, kui loodeti. Tuleb rõhutada, et kui võrdse kohtlemisega alati arvestamine peaks olema Euroopa Liidu ja liikmesriikide strateegiline eesmärk, on romide kaasamiseks vaja konkreetseid eesmärgipäraseid meetmeid” (vt allmärkust 6).

8

(9)  „Roma and Travellers in Public Education” („Romid ja rändajad riiklikus haridussüsteemis”), EUMC/FRA, 2006

9

(http://fra.europa.eu/fra/material/pub/ROMA/roma_report.pdf).

(10)  Euroopa Parlamendi 31. jaanuaril 2008. aasta resolutsioon romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta, punkt 6: „nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja romide kaasamise Euroopa raamstrateegia, mille eesmärk on tagada ELi tasandil poliitiline sidusus romide sotsiaalse kaasamise valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et komisjon töötaks ühtlasi välja igakülgse romide kaasamise ühenduse tegevuskava, et anda rahalist toetust romide kaasamise Euroopa raamstrateegia eesmärgi teostamiseks”

10

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0035+0+DOC+XML+V0//ET).

(11)  Eesistujariigi järeldused, punkt 50. „Sellega seoses kutsub Euroopa Ülemkogu, teadvustades romide väga erilist olukorda kogu liidus, liikmesriike ja liitu üles kasutama kõiki vahendeid nende kaasamise parandamiseks. Sel eesmärgil kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni üles olemasolevad poliitikaid ja vahendeid läbi vaatama ja esitama nõukogule aruanne tehtud edusammude kohta enne 2008. aasta juuni lõppu”

11

(http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=432&lang=fr&mode=g).

(12)  (http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/portal.asp?sessionId=7828574&skin=hudoc-en&action=request).

12

(13)  Romide kaasamise aastakümne (2005–2015) mõiste võeti vastu 2003. aasta juunis konverentsil „Romid laienevas Euroopa Liidus — tuleviku väljakutsed”, kus osales aktiivselt ka Euroopa Komisjon. Osalenud riigid (Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari, Horvaatia, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Makedoonia ja Montenegro) võtsid vastu tegevuskavad, milles tehti ettepanekud nelja peamise eesmärgi (haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase) saavutamiseks. Konverentsil asutati ka romide haridusfond

13

(http://www.romadecade.org/), (http://romaeducationfund.hu/).

(14)  Amnesty International (AI), Euroopa romide õiguste keskus (European Roma Rights Centre — ERRC), Euroopa romide teabeamet (European Roma Information Office — ERIO), Euroopa rassismivastane võrk (European Network against Racism — ENAR), Avatud Ühiskonna Instituut (Open Society Institute — OSI), Spolu rahvusvaheline fond (Spolu International Foundation — SPOLU), Rahvusvaheline vähemuste õiguste rühm (Minority Rights Group International — MRGI) ja Euroopa romide rohujuuretasandi organisatsioon (European Roma Grassroots Organisation — ERGO)

14

(http://www.romadecade.org/portal/downloads/News/Towards %20an %20EU %20Roma %20Policy %20ERPC %20- %20Final.pdf).

(15)  European Roma and Travellers Forum

15

(http://www.ertf.org/en/index.html).

(16)  Lissaboni Euroopa Ülemkogu rakendas avatud kooskõlastusmeetodit Lissaboni protsessis tööhõive, sotsiaalkaitse, lastekasvatuse ja hariduse, ettevõtlus- ja innovatsioonipoliitika ning teadusuuringute valdkonnas ja struktuurilise majandusliku reformi puhul. Göteborgi Euroopa Ülemkogu laiendas rakendusala sisserände ja varjupaiga valdkonnale. Nüüd kasutatakse avatud kooskõlastusmeetodit ka noorte küsimuste puhul. Euroopa Komisjoni tegi oma teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (KOM(2007) 242 lõplik) ettepaneku kasutada avatud kooskõlastusmeetodit kultuurivaldkonnas. Nii palus ta selgesõnaliselt protsessi kaasata Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.

16

(17)  Vt tööstuse muutuste nõuandekomisjoni, Lissaboni rühma ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide ja võrgustike siderühma tööd.

17

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine”

(2009/C 27/21)

24. juuli 2007. aasta kirjas esitasid Euroopa Komisjoni asepresidendid Margot Wallström ja Franco Frattini vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. juunil 2008. Raportöör oli Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 7.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa Komisjon taotles asepresidentide Franco Frattini ja Margot Wallströmi kaudu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt ettevalmistava arvamuse koostamist teemal „Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Komisjon taotles asepresidentide Franco Frattini ja Margot Wallströmi kaudu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt ettevalmistava arvamuse koostamist teemal „Platvorm kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamiseks kolmandate riikide kodanikele suunatud integratsioonipoliitika edendamisel ELi tasandil: struktuur, korraldus ja toimimine”.

| 1.2 | Komitee on viimastel aastatel koostanud mitu arvamust (1) rõhutamaks, et integratsioon moodustab ELi sisserände- ja varjupaigapoliitika olulise osa, ning on selle poliitika edendamisel teinud aktiivselt koostööd komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. |
| --- | --- |

1.2

Komitee on viimastel aastatel koostanud mitu arvamust (1) rõhutamaks, et integratsioon moodustab ELi sisserände- ja varjupaigapoliitika olulise osa, ning on selle poliitika edendamisel teinud aktiivselt koostööd komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

| 1.3 | Komitee on julgustanud kodanikuühiskonna organisatsioone osalema arvamuste koostamisel, sest komitee leiab, et nad on integratsioonipoliitika ühed peamised osalejad. Juba 2002. aastal kutsusid komitee ja Euroopa Komisjon liikmesriikide sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kokku tähtsale konverentsile (2), mis oli esimene samm Euroopa ühise lähenemisviisi suunas integratsioonipoliitikale: konverentsi järeldustes tehti ettepanek koostada ELi integratsioonikava ja luua fond eesmärkide rahastamiseks. |
| --- | --- |

1.3

Komitee on julgustanud kodanikuühiskonna organisatsioone osalema arvamuste koostamisel, sest komitee leiab, et nad on integratsioonipoliitika ühed peamised osalejad. Juba 2002. aastal kutsusid komitee ja Euroopa Komisjon liikmesriikide sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid kokku tähtsale konverentsile (2), mis oli esimene samm Euroopa ühise lähenemisviisi suunas integratsioonipoliitikale: konverentsi järeldustes tehti ettepanek koostada ELi integratsioonikava ja luua fond eesmärkide rahastamiseks.

2.   Kolmandate riikide kodanike integratsiooni ELi raamistik

| 2.1 | Komitee 21. märtsi 2002. aasta arvamuses „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll” (3) märkis komitee vajadust töötada Euroopa Liidu raamprogrammis välja selged ja tõhusad integratsioonipoliitika meetmed. Ühtse raamistiku loomine sisserändajate integratsiooni jaoks ei ole toimunud raskusteta, kuid Euroopa Liidul on pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist paremad poliitilised ja õiguslikud vahendid selle rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.1

Komitee 21. märtsi 2002. aasta arvamuses „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll” (3) märkis komitee vajadust töötada Euroopa Liidu raamprogrammis välja selged ja tõhusad integratsioonipoliitika meetmed. Ühtse raamistiku loomine sisserändajate integratsiooni jaoks ei ole toimunud raskusteta, kuid Euroopa Liidul on pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist paremad poliitilised ja õiguslikud vahendid selle rakendamiseks.

| 2.2 | Haagi programmis (4) ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamiseks märgiti, et kolmandate riikide kodanike integratsioon on poliitiline strateegia, mis on võtmetähtsusega vabaduse tugevdamisel ELis 2005.–2009. aastal (5). |
| --- | --- |

2.2

Haagi programmis (4) ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamiseks märgiti, et kolmandate riikide kodanike integratsioon on poliitiline strateegia, mis on võtmetähtsusega vabaduse tugevdamisel ELis 2005.–2009. aastal (5).

| 2.3 | Euroopa Ülemkogu viitas vajadusele edendada kooskõlastamist liikmesriikide integratsioonipoliitika ja ELi algatuste vahel. See toimuks ühiste aluspõhimõtete kaudu, mis moodustavad ühise raamistiku sisserändajate integreerimisele ning mille justiits- ja siseküsimuste nõukogu võttis vastu 19. novembril 2004 (6). Vajadust kooskõlastamise järele kinnitas ka Euroopa Komisjon teatises „Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti” (7), kus viidati vajadusele luua ühistel aluspõhimõtetel põhinev ELi integratsiooniraamistik, mis tagaks ELi väärtuste ja põhiõiguste kaitse ning toetaks mittediskrimineerimist. |
| --- | --- |

2.3

Euroopa Ülemkogu viitas vajadusele edendada kooskõlastamist liikmesriikide integratsioonipoliitika ja ELi algatuste vahel. See toimuks ühiste aluspõhimõtete kaudu, mis moodustavad ühise raamistiku sisserändajate integreerimisele ning mille justiits- ja siseküsimuste nõukogu võttis vastu 19. novembril 2004 (6). Vajadust kooskõlastamise järele kinnitas ka Euroopa Komisjon teatises „Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti” (7), kus viidati vajadusele luua ühistel aluspõhimõtetel põhinev ELi integratsiooniraamistik, mis tagaks ELi väärtuste ja põhiõiguste kaitse ning toetaks mittediskrimineerimist.

| 2.4 | Ühised aluspõhimõtted annavad sidusa lähenemisviisi kolmandate riikide kodanike integratsiooni mõistele Euroopa Liidus, toetudes ühiskonda integreerimise eesmärgile, mis komitee sõnul (8)„põhineb sisserändajate õiguste ja kohustuste, kaupadele ja teenustele juurdepääsu ning ühiskonnas osalemise võimaluste järkjärgulisel võrdsustamisel muu elanikkonnaga võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise olukorras”. Ühiste aluspõhimõtete olemus on kahesuunaline, sest integratsioon tähendab sissrändajate ja vastuvõtva elanikkonna vastastikust kohanemist ja kohustusi. |
| --- | --- |

2.4

Ühised aluspõhimõtted annavad sidusa lähenemisviisi kolmandate riikide kodanike integratsiooni mõistele Euroopa Liidus, toetudes ühiskonda integreerimise eesmärgile, mis komitee sõnul (8)„põhineb sisserändajate õiguste ja kohustuste, kaupadele ja teenustele juurdepääsu ning ühiskonnas osalemise võimaluste järkjärgulisel võrdsustamisel muu elanikkonnaga võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise olukorras”. Ühiste aluspõhimõtete olemus on kahesuunaline, sest integratsioon tähendab sissrändajate ja vastuvõtva elanikkonna vastastikust kohanemist ja kohustusi.

| 2.5 | Euroopa Komisjon pakkus 1. septembri 2005. aasta teatises „Ühine integratsioonikava: raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus” (9) välja konkreetsed meetmed, mille eesmärk on viia ellu ja tugevdada ühiste aluspõhimõtete rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil. Komisjon tunnistas samuti vajadust tagada kõigi asjaomaste sidusrühmade osalemine, et kindlustada integratsiooni edu ning viia ELi raamistikus ellu üldine ja sidus lähenemisviis. |
| --- | --- |

2.5

Euroopa Komisjon pakkus 1. septembri 2005. aasta teatises „Ühine integratsioonikava: raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus” (9) välja konkreetsed meetmed, mille eesmärk on viia ellu ja tugevdada ühiste aluspõhimõtete rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil. Komisjon tunnistas samuti vajadust tagada kõigi asjaomaste sidusrühmade osalemine, et kindlustada integratsiooni edu ning viia ELi raamistikus ellu üldine ja sidus lähenemisviis.

| 2.6 | Selleks tehti muude algatuste seas ettepanek luua koostöös riiklike kontaktpunktide võrguga veebileht, koostada käsiraamatuid ning aastaaruandeid rände ja integratsiooni kohta ning luua Euroopa Integratsioonifoorum. |
| --- | --- |

2.6

Selleks tehti muude algatuste seas ettepanek luua koostöös riiklike kontaktpunktide võrguga veebileht, koostada käsiraamatuid ning aastaaruandeid rände ja integratsiooni kohta ning luua Euroopa Integratsioonifoorum.

| 2.7 | 2007. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes sedastatakse: „Euroopa Ülemkogu tervitab samuti jõupingutusi, mis on tehtud jätkuva ja süvenenud koostöö parandamiseks ELi tasandil ja liikmesriikide vahel integratsiooni ja kultuuridevahelise dialoogi valdkonnas. Eelkõige tervitab Euroopa Ülemkogu nõukogu 12. juuni järeldusi ELi integratsioonipoliitika tugevdamise kohta põhimõtte” ühtsus mitmekesisuses „edendamise teel. Ta rõhutab, et tähtis on teha täiendavaid algatusi, mis hõlbustaksid kogemuste vahetamist liikmesriikide integratsioonipoliitika vallas” (10). |
| --- | --- |

2.7

2007. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes sedastatakse: „Euroopa Ülemkogu tervitab samuti jõupingutusi, mis on tehtud jätkuva ja süvenenud koostöö parandamiseks ELi tasandil ja liikmesriikide vahel integratsiooni ja kultuuridevahelise dialoogi valdkonnas. Eelkõige tervitab Euroopa Ülemkogu nõukogu 12. juuni järeldusi ELi integratsioonipoliitika tugevdamise kohta põhimõtte” ühtsus mitmekesisuses „edendamise teel. Ta rõhutab, et tähtis on teha täiendavaid algatusi, mis hõlbustaksid kogemuste vahetamist liikmesriikide integratsioonipoliitika vallas” (10).

| 2.8 | Komitee toetab terviklikku lähenemisviisi, nagu seda hiljuti kirjeldas Euroopa Ülemkogu, sest ELi sisserändepoliitika üks oluline osa peab olema integratsioon ja kultuuridevaheline dialoog. |
| --- | --- |

2.8

Komitee toetab terviklikku lähenemisviisi, nagu seda hiljuti kirjeldas Euroopa Ülemkogu, sest ELi sisserändepoliitika üks oluline osa peab olema integratsioon ja kultuuridevaheline dialoog.

| 2.9 | Integratsiooni ja sisserände üksteist täiendavat ja lahutamatut seost tunnustati justiits- ja siseküsimuste nõukogu 12.–13. juuni 2007. aasta järeldustes (11). Järgides integratsiooni eest vastutavate ministrite mitteametlikul koosolekul 10.–11. mail Potsdamis (kus osales ka komitee) kokkulepitud soovitusi, rõhutas nõukogu vajadust muuta poliitilisel tasandil ELi integratsiooniraamistiku ja liikmesriikide integratsioonipoliitika tugevdamisele suunatud uute algatuste ulatust. |
| --- | --- |

2.9

Integratsiooni ja sisserände üksteist täiendavat ja lahutamatut seost tunnustati justiits- ja siseküsimuste nõukogu 12.–13. juuni 2007. aasta järeldustes (11). Järgides integratsiooni eest vastutavate ministrite mitteametlikul koosolekul 10.–11. mail Potsdamis (kus osales ka komitee) kokkulepitud soovitusi, rõhutas nõukogu vajadust muuta poliitilisel tasandil ELi integratsiooniraamistiku ja liikmesriikide integratsioonipoliitika tugevdamisele suunatud uute algatuste ulatust.

| 2.10 | Kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja sotsiaalpartneritel on eriti tähtis osa sisserändajate integratsiooniprotsesside sidususe ja tõhususe tagamisel, poliitikameetmete määratlemisel ja nende hindamisel Euroopa Liidus. Komitee leidis oma 13. septembri 2006. aasta arvamuses „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel” (12), et aktiivne koostöö kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega on oluline element Euroopa sisserändepoliitika edendamisel. Eelkõige rõhutas komitee selle rolli olulisust, mis on sotsiaalpartneritel, inimõiguste organisatsioonidel, sisserändajate organisatsioonidel, kultuuri- ja spordiühingutel, usukogukondadel, naabrite ühendustel, hariduskogukondadel, koolidel ja ülikoolidel, meedial jne integratsiooniprotsessis riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning vajadust edendada nimetatud organisatsioonide arengut, tugevamaks muutumist ja tunnustamist Euroopa tasandil, uuendades ELi sisserändajate integratsiooni raamistikku. |
| --- | --- |

2.10

Kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja sotsiaalpartneritel on eriti tähtis osa sisserändajate integratsiooniprotsesside sidususe ja tõhususe tagamisel, poliitikameetmete määratlemisel ja nende hindamisel Euroopa Liidus. Komitee leidis oma 13. septembri 2006. aasta arvamuses „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel” (12), et aktiivne koostöö kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega on oluline element Euroopa sisserändepoliitika edendamisel. Eelkõige rõhutas komitee selle rolli olulisust, mis on sotsiaalpartneritel, inimõiguste organisatsioonidel, sisserändajate organisatsioonidel, kultuuri- ja spordiühingutel, usukogukondadel, naabrite ühendustel, hariduskogukondadel, koolidel ja ülikoolidel, meedial jne integratsiooniprotsessis riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning vajadust edendada nimetatud organisatsioonide arengut, tugevamaks muutumist ja tunnustamist Euroopa tasandil, uuendades ELi sisserändajate integratsiooni raamistikku.

| 2.11 | Sisserändajate vastuvõtmise ja integratsiooni poliitika ja programmide käivitamisega peab kaasnema ühiskondlike organisatsioonide ja sisserändajate ühenduste ulatuslik osalemine ja otsene kaasamine. Seda kinnitati ka Euroopa Komisjoni kolmandas rände ja integratsiooni aastaaruandes, mis avaldati 11. septembril 2007 (13). Aastaaruandes korratakse ettepanekut luua Euroopa Integratsioonifoorum, kus asjast huvitatud isikud, kes töötavad Euroopa Liidus integratsiooni valdkonnas, saaksid vastastikku tutvustada oma kogemusi ja teha soovitusi (14). |
| --- | --- |

2.11

Sisserändajate vastuvõtmise ja integratsiooni poliitika ja programmide käivitamisega peab kaasnema ühiskondlike organisatsioonide ja sisserändajate ühenduste ulatuslik osalemine ja otsene kaasamine. Seda kinnitati ka Euroopa Komisjoni kolmandas rände ja integratsiooni aastaaruandes, mis avaldati 11. septembril 2007 (13). Aastaaruandes korratakse ettepanekut luua Euroopa Integratsioonifoorum, kus asjast huvitatud isikud, kes töötavad Euroopa Liidus integratsiooni valdkonnas, saaksid vastastikku tutvustada oma kogemusi ja teha soovitusi (14).

| 2.12 | Integratsioonipoliitika edendamine ja kogemuste tutvustamine saaksid teisalt palju kasu kindla ja ambitsioonika finantsraamistiku vastuvõtmisest. Programmi „Solidaarsus ja sisserändevoogude juhtimine, 2007–2013” raames lihtsustab kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa fond (15) ühiseid aluspõhimõtteid järgivate riiklike poliitikameetmete väljatöötamist ning ELi sisserändajate integratsiooni poliitika uuendamist. |
| --- | --- |

2.12

Integratsioonipoliitika edendamine ja kogemuste tutvustamine saaksid teisalt palju kasu kindla ja ambitsioonika finantsraamistiku vastuvõtmisest. Programmi „Solidaarsus ja sisserändevoogude juhtimine, 2007–2013” raames lihtsustab kolmandate riikide kodanike integratsiooni Euroopa fond (15) ühiseid aluspõhimõtteid järgivate riiklike poliitikameetmete väljatöötamist ning ELi sisserändajate integratsiooni poliitika uuendamist.

| 2.13 | Euroopa ühine sisserändajate integreerimise poliitika on ametlikult tunnistatud ELi jaoks võtmetähtsusega poliitikavaldkonnaks ka reformilepingus, mis võeti vastu 18. oktoobril 2007 Lissabonis (Lissaboni leping). Esimest korda antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu uue, V jaotisega ELile õiguslik alus (artikli 63 esimese lõigu punkt 4, uue artikli 79 lõik 4), töötamaks välja ühiseid õiguslikke meetmeid, millega edendada ja toetada liikmesriike kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel (16). |
| --- | --- |

2.13

Euroopa ühine sisserändajate integreerimise poliitika on ametlikult tunnistatud ELi jaoks võtmetähtsusega poliitikavaldkonnaks ka reformilepingus, mis võeti vastu 18. oktoobril 2007 Lissabonis (Lissaboni leping). Esimest korda antakse Euroopa Liidu toimimise lepingu uue, V jaotisega ELile õiguslik alus (artikli 63 esimese lõigu punkt 4, uue artikli 79 lõik 4), töötamaks välja ühiseid õiguslikke meetmeid, millega edendada ja toetada liikmesriike kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel (16).

3.   Komitee ettepanek moodustada Euroopa Integratsioonifoorum

| 3.1 | Komitee leiab, et tuleb parandada ELi poliitikameetmete sidusust, eriti kuna juba on käivitatud palju eri vahendeid: ühine integratsioonikava, Euroopa integratsioonifond, integratsiooni riiklikud kontaktpunktid, integratsiooni käsiraamatud, rände ja integratsiooni aastaaruanded, veebileht jne. Komitee arvates tuleks algatada taas arutelu avatud kooskõlastusmeetodi üle. Euroopa Komisjon peaks tegema nõukogule ettepaneku kasutada integratsiooni puhul avatud kooskõlastusmeetodit, mida nõukogu mõni aasta tagasi heaks ei kiitnud. |
| --- | --- |

3.1

Komitee leiab, et tuleb parandada ELi poliitikameetmete sidusust, eriti kuna juba on käivitatud palju eri vahendeid: ühine integratsioonikava, Euroopa integratsioonifond, integratsiooni riiklikud kontaktpunktid, integratsiooni käsiraamatud, rände ja integratsiooni aastaaruanded, veebileht jne. Komitee arvates tuleks algatada taas arutelu avatud kooskõlastusmeetodi üle. Euroopa Komisjon peaks tegema nõukogule ettepaneku kasutada integratsiooni puhul avatud kooskõlastusmeetodit, mida nõukogu mõni aasta tagasi heaks ei kiitnud.

| 3.2 | Kõnealuse poliitika ja selle vahendite sidususe tugevdamiseks tuleb käivitada kodanikuühiskonna kaasamise platvorm. Seepärast tervitab komitee Euroopa Komisjoni taotlust käesoleva ettevalmistava arvamuse koostamiseks. |
| --- | --- |

3.2

Kõnealuse poliitika ja selle vahendite sidususe tugevdamiseks tuleb käivitada kodanikuühiskonna kaasamise platvorm. Seepärast tervitab komitee Euroopa Komisjoni taotlust käesoleva ettevalmistava arvamuse koostamiseks.

| 3.3 | Arvestades teiste olemasolevate platvormidega (seoses ELi teiste poliitikavaldkondadega) ja liikmesriikide kogemustega, teeb komitee komisjoni eeskujul (17) ettepaneku nimetada kõnealune Euroopa platvorm Euroopa Integratsioonifoorumiks. |
| --- | --- |

3.3

Arvestades teiste olemasolevate platvormidega (seoses ELi teiste poliitikavaldkondadega) ja liikmesriikide kogemustega, teeb komitee komisjoni eeskujul (17) ettepaneku nimetada kõnealune Euroopa platvorm Euroopa Integratsioonifoorumiks.

| 3.4 | Komitee leiab, et foorum tuleks moodustada järkjärgult. Esimene koosolek peaks toimuma 2008. aasta sügisel, et koostada tööprogramm ja kujundada foorumi lõplik struktuur. |
| --- | --- |

3.4

Komitee leiab, et foorum tuleks moodustada järkjärgult. Esimene koosolek peaks toimuma 2008. aasta sügisel, et koostada tööprogramm ja kujundada foorumi lõplik struktuur.

3.5   Euroopa Integratsioonifoorumi ülesanded

| 3.5.1 | Komitee on mitmes arvamuses (18) märkinud, et vaja on terviklikku lähenemisviisi integratsioonile. Selleks on vaja kaasata sellesse kõik sidusrühmad, eelkõige sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitee on mitmes arvamuses (18) märkinud, et vaja on terviklikku lähenemisviisi integratsioonile. Selleks on vaja kaasata sellesse kõik sidusrühmad, eelkõige sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.

| 3.5.2 | Komisjon leiab teatises ühise integratsioonikava kohta (19), et foorumi ülesanded võiksid olla „konsulteerimine, teadmiste vahetamine ja soovituste koostamine”. |
| --- | --- |

3.5.2

Komisjon leiab teatises ühise integratsioonikava kohta (19), et foorumi ülesanded võiksid olla „konsulteerimine, teadmiste vahetamine ja soovituste koostamine”.

| 3.5.3 | Komitee on sellega nõus ning on seisukohal, et seda ülesannet saaks täita integratsioonipoliitika meetmete kohta aruannete koostamise kaudu (mis võivad sisaldada ka suuniseid). |
| --- | --- |

3.5.3

Komitee on sellega nõus ning on seisukohal, et seda ülesannet saaks täita integratsioonipoliitika meetmete kohta aruannete koostamise kaudu (mis võivad sisaldada ka suuniseid).

| 3.5.4 | Komisjon, parlament ja nõukogu võivad pidada foorumiga nõu Euroopa integratsioonipoliitika üle. |
| --- | --- |

3.5.4

Komisjon, parlament ja nõukogu võivad pidada foorumiga nõu Euroopa integratsioonipoliitika üle.

| 3.5.5 | Foorum võiks koostada ELi institutsioonide jaoks omaalgatuslikke aruandeid, et parandada kolmandate riikide kodanike integratsiooni. |
| --- | --- |

3.5.5

Foorum võiks koostada ELi institutsioonide jaoks omaalgatuslikke aruandeid, et parandada kolmandate riikide kodanike integratsiooni.

| 3.5.6 | Üks foorumi väga oluline ülesanne peab olema tehniliste teadmiste ja heade tavade vastastikune tutvustamine koostöös riiklike kontaktpunktide võrguga. |
| --- | --- |

3.5.6

Üks foorumi väga oluline ülesanne peab olema tehniliste teadmiste ja heade tavade vastastikune tutvustamine koostöös riiklike kontaktpunktide võrguga.

| 3.5.7 | Foorum võib anda oma panuse integratsiooni käsiraamatut käsitlevatesse konverentsidesse ja riiklike kontaktpunktide koosolekutesse. |
| --- | --- |

3.5.7

Foorum võib anda oma panuse integratsiooni käsiraamatut käsitlevatesse konverentsidesse ja riiklike kontaktpunktide koosolekutesse.

| 3.5.8 | Foorumi tegevus, aruanded ja järeldused avaldatakse komitee veebilehel ja komisjoni integratsioonile pühendatud veebilehel, mille kaudu saavad kõnealuse foorumi tegevuses osaleda Euroopa kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud (virtuaalne foorum). |
| --- | --- |

3.5.8

Foorumi tegevus, aruanded ja järeldused avaldatakse komitee veebilehel ja komisjoni integratsioonile pühendatud veebilehel, mille kaudu saavad kõnealuse foorumi tegevuses osaleda Euroopa kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud (virtuaalne foorum).

3.6   Foorumi liikmed

| 3.6.1 | Foorum koosneks maksimaalselt 100 inimesest ja see tuleks kokku kaks korda aastas. |
| --- | --- |

3.6.1

Foorum koosneks maksimaalselt 100 inimesest ja see tuleks kokku kaks korda aastas.

| 3.6.2 | Komisjon leiab, et „selle lisandväärtuseks oleks integratsiooni alal tegutsevate sidusrühmade koondamine ELi tasandil. Sellisteks sidusrühmadeks oleksid näiteks ELi katusorganisatsioonid, millel on liikmeid paljudes liikmesriikides” (20). Komitee pooldab komisjoni ettepanekut ja leiab, et üks prioriteet on tööalane integratsioon võrdse kohtlemise tingimustes. Seepärast peavad foorumis osalema ka sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

3.6.2

Komisjon leiab, et „selle lisandväärtuseks oleks integratsiooni alal tegutsevate sidusrühmade koondamine ELi tasandil. Sellisteks sidusrühmadeks oleksid näiteks ELi katusorganisatsioonid, millel on liikmeid paljudes liikmesriikides” (20). Komitee pooldab komisjoni ettepanekut ja leiab, et üks prioriteet on tööalane integratsioon võrdse kohtlemise tingimustes. Seepärast peavad foorumis osalema ka sotsiaalpartnerid.

| 3.6.3 | On väga oluline, et foorum töötaks Euroopa lähenemisviisi kasutades ning kogemuste ja riiklike tavade põhjal. Seepärast teeb komitee ettepaneku, et foorumis osaleksid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandi organisatsioonide esindajad. |
| --- | --- |

3.6.3

On väga oluline, et foorum töötaks Euroopa lähenemisviisi kasutades ning kogemuste ja riiklike tavade põhjal. Seepärast teeb komitee ettepaneku, et foorumis osaleksid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandi organisatsioonide esindajad.

| 3.6.4 | Üks kolmandik foorumis osalejatest esindaksid neid ELi tasandi organisatsioone, mis töötavad sisserändajate integratsiooni valdkonnas, sh sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

3.6.4

Üks kolmandik foorumis osalejatest esindaksid neid ELi tasandi organisatsioone, mis töötavad sisserändajate integratsiooni valdkonnas, sh sotsiaalpartnerid.

| 3.6.5 | Ülejäänud osalejad pärineksid liikmesriikide nõuandeorganitest (üks kuni neli esindajat). Nii oleksid Euroopa foorumis esindatud liikmesriikides olemasolevad foorumid, platvormid, nõukogud või muud sarnased institutsioonid, eelkõige kui neis osalevad ka sisserändajate organisatsioonid. Liikmesriikide puhul, kus selliseid institutsioone ei ole, võivad osaleda majandus- ja sotsiaalnõukogud (või muud sarnased institutsioonid). |
| --- | --- |

3.6.5

Ülejäänud osalejad pärineksid liikmesriikide nõuandeorganitest (üks kuni neli esindajat). Nii oleksid Euroopa foorumis esindatud liikmesriikides olemasolevad foorumid, platvormid, nõukogud või muud sarnased institutsioonid, eelkõige kui neis osalevad ka sisserändajate organisatsioonid. Liikmesriikide puhul, kus selliseid institutsioone ei ole, võivad osaleda majandus- ja sotsiaalnõukogud (või muud sarnased institutsioonid).

| 3.6.6 | Komitee leiab, et väga oluline on lihtsustada sisserändajate organisatsioonide osalemist Euroopa Integratsioonifoorumis. Enamik neist on organiseeritud vaid riiklikul tasandil ja neil ei ole üleeuroopalisi võrgustikke. Seepärast peaksid liikmesriikide foorumid, platvormid, nõukogud ning majandus- ja sotsiaalnõukogud määrama esindajad sisserändajate organisatsioonidest, mis on kõige representatiivsemad. |
| --- | --- |

3.6.6

Komitee leiab, et väga oluline on lihtsustada sisserändajate organisatsioonide osalemist Euroopa Integratsioonifoorumis. Enamik neist on organiseeritud vaid riiklikul tasandil ja neil ei ole üleeuroopalisi võrgustikke. Seepärast peaksid liikmesriikide foorumid, platvormid, nõukogud ning majandus- ja sotsiaalnõukogud määrama esindajad sisserändajate organisatsioonidest, mis on kõige representatiivsemad.

| 3.7 | Organisatsioonid peavad osalejate määramisel silmas pidama soolist tasakaalu. |
| --- | --- |

3.7

Organisatsioonid peavad osalejate määramisel silmas pidama soolist tasakaalu.

| 3.7.1 | Foorum võiks kutsuda oma koosolekutel osalema vaatlejaid ja eksperte, eriti spetsiaalsetest Euroopa asutustest, teadlasi ja uurijaid ning samuti kohalike omavalitsuste Euroopa võrgustikke. |
| --- | --- |

3.7.1

Foorum võiks kutsuda oma koosolekutel osalema vaatlejaid ja eksperte, eriti spetsiaalsetest Euroopa asutustest, teadlasi ja uurijaid ning samuti kohalike omavalitsuste Euroopa võrgustikke.

| 3.7.2 | Võimalikult suure osalejaskonna saavutamiseks peab Euroopa Integratsioonifoorum töötama koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega (kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja Euroopa tasandi organisatsioonid). |
| --- | --- |

3.7.2

Võimalikult suure osalejaskonna saavutamiseks peab Euroopa Integratsioonifoorum töötama koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega (kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja Euroopa tasandi organisatsioonid).

| 3.7.3 | Foorumi koosolekutel osaleks vastavalt punktis 3.7 sätestatule ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Samuti võivad osaleda komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee esindajad. |
| --- | --- |

3.7.3

Foorumi koosolekutel osaleks vastavalt punktis 3.7 sätestatule ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Samuti võivad osaleda komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee esindajad.

3.8   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ülesanded

| 3.8.1 | Komitee võtab endale ülesande osaleda aktiivselt foorumi tegevuses ja moodustab selleks SOCi sektsioonis integratsiooni alalise uurimisrühma, kuhu kuulub 15 liiget. Selle alalise rühma kaudu teeb foorum komiteega koostööd arvamuste koostamisel. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitee võtab endale ülesande osaleda aktiivselt foorumi tegevuses ja moodustab selleks SOCi sektsioonis integratsiooni alalise uurimisrühma, kuhu kuulub 15 liiget. Selle alalise rühma kaudu teeb foorum komiteega koostööd arvamuste koostamisel.

| 3.8.2 | Alalise uurimisrühma liikmed osalevad foorumi täiskogu istungitel. |
| --- | --- |

3.8.2

Alalise uurimisrühma liikmed osalevad foorumi täiskogu istungitel.

| 3.8.3 | Võttes arvesse Lissaboni lepinguga kehtestatavat uut õiguslikku alust, koostab komitee uued arvamused poliitiliste ettepanekute ja soovitustega, mille abil edendada ja toetada liikmesriikide tegevust integratsiooni valdkonnas. |
| --- | --- |

3.8.3

Võttes arvesse Lissaboni lepinguga kehtestatavat uut õiguslikku alust, koostab komitee uued arvamused poliitiliste ettepanekute ja soovitustega, mille abil edendada ja toetada liikmesriikide tegevust integratsiooni valdkonnas.

3.9   Foorumi struktuur

| 3.9.1 | Komitee teeb ettepaneku, et foorumi struktuur oleks väga lihtne:






  — | esimees, kelle nimetab komitee kooskõlas komisjoniga; |
| --- | --- | --- |

3.9.1

Komitee teeb ettepaneku, et foorumi struktuur oleks väga lihtne:

—

esimees, kelle nimetab komitee kooskõlas komisjoniga;

| — | kolm aseesimeest, kelle nimetab foorum; |
| --- | --- |

—

kolm aseesimeest, kelle nimetab foorum;

| — | esimees ja kolm aseesimeest moodustavad foorumi juhatuse, mis tuleb kokku vähemalt neli korda aastas; |
| --- | --- |

—

esimees ja kolm aseesimeest moodustavad foorumi juhatuse, mis tuleb kokku vähemalt neli korda aastas;

| — | väike sekretariaat kahe töötajaga Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteest; |
| --- | --- |

—

väike sekretariaat kahe töötajaga Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteest;

| — | foorum kohtuks komitee ruumides, mis oleks foorumi peakorter; |
| --- | --- |

—

foorum kohtuks komitee ruumides, mis oleks foorumi peakorter;

| — | foorumi täiskogu tuleks esimehe eelneval kutsel kokku kaks korda aastas; |
| --- | --- |

—

foorumi täiskogu tuleks esimehe eelneval kutsel kokku kaks korda aastas;

| — | aruannete koostamiseks võib moodustada vähendatud koosseisuga uurimisrühmi. |
| --- | --- |

—

aruannete koostamiseks võib moodustada vähendatud koosseisuga uurimisrühmi.

3.10   Foorumi tegevuskava

| 3.10.1 | Foorumi tegevuse suuna ja seega ka tegevuskava määravad kindlaks ühised aluspõhimõtted. |
| --- | --- |

3.10.1

Foorumi tegevuse suuna ja seega ka tegevuskava määravad kindlaks ühised aluspõhimõtted.

| 3.10.2 | Tööprogrammi koostab foorumi juhatus, arvestades sealjuures ELi institutsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuskavadega. |
| --- | --- |

3.10.2

Tööprogrammi koostab foorumi juhatus, arvestades sealjuures ELi institutsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuskavadega.

| 3.10.3 | Foorumis võib hinnata Euroopa Integratsioonifondi eesmärke ja programme ning samuti teisi Euroopa integratsioonipoliitikas kehtestatud vahendeid. |
| --- | --- |

3.10.3

Foorumis võib hinnata Euroopa Integratsioonifondi eesmärke ja programme ning samuti teisi Euroopa integratsioonipoliitikas kehtestatud vahendeid.

3.11   Kodukord

| 3.11.1 | Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon kiidaks komitee esildisel heaks foorumi kodukorra. |
| --- | --- |

3.11.1

Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon kiidaks komitee esildisel heaks foorumi kodukorra.

| 3.11.2 | Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon määraks komitee esildisel foorumis osalejad. |
| --- | --- |

3.11.2

Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon määraks komitee esildisel foorumis osalejad.

3.12   Finantsraamistik

| 3.12.1 | Foorumit rahastatakse ELi institutsioonide poolt eraldatud rahaliste vahenditega. |
| --- | --- |

3.12.1

Foorumit rahastatakse ELi institutsioonide poolt eraldatud rahaliste vahenditega.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2002. aasta arvamus teemal „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (EÜT C 125, 27.5.2002).

1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10.–11. detsembri 2003. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 80, 30.3.2004).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13.–14. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 318, 23.12.2006).

(2)  Konverents teemal „Sisseränne: kodanikuühiskonna roll integratsioonis”, Brüssel, 9.–10. september 2002.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2002. aasta arvamus teemal „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (EÜT C 125, 27.5.2002).

3

(4)  Euroopa Ülemkogu „Haagi programm: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus” (ELT C 53, 3.3.2005, lk 1).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 65, 17.3.2006).

5

(6)  Euroopa Liidu nõukogu, justiits- ja siseküsimuste nõukogu istung nr 2618, Brüssel, 19. november 2004, 14615/04.

6

(7)  Komisjoni teatis teemal „Haagi programm: viie järgneva aasta kümme prioriteeti Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”, KOM(2005) 184 lõplik, Brüssel, 10.5.2005.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2002. aasta arvamus teemal „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (EÜT C 125, 27.5.2002).

8

(9)  Komisjoni teatis teemal „Ühine integratsioonikava: raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus”, KOM(2005) 389, Brüssel, 1.9.2005.

9

(10)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/ET/ec/94950.pdf, punkt 20.

10

(11)  Euroopa Liidu nõukogu, justiits- ja siseküsimuste nõukogu istung nr 2807, 12.–13. juuni 2007, 10267/07.

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13.–14. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 318, 23.12.2006).

12

(13)  Komisjoni teatis teemal „Kolmas rände ja integratsiooni aastaaruanne”, KOM(2007) 512 lõplik, Brüssel, 11.9.2007.

13

(14)  Vt teatis KOM(2007) 512 lõplik, punkt 3.1.

14

(15)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/integration/funding_integration_en.htm

15

(16)  Artikli 63 esimese lõigu punkt 4: „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid, millega stimuleeritakse ja toetatakse liikmesriike oma territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama”.

16

(17)  KOM(2005) 389 lõplik.

17

(18)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2002. aasta arvamus teemal „Sisseränne, integratsioon ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (EÜT C 125, 27.5.2002); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13.–14. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 318, 23.12.2006).

18

(19)  KOM(2005) 389 lõplik.

19

(20)  KOM(2005) 389 lõplik.

20

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/99

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava”

(2009/C 27/22)

25. oktoobril 2007 sai Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tulevaselt eesistujariigilt Prantsusmaalt taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal:

„Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 10. juunil 2008. Raportöör oli Jan OLSSON.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 133, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 4.

Käesoleva arvamuse vastuvõtmisel ning arvestades 12. juunil toimunud referendumit Lissaboni lepingu kohta, on vaja selgitada kõnealuse lepingu olukorda ja tulevikku. Arvamuses viidatakse ulatuslikult Lissaboni lepingule ning selle sotsiaalpoliitilisele mõõtmele ja potentsiaalile. Komitee on seisukohal, et uus ambitsioonikas ja kõiki kaasav Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava on endiselt asjakohane ja veelgi vajalikum.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava on vajalik selleks, et Euroopa Liidu sotsiaalne areng vastaks majanduse ja turu arengule. See on otstarbekas uue Lissaboni lepingu valguses, millega luuakse uusi võimalusi, kohustusi ja eesmärke, et uuesti käivitada kaasavam ja dünaamilisem sotsiaalne Euroopa. Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks reaalselt ja praktiliselt edendama ELi sotsiaalpoliitika eesmärke ja püüdlusi pärast 2010. aastat ning moodustama ulatusliku poliitilise tegevuskava. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava on vajalik selleks, et Euroopa Liidu sotsiaalne areng vastaks majanduse ja turu arengule. See on otstarbekas uue Lissaboni lepingu valguses, millega luuakse uusi võimalusi, kohustusi ja eesmärke, et uuesti käivitada kaasavam ja dünaamilisem sotsiaalne Euroopa. Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks reaalselt ja praktiliselt edendama ELi sotsiaalpoliitika eesmärke ja püüdlusi pärast 2010. aastat ning moodustama ulatusliku poliitilise tegevuskava.

| 1.2 | Sotsiaaldialoog jääb üheks peamistest alustaladest ja seda tuleb tugevdada. Programm peaks taastama seosed kodanikega ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga, võimaldades nn alt üles kaasavaid menetlusi, sealhulgas dialoogi kodanikuühiskonnaga, et toimida koos ELi algatustega. |
| --- | --- |

1.2

Sotsiaaldialoog jääb üheks peamistest alustaladest ja seda tuleb tugevdada. Programm peaks taastama seosed kodanikega ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga, võimaldades nn alt üles kaasavaid menetlusi, sealhulgas dialoogi kodanikuühiskonnaga, et toimida koos ELi algatustega.

| 1.3 | Eelkõige tuleks tegevuskavas käsitleda selliseid poliitikavaldkondi nagu elukvaliteet, sotsiaalsed põhiõigused, kodanike kaasamine, sotsiaalne solidaarsus, tööhõive ja kvaliteetne töö, sotsiaalne ettevõtlus, muutuste juhtimine, sotsiaalsete põhistandardite edendamine ELi välissuhetes, -eriti kaubanduse valdkonnas. Kasutada tuleks kõiki kättesaadavaid instrumente ja vahendeid. Ühenduse meetod tuleks säilitada, kuid seda tuleks täiendada muude nn uute meetoditega. Kehtiva eelarve rahalised vahendid võib programmi toetamiseks ümber jaotada. Pärast 2013. aastat toimuv eelarvereform peab keskenduma sotsiaalsele ühtekuuluvusele. |
| --- | --- |

1.3

Eelkõige tuleks tegevuskavas käsitleda selliseid poliitikavaldkondi nagu elukvaliteet, sotsiaalsed põhiõigused, kodanike kaasamine, sotsiaalne solidaarsus, tööhõive ja kvaliteetne töö, sotsiaalne ettevõtlus, muutuste juhtimine, sotsiaalsete põhistandardite edendamine ELi välissuhetes, -eriti kaubanduse valdkonnas. Kasutada tuleks kõiki kättesaadavaid instrumente ja vahendeid. Ühenduse meetod tuleks säilitada, kuid seda tuleks täiendada muude nn uute meetoditega. Kehtiva eelarve rahalised vahendid võib programmi toetamiseks ümber jaotada. Pärast 2013. aastat toimuv eelarvereform peab keskenduma sotsiaalsele ühtekuuluvusele.

2.   Sissejuhatus — taust

| 2.1 | Tulevane ELi eesistujariik Prantsusmaa on esitanud Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava idee Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

2.1

Tulevane ELi eesistujariik Prantsusmaa on esitanud Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava idee Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

| 2.2 | Prantsusmaa taotlust võib käsitleda kui järge komitee varasemale arvamusele teemal „Kokkuvõte Euroopa ühiskonna tegelikkusest”, milles tehti ettepanek, et „Euroopa ees seisvate sotsiaalsete probleemide osas uue konsensuse aluse loomiseks võiks visandada uue sotsiaaltegevuste kava, võttes arvesse nii majanduslikku olukorda kui ka sotsiaalseid ootusi” (1). |
| --- | --- |

2.2

Prantsusmaa taotlust võib käsitleda kui järge komitee varasemale arvamusele teemal „Kokkuvõte Euroopa ühiskonna tegelikkusest”, milles tehti ettepanek, et „Euroopa ees seisvate sotsiaalsete probleemide osas uue konsensuse aluse loomiseks võiks visandada uue sotsiaaltegevuste kava, võttes arvesse nii majanduslikku olukorda kui ka sotsiaalseid ootusi” (1).

| 2.3 | Nimetatud arvamuses osutati 1989. aasta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskavale, mis moodustas Euroopa sotsiaalmudeli lahutamatu osa ning näitas ühtse siseturu sotsiaalse mõõtme tegelikku olukorda. See oli kolmeaastane tegevuskava, „keskne toetus komisjoni sotsiaalvaldkonna algatustele” ning sisaldas 45 selget meedet, mida peeti „kohustuslikuks, et liikuda edasi selleks, et ühenduse tasandil konkreetselt väljendada põhimõtteid, mis on sätestatud ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartas” (2). Meetmed olid õiguslikud ja mitteõiguslikud, hõlmates ühenduse tegevust peaaegu kõigis sotsiaalküsimustes, et saavutada asutamislepingu eesmärk parandada elu- ja töötingimusi. |
| --- | --- |

2.3

Nimetatud arvamuses osutati 1989. aasta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskavale, mis moodustas Euroopa sotsiaalmudeli lahutamatu osa ning näitas ühtse siseturu sotsiaalse mõõtme tegelikku olukorda. See oli kolmeaastane tegevuskava, „keskne toetus komisjoni sotsiaalvaldkonna algatustele” ning sisaldas 45 selget meedet, mida peeti „kohustuslikuks, et liikuda edasi selleks, et ühenduse tasandil konkreetselt väljendada põhimõtteid, mis on sätestatud ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartas” (2). Meetmed olid õiguslikud ja mitteõiguslikud, hõlmates ühenduse tegevust peaaegu kõigis sotsiaalküsimustes, et saavutada asutamislepingu eesmärk parandada elu- ja töötingimusi.

| 2.4 | Euroopa sotsiaalvaldkonna seadustik, mis 1989. aasta sotsiaalvaldkonna tegevuskava järel saavutati, ei ole suutnud sammu pidada praeguste globaliseerumisest, kliimamuutustest ja demograafilisest arengust tulenevate majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsetega. Need väljakutsed on muutunud aina teravamaks majanduskasvu aeglustumise, finantsturgudel valitseva segaduse ja ähvardava toidukriisi tõttu. Mõned rühmad ja kodanikud tunnetavad isegi Euroopa sotsiaalpoliitika ummikseisu võrreldes siseturu poliitika edusammudega. |
| --- | --- |

2.4

Euroopa sotsiaalvaldkonna seadustik, mis 1989. aasta sotsiaalvaldkonna tegevuskava järel saavutati, ei ole suutnud sammu pidada praeguste globaliseerumisest, kliimamuutustest ja demograafilisest arengust tulenevate majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsetega. Need väljakutsed on muutunud aina teravamaks majanduskasvu aeglustumise, finantsturgudel valitseva segaduse ja ähvardava toidukriisi tõttu. Mõned rühmad ja kodanikud tunnetavad isegi Euroopa sotsiaalpoliitika ummikseisu võrreldes siseturu poliitika edusammudega.

| 2.5 | Sotsiaalküsimuste kokkuvõte näitas, et rikkalik ja kiirelt muutuv Euroopa ühiskond pakub rohkem võimalusi, ent tekivad uued sotsiaalsed ohud. Kokkuvõttes rõhutati selliseid küsimusi nagu sissetulekute ja võrdsete võimaluste erinevused, tööturu muutused, sooline võrdõiguslikkus ja palgaerinevused, laste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, nn põlvkondadevaheline lõhe, muutuvad peremudelid ning juurdepääs eluasemele ja lastehoiule, puuetega inimeste olukord, ränne ja integratsioon. |
| --- | --- |

2.5

Sotsiaalküsimuste kokkuvõte näitas, et rikkalik ja kiirelt muutuv Euroopa ühiskond pakub rohkem võimalusi, ent tekivad uued sotsiaalsed ohud. Kokkuvõttes rõhutati selliseid küsimusi nagu sissetulekute ja võrdsete võimaluste erinevused, tööturu muutused, sooline võrdõiguslikkus ja palgaerinevused, laste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, nn põlvkondadevaheline lõhe, muutuvad peremudelid ning juurdepääs eluasemele ja lastehoiule, puuetega inimeste olukord, ränne ja integratsioon.

3.   Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava uus raamistik

| 3.1 | Poliitikud on aina teadlikumad sellest, et Euroopa sotsiaalmudeli eesmärkide täitmiseks on uued poliitikasuunad möödapääsmatud. Euroopa kodanikud ootavad uusi sotsiaalpoliitika meetmeid, mis peavad olema sotsiaalarengut toetavad ja majanduslikult jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

3.1

Poliitikud on aina teadlikumad sellest, et Euroopa sotsiaalmudeli eesmärkide täitmiseks on uued poliitikasuunad möödapääsmatud. Euroopa kodanikud ootavad uusi sotsiaalpoliitika meetmeid, mis peavad olema sotsiaalarengut toetavad ja majanduslikult jätkusuutlikud.

| 3.2 | Lissaboni reformilepinguga luuakse uus võimalus viia ellu Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava, seades ELi uued sotsiaalvaldkonna eesmärgid (3): saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne areng, võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, edendada sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondadevahelist solidaarsust ja laste õiguste kaitset. |
| --- | --- |

3.2

Lissaboni reformilepinguga luuakse uus võimalus viia ellu Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava, seades ELi uued sotsiaalvaldkonna eesmärgid (3): saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne areng, võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, edendada sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondadevahelist solidaarsust ja laste õiguste kaitset.

| 3.3 | Reformilepinguga tugevdatakse Euroopa Liidu kohustust saavutada nimetatud sotsiaalvaldkonna eesmärgid. |
| --- | --- |

3.3

Reformilepinguga tugevdatakse Euroopa Liidu kohustust saavutada nimetatud sotsiaalvaldkonna eesmärgid.

| 3.4 | Võimalused sotsiaalsemaks Euroopaks on eelkõige talletatud põhiõiguste harta kohustuslikus kõiki valdkondi hõlmava sotsiaalse klausli sättes ning üldhuviteenuste protokollis. Lepingus nähakse ette ka võimalused tõhusamaks koostööks, mida liikmesriigid võivad sotsiaalvaldkonnas edendada ja kasutada (4). |
| --- | --- |

3.4

Võimalused sotsiaalsemaks Euroopaks on eelkõige talletatud põhiõiguste harta kohustuslikus kõiki valdkondi hõlmava sotsiaalse klausli sättes ning üldhuviteenuste protokollis. Lepingus nähakse ette ka võimalused tõhusamaks koostööks, mida liikmesriigid võivad sotsiaalvaldkonnas edendada ja kasutada (4).

| 3.5 | Lepingus kinnitatakse sotsiaalpartnerite rolli Euroopa majandusliku ja sotsiaalse edasimineku edendamisel. Osalusdemokraatia sätetega nähakse lepingus ette ka uued võimalused ja täiendavad vahendid — näiteks „kodanike algatus” — et kaasata kodanikke ja nende organisatsioone sotsiaalsema Euroopa loomisse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab selles küsimuses aktiivselt osalema. |
| --- | --- |

3.5

Lepingus kinnitatakse sotsiaalpartnerite rolli Euroopa majandusliku ja sotsiaalse edasimineku edendamisel. Osalusdemokraatia sätetega nähakse lepingus ette ka uued võimalused ja täiendavad vahendid — näiteks „kodanike algatus” — et kaasata kodanikke ja nende organisatsioone sotsiaalsema Euroopa loomisse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab selles küsimuses aktiivselt osalema.

| 3.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib osutada ka üheksa valitsuse deklaratsioonile (5), milles rõhutati vajadust tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit, kuna see on toonud kaasa sotsiaalse arengu ning võib aidata lahendada praeguseid probleeme. Deklaratsioonis on rõhutatud Euroopa institutsioonide kohustust taasluua sotsiaalne Euroopa ning kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, tuues esile sotsiaaldialoogi. „27-liikmeline EL ei saa olla üksnes vabakaubanduspiirkond, vaid ta peab tagama vajaliku tasakaalu majandusvabaduse ja sotsiaalsete õiguste vahel, nii et siseturgu saaks reguleerida ka sotsiaalsel tasandil”. Välispoliitikas peaks Euroopa Liit edendama oma sotsiaalmudeli väärtusi, et saavutada õiglane globaliseerumine ja inimväärne töö kõigi jaoks. |
| --- | --- |

3.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib osutada ka üheksa valitsuse deklaratsioonile (5), milles rõhutati vajadust tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit, kuna see on toonud kaasa sotsiaalse arengu ning võib aidata lahendada praeguseid probleeme. Deklaratsioonis on rõhutatud Euroopa institutsioonide kohustust taasluua sotsiaalne Euroopa ning kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, tuues esile sotsiaaldialoogi. „27-liikmeline EL ei saa olla üksnes vabakaubanduspiirkond, vaid ta peab tagama vajaliku tasakaalu majandusvabaduse ja sotsiaalsete õiguste vahel, nii et siseturgu saaks reguleerida ka sotsiaalsel tasandil”. Välispoliitikas peaks Euroopa Liit edendama oma sotsiaalmudeli väärtusi, et saavutada õiglane globaliseerumine ja inimväärne töö kõigi jaoks.

| 3.7 | Euroopa uut sotsiaalvaldkonna tegevuskava on vaja selleks, et Euroopa Liidu sotsiaalne areng vastaks majanduse ja turu arengule, ning aitaks kinnitada Lissaboni strateegiat ning edendada sotsiaalvaldkonna, majanduse ja keskkonna aspekte, mida siis ühiselt edasi arendada. See on ka uue Lissaboni lepingu taustal õigeaegne, et taaskäivitada kaasavam ja dünaamilisem sotsiaalne Euroopa, mis vastab kodanike vajadustele ja ootustele. Seetõttu tuleb Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava täielikult integreerida tööhõivele, majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja jätkusuutlikkusele tuginevasse Lissaboni eesmärkide saavutamisele järgnevasse strateegiasse, milles sotsiaalne mõõde on võrdsustatud majandusliku mõõtmega. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa uut sotsiaalvaldkonna tegevuskava on vaja selleks, et Euroopa Liidu sotsiaalne areng vastaks majanduse ja turu arengule, ning aitaks kinnitada Lissaboni strateegiat ning edendada sotsiaalvaldkonna, majanduse ja keskkonna aspekte, mida siis ühiselt edasi arendada. See on ka uue Lissaboni lepingu taustal õigeaegne, et taaskäivitada kaasavam ja dünaamilisem sotsiaalne Euroopa, mis vastab kodanike vajadustele ja ootustele. Seetõttu tuleb Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava täielikult integreerida tööhõivele, majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja jätkusuutlikkusele tuginevasse Lissaboni eesmärkide saavutamisele järgnevasse strateegiasse, milles sotsiaalne mõõde on võrdsustatud majandusliku mõõtmega.

4.   Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskava põhimõtted ja elemendid

| 4.1 | Uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peab kindlalt tuginema Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa Liidu väärtustele ja eesmärkidele. See peaks olema raamistik demokraatliku, solidaarsusel põhineva, jätkusuutliku, sotsiaalselt kaasava ja konkurentsivõimelise kõigi Euroopa kodanike heaolupiirkonna jaoks, mis põhineb elus esinevate võimaluste laiemal jagunemisel ega jäta kedagi kõrvale, ning on põhiline töövahend põhiõiguste hartas talletatud kodanike õiguste tagamiseks. Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peab sotsiaalsete õiguste, sotsiaalse kaitse ja töötingimuste osas põhinema liikmesriikide positiivsel koostööl, mitte konkureerival „võidujooksul põhja”. Euroopa Liit kinnitab seega oma püüdlusi inimõiguste valdkonnas, et tagada need parimal võimalikul tasemel. |
| --- | --- |

4.1

Uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peab kindlalt tuginema Lissaboni lepingus sätestatud Euroopa Liidu väärtustele ja eesmärkidele. See peaks olema raamistik demokraatliku, solidaarsusel põhineva, jätkusuutliku, sotsiaalselt kaasava ja konkurentsivõimelise kõigi Euroopa kodanike heaolupiirkonna jaoks, mis põhineb elus esinevate võimaluste laiemal jagunemisel ega jäta kedagi kõrvale, ning on põhiline töövahend põhiõiguste hartas talletatud kodanike õiguste tagamiseks. Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peab sotsiaalsete õiguste, sotsiaalse kaitse ja töötingimuste osas põhinema liikmesriikide positiivsel koostööl, mitte konkureerival „võidujooksul põhja”. Euroopa Liit kinnitab seega oma püüdlusi inimõiguste valdkonnas, et tagada need parimal võimalikul tasemel.

| 4.2 | Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskavas toetatakse Euroopa sotsiaalmudeli visiooni, mis sisaldab nii sotsiaalse turumajanduse kui ka Euroopa sotsiaalmudeli mõistet. See vastab inimeste vajadustele ja püüdlustele, kaasab kodanikke neile õiguste ja kohustuste andmisega, edendades osalusdemokraatiat, määratledes ja koondades osalejaid tugevdatud sotsiaaldialoogis ja tõhusas kodanikuühiskonna dialoogis. Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks võimaldama loovat ja uuenduslikku lähenemisviisi uute väljakutsete ja ohtude käsitlemisele. |
| --- | --- |

4.2

Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskavas toetatakse Euroopa sotsiaalmudeli visiooni, mis sisaldab nii sotsiaalse turumajanduse kui ka Euroopa sotsiaalmudeli mõistet. See vastab inimeste vajadustele ja püüdlustele, kaasab kodanikke neile õiguste ja kohustuste andmisega, edendades osalusdemokraatiat, määratledes ja koondades osalejaid tugevdatud sotsiaaldialoogis ja tõhusas kodanikuühiskonna dialoogis. Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks võimaldama loovat ja uuenduslikku lähenemisviisi uute väljakutsete ja ohtude käsitlemisele.

| 4.3 | Uus programm peaks põhinema pikaajalistel sotsiaalsetel ja ühiskondlikel väljavaadetel ning vastama uutele ootustele ja reaalsetele oludele. Pikaajalise jätkusuutlikkuse perspektiiv peaks esile tooma lastele ja noortele suunatud meetmed. |
| --- | --- |

4.3

Uus programm peaks põhinema pikaajalistel sotsiaalsetel ja ühiskondlikel väljavaadetel ning vastama uutele ootustele ja reaalsetele oludele. Pikaajalise jätkusuutlikkuse perspektiiv peaks esile tooma lastele ja noortele suunatud meetmed.

| 4.4 | Programm peaks seetõttu ajakohastama ja taaskinnitama ELi sotsiaalpoliitika eesmärke, ettepanekuid ja püüdlusi pärast 2010. aastat. See peaks olema ulatuslik poliitiline tegevuskava kõigil tasanditel, et luua uut jõudu kogunud sotsiaalne Euroopa, mida toetatakse korrapäraselt ajakohastatavate sotsiaalmeetmete kavadega (6) ühistest väärtustest lähtuvalt. |
| --- | --- |

4.4

Programm peaks seetõttu ajakohastama ja taaskinnitama ELi sotsiaalpoliitika eesmärke, ettepanekuid ja püüdlusi pärast 2010. aastat. See peaks olema ulatuslik poliitiline tegevuskava kõigil tasanditel, et luua uut jõudu kogunud sotsiaalne Euroopa, mida toetatakse korrapäraselt ajakohastatavate sotsiaalmeetmete kavadega (6) ühistest väärtustest lähtuvalt.

| 4.5 | Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava käib käsikäes Euroopa dünaamilise sotsiaalmudeliga (7). Mudeli tugevus tuleneb peamiselt selle suutlikkusest tugineda ühistele väärtustele, mis on omased väga paljudele olukordadele, et luua õigustatud osalejatega ühiselt vahendeid, menetlusi ja meetmeid, võimaldades edusammuna tõelist lähenemist. ELi rahastamissuutlikkus on otsustav tegur, et tagada järjepidev areng ja võimaldada struktuuriliselt mahajäänud riikidel järele jõuda. |
| --- | --- |

4.5

Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava käib käsikäes Euroopa dünaamilise sotsiaalmudeliga (7). Mudeli tugevus tuleneb peamiselt selle suutlikkusest tugineda ühistele väärtustele, mis on omased väga paljudele olukordadele, et luua õigustatud osalejatega ühiselt vahendeid, menetlusi ja meetmeid, võimaldades edusammuna tõelist lähenemist. ELi rahastamissuutlikkus on otsustav tegur, et tagada järjepidev areng ja võimaldada struktuuriliselt mahajäänud riikidel järele jõuda.

| 4.6 | Programmis tunnistatakse, et majandusareng ja sotsiaalne edasiminek on vastastikku täiendavad ja üksteisest sõltuvad. Majandusliku konkurentsivõime ning sotsiaalse õigluse ja solidaarsuse ühendamine on kõige asjakohasem viis edendada Euroopa inimeste heaolu. Programmis võiks kombineerida avaliku ja erasektori algatusi, pakkudes seejuures toetuse saajatele teatavaid tagatisi, et leida jätkusuutlikke rahalisi vahendeid kaasavaks sotsiaalseks heaoluks. Sellega peaks looma ka raamistiku tagamaks, et üldhuviteenused on universaalsed, kättesaadavad ja kvaliteetsed. |
| --- | --- |

4.6

Programmis tunnistatakse, et majandusareng ja sotsiaalne edasiminek on vastastikku täiendavad ja üksteisest sõltuvad. Majandusliku konkurentsivõime ning sotsiaalse õigluse ja solidaarsuse ühendamine on kõige asjakohasem viis edendada Euroopa inimeste heaolu. Programmis võiks kombineerida avaliku ja erasektori algatusi, pakkudes seejuures toetuse saajatele teatavaid tagatisi, et leida jätkusuutlikke rahalisi vahendeid kaasavaks sotsiaalseks heaoluks. Sellega peaks looma ka raamistiku tagamaks, et üldhuviteenused on universaalsed, kättesaadavad ja kvaliteetsed.

| 4.7 | Uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks toetama sotsiaalselt vastutustundlikke ettevõtteid, ausat konkurentsi ja võrdseid tegutsemistingimusi, mis võimaldavad saavutada siseturul õitsengu ilma võimaliku sotsiaalse dumpingu õõnestava mõjuta. Seoses sellega peaks kava keskenduma ka eelkõige kvaliteetsetele töökohtadele tulevikus ja sellega kaasnevale vajalikule teadmistepõhisele ühiskonnale. |
| --- | --- |

4.7

Uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks toetama sotsiaalselt vastutustundlikke ettevõtteid, ausat konkurentsi ja võrdseid tegutsemistingimusi, mis võimaldavad saavutada siseturul õitsengu ilma võimaliku sotsiaalse dumpingu õõnestava mõjuta. Seoses sellega peaks kava keskenduma ka eelkõige kvaliteetsetele töökohtadele tulevikus ja sellega kaasnevale vajalikule teadmistepõhisele ühiskonnale.

| 4.8 | Ettevõtlikkuse laiaulatuslik toetamine, nagu komisjoni poolt määratletud (8) — parandab nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid tulemusi (9). Ettevõtluse pluralismi tuleks kaitsta ja edendada, et kasutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja sotsiaalmajandusettevõtete eripäradega kaasnevaid eeliseid ja nende panust sotsiaalsesse mõõtmesse. Tuleb koostada Euroopa põhikiri ühingutele, sihtasutustele, vastastikustele ühingutele ja väikeettevõtetele, et luua võrdsed tegutsemistingimused kõigile majanduselus osalejatele. |
| --- | --- |

4.8

Ettevõtlikkuse laiaulatuslik toetamine, nagu komisjoni poolt määratletud (8) — parandab nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid tulemusi (9). Ettevõtluse pluralismi tuleks kaitsta ja edendada, et kasutada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja sotsiaalmajandusettevõtete eripäradega kaasnevaid eeliseid ja nende panust sotsiaalsesse mõõtmesse. Tuleb koostada Euroopa põhikiri ühingutele, sihtasutustele, vastastikustele ühingutele ja väikeettevõtetele, et luua võrdsed tegutsemistingimused kõigile majanduselus osalejatele.

| 4.9 | Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks põhinema kõikehõlmaval ja ühtsel lähenemisviisil, tegeledes ka sotsiaalpoliitika teistesse poliitikavaldkondadesse süvalaiendamise kontseptsiooniga. Sellest peab saama makromajanduspoliitika, maksu- ja konkurentsipoliitika, säästva arengu strateegia, tööstuspoliitika, territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi välismõõtme loomulik osa. |
| --- | --- |

4.9

Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks põhinema kõikehõlmaval ja ühtsel lähenemisviisil, tegeledes ka sotsiaalpoliitika teistesse poliitikavaldkondadesse süvalaiendamise kontseptsiooniga. Sellest peab saama makromajanduspoliitika, maksu- ja konkurentsipoliitika, säästva arengu strateegia, tööstuspoliitika, territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi välismõõtme loomulik osa.

| 4.10 | Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskavaga edendataks reaalselt komisjoni poolt hiljuti esitatud uut 21. sajandi sotsiaalset visiooni, mis käsitleb elus esinevaid võimalusi (10). Komisjon teeb ettepaneku luua ELi poliitikaraamistik ning rõhutab, et „võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse” tegevuskava nõuab pikaajalisi investeeringuid sotsiaalsesse ja inimkapitali. Sellised investeeringud parandavad majandustulemusi ning võivad olla õigustatud ka jätkusuutliku arengu seisukohast. Komitee toetab kindlalt seda mõtet ning leiab, et sotsiaalse ja inimkapitali rahastamise uuenduslikud viisid tuleks tagada nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides. ELi eelarvet tuleks sel eesmärgil kohendada. Samuti võiks kaaluda võimalust luua üleeuroopaline laenuvahend sotsiaalse infrastruktuuri arendamiseks. |
| --- | --- |

4.10

Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskavaga edendataks reaalselt komisjoni poolt hiljuti esitatud uut 21. sajandi sotsiaalset visiooni, mis käsitleb elus esinevaid võimalusi (10). Komisjon teeb ettepaneku luua ELi poliitikaraamistik ning rõhutab, et „võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse” tegevuskava nõuab pikaajalisi investeeringuid sotsiaalsesse ja inimkapitali. Sellised investeeringud parandavad majandustulemusi ning võivad olla õigustatud ka jätkusuutliku arengu seisukohast. Komitee toetab kindlalt seda mõtet ning leiab, et sotsiaalse ja inimkapitali rahastamise uuenduslikud viisid tuleks tagada nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides. ELi eelarvet tuleks sel eesmärgil kohendada. Samuti võiks kaaluda võimalust luua üleeuroopaline laenuvahend sotsiaalse infrastruktuuri arendamiseks.

| 4.11 | Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks aitama kaasa ka õiglasema ja tasakaalustatud globaliseerumise saavutamisele, edendades oma sotsiaalmudeli põhimõtteid ja väärtusi ELi välissuhetes. Tuleks pakkuda partnerlusi kolmandate riikidega koos ulatuslikuma tehnilise ja finantsabiga, et edendada sotsiaalset ja kodanikuühiskonna dialoogi ning tööhõive- ja sotsiaalse heaolu poliitikat. Kaubandussuhetes tuleks juhinduda põhiliste inimõiguste ja sotsiaalsete õiguste austamisest, mis on sätestatud näiteks ILO põhimõtetes ja normides (11). |
| --- | --- |

4.11

Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava peaks aitama kaasa ka õiglasema ja tasakaalustatud globaliseerumise saavutamisele, edendades oma sotsiaalmudeli põhimõtteid ja väärtusi ELi välissuhetes. Tuleks pakkuda partnerlusi kolmandate riikidega koos ulatuslikuma tehnilise ja finantsabiga, et edendada sotsiaalset ja kodanikuühiskonna dialoogi ning tööhõive- ja sotsiaalse heaolu poliitikat. Kaubandussuhetes tuleks juhinduda põhiliste inimõiguste ja sotsiaalsete õiguste austamisest, mis on sätestatud näiteks ILO põhimõtetes ja normides (11).

5.   Mitmetasandiline juhtimine

| 5.1 | Euroopa Liidu institutsioonid peavad täitma oma juhirolli ja neile lepinguga pandud kohustusi, et saavutada sotsiaalne areng. Seetõttu on Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava kohane. Praktikas tuleks kasutada kõiki lepingus (12) selleks ettenähtud olemasolevaid vahendeid ja meetmeid vastavalt vajadusele ja tõhususele, järgides samal ajal subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse nõudeid. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Liidu institutsioonid peavad täitma oma juhirolli ja neile lepinguga pandud kohustusi, et saavutada sotsiaalne areng. Seetõttu on Euroopa uus sotsiaalvaldkonna tegevuskava kohane. Praktikas tuleks kasutada kõiki lepingus (12) selleks ettenähtud olemasolevaid vahendeid ja meetmeid vastavalt vajadusele ja tõhususele, järgides samal ajal subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse nõudeid.

| 5.2 | 1989. aasta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava ning 1992. aasta ühtse turu projekt tõestasid mõlemad ühenduse meetodi väärtust. Kuna see meetod kehtib endiselt ka siseturu käimasoleva muutmise puhul, leiab komitee, et see peaks kehtima ka uut jõudu kogunud sotsiaalmõõtme puhul. Õiguslikeks meetmeteks on seega 27-liikmelises ELis võimalusi. |
| --- | --- |

5.2

1989. aasta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava ning 1992. aasta ühtse turu projekt tõestasid mõlemad ühenduse meetodi väärtust. Kuna see meetod kehtib endiselt ka siseturu käimasoleva muutmise puhul, leiab komitee, et see peaks kehtima ka uut jõudu kogunud sotsiaalmõõtme puhul. Õiguslikeks meetmeteks on seega 27-liikmelises ELis võimalusi.

| 5.3 | Samal ajal võib ulatuslik ja mitmekesine sotsiaalpartnerite ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine eri tasanditel aidata saavutada suurema nn omanikutunde. Kõik asjaomased sidusrühmad peavad osalema, et muuta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava asjakohaseks, reaalseks, praktiliseks ja kodanike soovidele vastavaks. Sel viisil peaks ennetav ja alt-üles lähenemisviis allpool kirjeldatud kujul toimima koos ELi algatustega. |
| --- | --- |

5.3

Samal ajal võib ulatuslik ja mitmekesine sotsiaalpartnerite ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine eri tasanditel aidata saavutada suurema nn omanikutunde. Kõik asjaomased sidusrühmad peavad osalema, et muuta Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava asjakohaseks, reaalseks, praktiliseks ja kodanike soovidele vastavaks. Sel viisil peaks ennetav ja alt-üles lähenemisviis allpool kirjeldatud kujul toimima koos ELi algatustega.

| 5.4 | Kodanike vajadused, mured ja püüdlused tuleb kindlaks määrata. Üks näide võib olla Euroopa Komisjoni algatus tegeliku sotsiaalse olukorra läbivaatamiseks ning seda võib korraldada ka püsivamalt, jõudes ka kohaliku tasandini. Kodanikuühiskonda esindavatel organisatsioonidel on väga oluline ülesanne edastada kodanike nõudmised asjakohasele, sh Euroopa tasandile. Nad peavad korrapäraselt osalema Euroopa Komisjoni korraldatavates hindamistes ja konsultatsioonides, sealjuures täidab komitee oma rolli vahendajana. |
| --- | --- |

5.4

Kodanike vajadused, mured ja püüdlused tuleb kindlaks määrata. Üks näide võib olla Euroopa Komisjoni algatus tegeliku sotsiaalse olukorra läbivaatamiseks ning seda võib korraldada ka püsivamalt, jõudes ka kohaliku tasandini. Kodanikuühiskonda esindavatel organisatsioonidel on väga oluline ülesanne edastada kodanike nõudmised asjakohasele, sh Euroopa tasandile. Nad peavad korrapäraselt osalema Euroopa Komisjoni korraldatavates hindamistes ja konsultatsioonides, sealjuures täidab komitee oma rolli vahendajana.

| 5.5 | Seoses sellega rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee alalise arutelu korraldamise tähtsust kõigil tasanditel, et tegeleda tulevaste väljakutsetega ja strateegiliste valikutega sotsiaalpoliitika valdkonnas. Arutelu eesmärk peaks olema aidata kaasa uue progressiivse konsensuse saavutamisele Euroopa sotsiaalpoliitikas, tuginedes kõigi osapoolte ühisele pühendumisele. |
| --- | --- |

5.5

Seoses sellega rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee alalise arutelu korraldamise tähtsust kõigil tasanditel, et tegeleda tulevaste väljakutsetega ja strateegiliste valikutega sotsiaalpoliitika valdkonnas. Arutelu eesmärk peaks olema aidata kaasa uue progressiivse konsensuse saavutamisele Euroopa sotsiaalpoliitikas, tuginedes kõigi osapoolte ühisele pühendumisele.

| 5.6 | Valdkondadevaheline, valdkondlik ja riikidevaheline sotsiaaldialoog on endiselt üks sotsiaalse mudeli alustalasid liikmesriikides ja ELi tasandil. Tööandjatel ja ametiühingutel on oluline roll sotsiaalsete väljakutsetega tegelemisel, kuna nad on tugevad liikumapanevad jõud majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamisel. Euroopa sotsiaalpartnerite koostatud ühised analüüsiaruanded ja prioriteedid on asjakohaste meetmete raamistiku olulised elemendid nii ELi kui ka riiklikul tasandil (13). |
| --- | --- |

5.6

Valdkondadevaheline, valdkondlik ja riikidevaheline sotsiaaldialoog on endiselt üks sotsiaalse mudeli alustalasid liikmesriikides ja ELi tasandil. Tööandjatel ja ametiühingutel on oluline roll sotsiaalsete väljakutsetega tegelemisel, kuna nad on tugevad liikumapanevad jõud majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamisel. Euroopa sotsiaalpartnerite koostatud ühised analüüsiaruanded ja prioriteedid on asjakohaste meetmete raamistiku olulised elemendid nii ELi kui ka riiklikul tasandil (13).

| 5.7 | Teine alustala on tulevikus kodanikuühiskonna dialoog, mida tuleb selgelt eristada sotsiaaldialoogist. Kodanike ja nende organisatsioonide kaasamine kõigil tasanditel, et ehitada üles sotsiaalne Euroopa, on tõsine väljakutse. |
| --- | --- |

5.7

Teine alustala on tulevikus kodanikuühiskonna dialoog, mida tuleb selgelt eristada sotsiaaldialoogist. Kodanike ja nende organisatsioonide kaasamine kõigil tasanditel, et ehitada üles sotsiaalne Euroopa, on tõsine väljakutse.

| 5.8 | Majandus- ja sotsiaalnõukogudele ja sarnastele organitele tuleks luua tingimused, et nad saaksid koos asjaomase riigi valitsusega kõigis etappides, et kujundada ja rakendada Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava. |
| --- | --- |

5.8

Majandus- ja sotsiaalnõukogudele ja sarnastele organitele tuleks luua tingimused, et nad saaksid koos asjaomase riigi valitsusega kõigis etappides, et kujundada ja rakendada Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava.

| 5.9 | Olemasolevaid partnerlusi ja dialooge sotsiaalpoliitika valdkonnas tuleks praktikas tugevdada. Tuleks levitada ja võimalusel edasi arendada positiivseid kogemusi ja partnerluse mudeleid nii liikmesriikidest kui ka ELi ühtekuuluvuspoliitikast, mis on andnud panuse sotsiaalsesse heaolusse. |
| --- | --- |

5.9

Olemasolevaid partnerlusi ja dialooge sotsiaalpoliitika valdkonnas tuleks praktikas tugevdada. Tuleks levitada ja võimalusel edasi arendada positiivseid kogemusi ja partnerluse mudeleid nii liikmesriikidest kui ka ELi ühtekuuluvuspoliitikast, mis on andnud panuse sotsiaalsesse heaolusse.

| 5.10 | Sotsiaalsete ja majanduslike osalejate iseseisvust ja suutlikkust tuleks arendada ja toetada asjakohaste riiklike meetmetega, et luua võimalusi loov keskkond, mis parandab nende suutlikkust väljendada alt-üles perspektiivi ja määrata kindlaks peamised poliitikavaldkonnad. |
| --- | --- |

5.10

Sotsiaalsete ja majanduslike osalejate iseseisvust ja suutlikkust tuleks arendada ja toetada asjakohaste riiklike meetmetega, et luua võimalusi loov keskkond, mis parandab nende suutlikkust väljendada alt-üles perspektiivi ja määrata kindlaks peamised poliitikavaldkonnad.

6.   Peamised poliitikavaldkonnad

6.1   Säästev elukäik

| — | Turvalised isiklikud võimalused kollektiivsete kohustuste kaudu. Ühised põhimõtted üleminekutega toimetulekuks kogu eluea jooksul, eriti paindlikkuse ja turvalisuse (14) toetamiseks hariduse ja koolituse, teenustele juurdepääsu, säilitatud õiguste ja piisava sissetuleku tagamise kaudu ning avaliku ja/või erasektori poolse rahastamise teel sõltuvalt sellest, millise sotsiaalkindlustuse liigi kasuks on otsustatud. Sotsiaalkindlustussüsteeme tuleks võimaluse korral kohandada ja täiendada kollektiivlepingute ja vastastikuse finantsabi kaudu. |
| --- | --- |

—

Turvalised isiklikud võimalused kollektiivsete kohustuste kaudu. Ühised põhimõtted üleminekutega toimetulekuks kogu eluea jooksul, eriti paindlikkuse ja turvalisuse (14) toetamiseks hariduse ja koolituse, teenustele juurdepääsu, säilitatud õiguste ja piisava sissetuleku tagamise kaudu ning avaliku ja/või erasektori poolse rahastamise teel sõltuvalt sellest, millise sotsiaalkindlustuse liigi kasuks on otsustatud. Sotsiaalkindlustussüsteeme tuleks võimaluse korral kohandada ja täiendada kollektiivlepingute ja vastastikuse finantsabi kaudu.

| — | Parem elukvaliteet jätkusuutliku sotsiaalarengu harta kaudu, mis hõlmab näiteks sotsiaalseid põhiõigusi, sotsiaalkaitset, sotsiaalteenuseid, tervishoidu ja patsientide, sealhulgas vaimselt haigete patsientide õigusi. |
| --- | --- |

—

Parem elukvaliteet jätkusuutliku sotsiaalarengu harta kaudu, mis hõlmab näiteks sotsiaalseid põhiõigusi, sotsiaalkaitset, sotsiaalteenuseid, tervishoidu ja patsientide, sealhulgas vaimselt haigete patsientide õigusi.

6.2   Sotsiaalsete põhiõiguste tagamine

| — | Euroopa põhiõiguste harta. Harta põhimõtted ja sätted peaksid aitama suunata ja julgustada ELi sotsiaalpoliitilisi arenguid ja meetmeid. |
| --- | --- |

—

Euroopa põhiõiguste harta. Harta põhimõtted ja sätted peaksid aitama suunata ja julgustada ELi sotsiaalpoliitilisi arenguid ja meetmeid.

| — | Valvelolek kõigi diskrimineerimise vormide vastases võitluses. Täiendavad õiguslikud ja muud meetmed lepingu (15) sätete tagamiseks, et hõlmata kõik diskrimineerimise põhjused. |
| --- | --- |

—

Valvelolek kõigi diskrimineerimise vormide vastases võitluses. Täiendavad õiguslikud ja muud meetmed lepingu (15) sätete tagamiseks, et hõlmata kõik diskrimineerimise põhjused.

| — | Rahvusvaheliste ja Euroopa inimõiguste alaste dokumentide ratifitseerimine. Meetmed nimetatud dokumentide sätete tagamiseks ning õiguslikuks ja praktiliseks elluviimiseks ning parem järelevalve ELi ja liikmesriikide poolt. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ÜRO lapse õiguste konventsioonile. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste ja Euroopa inimõiguste alaste dokumentide ratifitseerimine. Meetmed nimetatud dokumentide sätete tagamiseks ning õiguslikuks ja praktiliseks elluviimiseks ning parem järelevalve ELi ja liikmesriikide poolt. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ÜRO lapse õiguste konventsioonile.

6.3   Inimeste kaasamine- suutlikkuse arendamine

| — | Euroopa teadmiste suurendamise programm
   (16). Elukestva õppe võtmeprioriteedid ja meetmed, andes neile õigusliku aluse ja tagades piisavad rahalised vahendid. |
| --- | --- |

—

Euroopa teadmiste suurendamise programm
   (16). Elukestva õppe võtmeprioriteedid ja meetmed, andes neile õigusliku aluse ja tagades piisavad rahalised vahendid.

| — | Euroopa noortepakti rakendamine, eelkõige






  — | noorte tööhõivepakett, mis põhineb olulistel investeeringutel, mis aitavad noortel saada esimese korraliku töökogemuse, millele järgneb alaline töö tööturul; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa noortepakti rakendamine, eelkõige

—

noorte tööhõivepakett, mis põhineb olulistel investeeringutel, mis aitavad noortel saada esimese korraliku töökogemuse, millele järgneb alaline töö tööturul;

| — | teise võimaluse andmine kooli pooleli jätnutele. |
| --- | --- |

—

teise võimaluse andmine kooli pooleli jätnutele.

| — | Ühenduse integratsioonipoliitika raamprogramm. Tõhusad ja ühtsed õigused, mis tuginevad sisserändajate, pagulaste ja vähemuste integratsiooni poliitikale, mida toetatakse ulatuslike rahaliste vahenditega. Alaline toetus kavandatavale Euroopa integratsioonifoorumile, mille Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja komisjon soovivad luua, et anda sisserändajatele võimalus arvamust avaldada. |
| --- | --- |

—

Ühenduse integratsioonipoliitika raamprogramm. Tõhusad ja ühtsed õigused, mis tuginevad sisserändajate, pagulaste ja vähemuste integratsiooni poliitikale, mida toetatakse ulatuslike rahaliste vahenditega. Alaline toetus kavandatavale Euroopa integratsioonifoorumile, mille Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja komisjon soovivad luua, et anda sisserändajatele võimalus arvamust avaldada.

6.4   Kõigile mõeldud ühiskonna suunas

| — | Vaesuse kaotamine






  — | säilitada eesmärk kaotada vaesus kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

—

Vaesuse kaotamine

—

säilitada eesmärk kaotada vaesus kõigis liikmesriikides;

| — | rakendada eesmärk kaotada täielikult laste vaesus; |
| --- | --- |

—

rakendada eesmärk kaotada täielikult laste vaesus;

| — | korralikud pensionid võitlemaks eakate vaesuse vastu; |
| --- | --- |

—

korralikud pensionid võitlemaks eakate vaesuse vastu;

| — | luua ühtsed põhimõtted korraliku miinimumsissetuleku puhul, järgides subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

luua ühtsed põhimõtted korraliku miinimumsissetuleku puhul, järgides subsidiaarsuse põhimõtet.

| — | Sooline võrdõiguslikkus






  — | rakendada soolise võrdõiguslikkuse pakti (õigusaktidega, avatud kooskõlastusmeetodiga ja ühtsete põhimõtetega); |
| --- | --- | --- |

—

Sooline võrdõiguslikkus

—

rakendada soolise võrdõiguslikkuse pakti (õigusaktidega, avatud kooskõlastusmeetodiga ja ühtsete põhimõtetega);

| — | tagada naiste individuaalsed õigused; |
| --- | --- |

—

tagada naiste individuaalsed õigused;

| — | suurendada nende osalemist kõigis ühiskonnasektorites; |
| --- | --- |

—

suurendada nende osalemist kõigis ühiskonnasektorites;

| — | võidelda naiste vaesuse vastu; |
| --- | --- |

—

võidelda naiste vaesuse vastu;

| — | investeeringud taskukohase hinnaga ja juurdepääsetavasse lastehoidu ja vanurite hooldusse; |
| --- | --- |

—

investeeringud taskukohase hinnaga ja juurdepääsetavasse lastehoidu ja vanurite hooldusse;

| — | maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide läbivaatamine;

| — | võitlus naiste vastu suunatud vägivalla vastu. |
| --- | --- |

—

võitlus naiste vastu suunatud vägivalla vastu.

| — | Vananeva ühiskonna vajadustele vastamine






  — | panna ELi riigipeade poolt vastu võetud perede liit (Alliance for the Family) selles küsimuses tegutsema; |
| --- | --- | --- |

—

Vananeva ühiskonna vajadustele vastamine

—

panna ELi riigipeade poolt vastu võetud perede liit (Alliance for the Family) selles küsimuses tegutsema;

| — | luua eakate inimeste liit (Senoir Citizens' Alliance) (17); |
| --- | --- |

—

luua eakate inimeste liit (Senoir Citizens' Alliance) (17);

| — | tagada üldine juurdepääs ja säästev finantsalane jätkusuutlikkus pikaajalise hoolduse puhul; |
| --- | --- |

—

tagada üldine juurdepääs ja säästev finantsalane jätkusuutlikkus pikaajalise hoolduse puhul;

| — | algatada uurimisprogramm; |
| --- | --- |

—

algatada uurimisprogramm;

| — | luua parimate tavade vaatluskeskus. |
| --- | --- |

—

luua parimate tavade vaatluskeskus.

| — | Ulatuslik ELi puuetealane strateegia






  — | koostada puudega isikute vajadustele vastava diskrimineerimisvastase raamistiku ettepanek; |
| --- | --- | --- |

—

Ulatuslik ELi puuetealane strateegia

—

koostada puudega isikute vajadustele vastava diskrimineerimisvastase raamistiku ettepanek;

| — | tugevdada puudega isikute vajaduste süvalaiendamise põhimõtet kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

—

tugevdada puudega isikute vajaduste süvalaiendamise põhimõtet kõikides poliitikavaldkondades;

| — | koostada põhjalik õiguslike meetmete kogum ning muude õigusaktide mõjuhinnangud. |
| --- | --- |

—

koostada põhjalik õiguslike meetmete kogum ning muude õigusaktide mõjuhinnangud.

| — | Paremad üldhuviteenused






  — | õigusliku stabiilsuse rajamine, mis on vajalik selleks, et tagada üldhuviteenuste ning eelkõige sotsiaalsete üldhuviteenuste toimimine ja nende kvaliteedi säilimine, võttes asjakohaselt arvesse üksikute sidusrühmade rolli; |
| --- | --- | --- |

—

Paremad üldhuviteenused

—

õigusliku stabiilsuse rajamine, mis on vajalik selleks, et tagada üldhuviteenuste ning eelkõige sotsiaalsete üldhuviteenuste toimimine ja nende kvaliteedi säilimine, võttes asjakohaselt arvesse üksikute sidusrühmade rolli;

| — | kvaliteedivahendite väljatöötamine ja nende jälgimine, hindamaks selliste teenuste tulemuslikkust ja suurenevat tõhusust, sealhulgas kulutõhusust; |
| --- | --- |

—

kvaliteedivahendite väljatöötamine ja nende jälgimine, hindamaks selliste teenuste tulemuslikkust ja suurenevat tõhusust, sealhulgas kulutõhusust;

| — | investeeringute edendamine avaliku ja erasektori kombineeritud finantsvahendite (avaliku ja erasektori partnerlused), eelkõige avaliku sektori infrastruktuuriprojektide kaudu, mille toimimisega suudetakse toota kasumit. |
| --- | --- |

—

investeeringute edendamine avaliku ja erasektori kombineeritud finantsvahendite (avaliku ja erasektori partnerlused), eelkõige avaliku sektori infrastruktuuriprojektide kaudu, mille toimimisega suudetakse toota kasumit.

6.5   Tööhõive ja kvaliteetse töö tagamine

| — | Ambitsioonikas ja tõhus Euroopa tööhõivestrateegia, eelkõige mõõdetavad sihtmärgid aktiveerimise, elukestva õppe, noorte tööhõive ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, mida saab kasutada võrdluseks. Komisjonile tuleks anda rohkem jõustamisvolitusi. |
| --- | --- |

—

Ambitsioonikas ja tõhus Euroopa tööhõivestrateegia, eelkõige mõõdetavad sihtmärgid aktiveerimise, elukestva õppe, noorte tööhõive ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, mida saab kasutada võrdluseks. Komisjonile tuleks anda rohkem jõustamisvolitusi.

| — | Muuta liikuvus võimalikuks kõigi jaoks. Tuleks kasutada siseturu eeliseid, rakendades täiel määral tööjõu vaba liikumist ELis, koos järgmiste teguritega:






  — | piisavad sotsiaalkindlustusmeetmed (sotsiaalkindlustuse tõhus riikidevaheline kooskõlastamine ning sotsiaalsete õiguste ülekandmise võimalus pensionide ja tervishoiu valdkonnas); |
| --- | --- | --- |

—

Muuta liikuvus võimalikuks kõigi jaoks. Tuleks kasutada siseturu eeliseid, rakendades täiel määral tööjõu vaba liikumist ELis, koos järgmiste teguritega:

—

piisavad sotsiaalkindlustusmeetmed (sotsiaalkindlustuse tõhus riikidevaheline kooskõlastamine ning sotsiaalsete õiguste ülekandmise võimalus pensionide ja tervishoiu valdkonnas);

| — | juurdepääs eluasemele, lastehoiule ja haridusele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs eluasemele, lastehoiule ja haridusele;

| — | lähetatud ja liikuvate töötajate ning vastuvõtva riigi töötajate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

—

lähetatud ja liikuvate töötajate ning vastuvõtva riigi töötajate võrdne kohtlemine;

| — | töötajate lähetamise tõhusamad ja kooskõlastatumad kontrollimehhanismid. |
| --- | --- |

—

töötajate lähetamise tõhusamad ja kooskõlastatumad kontrollimehhanismid.

| — | Kvaliteetne töö õiglase tasu eest






  — | ühised põhimõtted, et edendada kõrget töökvaliteeti õiglase tasu eest, vähendades samal ajal ebakindlaid töökohti; |
| --- | --- | --- |

—

Kvaliteetne töö õiglase tasu eest

—

ühised põhimõtted, et edendada kõrget töökvaliteeti õiglase tasu eest, vähendades samal ajal ebakindlaid töökohti;

| — | meetmed madala kvalifikatsiooniga või veel kvalifikatsiooni mitte omandanud tööliste jaoks; |
| --- | --- |

—

meetmed madala kvalifikatsiooniga või veel kvalifikatsiooni mitte omandanud tööliste jaoks;

| — | intensiivne tegevus mitteametliku tööga võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

intensiivne tegevus mitteametliku tööga võitlemiseks;

| — | Euroopa töökvaliteedi indeksi väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa töökvaliteedi indeksi väljatöötamine;

| — | meetmed töötervishoiu ja tööohutuse edendamiseks töökohas koos tõhusate meetmetega uute ohtudega tegelemiseks ning samuti seoses uute töömeetoditega. |
| --- | --- |

—

meetmed töötervishoiu ja tööohutuse edendamiseks töökohas koos tõhusate meetmetega uute ohtudega tegelemiseks ning samuti seoses uute töömeetoditega.

| — | Igasuguse diskrimineerimise kõrvaldamine tööturul, rakendades ka tõhusaid strateegiaid, et vähendada soolist lõhet, võidelda tõrjutusega ja luua võimalusi kaasamiseks. |
| --- | --- |

—

Igasuguse diskrimineerimise kõrvaldamine tööturul, rakendades ka tõhusaid strateegiaid, et vähendada soolist lõhet, võidelda tõrjutusega ja luua võimalusi kaasamiseks.

6.6   Ettevõtluse edendamine sotsiaalses kontekstis

Tuleks edendada ettevõtlust selle kõige laiemas tähenduses, et luua suurem majanduskasv ja paremad töökohad ning saavutada sotsiaalne ühtekuuluvus ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu.

| — | Ettevõtted, eriti sotsiaalettevõtted ja muud sotsiaalmajandusettevõtted kui ühiskonna ja töö tõhusa sidumise viis. |
| --- | --- |

—

Ettevõtted, eriti sotsiaalettevõtted ja muud sotsiaalmajandusettevõtted kui ühiskonna ja töö tõhusa sidumise viis.

| — | Ettevõtlust toetavad komisjoni programmid peaksid jätkuvalt keskenduma kvaliteetsele tööhõivele. |
| --- | --- |

—

Ettevõtlust toetavad komisjoni programmid peaksid jätkuvalt keskenduma kvaliteetsele tööhõivele.

| — | Ettevõtete sotsiaalne vastutus. Muutmaks Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks tööandjate, ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja avalik-õiguslike asutuste ühistegevuse kaudu, luues lisaks täielikule vastavusele töö- ja sotsiaalõigusele eeskujusid ja häid tavasid säästval viisil, mida toetatakse ELi stiimulitega. |
| --- | --- |

—

Ettevõtete sotsiaalne vastutus. Muutmaks Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks tööandjate, ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja avalik-õiguslike asutuste ühistegevuse kaudu, luues lisaks täielikule vastavusele töö- ja sotsiaalõigusele eeskujusid ja häid tavasid säästval viisil, mida toetatakse ELi stiimulitega.

6.7   Struktuurimuutuste ennetamine ja jälgimine

| — | Muutuste juhtimine ettevõtte ja kõigi asjaomaste osapoolte partnerluses, milles töötajate ja nende esindajate osalemine ja konsulteerimine on vajalik asjakohaste lahenduste leidmiseks. |
| --- | --- |

—

Muutuste juhtimine ettevõtte ja kõigi asjaomaste osapoolte partnerluses, milles töötajate ja nende esindajate osalemine ja konsulteerimine on vajalik asjakohaste lahenduste leidmiseks.

| — | Keskkonnaalase, tööstusliku, majandusliku ja sotsiaalse mõõtme integreerimine ELi ettepanekutesse tööstuse, kliimamuutuse ja keskkonna valdkonnas koos konkreetsete rahastamisvahenditega, et toetada uut tehnoloogiat ja tööhõivet. |
| --- | --- |

—

Keskkonnaalase, tööstusliku, majandusliku ja sotsiaalse mõõtme integreerimine ELi ettepanekutesse tööstuse, kliimamuutuse ja keskkonna valdkonnas koos konkreetsete rahastamisvahenditega, et toetada uut tehnoloogiat ja tööhõivet.

6.8   Välismõõtme rõhutamine

| — | Edendada Euroopa sotsiaalmudeli omadusi ELi välispoliitikas (eelkõige inimväärse töö mõistet, sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna dialoogi näiteks kaubandus-, AKV ja naabruspoliitikas). |
| --- | --- |

—

Edendada Euroopa sotsiaalmudeli omadusi ELi välispoliitikas (eelkõige inimväärse töö mõistet, sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna dialoogi näiteks kaubandus-, AKV ja naabruspoliitikas).

| — | ILO lähenemisviisi tugevdamine:






  — | kõigi asjakohaste ILO konventsioonide (sealhulgas diskrimineerimisvastast võitlust käsitlevad konventsioonid) ratifitseerimine ja rakendamine liikmesriikide poolt; |
| --- | --- | --- |

—

ILO lähenemisviisi tugevdamine:

—

kõigi asjakohaste ILO konventsioonide (sealhulgas diskrimineerimisvastast võitlust käsitlevad konventsioonid) ratifitseerimine ja rakendamine liikmesriikide poolt;

| — | ILO põhistandardite integreerimine kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

—

ILO põhistandardite integreerimine kaubanduslepingutesse;

| — | ILO järelevalvesüsteemi tugevdamine. |
| --- | --- |

—

ILO järelevalvesüsteemi tugevdamine.

| — | Sotsiaalse ja keskkonnaalase märgistamise edendamine. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalse ja keskkonnaalase märgistamise edendamine.

| — | Uue üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP Plus) süsteemi konventsioonide muutmine lähtepunktiks
   (18). |
| --- | --- |

—

Uue üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP Plus) süsteemi konventsioonide muutmine lähtepunktiks
   (18).

| — | rahvusvaheliste juhtimissüsteemide edendamine uute tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste valikute ja uute rahvusvaheliste finantsnormide jaoks. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste juhtimissüsteemide edendamine uute tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste valikute ja uute rahvusvaheliste finantsnormide jaoks.

| — | Ettevõtte sotsiaalset vastutust käsitlevate rahvusvaheliste lepingute edendamine. |
| --- | --- |

—

Ettevõtte sotsiaalset vastutust käsitlevate rahvusvaheliste lepingute edendamine.

| — | Sisserändepoliitika arendamine ja juhtimine koostöös päritoluriikidega. |
| --- | --- |

—

Sisserändepoliitika arendamine ja juhtimine koostöös päritoluriikidega.

7.   Meetodid ja töövahendid

7.1   Üldised märkused

| 7.1.1 | Ülioluline on leida asjakohased ja tõhusad meetodid tegelemaks uute väljakutsetega selleks, et toimuks sotsiaalne areng. |
| --- | --- |

7.1.1

Ülioluline on leida asjakohased ja tõhusad meetodid tegelemaks uute väljakutsetega selleks, et toimuks sotsiaalne areng.

| 7.1.2 | Eespool nimetatud lepingu nii olemasolevaid kui ka uusi osasid tuleks täielikult kasutada ning sotsiaalvaldkonna õigustiku rakendamist tuleks tugevdada. Sama kehtib muude tegutsemisviiside ja meetmete kohta. |
| --- | --- |

7.1.2

Eespool nimetatud lepingu nii olemasolevaid kui ka uusi osasid tuleks täielikult kasutada ning sotsiaalvaldkonna õigustiku rakendamist tuleks tugevdada. Sama kehtib muude tegutsemisviiside ja meetmete kohta.

7.2   Uued ja menetluses olevad õigusaktid

| 7.2.1 | Lepingu artiklite 136 ja 137 kohaldamisalas tuleb ellu viia mõned õiguslikud meetmed, nagu:






  — | menetluses olevate õigusaktide vabastamine (tööaeg, töö vahendaja kaudu ja ajutine töö, ülekantavad lisapensionid jne); |
| --- | --- | --- |

7.2.1

Lepingu artiklite 136 ja 137 kohaldamisalas tuleb ellu viia mõned õiguslikud meetmed, nagu:

—

menetluses olevate õigusaktide vabastamine (tööaeg, töö vahendaja kaudu ja ajutine töö, ülekantavad lisapensionid jne);

| — | teatavate direktiivide parendamine; |
| --- | --- |

—

teatavate direktiivide parendamine;

| — | erandite kaotamine; |
| --- | --- |

—

erandite kaotamine;

| — | uute tööhõivevormide ja töökohas esinevate uute ohtude raamistiku kehtestamine. |
| --- | --- |

—

uute tööhõivevormide ja töökohas esinevate uute ohtude raamistiku kehtestamine.

7.3   Ülekandmise, järelevalve ja tegevuste hindamise menetluse tugevdamine

| — | Euroopa Kohtu otsuseid ja nende mõju sotsiaalvaldkonna õigustikule tuleb rangelt järgida ja vajaduse korral tuleb rakendada poliitilisi ja õiguslikke meetmeid, et välistada võõrandamatute põhiõiguste rikkumise võimalus (19). |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu otsuseid ja nende mõju sotsiaalvaldkonna õigustikule tuleb rangelt järgida ja vajaduse korral tuleb rakendada poliitilisi ja õiguslikke meetmeid, et välistada võõrandamatute põhiõiguste rikkumise võimalus (19).

| — | Tuleb vabastada sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna kogu potentsiaal ühenduse õigustiku, meetmete ja programmide ülevõtmisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Tuleb vabastada sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna kogu potentsiaal ühenduse õigustiku, meetmete ja programmide ülevõtmisel ja rakendamisel.

| — | Tuleb parandada kontrolli- ja uurimissuutlikkust töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning töötajate õiguste rakendamist. |
| --- | --- |

—

Tuleb parandada kontrolli- ja uurimissuutlikkust töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning töötajate õiguste rakendamist.

7.4   Kaas- ja isereguleerimine

| 7.4.1 | Kaas- ja isereguleerimine (kokkulepped, vabatahtlikud tegutsemisjuhised, standardid jne) võivad täiendada ELi õigusraamistikku ja muid meetmeid ka sotsiaalvaldkonnas. Sotsiaaldialoog kui selline on selle vahendi üks osa. Kaas- ja isereguleerimine võib olla dünaamiline protsess, millega reageeritakse tegeliku sotsiaalse olukorra kiirele arengule. Siiski tuleb seda alati põhjalikult hinnata ning tugineda kõigi asjaomaste sidusrühmade osalusele ja vastutusele ning see ei tohiks kaasa tuua nõrgemat õiguslikku olukorda kui olemasolev ühenduse meetod. |
| --- | --- |

7.4.1

Kaas- ja isereguleerimine (kokkulepped, vabatahtlikud tegutsemisjuhised, standardid jne) võivad täiendada ELi õigusraamistikku ja muid meetmeid ka sotsiaalvaldkonnas. Sotsiaaldialoog kui selline on selle vahendi üks osa. Kaas- ja isereguleerimine võib olla dünaamiline protsess, millega reageeritakse tegeliku sotsiaalse olukorra kiirele arengule. Siiski tuleb seda alati põhjalikult hinnata ning tugineda kõigi asjaomaste sidusrühmade osalusele ja vastutusele ning see ei tohiks kaasa tuua nõrgemat õiguslikku olukorda kui olemasolev ühenduse meetod.

7.5   Sotsiaaldialoogi sõltumatust ja tõhusust tuleb tugevdada

| 7.5.1 | Käimasolev Euroopa sotsiaalpartnerite ühine tööprogramm aastateks 2006–2008 näitab, et Euroopa sotsiaaldialoog on sattumas silmitsi Euroopa väljakutsetega, eeldusel, et Euroopa sotsiaalpartnerid võtavad vastu vahendid, et luua hästi toimiv ja dünaamiline sõltumatute tööstussuhete kultuur kõigil tasanditel. EL saab seda toetada järgmiselt:






  — | tagades nõuetekohase konsulteerimise Euroopa sotsiaalpartneritega lepingu artikli 138 alusel; |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Käimasolev Euroopa sotsiaalpartnerite ühine tööprogramm aastateks 2006–2008 näitab, et Euroopa sotsiaaldialoog on sattumas silmitsi Euroopa väljakutsetega, eeldusel, et Euroopa sotsiaalpartnerid võtavad vastu vahendid, et luua hästi toimiv ja dünaamiline sõltumatute tööstussuhete kultuur kõigil tasanditel. EL saab seda toetada järgmiselt:

—

tagades nõuetekohase konsulteerimise Euroopa sotsiaalpartneritega lepingu artikli 138 alusel;

| — | tagades oma ühiste pikaajaliste tööprogrammide sujuva rakendamise; |
| --- | --- |

—

tagades oma ühiste pikaajaliste tööprogrammide sujuva rakendamise;

| — | tugevdades ametiühingute ja tööandjate suutlikkust koolituse valdkonnas ning võttes meetmeid ka uute vahendite abil eelkõige uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

tugevdades ametiühingute ja tööandjate suutlikkust koolituse valdkonnas ning võttes meetmeid ka uute vahendite abil eelkõige uutes liikmesriikides;

| — | edendades kollektiivseid riikidevahelisi lepinguid, tagades sotsiaalpartneritele stabiilse õigusraamistiku üleeuroopalisteks kollektiivläbirääkimisteks, sealhulgas kollektiivlepingute ülevõtmise sätted; |
| --- | --- |

—

edendades kollektiivseid riikidevahelisi lepinguid, tagades sotsiaalpartneritele stabiilse õigusraamistiku üleeuroopalisteks kollektiivläbirääkimisteks, sealhulgas kollektiivlepingute ülevõtmise sätted;

| — | arendades edasi töötajate osalemist käsitlevat direktiivi, eelkõige seoses töötajate õigusega teabele ja konsultatsioonile. |
| --- | --- |

—

arendades edasi töötajate osalemist käsitlevat direktiivi, eelkõige seoses töötajate õigusega teabele ja konsultatsioonile.

7.6   Kodanikuühiskonna dialoog — osalusdemokraatia tugevdamine

| 7.6.1 | Lissaboni lepingu osalusdemokraatia sätted (20) näevad ette uued võimalused muude kodanikuühiskonna organisatsioonide kui sotsiaalpartnerite täielikuks kaasamiseks Euroopa sotsiaalpoliitika kujundamisse ning eelkõige Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskava raamistiku kehtestamisse. |
| --- | --- |

7.6.1

Lissaboni lepingu osalusdemokraatia sätted (20) näevad ette uued võimalused muude kodanikuühiskonna organisatsioonide kui sotsiaalpartnerite täielikuks kaasamiseks Euroopa sotsiaalpoliitika kujundamisse ning eelkõige Euroopa uue sotsiaalvaldkonna tegevuskava raamistiku kehtestamisse.

| 7.6.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on organiseeritud kodanikuühiskonna esindusinstitutsioon ELi tasandil. Lissaboni lepinguga laiendatakse komitee vastutusala, et ta saaks täielikult täita oma rolli organiseeritud kodanikuühiskonna ja ELi otsuseid tegevate organite vahendajana. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastutab eelkõige osalusdemokraatia edendamise eest. Ta teeb algatusi ning otsib viise ja vahendeid lepingu uue artikli elluviimiseks ning osalemise, konsultatsiooni ja mõjuhinnangu eri meetodite hindamiseks, mida kasutavad Euroopa Komisjon ja muud ELi institutsioonid, eesmärgiga muuta need usaldusväärsemaks, kasulikumaks ja rohkem kaasavaks. Seoses sellega kordab komitee oma üleskutset võtta vastu Euroopa ühingute põhikiri (21). |
| --- | --- |

7.6.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on organiseeritud kodanikuühiskonna esindusinstitutsioon ELi tasandil. Lissaboni lepinguga laiendatakse komitee vastutusala, et ta saaks täielikult täita oma rolli organiseeritud kodanikuühiskonna ja ELi otsuseid tegevate organite vahendajana. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastutab eelkõige osalusdemokraatia edendamise eest. Ta teeb algatusi ning otsib viise ja vahendeid lepingu uue artikli elluviimiseks ning osalemise, konsultatsiooni ja mõjuhinnangu eri meetodite hindamiseks, mida kasutavad Euroopa Komisjon ja muud ELi institutsioonid, eesmärgiga muuta need usaldusväärsemaks, kasulikumaks ja rohkem kaasavaks. Seoses sellega kordab komitee oma üleskutset võtta vastu Euroopa ühingute põhikiri (21).

7.7   Kodanike algatusõigus — oluline vahend

| 7.7.1 | Kodanike algatusõigust (22) võib pidada organiseeritud kodanikuühiskonna üheks olulisemaks vahendiks sotsiaalse Euroopa viimisel kodanikele ja nende sotsiaalsetele ootustele lähemale. |
| --- | --- |

7.7.1

Kodanike algatusõigust (22) võib pidada organiseeritud kodanikuühiskonna üheks olulisemaks vahendiks sotsiaalse Euroopa viimisel kodanikele ja nende sotsiaalsetele ootustele lähemale.

| 7.7.2 | Seetõttu peavad kodanikuühiskonna organisatsioonid hindama selle uues lepingus sisalduva klausli tõhusust. Nad peavad uurima, millistel tingimustel nad saavad seda kasutada ning kuidas see ellu viiakse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib sellele analüüsile kaasa aidata, kaasates ka riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud ning samuti liikmete esindatavad riiklikud organisatsioonid. |
| --- | --- |

7.7.2

Seetõttu peavad kodanikuühiskonna organisatsioonid hindama selle uues lepingus sisalduva klausli tõhusust. Nad peavad uurima, millistel tingimustel nad saavad seda kasutada ning kuidas see ellu viiakse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võib sellele analüüsile kaasa aidata, kaasates ka riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud ning samuti liikmete esindatavad riiklikud organisatsioonid.

7.8   Tõhustatud koostöö

| 7.8.1 | Euroopa Liidu aina suurem mitmekesisus on tõhustatud koostöö poolt rääkiv argument. Liikmesriigid, mis soovivad sotsiaalpoliitika küsimustes edasi liikuda ja kiiremini tegutseda, saavad kasutada seda võimalust, otsides ühiseid ja nõuetekohaseid lahendusi. See ei tohiks muidugi tuua kaasa sotsiaalset dumpingut ega jätta mitteosalevaid pooli täiesti kõrvale. Seoses sellega tuleks märkida, et mõnes valdkonnas teatud liikmesriikide koostöö juba toimib (23). |
| --- | --- |

7.8.1

Euroopa Liidu aina suurem mitmekesisus on tõhustatud koostöö poolt rääkiv argument. Liikmesriigid, mis soovivad sotsiaalpoliitika küsimustes edasi liikuda ja kiiremini tegutseda, saavad kasutada seda võimalust, otsides ühiseid ja nõuetekohaseid lahendusi. See ei tohiks muidugi tuua kaasa sotsiaalset dumpingut ega jätta mitteosalevaid pooli täiesti kõrvale. Seoses sellega tuleks märkida, et mõnes valdkonnas teatud liikmesriikide koostöö juba toimib (23).

| 7.8.2 | Mõned võimalikud tõhusama koostöö valdkonnad võivad olla:






  — | ühtse lähenemisviisi saavutamine selles osas, kuidas integreerida majandus- ja sotsiaalpoliitika euroalas; |
| --- | --- | --- |

7.8.2

Mõned võimalikud tõhusama koostöö valdkonnad võivad olla:

—

ühtse lähenemisviisi saavutamine selles osas, kuidas integreerida majandus- ja sotsiaalpoliitika euroalas;

| — | võimalus üle kanda muid sotsiaalseid õigusi kui sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise määrusega hõlmatud õigused (24); |
| --- | --- |

—

võimalus üle kanda muid sotsiaalseid õigusi kui sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise määrusega hõlmatud õigused (24);

| — | meetmed ELi eri strateegiate tugevdamiseks, mis kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusse, näiteks hariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

meetmed ELi eri strateegiate tugevdamiseks, mis kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusse, näiteks hariduse valdkonnas.

7.9   Avatud kooskõlastusmeetod

| 7.9.1 | Komitee on toetanud avatud kooskõlastusmeetodit erinevates arvamustes, kuid on leidnud, et see peaks olema tõhusam. Avatud kooskõlastusmeetod on andnud teatavaid tulemusi, aga liiga sageli ei ole liikmesriigid piisavalt pühendunud kokkulepitud eesmärkidele ja meetmetele. |
| --- | --- |

7.9.1

Komitee on toetanud avatud kooskõlastusmeetodit erinevates arvamustes, kuid on leidnud, et see peaks olema tõhusam. Avatud kooskõlastusmeetod on andnud teatavaid tulemusi, aga liiga sageli ei ole liikmesriigid piisavalt pühendunud kokkulepitud eesmärkidele ja meetmetele.

| 7.9.2 | Komitee on teinud ettepaneku, et avatud kooskõlastusmeetodit tuleks kasutada selleks, et luua nii kvantitatiivsed kui ka kvalitatiivsed sihtmärgid koos paremate sotsiaalsete näitajatega, ning et seda tuleks kasutada uutes valdkondades, näiteks integratsiooni, põlvkondadevahelise solidaarsuse ja puudega inimestega seotud poliitikas. |
| --- | --- |

7.9.2

Komitee on teinud ettepaneku, et avatud kooskõlastusmeetodit tuleks kasutada selleks, et luua nii kvantitatiivsed kui ka kvalitatiivsed sihtmärgid koos paremate sotsiaalsete näitajatega, ning et seda tuleks kasutada uutes valdkondades, näiteks integratsiooni, põlvkondadevahelise solidaarsuse ja puudega inimestega seotud poliitikas.

| 7.9.3 | Avatud kooskõlastusmeetodit tuleks rohkem kasutada kohalikul tasandil, kajastades seeläbi kaasavat alt-üles lähenemisviisi ning partnerite ja poliitika vajalikku kooskõlastamist, et saavutada kohalik ja piirkondlik areng struktuurifondide toel. |
| --- | --- |

7.9.3

Avatud kooskõlastusmeetodit tuleks rohkem kasutada kohalikul tasandil, kajastades seeläbi kaasavat alt-üles lähenemisviisi ning partnerite ja poliitika vajalikku kooskõlastamist, et saavutada kohalik ja piirkondlik areng struktuurifondide toel.

| 7.9.4 | Mõned ettepanekud:






  — | kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud tegevuskavad kui Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava oluline osa; |
| --- | --- | --- |

7.9.4

Mõned ettepanekud:

—

kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud tegevuskavad kui Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava oluline osa;

| — | avatud kooskõlastusmeetodi võrdlusuuring, kasutades sihtmärke ja näitajaid, vastastikust hindamist ning heade tavade tutvustamist, millega tuleks rõhutada organiseeritud kodanikuühiskonna juhtimist ja eelkõige osalemist kõigil tasanditel ning riiklikes majandus- ja sotsiaalnõukogudes. |
| --- | --- |

—

avatud kooskõlastusmeetodi võrdlusuuring, kasutades sihtmärke ja näitajaid, vastastikust hindamist ning heade tavade tutvustamist, millega tuleks rõhutada organiseeritud kodanikuühiskonna juhtimist ja eelkõige osalemist kõigil tasanditel ning riiklikes majandus- ja sotsiaalnõukogudes.

7.10   Ühised põhimõtted

| 7.10.1 | Hiljutistes komisjoni algatustes (näiteks paindlikkuse ja turvalisuse teemal) on tutvustatud nn uut meetodit, mis tugineb ühistele põhimõtetele, mis on soovitused, mida liikmesriigid võivad soovi korral järgida (25). |
| --- | --- |

7.10.1

Hiljutistes komisjoni algatustes (näiteks paindlikkuse ja turvalisuse teemal) on tutvustatud nn uut meetodit, mis tugineb ühistele põhimõtetele, mis on soovitused, mida liikmesriigid võivad soovi korral järgida (25).

| 7.10.2 | Meetod tundub olevat kasulik, kui see keskendub väga spetsiifilistele teemadele, ning kui liikmesriigid soovivad teha edusamme isegi siis, kui ELi pädevus on piiratud. Kuna hõlmatud on paljud poliitikavaldkonnad, siis on vaja integreeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

7.10.2

Meetod tundub olevat kasulik, kui see keskendub väga spetsiifilistele teemadele, ning kui liikmesriigid soovivad teha edusamme isegi siis, kui ELi pädevus on piiratud. Kuna hõlmatud on paljud poliitikavaldkonnad, siis on vaja integreeritud lähenemisviisi.

| 7.10.3 | „Ühiste põhimõtete meetod” on ka võimalus kaasata organiseeritud kodanikuühiskond nii nimetatud põhimõtete koostamisse kui ka läbirääkimistesse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

7.10.3

„Ühiste põhimõtete meetod” on ka võimalus kaasata organiseeritud kodanikuühiskond nii nimetatud põhimõtete koostamisse kui ka läbirääkimistesse ja rakendamisse.

| 7.10.4 | Siiski on tungiv vajadus leida seoseid teiste ELi instrumentide ja meetoditega, näiteks avatud kooskõlastusmeetodi ja Lissaboni strateegia koondsuunistega, et hinnata ja mõõta selle uue meetodi tõhusust ja nõuetekohast kohaldamist. Elluviimisel on oluline ühiste põhimõtete tegelik austamine, et see ei viiks ebaõiglaste konkurentsitingimusteni. |
| --- | --- |

7.10.4

Siiski on tungiv vajadus leida seoseid teiste ELi instrumentide ja meetoditega, näiteks avatud kooskõlastusmeetodi ja Lissaboni strateegia koondsuunistega, et hinnata ja mõõta selle uue meetodi tõhusust ja nõuetekohast kohaldamist. Elluviimisel on oluline ühiste põhimõtete tegelik austamine, et see ei viiks ebaõiglaste konkurentsitingimusteni.

7.11   Näitajad

| 7.11.1 | Komitee teeb ettepaneku viia Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava raames ellu kindel näitajatega seotud meede, milles osalevad aktiivselt asjaomased sidusrühmad. Meede peaks:






  — | looma uued heaolu näitajad, mis ei ole tihedalt seotud SKT või RKTga, ent mis võimaldavad näidata sotsiaalarengu valdkonnas tehtud edusamme (26); |
| --- | --- | --- |

7.11.1

Komitee teeb ettepaneku viia Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava raames ellu kindel näitajatega seotud meede, milles osalevad aktiivselt asjaomased sidusrühmad. Meede peaks:

—

looma uued heaolu näitajad, mis ei ole tihedalt seotud SKT või RKTga, ent mis võimaldavad näidata sotsiaalarengu valdkonnas tehtud edusamme (26);

| — | töötama välja kvaliteetsed, usaldusväärsed ja võrreldavad sotsiaalsed näitajad, et anda piisavalt üksikasjalik ja õige pilt eesmärkidega seotud arengust; |
| --- | --- |

—

töötama välja kvaliteetsed, usaldusväärsed ja võrreldavad sotsiaalsed näitajad, et anda piisavalt üksikasjalik ja õige pilt eesmärkidega seotud arengust;

| — | arendama välja kvalitatiivsed näitajad, et mõõta näiteks juurdepääsetavust ja kvaliteeti seoses ootustega, samuti kasutajate kaasatust ja kasutajasõbralikku suhtumist näitamaks, kuidas kodanike vajadustele vastatakse. |
| --- | --- |

—

arendama välja kvalitatiivsed näitajad, et mõõta näiteks juurdepääsetavust ja kvaliteeti seoses ootustega, samuti kasutajate kaasatust ja kasutajasõbralikku suhtumist näitamaks, kuidas kodanike vajadustele vastatakse.

7.12   ELi poliitika mõjuhindamine

| 7.12.1 | Euroopa Liidu õigusakte, poliitikat ja programme tuleks uurida nende sotsiaalsete tagajärgede seisukohast. Komisjon vastutab eelkõige selliste mõjuhinnangute eest, mis peaksid tihedalt kaasama kõik asjaomased osapooled. Kõiki peamisi sotsiaalpoliitika valdkondi, eriti nende mõju tööhõivele, majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja jätkusuutlikkusele, tuleks hinnata viie aasta kaupa. Vajaliku analüüsi ja hindamise toetamiseks tuleks kehtestada kvaliteedikriteeriumid. |
| --- | --- |

7.12.1

Euroopa Liidu õigusakte, poliitikat ja programme tuleks uurida nende sotsiaalsete tagajärgede seisukohast. Komisjon vastutab eelkõige selliste mõjuhinnangute eest, mis peaksid tihedalt kaasama kõik asjaomased osapooled. Kõiki peamisi sotsiaalpoliitika valdkondi, eriti nende mõju tööhõivele, majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja jätkusuutlikkusele, tuleks hinnata viie aasta kaupa. Vajaliku analüüsi ja hindamise toetamiseks tuleks kehtestada kvaliteedikriteeriumid.

7.13   Rahalised vahendid

| 7.13.1 | Eelarvevahendit sotsiaalvaldkonna tegevuskava rakendamiseks tuleks vaadelda laiemas perspektiivis nii ELi kui ka riikide rahaliste vahendite suhtes. |
| --- | --- |

7.13.1

Eelarvevahendit sotsiaalvaldkonna tegevuskava rakendamiseks tuleks vaadelda laiemas perspektiivis nii ELi kui ka riikide rahaliste vahendite suhtes.

| 7.13.2 | Eelarvereformi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise meetmetele. Vahendite ümberjaotamine on vajalik selleks, et kaitsta ja edendada ühtekuuluvust, tööhõivet ja Euroopa sotsiaalmudelit ning selle kaudu Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava kooskõlas iga viie aasta järel tehtavate analüüsidega (vt punkt 7.12.1). |
| --- | --- |

7.13.2

Eelarvereformi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise meetmetele. Vahendite ümberjaotamine on vajalik selleks, et kaitsta ja edendada ühtekuuluvust, tööhõivet ja Euroopa sotsiaalmudelit ning selle kaudu Euroopa sotsiaalvaldkonna tegevuskava kooskõlas iga viie aasta järel tehtavate analüüsidega (vt punkt 7.12.1).

| 7.13.3 | Sellegipoolest võib kuni uue eelarve jõustumiseni (2013) teha teatavaid eraldisi olemasoleva eelarve raames nii liikmesriikidega peetavate uute läbirääkimiste alusel kui ka ilma läbirääkimisi pidamata. |
| --- | --- |

7.13.3

Sellegipoolest võib kuni uue eelarve jõustumiseni (2013) teha teatavaid eraldisi olemasoleva eelarve raames nii liikmesriikidega peetavate uute läbirääkimiste alusel kui ka ilma läbirääkimisi pidamata.

| 7.13.4 | On vaja suuremat sidusust ja kooskõlastamist eri fondide vahel (nt ühtekuuluvus-, regionaal-, sotsiaalfond, maaelu arengu fond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond), et integreerida sotsiaalmõõde eri poliitikavaldkondadesse. |
| --- | --- |

7.13.4

On vaja suuremat sidusust ja kooskõlastamist eri fondide vahel (nt ühtekuuluvus-, regionaal-, sotsiaalfond, maaelu arengu fond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond), et integreerida sotsiaalmõõde eri poliitikavaldkondadesse.

| 7.13.5 | Keskmise tähtajaga algatuste ettepanekud:






  — | vaadata läbi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, pöörates erilist tähelepanu kohaldamisalale, kohaldamismeetoditele ning paremale juurdepääsule rahastamisele, sealhulgas seose tugevdamisele Euroopa Sotsiaalfondiga. Tuleks kaaluda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi võimalikku laiendamist, et hõlmata kliimamuutuste ja keskkonnapoliitika mõju tööhõivele; |
| --- | --- | --- |

7.13.5

Keskmise tähtajaga algatuste ettepanekud:

—

vaadata läbi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, pöörates erilist tähelepanu kohaldamisalale, kohaldamismeetoditele ning paremale juurdepääsule rahastamisele, sealhulgas seose tugevdamisele Euroopa Sotsiaalfondiga. Tuleks kaaluda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi võimalikku laiendamist, et hõlmata kliimamuutuste ja keskkonnapoliitika mõju tööhõivele;

| — | struktuurifondid peaksid paremini reageerima väikesemahulistele ent tõhusatele tugistruktuuridele rohujuure tasandil; |
| --- | --- |

—

struktuurifondid peaksid paremini reageerima väikesemahulistele ent tõhusatele tugistruktuuridele rohujuure tasandil;

| — | võiks luua sotsiaalvaldkonna innovatsioonifondi, et toetada uusi eksperimentaalset laadi algatusi kooskõlas EQUALi programmist saadud positiivse kogemusega; |
| --- | --- |

—

võiks luua sotsiaalvaldkonna innovatsioonifondi, et toetada uusi eksperimentaalset laadi algatusi kooskõlas EQUALi programmist saadud positiivse kogemusega;

| — | kiiresti luua demograafiafond (27); |
| --- | --- |

—

kiiresti luua demograafiafond (27);

| — | tugevdada Euroopa integratsioonifondi. |
| --- | --- |

—

tugevdada Euroopa integratsioonifondi.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2007. aasta arvamus teemal „Kokkuvõte Euroopa ühiskonna tegelikkusest”, raportöör: Jan OLSSON (ELT C 93, 27.4.2007), punkt 5.8.

1

(2)  „From the Charter to the Programme” (Hartast programmini), Social Europe 1/90, lk 28.

2

(3)  Artikkel 2.

3

(4)  IV peatükk, artikkel 10.

4

(5)  „Enhancing Social Europe” (Sotsiaalse Euroopa edendamine), esitanud Belgia, Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Luksemburgi ja Ungari tööhõiveministrid:

5

http://www.obreal.unibo.it/File.aspx?IdFile=816

(6)  Komisjon võttis uuendatud sotsiaalmeetmete kava vastu 2. juulil 2008 (KOM(2008) 412 lõplik).

6

(7)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. juuli 2006. aasta arvamus teemal „Euroopa sotsiaalmudel”, raportöör: Ernst Erik EHNMARK (ELT C 309, 16.12.2006).

7

(8)  Komisjoni määratlus: „Ettevõtlikkus viitab inimese võimele mõtteid tegudeks muuta. See eeldab loomingulisust, uuendusmeelsust ja riskivalmidust, samuti oskust kavandada ja läbi viia oma eesmärkide saavutamist võimaldavaid projekte. See pädevus tuleb kasuks igaühele nii koduses kui ühiskondlikus elus, aitab töötajatel mõista oma töö konteksti ja kasutada ära võimalusi ning on aluseks konkreetsematele oskustele ja teadmistele, mida ettevõtjad sotsiaalses või äritegevuses vajavad.” See pädevus tuleb kasuks igaühele nii koduses kui ühiskondlikus elus, aitab töötajatel mõista oma töö konteksti ja kasutada ära võimalusi ning on aluseks konkreetsematele oskustele ja teadmistele, mida ettevõtjad sotsiaalses või äritegevuses vajavad. „Vt EMSK 25.10.2007 arvamus teemal „Ettevõtlik meelelaad ja Lissaboni tegevuskava””, punkt 2.2. Raportöör oli Sukhdev SHARMA ja kaasraportöör oli Jan OLSSON. (ELT C 44, 16.2.2008).

8

(9)  Vt Sharma eespool nimetatud arvamus.

9

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele pealkirjaga „Võimalused, juurdepääs ja solidaarsus: uus sotsiaalne visioon 21. sajandi Euroopast”, KOM(2007) 726 (lõplik).

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. aprilli 2008. aasta arvamus „Uued kaubanduslepingute läbirääkimised — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukoht”, raportöör Jonathan PEEL ja kaasraportöör Evelyne PICHENOT (ELT C 211, 19.8.2008, lk 82).

11

(12)  Eelkõige Lissaboni lepingu artikkel 136.

12

(13)  Näiteks ühine analüüsiaruanne „Key challenges facing European Labour markets” (Euroopa tööturu peamised väljakutsed), mille avaldasid BusinessEurope, CCEP ja ETUC oktoobris 2007.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. aprilli 2008. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu””, raportöör Jan JANSON ja kaasraportöör Christian ARDHE (ELT C 211, 19.8.2008, lk 48).

14

(15)  Lissaboni lepingu artikkel 16e (endine artikkel 13).

15

(16)  Vt Günther Schmied: „Transitional Labour Markets: Managing Social Risks over the Life Course” (Üleminekuetapis tööturud: sotsiaalsete riskide juhtimine kogu eluea jooksul, ettekanne tööhõive- ja sotsiaalministrite mitteametlikul kohtumisel Portugalis Guimarćeses juulis 2007:

16

http://www.mtss.gov.pt/eu2007pt/en/preview_documentos.asp?r=29&m=pdf, lk 69).

(17)  SOC/308, arvamuse eelnõu teemal „Eakate vajaduste arvestamine”, raportöör on Renate HEINISCH . Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata (Arvamus on vastu võetud 2008. aasta septembris).

17

Euroopa Liidu Teatajas

(18)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. aprilli 2008. aasta arvamus teemal „Uued kaubanduslepingute läbirääkimised — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukoht” (punkt 5.7), raportöör Jonathan PEEL ja kaasraportöör Evelyne PICHENOT (ELT C 211, 19.8.2008, lk 82).

18

(19)  Näiteks Laval un Partneri Ltd., Euroopa Kohtu 18. detsembri 2007. aasta otsus nr C-341/05. Viking, Euroopa Kohtu otsus ja Rüffert, Euroopa Kohtu otsus nr C-346/06.

19

(20)  Artikkel 8b.

20

(21)  Vt nt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. jaanuari 1998. aasta arvamus teemal „Vabatahtlikud organisatsioonid ja sihtasutused Euroopas”, raportöör Jan OLSSON (EÜT C 95, 30.3.1998).

21

(22)  Artikli 8b lõige 4.

22

(23)  Näiteks euro ja Schengen.

23

(24)  Määrus 883/04.

24

(25)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu”, KOM(2007) 359 lõplik ja muud (ELT C 211, 19.1.2008, lk 48).

25

(26)  Kooskõlas Nobeli preemia võitnud majandusteadlase Amatya Seni tööga.

26

(27)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. detsembri 2007. aasta arvamus teemal „Neljas ühtekuuluvusaruanne”, raportöör: Olivier DERRUINE (ELT C 120, 16.5.2008).

27

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/108

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta”

KOM(2007) 637 lõplik — 2007/0228 (CNS)

(2009/C 27/23)

7. veebruaril 2008. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. juunil 2008. Raportöör oli Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 139, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 9.

1.   Esialgsed märkused

| 1.1 | Kaheksa aastat on möödas Tampere Ülemkogust, kus Euroopa Liit otsustas algatada ühise sisserändepoliitika. Sellegipoolest on ühes põhilises aspektis — sisserändajate vastuvõtu alases poliitikas ja seadusandluses — vähe edusamme tehtud. See allub ikka veel siseriiklikule õigusele ning Euroopa Liidu tasandil puudub vastuvõtu alane ühtlustamine, siseriiklikud õigusaktid on riigiti väga erinevad ja väljendavad vastuolulisi poliitikasuundi. |
| --- | --- |

1.1

Kaheksa aastat on möödas Tampere Ülemkogust, kus Euroopa Liit otsustas algatada ühise sisserändepoliitika. Sellegipoolest on ühes põhilises aspektis — sisserändajate vastuvõtu alases poliitikas ja seadusandluses — vähe edusamme tehtud. See allub ikka veel siseriiklikule õigusele ning Euroopa Liidu tasandil puudub vastuvõtu alane ühtlustamine, siseriiklikud õigusaktid on riigiti väga erinevad ja väljendavad vastuolulisi poliitikasuundi.

| 1.2 | Üle kuue aasta on möödas sellest, kui komisjon koostas ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist selleks, et leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Parlament koostasid kõnealuse ettepaneku kohta toetavad arvamused (2). Ettepanek ei jõudnud aga nõukogu esimesest lugemisest kaugemale. Pärast seda on mõned riigid koostanud uusi õigusakte majandusrände kohta, kasutades väga erinevaid lähenemisviise. |
| --- | --- |

1.2

Üle kuue aasta on möödas sellest, kui komisjon koostas ettepaneku direktiivi kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist selleks, et leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Parlament koostasid kõnealuse ettepaneku kohta toetavad arvamused (2). Ettepanek ei jõudnud aga nõukogu esimesest lugemisest kaugemale. Pärast seda on mõned riigid koostanud uusi õigusakte majandusrände kohta, kasutades väga erinevaid lähenemisviise.

| 1.3 | Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (3). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Vaja on aktiivset poliitikat nii kõrge kvalifikatsiooniga kui ka vähem kvalifitseeritud töötajate vastuvõtuks. |
| --- | --- |

1.3

Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (3). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Vaja on aktiivset poliitikat nii kõrge kvalifikatsiooniga kui ka vähem kvalifitseeritud töötajate vastuvõtuks.

| 1.4 | On kahetsusväärne, et Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloome ettepanekute suhtes vetoõigust ning tahavad jääda endiste piiravate poliitikate juurde. Vahepeal saavad varimajandus ja ebaseaduslik töötamine uut hoogu, tõmmates ligi registreerimata sisserändajaid, kelle arvu püütakse vähendada tööandjatele suunatud sanktsioone käsitleva direktiivi ettepanekuga (4), mille kohta EMSK on koostanud arvamuse (5). Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust. |
| --- | --- |

1.4

On kahetsusväärne, et Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloome ettepanekute suhtes vetoõigust ning tahavad jääda endiste piiravate poliitikate juurde. Vahepeal saavad varimajandus ja ebaseaduslik töötamine uut hoogu, tõmmates ligi registreerimata sisserändajaid, kelle arvu püütakse vähendada tööandjatele suunatud sanktsioone käsitleva direktiivi ettepanekuga (4), mille kohta EMSK on koostanud arvamuse (5). Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust.

| 1.5 | EMSK pooldab sisserändealaste õigusaktide kaasamist Lissaboni lepingusse tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustusmenetlus parlamendiga). |
| --- | --- |

1.5

EMSK pooldab sisserändealaste õigusaktide kaasamist Lissaboni lepingusse tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustusmenetlus parlamendiga).

| 1.6 | Kõnealust direktiivi ettepanekut on aga arutatud nõukogus ebaproduktiivse ühehäälsuse reegli alusel. Seetõttu kordab komitee Haagi programmi käsitlenud arvamuses väljendatud seisukohta: „Selline muudatus tuleb teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist” (6). EMSK teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu „sillamenetluse”, mis on juba jõustunud seoses varjupaigaga, nii et kõnealused direktiivid saaks heaks kiita kvalifitseeritud häälteenamusega ja parlamendiga ühise kaasotsustusmenetluse teel. |
| --- | --- |

1.6

Kõnealust direktiivi ettepanekut on aga arutatud nõukogus ebaproduktiivse ühehäälsuse reegli alusel. Seetõttu kordab komitee Haagi programmi käsitlenud arvamuses väljendatud seisukohta: „Selline muudatus tuleb teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist” (6). EMSK teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu „sillamenetluse”, mis on juba jõustunud seoses varjupaigaga, nii et kõnealused direktiivid saaks heaks kiita kvalifitseeritud häälteenamusega ja parlamendiga ühise kaasotsustusmenetluse teel.

| 1.7 | Nagu komitee on juba märkinud, tuleb uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku (7). Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist (8) jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega. |
| --- | --- |

1.7

Nagu komitee on juba märkinud, tuleb uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku (7). Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist (8) jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega.

| 1.8 | Lissaboni leping seab piirid ühistele õigusaktidele, sealhulgas liikmesriikide õigusele määrata riiki lubatavate sisserändajate arv. See piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist Euroopa Liidus. See on stiimul majandusliku rände riiklikuks haldamiseks ühise läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused, kuid ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös sotsiaalpartneritega otsustada, millist laadi sisserännet ta vajab (9). Siseriiklikud õigusaktid peaksid arvesse võtma vastava riigi konkreetseid olusid, järgides samas Euroopa Liidu õigusakte. |
| --- | --- |

1.8

Lissaboni leping seab piirid ühistele õigusaktidele, sealhulgas liikmesriikide õigusele määrata riiki lubatavate sisserändajate arv. See piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist Euroopa Liidus. See on stiimul majandusliku rände riiklikuks haldamiseks ühise läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused, kuid ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös sotsiaalpartneritega otsustada, millist laadi sisserännet ta vajab (9). Siseriiklikud õigusaktid peaksid arvesse võtma vastava riigi konkreetseid olusid, järgides samas Euroopa Liidu õigusakte.

| 1.9 | EMSK usub, et kuna sisserändajatest töötajaid puudutavad õigusaktid on seotud tööturu arengutega, siis on siinkohal vajalik riigiasutuste ja sotsiaalpartnerite dialoog. |
| --- | --- |

1.9

EMSK usub, et kuna sisserändajatest töötajaid puudutavad õigusaktid on seotud tööturu arengutega, siis on siinkohal vajalik riigiasutuste ja sotsiaalpartnerite dialoog.

| 1.10 | 2004. aastal vastuvõetud Haagi programmis sedastatakse, et seaduslikul rändel on tähtis roll Euroopa teadmistepõhise majanduse ja majandusarengu edendamisel ning see toetab Lissaboni strateegia rakendamist. |
| --- | --- |

1.10

2004. aastal vastuvõetud Haagi programmis sedastatakse, et seaduslikul rändel on tähtis roll Euroopa teadmistepõhise majanduse ja majandusarengu edendamisel ning see toetab Lissaboni strateegia rakendamist.

| 1.11 | 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kiitis heaks „Poliitikakava seadusliku rände kohta”, mis püüdleb kahe eesmärgi poole: |
| --- | --- |

1.11

2006. aasta Euroopa Ülemkogu kiitis heaks „Poliitikakava seadusliku rände kohta”, mis püüdleb kahe eesmärgi poole:

| 1.11.1 | kehtestada teatavate võõrtööjõu kategooriate (kõrgkvalifitseeritud töötajad, hooajatöölised, tasu saavad praktikandid ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad töötajad) riiki lubamise tingimused neljas seadusandlikus ettepanekus; |
| --- | --- |

1.11.1

kehtestada teatavate võõrtööjõu kategooriate (kõrgkvalifitseeritud töötajad, hooajatöölised, tasu saavad praktikandid ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad töötajad) riiki lubamise tingimused neljas seadusandlikus ettepanekus;

| 1.11.2 | kehtestada õiglase ja võõrtöötajate õiguseid arvestava lähenemisviisi üldine raamistik. |
| --- | --- |

1.11.2

kehtestada õiglase ja võõrtöötajate õiguseid arvestava lähenemisviisi üldine raamistik.

| 1.12 | Hiljuti võttis komitee vastu kaks arvamust (10), kus soovitas, et sisserännet tuleks hallata koostöös päritolumaadega, et edendada viimaste arengut. Ühes neist hiljutistest arvamustest (11) esitas komitee ettepaneku, et direktiivi 2003/109 sätteid muudetaks pikaajaliste elanike suhtes paindlikumaks, ning tegi teisi ettepanekuid, mida tuleks arvesse võtta liikmesriikidesse lubamist käsitlevate uute direktiivide koostamisel. |
| --- | --- |

1.12

Hiljuti võttis komitee vastu kaks arvamust (10), kus soovitas, et sisserännet tuleks hallata koostöös päritolumaadega, et edendada viimaste arengut. Ühes neist hiljutistest arvamustest (11) esitas komitee ettepaneku, et direktiivi 2003/109 sätteid muudetaks pikaajaliste elanike suhtes paindlikumaks, ning tegi teisi ettepanekuid, mida tuleks arvesse võtta liikmesriikidesse lubamist käsitlevate uute direktiivide koostamisel.

2.   Direktiivi ettepanek

| 2.1 | Direktiivi ettepaneku eesmärk on ligi tõmmata kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, luues kiirmenetluse, mis tugineb ühistele määratlustele ja kriteeriumitele ning pakub soodsaid elamistingimusi. Ettepanekuga kavandatakse erikord noorte spetsialistide jaoks ning hõlbustatakse ELi-sisest liikuvust. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivi ettepaneku eesmärk on ligi tõmmata kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, luues kiirmenetluse, mis tugineb ühistele määratlustele ja kriteeriumitele ning pakub soodsaid elamistingimusi. Ettepanekuga kavandatakse erikord noorte spetsialistide jaoks ning hõlbustatakse ELi-sisest liikuvust.

2.2   Individuaalne ja sisuline kohaldamisala

| 2.2.1 | Eesmärk on kehtestada kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete rohkem kui kolmeks kuuks kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused ning kindlaks määrata kriteeriumid, mis reguleerivad nende elamist teistes liikmeriikides. Mõistet „kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” määratletakse järgmiselt: kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või vähemalt kolmeaastast samaväärset erialast töökogemust. |
| --- | --- |

2.2.1

Eesmärk on kehtestada kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete rohkem kui kolmeks kuuks kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimused ning kindlaks määrata kriteeriumid, mis reguleerivad nende elamist teistes liikmeriikides. Mõistet „kõrget kvalifikatsiooni nõudev töö” määratletakse järgmiselt: kellegi juhtimisel tegelik ja tulemuslik töötamine, mille eest isikut tasustatakse ning mille puhul nõutakse kõrgharidust või vähemalt kolmeaastast samaväärset erialast töökogemust.

| 2.2.2 | Ettepaneku kohaselt kohaldatakse direktiivi kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil. Kohaldamisalast jäetakse välja järgmised kategooriad: rahvusvahelise kaitse taotlejad või ajutise kaitse kavade alusel liikmesriigis viibivad isikud; pagulased; teadlased; ELi kodanike pereliikmed, kes kasutavad ELis vaba liikumise õigust; ELi pikaajalise elaniku staatusega isikud; rahvusvaheliste kokkulepete alusel ELis viibivad isikud. |
| --- | --- |

2.2.2

Ettepaneku kohaselt kohaldatakse direktiivi kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad liikmesriigi territooriumile lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil. Kohaldamisalast jäetakse välja järgmised kategooriad: rahvusvahelise kaitse taotlejad või ajutise kaitse kavade alusel liikmesriigis viibivad isikud; pagulased; teadlased; ELi kodanike pereliikmed, kes kasutavad ELis vaba liikumise õigust; ELi pikaajalise elaniku staatusega isikud; rahvusvaheliste kokkulepete alusel ELis viibivad isikud.

| 2.2.3 | Direktiiv ei piira kolmandate riikidega sõlmitud kahe- ja mitmepoolsete lepingute soodsamate sätete kohaldamist ning direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta soodsamaid sätteid, välja arvatud esimesse liikmesriiki sisenemist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

2.2.3

Direktiiv ei piira kolmandate riikidega sõlmitud kahe- ja mitmepoolsete lepingute soodsamate sätete kohaldamist ning direktiiviga ei mõjutata liikmesriikide õigust vastu võtta või kehtima jätta soodsamaid sätteid, välja arvatud esimesse liikmesriiki sisenemist käsitlevad sätted.

2.3   Tingimused, menetlus ja õigused

| 2.3.1 | Direktiiviga kehtestatakse liikmesriiki sisenemise ja vastuvõtu kriteeriumid, mille kohaselt:






  a) | peab taotleja esitama vähemalt üheaastase kehtiva töölepingu või siduva tööpakkumise; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Direktiiviga kehtestatakse liikmesriiki sisenemise ja vastuvõtu kriteeriumid, mille kohaselt:

a)

peab taotleja esitama vähemalt üheaastase kehtiva töölepingu või siduva tööpakkumise;

| b) | peab taotleja vastama riiklike õigusaktidega kehtestatud tingimustele, mis peavad töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud reguleeritud kutsealal osalemiseks täidetud olema; |
| --- | --- |

b)

peab taotleja vastama riiklike õigusaktidega kehtestatud tingimustele, mis peavad töölepingus või siduvas tööpakkumises täpsustatud reguleeritud kutsealal osalemiseks täidetud olema;

| c) | peab taotleja esitama reguleerimata kutsealade puhul dokumendid, mis tõendavad asjaomast kõrgemat kutsekvalifikatsiooni antud erialal või sektoris; |
| --- | --- |

c)

peab taotleja esitama reguleerimata kutsealade puhul dokumendid, mis tõendavad asjaomast kõrgemat kutsekvalifikatsiooni antud erialal või sektoris;

| d) | peab taotleja esitama kehtiva reisidokumendi ja kehtiva elamisloa; |
| --- | --- |

d)

peab taotleja esitama kehtiva reisidokumendi ja kehtiva elamisloa;

| e) | peab taotleja esitama tõendid tervisekindlustuse kohta; |
| --- | --- |

e)

peab taotleja esitama tõendid tervisekindlustuse kohta;

| f) | ei tohi taotleja kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele. |
| --- | --- |

f)

ei tohi taotleja kujuta ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ega rahvatervisele.

| 2.3.2 | Töölepingus või tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk ei tohi olla väiksem riiklikust palgakünnisest, mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt kolmekordse riiklikus õiguses kindlaks määratud igakuise miinimumbrutopalgani (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Töölepingus või tööpakkumises täpsustatud igakuine brutopalk ei tohi olla väiksem riiklikust palgakünnisest, mis on liikmesriikides sellel eesmärgil kindlaks määratud ja avaldatud ning mis peab ulatuma vähemalt kolmekordse riiklikus õiguses kindlaks määratud igakuise miinimumbrutopalgani (12).

| 2.3.3 | Kui taotluse esitab kolmanda riigi alla 30-aastane kodanik, kellel on kõrgharidus, kohaldatakse teatud erandeid. Igakuine brutopalk peab olema võrdne vähemalt kahe kolmandikuga riiklikust palgakünnisest. Kui taotleja on saanud kõrghariduse liikmesriigis ning bakalaureuse- ja magistrikraadi ühenduse territooriumil asuvas kõrgharidusasutuses, siis ei nõuta lisaks kõrghariduse tõendamisele töökogemuse tõendamist. |
| --- | --- |

2.3.3

Kui taotluse esitab kolmanda riigi alla 30-aastane kodanik, kellel on kõrgharidus, kohaldatakse teatud erandeid. Igakuine brutopalk peab olema võrdne vähemalt kahe kolmandikuga riiklikust palgakünnisest. Kui taotleja on saanud kõrghariduse liikmesriigis ning bakalaureuse- ja magistrikraadi ühenduse territooriumil asuvas kõrgharidusasutuses, siis ei nõuta lisaks kõrghariduse tõendamisele töökogemuse tõendamist.

| 2.3.4 | Artikliga 7 ja artikli 19 lõikega 5 ei piirata liikmesriikide pädevust määrata kindlaks nende liikmesriiki lubatavate kolmandate riikide kodanike arv, kes taotlevad liikmesriiki lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil. |
| --- | --- |

2.3.4

Artikliga 7 ja artikli 19 lõikega 5 ei piirata liikmesriikide pädevust määrata kindlaks nende liikmesriiki lubatavate kolmandate riikide kodanike arv, kes taotlevad liikmesriiki lubamist kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil.

2.4   Sinine kaart

| 2.4.1 | ELi sinine kaart antakse kolmanda riigi kodanikele, kes vastavad nimetatud nõuetele. ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on kaks aastat ning seda pikendatakse vähemalt samaks kehtivusajaks (13). Kui tööleping kehtib vähem kui kaks aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks. |
| --- | --- |

2.4.1

ELi sinine kaart antakse kolmanda riigi kodanikele, kes vastavad nimetatud nõuetele. ELi sinise kaardi algne kehtivusaeg on kaks aastat ning seda pikendatakse vähemalt samaks kehtivusajaks (13). Kui tööleping kehtib vähem kui kaks aastat, antakse ELi sinine kaart töölepingu kehtivusajaks.

| 2.4.2 | Liikmesriik määrab kindlaks, kas ELi sinise kaardi taotluse esitab võõrtöötaja või tema tööandja. |
| --- | --- |

2.4.2

Liikmesriik määrab kindlaks, kas ELi sinise kaardi taotluse esitab võõrtöötaja või tema tööandja.

| 2.4.3 | Üldiselt käsitletakse ja hinnatakse taotlust siis, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik elab väljaspool ELi territooriumit. Ent ettepaneku kohaselt võib liikmesriik rahuldada kooskõlas oma riiklike õigusaktidega esitatud taotluse ka siis, kui asjaomasel kolmanda riigi kodanikul ei ole elamisluba, kuid ta viibib seaduslikult liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

2.4.3

Üldiselt käsitletakse ja hinnatakse taotlust siis, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik elab väljaspool ELi territooriumit. Ent ettepaneku kohaselt võib liikmesriik rahuldada kooskõlas oma riiklike õigusaktidega esitatud taotluse ka siis, kui asjaomasel kolmanda riigi kodanikul ei ole elamisluba, kuid ta viibib seaduslikult liikmesriigi territooriumil.

2.5   Õigused

| 2.5.1 | ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab sinise kaardi väljastamise tingimustele. Pärast seda perioodi koheldakse võõrtöötajat seoses juurdepääsuga kõrget kvalifikatsiooni nõudvale tööle võrdselt kodanikega. Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks, välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui kolm järjestikust kuud. |
| --- | --- |

2.5.1

ELi sinise kaardi omaniku juurdepääsu tööturule piiratakse tema kahel esimesel asjaomases liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna seadusliku elamise aastal sellises tasustatud majandustegevuses osalemisega, mis vastab sinise kaardi väljastamise tingimustele. Pärast seda perioodi koheldakse võõrtöötajat seoses juurdepääsuga kõrget kvalifikatsiooni nõudvale tööle võrdselt kodanikega. Töötus ei ole iseenesest põhjus ELi sinise kaardi tühistamiseks, välja arvatud juhul, kui see kestab kauem kui kolm järjestikust kuud.

| 2.5.2 | ELi sinise kaardi omanikku koheldakse võrdselt kodanikega järgmistes valdkondades: töötingimused (palk ja töölt vabastamine, töötervishoid ja tööohutus); ühinemisvabadus; õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsioonidega ning olla nende liige; haridus ja kutseõpe (stipendiumid); diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine; sotsiaalkindlustus; sotsiaalabi; väljateenitud pensioni maksmine kolmandasse riiki kolimisel; maksusoodustused; juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele (elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi); vaba juurdepääs kogu asjaomase liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

2.5.2

ELi sinise kaardi omanikku koheldakse võrdselt kodanikega järgmistes valdkondades: töötingimused (palk ja töölt vabastamine, töötervishoid ja tööohutus); ühinemisvabadus; õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsioonidega ning olla nende liige; haridus ja kutseõpe (stipendiumid); diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine; sotsiaalkindlustus; sotsiaalabi; väljateenitud pensioni maksmine kolmandasse riiki kolimisel; maksusoodustused; juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele (elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi); vaba juurdepääs kogu asjaomase liikmesriigi territooriumile.

| 2.5.3 | Liikmesriigid võivad teatud õigusi piirata, nt piirata juurdepääsu teatud ametialadele või sotsiaalseid õigusi. |
| --- | --- |

2.5.3

Liikmesriigid võivad teatud õigusi piirata, nt piirata juurdepääsu teatud ametialadele või sotsiaalseid õigusi.

| 2.5.4 | Ettepaneku põhjendustes öeldakse, et soodsad tingimused perekonna taasühinemiseks ja abikaasade juurdepääsuks tööturule peaksid olema oluliseks osaks mis tahes korras, mille eesmärk on ELi ligi tõmmata kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid. Et kõnealused võõrtöötajad saaksid seda õigust kasutada, sätestatakse ettepanekus mitmed erandid direktiivist 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (14). |
| --- | --- |

2.5.4

Ettepaneku põhjendustes öeldakse, et soodsad tingimused perekonna taasühinemiseks ja abikaasade juurdepääsuks tööturule peaksid olema oluliseks osaks mis tahes korras, mille eesmärk on ELi ligi tõmmata kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid. Et kõnealused võõrtöötajad saaksid seda õigust kasutada, sätestatakse ettepanekus mitmed erandid direktiivist 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (14).

| 2.5.5 | Ettepanekus esitatakse ka mitmed erandid direktiivist 2003/109 pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (15). Kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide töötajad saavad juurdepääsu rohkematele õigustele ning soodsamale ja paindlikumale haldusmenetlusele kui teised pikaajalise elaniku staatuse staatusega isikud. |
| --- | --- |

2.5.5

Ettepanekus esitatakse ka mitmed erandid direktiivist 2003/109 pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (15). Kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide töötajad saavad juurdepääsu rohkematele õigustele ning soodsamale ja paindlikumale haldusmenetlusele kui teised pikaajalise elaniku staatuse staatusega isikud.

| 2.5.6 | Liikmesriigid tagavad kolmanda riigi kodanikele, kelle taotlus on rahuldatud, kõik võimalused viisade hankimiseks. |
| --- | --- |

2.5.6

Liikmesriigid tagavad kolmanda riigi kodanikele, kelle taotlus on rahuldatud, kõik võimalused viisade hankimiseks.

| 2.5.7 | Ettepaneku kohaselt võib asjaomane isik pärast kaheaastast seaduslikku elamist esimeses liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva tööga seotud eesmärkidel muusse liikmesriiki, kui ta täidab samad tingimused, mis on vajalikud sinise kaardi saamiseks esimeses liikmesriigis. Isiku pereliikmed võivad temaga kaasa minna või talle järgneda. |
| --- | --- |

2.5.7

Ettepaneku kohaselt võib asjaomane isik pärast kaheaastast seaduslikku elamist esimeses liikmesriigis ELi sinise kaardi omanikuna liikuda kõrget kvalifikatsiooni nõudva tööga seotud eesmärkidel muusse liikmesriiki, kui ta täidab samad tingimused, mis on vajalikud sinise kaardi saamiseks esimeses liikmesriigis. Isiku pereliikmed võivad temaga kaasa minna või talle järgneda.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et töötajate vastuvõtmiseks on vaja ühist, läbipaistvat kiirmenetlust kooskõlas Lissaboni lepingu sätetega liikmesriikide õiguse kohta määratleda liikmesriiki lubavate võõrtööliste arv. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et töötajate vastuvõtmiseks on vaja ühist, läbipaistvat kiirmenetlust kooskõlas Lissaboni lepingu sätetega liikmesriikide õiguse kohta määratleda liikmesriiki lubavate võõrtööliste arv.

| 3.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et vastavalt ELi põhimõtetele ja väärtustele peaksid sisserännet reguleerivad õigusaktid olema kooskõlas ELi põhiõiguste harta ja diskrimineerimisvastaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et vastavalt ELi põhimõtetele ja väärtustele peaksid sisserännet reguleerivad õigusaktid olema kooskõlas ELi põhiõiguste harta ja diskrimineerimisvastaste õigusaktidega.

| 3.3 | Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja jõustumist muutub võimu jaotus ELi ja liikmesriikide vahel selgemaks ja nõukogu võtab otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning kaasotsustusmenetluses Euroopa Parlamendiga, jättes kõrvale praeguse ühehäälsuse reegli, mis takistab tõesti ühiste õigusaktide vastuvõtmist. |
| --- | --- |

3.3

Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja jõustumist muutub võimu jaotus ELi ja liikmesriikide vahel selgemaks ja nõukogu võtab otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning kaasotsustusmenetluses Euroopa Parlamendiga, jättes kõrvale praeguse ühehäälsuse reegli, mis takistab tõesti ühiste õigusaktide vastuvõtmist.

| 3.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku, et nõukogu kasutaks sisserännet reguleerivate õigusaktide (nii kõnealuse kui järgnevate direktiivide) vastuvõtmisel tavamenetlust (nagu varjupaiga valdkonna õigusaktide puhul), ennetades seega Lissaboni lepingu sätteid. Samuti teeb komitee komisjonile ettepaneku kiirendada tööd lähikuudele kavandatud teiste direktiividega liikmesriiki lubamise kohta (hooajatööliste, tasustatud praktikantide ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajate kohta). |
| --- | --- |

3.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb ettepaneku, et nõukogu kasutaks sisserännet reguleerivate õigusaktide (nii kõnealuse kui järgnevate direktiivide) vastuvõtmisel tavamenetlust (nagu varjupaiga valdkonna õigusaktide puhul), ennetades seega Lissaboni lepingu sätteid. Samuti teeb komitee komisjonile ettepaneku kiirendada tööd lähikuudele kavandatud teiste direktiividega liikmesriiki lubamise kohta (hooajatööliste, tasustatud praktikantide ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajate kohta).

| 3.5 | Komitee loodab, et ELis kehtestatakse sobivad, piisavalt ühtlustatud õigusaktid selleks, et sisserännet oleks võimalik suunata õiguslike, paindlike ja läbipaistvate menetlustega, mille raames koheldakse kolmandate riikide kodanikke õiglaselt ning neile antakse ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

3.5

Komitee loodab, et ELis kehtestatakse sobivad, piisavalt ühtlustatud õigusaktid selleks, et sisserännet oleks võimalik suunata õiguslike, paindlike ja läbipaistvate menetlustega, mille raames koheldakse kolmandate riikide kodanikke õiglaselt ning neile antakse ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused.

| 3.6 | Direktiivi ettepanekus sisalduvad kolmandate riikide kodanike õigused ja kohustused, mis põhinevad võrdsel kohtlemisel töötasude, töötingimuste, ühinemisvabaduse, hariduse ja kutseõppe osas, on hea lähtepunkt sisserände valdkonna õigusaktidele ning neid tuleks laiendada kõikidele sisserändajatest töötajate kategooriatele. |
| --- | --- |

3.6

Direktiivi ettepanekus sisalduvad kolmandate riikide kodanike õigused ja kohustused, mis põhinevad võrdsel kohtlemisel töötasude, töötingimuste, ühinemisvabaduse, hariduse ja kutseõppe osas, on hea lähtepunkt sisserände valdkonna õigusaktidele ning neid tuleks laiendada kõikidele sisserändajatest töötajate kategooriatele.

| 3.7 | Komitee on nõus sellega, et uues sisserände valdkonna õigusaktis on vähem piiravad sätted perekonna taasühinemise kohta kui direktiivis 2003/86/EÜ. |
| --- | --- |

3.7

Komitee on nõus sellega, et uues sisserände valdkonna õigusaktis on vähem piiravad sätted perekonna taasühinemise kohta kui direktiivis 2003/86/EÜ.

| 3.8 | Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et sisserändealased õigusaktid peaksid olema elamislubade osas paindlikumad, nagu komitee hiljutises arvamuses (16) soovitas, et teha võimalikuks korduvrände süsteemid, mis ergutaks päritoluriikide arengut ja leevendaks nn ajude äravoolu negatiivsemaid tagajärgi. Nimetatud arvamuses tegi komitee ettepaneku viia sisse mitmed muudatused direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et muuta menetlused läbipaistvamaks. Arvamus hõlmas ka mitmeid ettepanekuid teiste direktiivide kohta, mis reguleerivad liikmesriiki lubamist. |
| --- | --- |

3.8

Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et sisserändealased õigusaktid peaksid olema elamislubade osas paindlikumad, nagu komitee hiljutises arvamuses (16) soovitas, et teha võimalikuks korduvrände süsteemid, mis ergutaks päritoluriikide arengut ja leevendaks nn ajude äravoolu negatiivsemaid tagajärgi. Nimetatud arvamuses tegi komitee ettepaneku viia sisse mitmed muudatused direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta, et muuta menetlused läbipaistvamaks. Arvamus hõlmas ka mitmeid ettepanekuid teiste direktiivide kohta, mis reguleerivad liikmesriiki lubamist.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et töötasu suurus ei ole sobiv kriteerium kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liigitamiseks. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et töötasu suurus ei ole sobiv kriteerium kõrgelt kvalifitseeritud töötajate liigitamiseks.

| 4.2 | Määratlus „kõrgelt kvalifitseeritud töötaja” peab olema seotud kõrghariduse tunnistuste ja diplomitega või vastavate kõrgemate kutsehariduskvalifikatsioonidega, mitte töötaja palgaga (17). |
| --- | --- |

4.2

Määratlus „kõrgelt kvalifitseeritud töötaja” peab olema seotud kõrghariduse tunnistuste ja diplomitega või vastavate kõrgemate kutsehariduskvalifikatsioonidega, mitte töötaja palgaga (17).

| 4.3 | Lisaks raskendab töötasu seadmine üheks ELi sinise kaardi saamise kriteeriumiks ühise poliitika saavutamist Euroopa Liidus. Ühtlustamist takistavad praegused erinevused liikmesriikide riiklike alampalkade tasemes. |
| --- | --- |

4.3

Lisaks raskendab töötasu seadmine üheks ELi sinise kaardi saamise kriteeriumiks ühise poliitika saavutamist Euroopa Liidus. Ühtlustamist takistavad praegused erinevused liikmesriikide riiklike alampalkade tasemes.

| 4.4 | EL peab tegema kiireid edusamme kutsekvalifikatsioonide tunnustamisel, võttes sealjuures arvesse Bologna protsessi, mille eesmärk on lihtsustada Euroopa ülikoolide väljastatud diplomite vastastikust tunnustamist. Kuni puudub kvalifikatsioonide tunnustamise Euroopa süsteem, peaks see tunnustamine toimuma riikliku asutuse kaudu ning vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, ILO kasutatud kriteeriumidele kõrgelt kvalifitseeritud töötajate määratlemiseks (18) ja UNESCO rahvusvahelise haridusstandardite liigitusele (ISCED 1997 (19)). |
| --- | --- |

4.4

EL peab tegema kiireid edusamme kutsekvalifikatsioonide tunnustamisel, võttes sealjuures arvesse Bologna protsessi, mille eesmärk on lihtsustada Euroopa ülikoolide väljastatud diplomite vastastikust tunnustamist. Kuni puudub kvalifikatsioonide tunnustamise Euroopa süsteem, peaks see tunnustamine toimuma riikliku asutuse kaudu ning vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, ILO kasutatud kriteeriumidele kõrgelt kvalifitseeritud töötajate määratlemiseks (18) ja UNESCO rahvusvahelise haridusstandardite liigitusele (ISCED 1997 (19)).

| 4.5 | Komitee kiidab heaks kolmeaastase samaväärse erialase töökogemuse kriteeriumi kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu määratlemisel. Siiski võib see tekitada praktilisi probleeme erialade puhul, mis nõuavad ulatuslikumat kõrgharidust. Igal juhul peaks kutsealase samaväärsuse hindamise eest vastutama riiklik asutus koostöös sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

4.5

Komitee kiidab heaks kolmeaastase samaväärse erialase töökogemuse kriteeriumi kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu määratlemisel. Siiski võib see tekitada praktilisi probleeme erialade puhul, mis nõuavad ulatuslikumat kõrgharidust. Igal juhul peaks kutsealase samaväärsuse hindamise eest vastutama riiklik asutus koostöös sotsiaalpartneritega.

| 4.6 | Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjoni ettepanek pakkuda sisserändajatest kõrgelt kvalifitseeritud töötajatele eelistingimusi, võimaldades soodsamat kohtlemist kui sätestatud direktiivides 2003/86 ja 2003/109, võib põhjustada eri kategooriatesse kuuluvate sisserändajate erinevat kohtlemist. Tuleb tagada, et need erandid ei mõjuta Euroopa sisserändepoliitika üldist sidusust ja võrdse kohtlemise põhimõtet (20). |
| --- | --- |

4.6

Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjoni ettepanek pakkuda sisserändajatest kõrgelt kvalifitseeritud töötajatele eelistingimusi, võimaldades soodsamat kohtlemist kui sätestatud direktiivides 2003/86 ja 2003/109, võib põhjustada eri kategooriatesse kuuluvate sisserändajate erinevat kohtlemist. Tuleb tagada, et need erandid ei mõjuta Euroopa sisserändepoliitika üldist sidusust ja võrdse kohtlemise põhimõtet (20).

| 4.6.1 | Direktiivi ettepanekuga kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö kohta lihtsustatakse ja suurendatakse perekonna taasühinemise õigusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et õigus perekonnaelule on põhiõigus, mis ei tohi sõltuda töötaja majandustegevuse või töö liigist. Komitee on juba varasemates arvamustes teinud ettepaneku muuta direktiivi 2003/86 perekonna taasühinemise õiguse kohta, et lisada sellesse erandid, mis on direktiivi ettepanekus kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö kohta (21). |
| --- | --- |

4.6.1

Direktiivi ettepanekuga kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö kohta lihtsustatakse ja suurendatakse perekonna taasühinemise õigusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et õigus perekonnaelule on põhiõigus, mis ei tohi sõltuda töötaja majandustegevuse või töö liigist. Komitee on juba varasemates arvamustes teinud ettepaneku muuta direktiivi 2003/86 perekonna taasühinemise õiguse kohta, et lisada sellesse erandid, mis on direktiivi ettepanekus kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö kohta (21).

| 4.6.2 | Komitee avaldab muret selle üle, et direktiivi ettepanekus ei kehtestata teise liikmesriiki kolivate sinise kaardi omanike pereliikmetele õigust töötada. |
| --- | --- |

4.6.2

Komitee avaldab muret selle üle, et direktiivi ettepanekus ei kehtestata teise liikmesriiki kolivate sinise kaardi omanike pereliikmetele õigust töötada.

| 4.6.3 | Lisaks on need kolmandate riikide kodanikud, kes saavad pärast viieaastast elamisperioodi Euroopa pikaajalise elaniku staatuse, õiguslikult vähem soodsas olukorras kui kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide töötajad. Pideva alalise elamise kriteerium muutub ELi õiguskindluse ja integratsiooni tagamisel teisejärguliseks teguriks. Komitee on hiljutises arvamuses (22) juba teinud ettepaneku muuta direktiivi 2003/109 sätted paindlikumaks kõigi pikaajaliste elanike jaoks. |
| --- | --- |

4.6.3

Lisaks on need kolmandate riikide kodanikud, kes saavad pärast viieaastast elamisperioodi Euroopa pikaajalise elaniku staatuse, õiguslikult vähem soodsas olukorras kui kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide töötajad. Pideva alalise elamise kriteerium muutub ELi õiguskindluse ja integratsiooni tagamisel teisejärguliseks teguriks. Komitee on hiljutises arvamuses (22) juba teinud ettepaneku muuta direktiivi 2003/109 sätted paindlikumaks kõigi pikaajaliste elanike jaoks.

| 4.7 | Ettepanekus on mõned aspektid, mille ühilduvus liikmesriikide rahvusvaheliste õiguslike kohustustega on vaieldav. Näiteks nõudmine, et ELi sinise kaardi omanike kutsealane liikuvus on seadusliku elamise esimese kahe aasta jooksul piiratud, ei ühti võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsiooni (1977) sätetega, mille artiklis 8 kehtestatakse maksimumperioodiks üks aasta. |
| --- | --- |

4.7

Ettepanekus on mõned aspektid, mille ühilduvus liikmesriikide rahvusvaheliste õiguslike kohustustega on vaieldav. Näiteks nõudmine, et ELi sinise kaardi omanike kutsealane liikuvus on seadusliku elamise esimese kahe aasta jooksul piiratud, ei ühti võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsiooni (1977) sätetega, mille artiklis 8 kehtestatakse maksimumperioodiks üks aasta.

| 4.8 | Kõnealuse direktiivi ettepaneku kohaselt ei saa isik, kes on töötu kolm järjestikust kuud, ELi sinist kaarti uuendada. Ent see kolme kuu piir ei ole kooskõlas võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsioonis kehtestatud viie kuuga (artikli 9 lõige 4). |
| --- | --- |

4.8

Kõnealuse direktiivi ettepaneku kohaselt ei saa isik, kes on töötu kolm järjestikust kuud, ELi sinist kaarti uuendada. Ent see kolme kuu piir ei ole kooskõlas võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsioonis kehtestatud viie kuuga (artikli 9 lõige 4).

| 4.9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab töötuse perioodiks võtta kuus kuud, et pidada kinni rahvusvahelistest kokkulepetest ja teha töötajate jaoks uue töökoha leidmine lihtsamaks. See periood on eriti vajalik, kui töötaja käib uue töö saamiseks koolitusel. |
| --- | --- |

4.9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab töötuse perioodiks võtta kuus kuud, et pidada kinni rahvusvahelistest kokkulepetest ja teha töötajate jaoks uue töökoha leidmine lihtsamaks. See periood on eriti vajalik, kui töötaja käib uue töö saamiseks koolitusel.

| 4.10 | Komitee on seisukohal, et üleminekumeetmed, mis piiravad ajutiselt uutest liikmesriikidest pärit töötajate liikuvust, on erand, mis tuleks kiiresti tühistada eelkõige kõrge kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmise puhul, tagades Euroopa Liidu kodanike eelistamise põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

4.10

Komitee on seisukohal, et üleminekumeetmed, mis piiravad ajutiselt uutest liikmesriikidest pärit töötajate liikuvust, on erand, mis tuleks kiiresti tühistada eelkõige kõrge kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmise puhul, tagades Euroopa Liidu kodanike eelistamise põhimõtte järgimise.

| 4.11 | On vastuvõetamatu, et direktiivi kohaldamisalast jäävad välja pagulased ja varjupaigataotlejad. Nagu komitee on juba ettepaneku teinud, peaks rahvusvahelist kaitset vajavatel inimestel, sh kõrge kvalifikatsiooniga inimestel, olema võimalus töötada (23). |
| --- | --- |

4.11

On vastuvõetamatu, et direktiivi kohaldamisalast jäävad välja pagulased ja varjupaigataotlejad. Nagu komitee on juba ettepaneku teinud, peaks rahvusvahelist kaitset vajavatel inimestel, sh kõrge kvalifikatsiooniga inimestel, olema võimalus töötada (23).

| 4.12 | Diskrimineerimiseks võib pidada asjaolu, et ettepanekus kehtestatakse paindlikum süsteem alla 30-aastastele isikutele (madalam palgatase), ning komitee ei kiida seda heaks. |
| --- | --- |

4.12

Diskrimineerimiseks võib pidada asjaolu, et ettepanekus kehtestatakse paindlikum süsteem alla 30-aastastele isikutele (madalam palgatase), ning komitee ei kiida seda heaks.

| 4.13 | Lõpetuseks rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee integratsiooni olulisust. Komitee on koostanud integratsioonipoliitika edendamiseks mitmeid omaalgatuslikke arvamusi (24) ning korraldanud sellel teemal konverentse ja arutelusid. EL ja riiklikud asutused peaksid integratsioonipoliitika edendamiseks koos tegutsema, sest integratsioon, võrdse kohtlemise edendamine ja diskrimineerimisvastane võitlus on väljakutsed, millega Euroopa ühiskond, eriti kohalikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid silmitsi seisavad. Komitee teeb koostööd Euroopa Komisjoniga, et luua Euroopa integratsioonifoorum (25). |
| --- | --- |

4.13

Lõpetuseks rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee integratsiooni olulisust. Komitee on koostanud integratsioonipoliitika edendamiseks mitmeid omaalgatuslikke arvamusi (24) ning korraldanud sellel teemal konverentse ja arutelusid. EL ja riiklikud asutused peaksid integratsioonipoliitika edendamiseks koos tegutsema, sest integratsioon, võrdse kohtlemise edendamine ja diskrimineerimisvastane võitlus on väljakutsed, millega Euroopa ühiskond, eriti kohalikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid silmitsi seisavad. Komitee teeb koostööd Euroopa Komisjoniga, et luua Euroopa integratsioonifoorum (25).

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 lõplik.

1

(2)  Vt EMSK 16. jaanuari 2002. aasta arvamus „Ettepanek: nõukogu direktiiv, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist selleks, et leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (EÜT C 80, 3.4.2002) ja EP aruanne ELT C 43 E, 19.2.2004 (raportöör: Anna TERRÓN i CUSI).

2

(3)  Vt ülemkogu 2007. aasta detsembri järeldused (seadusliku rände poliitikakava) ja EMSK 10. detsembri 2003. aasta arvamus „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Sisseränne, integratsioon ja tööhõive”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 80, 30.4.2004).

3

(4)  KOM(2007) 249 lõplik.

4

(5)  Vt EMSK 13. märtsi 2008. aasta arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv karistuste sätestamiseks ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele”, raportöör: Metka ROKSANDIĆ, kaasraportöör: Pedro ALMEIDA FREIRE, vastu võetud täiskogu 12.–13. märtsi 2008 istungjärgul (ELT C 204, 9.8.2008, lk 70).

5

(6)  Vt EMSK 15. detsembri 2005. aasta arvamus „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti; Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 65, 17.3.2006).

6

(7)  Vt EMSK 9. juuni 2005. aasta arvamus „Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 286, 17.11.2005).

7

(8)  Vt EMSK 16. jaanuari 2002. aasta arvamus „Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist selleks, et leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (EÜT C 80, 3.4.2002).

8

(9)  Vt allmärkus 4.

9

(10)  Vt EMSK 25. oktoobri 2007. aasta omaalgatuslik arvamus „Euroopa Liidu sisserändepoliitika ja arengukoostöö päritoluriikidega”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 44, 16.2.2008), ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2007. aasta omaalgatuslik arvamus „Ränne ja areng: võimalused ja väljakutsed”, raportöör: Sukhdev SHARMA, vastu võetud täiskogu 12.–13. detsembri 2007 istungjärgul (ELT C 120, 16.5.2008, lk 82).

10

(11)  Vt EMSK 25. oktoobri 2007. aasta omaalgatuslik arvamus „Euroopa Liidu sisserändepoliitika ja arengukoostöö päritoluriikidega”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 44, 16.2.2008).

11

(12)  „Liikmesriikides, kus miinimumpalga suurus ei ole kindlaks määratud, kehtestatakse riiklik palgakünnis, mis ulatub vähemalt kolmekordse miinimumsissetulekuni, mille ulatuses on asjaomase liikmesriigi kodanikel õigus saada selles liikmesriigis sotsiaalabi.” Artikli 5 lõige 2.

12

(13)  ELi sinise kaardi vorm peab vastama sätetele, mis on kehtestatud 13. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002).

13

(14)  Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003).

14

(15)  Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004).

15

(16)  Vt EMSK 25. oktoobri 2007. aasta arvamus „Euroopa Liidu sisserändepoliitika ja arengukoostöö päritoluriikidega”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 44, 16.2.2008).

16

(17)  Vt EMSK 30. mai 2007. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas”, punkt 5.6, raportöör: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (ELT C 175, 27.7.2007).

17

(18)  Vt ILO ametite rahvusvaheline standardklassifikaator (ISCO-88).

18

(19)  http:/www.unesco.org/education/information/nfsunesco/doc/isced_1997.htm

19

(20)  Euroopa Ülemkogu Tamperes 15.–16. oktoober 1999, eesistujariigi järeldused, punkt 18, milles sätestati, et Euroopa Liit peab tagama õiglase kohtlemise kolmandate riikide kodanikele, kes liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavad. Jõulisema integratsioonipoliitika eesmärgiks peaks olema tagada neile ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused. Samuti peaks see aitama kaasa mittediskrimineerimisele nii majandus-, ühiskondlikus kui kultuurielus ning arendama rassismi- ja ksenofoobiavastaseid meetmeid.

20

(21)  Lähikuudel avaldab komisjon hindamisaruande direktiivi toimimise kohta.

21

(22)  Vt allmärkus 16.

22

(23)  Vt EMSK 12. märtsi 2008. aasta arvamus teemal „Roheline raamat Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta”, raportöör: An LE NOUAIL MARLIÈRE. Arvamus võeti vastu 12.–13. märtsil 2008 toimunud täiskogu istungjärgul (ELT C 204, 9.8.2008, lk 77).

23

(24)  EMSK 21. märtsi 2002. aasta arvamus „Sisseränne, integratsioon ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll”, raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (EÜT C 125, 27.5.2002);

24

EMSK 10.–11. detsembri 2003. aasta arvamus „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Sisseränne, integratsioon ja tööhõive””, raportöör: Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 80, 30.3.2004).

EMSK 13.–14. septembri 2006. aasta arvamus „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”, raportöör: Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 318, 23.12.2006).

Konverents teemal „Kodanikuühiskonna roll integratsiooni edendamisel”, Brüssel, 9.–10. september 2002.

(25)  http://integrationforum.teamwork.fr/

25

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta”

KOM(2007) 638 lõplik — 2007/0229 (CNS)

(2009/C 27/24)

7. veebruaril 2008. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta”.

Asjaomase töö eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 10. juunil 2008.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 3 ja erapooletuks jäi 7 liiget.

1.   Esialgsed märkused

| 1.1 | On möödunud kaheksa aasta Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogust, kus Euroopa Liit otsustas käivitada ühise sisserändepoliitika. Ent vähe edusamme on tehtud ühe selle põhiküsimusega, sisserändajate vastuvõtu poliitika ja sellealaste õigusaktidega seoses. Kõnealust küsimust reguleeritakse praeguseni ikka veel riiklike õigusaktidega, puudub ühtlustamine vastuvõtu reguleerimiseks ELi tasandil, kusjuures riiklikud õigusaktid erinevad suuresti liikmesriigiti ning neis väljenduvad vastandlikud poliitilised lähenemisviisid. |
| --- | --- |

1.1

On möödunud kaheksa aasta Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogust, kus Euroopa Liit otsustas käivitada ühise sisserändepoliitika. Ent vähe edusamme on tehtud ühe selle põhiküsimusega, sisserändajate vastuvõtu poliitika ja sellealaste õigusaktidega seoses. Kõnealust küsimust reguleeritakse praeguseni ikka veel riiklike õigusaktidega, puudub ühtlustamine vastuvõtu reguleerimiseks ELi tasandil, kusjuures riiklikud õigusaktid erinevad suuresti liikmesriigiti ning neis väljenduvad vastandlikud poliitilised lähenemisviisid.

| 1.2 | Enam kui kuus aastat on möödunud sellest, kui komisjon koostas ettepaneku nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist eesmärgiga leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlament koostasid arvamused (2), milles väljendati ettepanekule toetust. Ent ettepanek ei jõudnud nõukogus toimunud esimesest lugemisest kaugemale. Pärast seda on mõned riigid koostanud uued õigusaktid majandusliku sisserände kohta, kasutades väga erinevaid lähenemisviise. |
| --- | --- |

1.2

Enam kui kuus aastat on möödunud sellest, kui komisjon koostas ettepaneku nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist eesmärgiga leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Parlament koostasid arvamused (2), milles väljendati ettepanekule toetust. Ent ettepanek ei jõudnud nõukogus toimunud esimesest lugemisest kaugemale. Pärast seda on mõned riigid koostanud uued õigusaktid majandusliku sisserände kohta, kasutades väga erinevaid lähenemisviise.

| 1.3 | Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (3). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Vaja on aktiivset poliitikat nii kõrgelt kvalifitseeritud kui ka vähem kvalifitseeritud tööjõu vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

1.3

Järgnevatel aastatel vajavad eurooplased uusi majanduslikel põhjustel sisserändajaid, kes aitaksid kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule (3). Demograafiline olukord viitab sellele, et kui sisserändepoliitikat ei muudeta, võib Lissaboni strateegia läbi kukkuda. Vaja on aktiivset poliitikat nii kõrgelt kvalifitseeritud kui ka vähem kvalifitseeritud tööjõu vastuvõtmiseks.

| 1.4 | On arusaamatu, miks Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute suhtes vetoõigust ning soodustavad endiste piiravate poliitikate püsimajäämist. Samal ajal kasvab varimajandus ja ebaseaduslik tööhõive, mis on reaalseks „tõmbejõuks” ebaseaduslikele sisserändajatele. Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust. |
| --- | --- |

1.4

On arusaamatu, miks Euroopa Liidu Nõukogus on mõned valitsused kasutanud komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute suhtes vetoõigust ning soodustavad endiste piiravate poliitikate püsimajäämist. Samal ajal kasvab varimajandus ja ebaseaduslik tööhõive, mis on reaalseks „tõmbejõuks” ebaseaduslikele sisserändajatele. Euroopa ühiste õigusaktide puudumisel võtavad liikmesriigid vastu uusi, väga erineva poliitilise rõhuasetusega õigusakte, lisades seeläbi uusi tõkkeid ühtlustamisele. Erinevad poliitilised rõhuasetused ja erinevused õigusaktides põhjustavad kodanike hulgas segadust ja ebakindlust.

| 1.5 | Komitee on teinud ettepaneku, et Euroopa Liidu Nõukogu loobuks sisserännet käsitlevate õigusaktide puhul ühehäälsuse nõudest ning võtaks need vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust (4). Üksnes sel moel saab koostada häid õigusakte, mis on edusammuks Euroopa Liidu sisesel ühtlustamisel. |
| --- | --- |

1.5

Komitee on teinud ettepaneku, et Euroopa Liidu Nõukogu loobuks sisserännet käsitlevate õigusaktide puhul ühehäälsuse nõudest ning võtaks need vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust (4). Üksnes sel moel saab koostada häid õigusakte, mis on edusammuks Euroopa Liidu sisesel ühtlustamisel.

| 1.6 | Komitee tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga hõlmatakse sisserännet käsitlevad õigusaktid tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustamine koos Euroopa Parlamendiga). |
| --- | --- |

1.6

Komitee tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga hõlmatakse sisserännet käsitlevad õigusaktid tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustamine koos Euroopa Parlamendiga).

| 1.7 | Siin vaadeldavat direktiivi ettepanekut arutatakse nõukogus aga ebaproduktiivset ühehäälsuse põhimõtet rakendades. Seetõttu tuleb selline muudatus teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist, nagu komitee taotles oma Haagi programmi kohta koostatud arvamuses (5). Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu kohaldaks nn passerelle'i sättel põhinevat menetlust, mis juba kehtib varjupaigaküsimuste suhtes, nii et kõnealused direktiivid võidakse heaks kiita kvalifitseeritud häälteenamusega ja koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust. |
| --- | --- |

1.7

Siin vaadeldavat direktiivi ettepanekut arutatakse nõukogus aga ebaproduktiivset ühehäälsuse põhimõtet rakendades. Seetõttu tuleb selline muudatus teha nüüd, enne uute õigusaktide ettepanekute arutlusele võtmist, nagu komitee taotles oma Haagi programmi kohta koostatud arvamuses (5). Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu kohaldaks nn passerelle'i sättel põhinevat menetlust, mis juba kehtib varjupaigaküsimuste suhtes, nii et kõnealused direktiivid võidakse heaks kiita kvalifitseeritud häälteenamusega ja koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust.

| 1.8 | Komitee tõdes juba varasemal juhul järgmist: „Uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul tuleb valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku. Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega (6)”. |
| --- | --- |

1.8

Komitee tõdes juba varasemal juhul järgmist: „Uute riiki lubamist puudutavate õigusaktide puhul tuleb valdkondlikele õigusaktidele eelistada üldist horisontaalset õigusraamistikku. Komisjoni koostatud ja EMSK poolt toetatud ettepanek võtta vastu Euroopa Liitu lubamist käsitlev direktiiv on pärast mõningate muudatuste tegemist jätkuvalt hea õigusakti ettepanek. Lisaks võib koostada täiendavad eeskirjad valdkondade eriküsimuste ja konkreetsete olukordade jaoks. Kui Euroopa Liidu Nõukogu peaks otsustama valdkondliku lähenemise kasuks, mis on suunatud üksnes oskustöölistest sisserändajate vastuvõtmiseks, jääks suur osa rändest direktiivi rakendusalast väljapoole ning see oleks diskrimineeriv. Kõnealune võimalus on ehk lihtsam nõukogu jaoks, kuid ei ole kooskõlas Euroopa vajadustega (6)”.

| 1.9 | Lissaboni leping seab piirid ühistele õigusaktidele, sealhulgas liikmesriikide õigusele määrata riiki saabuvate sisserändajate „vastuvõtu mahtu”. See piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist Euroopa Liidus. Pigem on see stiimul majandusliku rände riiklikuks haldamiseks tavapärase, läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused, ent ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös sotsiaalpartneritega otsustada, millist laadi sisserännet ta vajab. Riiklikes õigusaktides tuleks arvestada iga riigi konkreetsete asjaoludega, järgides ELi õigust. |
| --- | --- |

1.9

Lissaboni leping seab piirid ühistele õigusaktidele, sealhulgas liikmesriikide õigusele määrata riiki saabuvate sisserändajate „vastuvõtu mahtu”. See piir ei takista õigusaktide kõrge ühtlustamistaseme saavutamist Euroopa Liidus. Pigem on see stiimul majandusliku rände riiklikuks haldamiseks tavapärase, läbipaistva menetluse kaudu. Töö- ja elamislube väljastaksid liikmesriikide vastavad ametiasutused, ent ühenduse õigusaktide raames. Seega saaks iga liikmesriik koostöös sotsiaalpartneritega otsustada, millist laadi sisserännet ta vajab. Riiklikes õigusaktides tuleks arvestada iga riigi konkreetsete asjaoludega, järgides ELi õigust.

| 1.10 | Vaadeldav ettepanek võtta vastu horisontaalne direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta vastab ELi eesmärkidele töötada välja laiaulatuslik sisserändepoliitika. |
| --- | --- |

1.10

Vaadeldav ettepanek võtta vastu horisontaalne direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta vastab ELi eesmärkidele töötada välja laiaulatuslik sisserändepoliitika.

| 1.11 | Kõnealune eesmärk võeti esimest korda vastu 1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogul, mille lõppdeklaratsioonis tõdeti, et Euroopa Liidul tuleks tagada seaduslikult ELi liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine, andes neile ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

1.11

Kõnealune eesmärk võeti esimest korda vastu 1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogul, mille lõppdeklaratsioonis tõdeti, et Euroopa Liidul tuleks tagada seaduslikult ELi liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine, andes neile ELi kodanikega võrreldavad õigused ja kohustused.

| 1.12 | 2004. aastal vastu võetud Haagi programmis sedastatakse, et seaduslikul rändel on tähtis roll Euroopa teadmistepõhise majanduse ja majandusarengu edendamisel ning see toetab Lissaboni strateegia rakendamist. |
| --- | --- |

1.12

2004. aastal vastu võetud Haagi programmis sedastatakse, et seaduslikul rändel on tähtis roll Euroopa teadmistepõhise majanduse ja majandusarengu edendamisel ning see toetab Lissaboni strateegia rakendamist.

| 1.13 | Komisjon koostas 2004. aastal rohelise raamatu (7), et alustada arutelu ja konsultatsiooniperioodi majandusrände juhtimise üle ELis. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas arvamuse (8), milles taotleti, et EL reguleeriks ühiste õigusaktidega sisserändajate vastuvõttu. Asjaomased õigusaktid peaksid olema suurel määral ühtlustatud ja pigem valdkonnaülese kui valdkonnapõhise iseloomuga. |
| --- | --- |

1.13

Komisjon koostas 2004. aastal rohelise raamatu (7), et alustada arutelu ja konsultatsiooniperioodi majandusrände juhtimise üle ELis. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostas arvamuse (8), milles taotleti, et EL reguleeriks ühiste õigusaktidega sisserändajate vastuvõttu. Asjaomased õigusaktid peaksid olema suurel määral ühtlustatud ja pigem valdkonnaülese kui valdkonnapõhise iseloomuga.

| 1.14 | 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu seadusliku rände poliitikakava, millega soovitakse saavutada kaks eesmärki: |
| --- | --- |

1.14

2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu seadusliku rände poliitikakava, millega soovitakse saavutada kaks eesmärki:

| 1.14.1 | kehtestada teatavate võõrtööjõu kategooriate (kõrgkvalifitseeritud töötajad, hooajatöölised, tasu saavad praktikandid ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad töötajad) riiki lubamise tingimused neljas eraldiseisvas õigusakti ettepanekus ning |
| --- | --- |

1.14.1

kehtestada teatavate võõrtööjõu kategooriate (kõrgkvalifitseeritud töötajad, hooajatöölised, tasu saavad praktikandid ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad töötajad) riiki lubamise tingimused neljas eraldiseisvas õigusakti ettepanekus ning

| 1.14.2 | kehtestada võõrtöötajate õiglase ja õiguste austamisel rajaneva lähenemisviisi üldine raamistik. |
| --- | --- |

1.14.2

kehtestada võõrtöötajate õiglase ja õiguste austamisel rajaneva lähenemisviisi üldine raamistik.

2.   Direktiivi ettepanek

| 2.1 | Direktiivi ettepaneku eesmärk on kindlustada riiki juba lubatud kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguslikku staatust ning lihtsustada menetlust taotluse esitajate jaoks. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivi ettepaneku eesmärk on kindlustada riiki juba lubatud kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguslikku staatust ning lihtsustada menetlust taotluse esitajate jaoks.

| 2.2 | Võõrtöötajate kohtlemine erineb praegu liikmesriigiti märkimisväärselt. |
| --- | --- |

2.2

Võõrtöötajate kohtlemine erineb praegu liikmesriigiti märkimisväärselt.

| 2.3 | Samuti esinevad olulised erinevused võõrtöötajate ja liikmesriikidest pärit töötajate kohtlemises. |
| --- | --- |

2.3

Samuti esinevad olulised erinevused võõrtöötajate ja liikmesriikidest pärit töötajate kohtlemises.

| 2.4 | Direktiivi eesmärk on kehtestada elamise ja töötamise eemärgil liikmesriiki siseneda soovivatele kolmandate riikide kodanikele ühtne loa taotlemise menetlus ning ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate jaoks. Need õigused hõlmaksid töötingimusi, sh töötasusid ja töölt vallandamist, ühinemisvabadust, juurdepääsu kutseõppele ja peamistele sotsiaalkindlustustagatistele jne. |
| --- | --- |

2.4

Direktiivi eesmärk on kehtestada elamise ja töötamise eemärgil liikmesriiki siseneda soovivatele kolmandate riikide kodanikele ühtne loa taotlemise menetlus ning ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate jaoks. Need õigused hõlmaksid töötingimusi, sh töötasusid ja töölt vallandamist, ühinemisvabadust, juurdepääsu kutseõppele ja peamistele sotsiaalkindlustustagatistele jne.

| 2.5 | Tegu on horisontaalse direktiiviga, mis hõlmab majanduslikel põhjustel sisserändajaid ja isikuid, kellele anti elamisluba mõneks muuks kui töötamise otstarbeks ja kellele võimaldati hiljem juurdepääs tööturule ühenduse või riiklike õigussätete alusel (mis puudutavad nt pereliikmeid, pagulasi, üliõpilasi või teadlasi). |
| --- | --- |

2.5

Tegu on horisontaalse direktiiviga, mis hõlmab majanduslikel põhjustel sisserändajaid ja isikuid, kellele anti elamisluba mõneks muuks kui töötamise otstarbeks ja kellele võimaldati hiljem juurdepääs tööturule ühenduse või riiklike õigussätete alusel (mis puudutavad nt pereliikmeid, pagulasi, üliõpilasi või teadlasi).

| 2.6 | Direktiivi reguleerimisalast jäävad välja kolmandate riikide kodanikud, kes viibivad lähetuses (9), kuna nemad ei moodusta selle liikmesriigi tööjõuturu osa, kuhu nad lähetati: ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad isikud, alltöövõtu korras teenuse osutajad ning kõrgharidusega praktikandid, hooajatöölised ja kolmandate riikide kodanikud, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse. |
| --- | --- |

2.6

Direktiivi reguleerimisalast jäävad välja kolmandate riikide kodanikud, kes viibivad lähetuses (9), kuna nemad ei moodusta selle liikmesriigi tööjõuturu osa, kuhu nad lähetati: ettevõttesiseselt ümberpaigutatavad isikud, alltöövõtu korras teenuse osutajad ning kõrgharidusega praktikandid, hooajatöölised ja kolmandate riikide kodanikud, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse.

| 2.7 | Ettepanekuga kehtestatakse liikmesriikidele kohustus kasutada kõikide liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluste läbivaatamiseks ühtset taotlemise menetlust ja taotluse rahuldamise korral anda välja ühtne luba, mille alusel saab liikmesriigis nii elada kui ka töötada. |
| --- | --- |

2.7

Ettepanekuga kehtestatakse liikmesriikidele kohustus kasutada kõikide liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluste läbivaatamiseks ühtset taotlemise menetlust ja taotluse rahuldamise korral anda välja ühtne luba, mille alusel saab liikmesriigis nii elada kui ka töötada.

| 2.8 | Selleks tuleb liikmesriikidel määrata ametiasutus, kelle pädevuses on vastu võtta taotlused ja väljastada ühtsed load, ilma et see piiraks riigi teiste ametiasutuste rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega. |
| --- | --- |

2.8

Selleks tuleb liikmesriikidel määrata ametiasutus, kelle pädevuses on vastu võtta taotlused ja väljastada ühtsed load, ilma et see piiraks riigi teiste ametiasutuste rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega.

| 2.9 | Ühtse loa vorm põhineb kolmandate riikide kodanike elamisloa ühtlustatud vormil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1030/2002. |
| --- | --- |

2.9

Ühtse loa vorm põhineb kolmandate riikide kodanike elamisloa ühtlustatud vormil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1030/2002.

| 2.10 | Ühtne luba annab selle omanikule järgmised õigused: siseneda ühtse loa väljaandvasse liikmesriiki ning seal viibida, vaba juurdepääs kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, läbida teiste liikmesriikide territooriumi ning sooritada ühtse loaga lubatud tegevusi. |
| --- | --- |

2.10

Ühtne luba annab selle omanikule järgmised õigused: siseneda ühtse loa väljaandvasse liikmesriiki ning seal viibida, vaba juurdepääs kogu ühtse loa väljaandva liikmesriigi territooriumile, läbida teiste liikmesriikide territooriumi ning sooritada ühtse loaga lubatud tegevusi.

| 2.11 | Seoses ühtse taotlemise menetlusega kehtestatakse rida kohaldatavaid menetluslikke tagatisi, nt kohustus esitada ühtse loa taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused; igal juhul — kuna küsimus kuulub liikmesriikide pädevusse — tuleb ühtse loa taotluse tagasilükkamise tingimused ja kriteeriumid ette näha liikmesriikide õigusaktidega. |
| --- | --- |

2.11

Seoses ühtse taotlemise menetlusega kehtestatakse rida kohaldatavaid menetluslikke tagatisi, nt kohustus esitada ühtse loa taotluse tagasilükkamise otsuse põhjendused; igal juhul — kuna küsimus kuulub liikmesriikide pädevusse — tuleb ühtse loa taotluse tagasilükkamise tingimused ja kriteeriumid ette näha liikmesriikide õigusaktidega.

| 2.12 | Samuti sätestatakse direktiivis kohustus tagada avalduse tagasilükkamise korral õiguskaitse ning esitada koos tagasilükkamisteatega ka sellist võimalust tutvustav kirjalik teade. Samuti tuleb anda teada avalduse esitamisel nõutavatest dokumentidest ja taotleja tasutavatest lõivudest. |
| --- | --- |

2.12

Samuti sätestatakse direktiivis kohustus tagada avalduse tagasilükkamise korral õiguskaitse ning esitada koos tagasilükkamisteatega ka sellist võimalust tutvustav kirjalik teade. Samuti tuleb anda teada avalduse esitamisel nõutavatest dokumentidest ja taotleja tasutavatest lõivudest.

| 2.13 | Õiguste osas sätestatakse direktiivis miinimumnõue, et tagada kõigi ühtse loa saanud isikute võrdne kohtlemine, ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kehtestada soodsamaid sätteid. |
| --- | --- |

2.13

Õiguste osas sätestatakse direktiivis miinimumnõue, et tagada kõigi ühtse loa saanud isikute võrdne kohtlemine, ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kehtestada soodsamaid sätteid.

| 2.14 | Direktiivis nähakse ette kolmandatest riikidest pärit töötajate kohtlemine võrdselt liikmesriigi kodanikega vähemalt järgmistes valdkondades:






  — | töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- | --- |

2.14

Direktiivis nähakse ette kolmandatest riikidest pärit töötajate kohtlemine võrdselt liikmesriigi kodanikega vähemalt järgmistes valdkondades:

—

töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine, samuti töötervishoid ja tööohutus;

| — | ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga; |
| --- | --- |

—

ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga;

| — | haridus ja kutseõpe; |
| --- | --- |

—

haridus ja kutseõpe;

| — | diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine asjaomaste riiklike menetluste kohaselt; |
| --- | --- |

—

diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine asjaomaste riiklike menetluste kohaselt;

| — | võrdne kohtlemine sotsiaalkindlustuse valdkonnas hõlmab määruses (EÜ) nr 1408/71 sätestatud hüvitisi, mida laiendatakse ka isikutele, kes saabuvad liikmesriiki otse kolmandast riigist; |
| --- | --- |

—

võrdne kohtlemine sotsiaalkindlustuse valdkonnas hõlmab määruses (EÜ) nr 1408/71 sätestatud hüvitisi, mida laiendatakse ka isikutele, kes saabuvad liikmesriiki otse kolmandast riigist;

| — | väljateenitud pensioni maksmine kolmandasse riiki kolimisel; |
| --- | --- |

—

väljateenitud pensioni maksmine kolmandasse riiki kolimisel;

| — | maksusoodustused; |
| --- | --- |

—

maksusoodustused;

| — | juurdepääs kaupadele ja teenustele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi. |
| --- | --- |

—

juurdepääs kaupadele ja teenustele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused ja tööhõiveametite pakutav abi.

| 2.15 | Liikmesriigid võivad piirata võrdse kohtlemise õigust:






  — | nõudes hariduse või koolituse saamiseks nõuetekohase keeleoskuse tõendamist; |
| --- | --- | --- |

2.15

Liikmesriigid võivad piirata võrdse kohtlemise õigust:

—

nõudes hariduse või koolituse saamiseks nõuetekohase keeleoskuse tõendamist;

| — | piirates õigusi õppetoetustele; |
| --- | --- |

—

piirates õigusi õppetoetustele;

| — | piirates võrdsust töötingimustes (sealhulgas palga, töölt vabastamise, töötervishoiu ja -ohutuse osas), ühinemisvabaduses, maksusoodustustes ja sotsiaalkindlustuses töösuhtes olevatele isikutele. |
| --- | --- |

—

piirates võrdsust töötingimustes (sealhulgas palga, töölt vabastamise, töötervishoiu ja -ohutuse osas), ühinemisvabaduses, maksusoodustustes ja sotsiaalkindlustuses töösuhtes olevatele isikutele.

| 2.16 | Diplomite tunnustamise osas sätestatakse ettepanekus võrdne kohtlemine kooskõlas riiklike menetlustega ja viidatakse direktiivile 2005/36/EÜ, mille kohaselt teises liikmesriigis kvalifikatsiooni omandanud kolmanda riigi kodaniku diplomit tunnustatakse samamoodi kui ELi kodaniku diplomit. |
| --- | --- |

2.16

Diplomite tunnustamise osas sätestatakse ettepanekus võrdne kohtlemine kooskõlas riiklike menetlustega ja viidatakse direktiivile 2005/36/EÜ, mille kohaselt teises liikmesriigis kvalifikatsiooni omandanud kolmanda riigi kodaniku diplomit tunnustatakse samamoodi kui ELi kodaniku diplomit.

| 2.17 | Mis puudutab võrdset juurdepääsu üldsusele kättesaadavatele kaupadele ja teenustele, sealhulgas nii sotsiaalkorterid kui ka elamispind erasektoris, siis liikmesriigid võivad piirata õigust sotsiaalkorterile juhtudega, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on liikmesriigis elanud vähemalt kolm aastat. |
| --- | --- |

2.17

Mis puudutab võrdset juurdepääsu üldsusele kättesaadavatele kaupadele ja teenustele, sealhulgas nii sotsiaalkorterid kui ka elamispind erasektoris, siis liikmesriigid võivad piirata õigust sotsiaalkorterile juhtudega, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on liikmesriigis elanud vähemalt kolm aastat.

| 2.18 | Kavandatava direktiiviga tagatakse see, et järgitakse ühenduse kokkulepetes või rahvusvahelistes õigusvahendites sisalduvaid soodsamaid sätteid, sh nendes Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud dokumentides, mis kehtivad kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajatele, kes on Euroopa Nõukogu liikmesriigi kodanikud. Ettepanek ei piira ka nende rahvusvaheliste konventsioonide soodsamate sätete kohaldamist, millega keelatakse diskrimineerimine rahvuse alusel. |
| --- | --- |

2.18

Kavandatava direktiiviga tagatakse see, et järgitakse ühenduse kokkulepetes või rahvusvahelistes õigusvahendites sisalduvaid soodsamaid sätteid, sh nendes Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud dokumentides, mis kehtivad kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajatele, kes on Euroopa Nõukogu liikmesriigi kodanikud. Ettepanek ei piira ka nende rahvusvaheliste konventsioonide soodsamate sätete kohaldamist, millega keelatakse diskrimineerimine rahvuse alusel.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Komitee on teinud ettepaneku, et Euroopa Liidu Nõukogu loobuks sisserännet käsitlevate õigusaktide puhul ühehäälsuse nõudest ning võtaks need vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust (10). Üksnes sel moel saab koostada häid õigusakte, mis on edusammuks Euroopa Liidu sisesel ühtlustamisel. |
| --- | --- |

3.1

Komitee on teinud ettepaneku, et Euroopa Liidu Nõukogu loobuks sisserännet käsitlevate õigusaktide puhul ühehäälsuse nõudest ning võtaks need vastu kvalifitseeritud häälteenamusega ning koos Euroopa Parlamendiga, kasutades kaasotsustamismenetlust (10). Üksnes sel moel saab koostada häid õigusakte, mis on edusammuks Euroopa Liidu sisesel ühtlustamisel.

| 3.2 | Komitee tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga hõlmatakse sisserännet käsitlevad õigusaktid tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustamine koos Euroopa Parlamendiga). |
| --- | --- |

3.2

Komitee tervitab asjaolu, et Lissaboni lepinguga hõlmatakse sisserännet käsitlevad õigusaktid tavamenetluse alla (komisjoni algatus, kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja kaasotsustamine koos Euroopa Parlamendiga).

| 3.3 | Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja jõustumist muutub pädevuste jaotus ELi ja liikmesriikide vahel selgemaks ning nõukogu hakkab otsuseid vastu võtma kvalifitseeritud häälteenamusega ja koos Euroopa Parlamendiga kaasotsustamismenetluse teel, mis asendab praeguse ühehäälsuse nõude, mis ei lase vastu võtta tõelisi ühtseid õigusakte. Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu kasutaks sisserännet käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel tavamenetlust (nagu tehti ka varjupaika käsitlevate õigusaktide kohta otsuse langetamise puhul), ennetades nii Lissaboni lepingu sätteid. |
| --- | --- |

3.3

Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja jõustumist muutub pädevuste jaotus ELi ja liikmesriikide vahel selgemaks ning nõukogu hakkab otsuseid vastu võtma kvalifitseeritud häälteenamusega ja koos Euroopa Parlamendiga kaasotsustamismenetluse teel, mis asendab praeguse ühehäälsuse nõude, mis ei lase vastu võtta tõelisi ühtseid õigusakte. Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu kasutaks sisserännet käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel tavamenetlust (nagu tehti ka varjupaika käsitlevate õigusaktide kohta otsuse langetamise puhul), ennetades nii Lissaboni lepingu sätteid.

| 3.4 | Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu töö kõnealuse direktiiviga seataks prioriteetsemale kohale kui kõrget kvalifikatsiooni nõudvat tööd käsitlev direktiiv (KOM(2007) 637 lõplik) ja teised valdkondlikud direktiivid, ning soovitab komisjonil tõhustada tööd teiste vastuvõtmist käsitlevate direktiividega, mis on kavandatud järgmisteks kuudeks (mis hõlmavad hooajatöölisi, tasu saavaid praktikante ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavaid töötajaid). |
| --- | --- |

3.4

Komitee teeb ettepaneku, et nõukogu töö kõnealuse direktiiviga seataks prioriteetsemale kohale kui kõrget kvalifikatsiooni nõudvat tööd käsitlev direktiiv (KOM(2007) 637 lõplik) ja teised valdkondlikud direktiivid, ning soovitab komisjonil tõhustada tööd teiste vastuvõtmist käsitlevate direktiividega, mis on kavandatud järgmisteks kuudeks (mis hõlmavad hooajatöölisi, tasu saavaid praktikante ja ettevõttesiseselt ümberpaigutatavaid töötajaid).

| 3.5 | Komitee loodab, et ELil saab olema sobiv ja piisavalt ühtlustatud õigustik, et sisserännet oleks võimalik suunata õiguslike, paindlike ja läbipaistvate menetluste teel, milles kolmandate riikide kodanikke koheldakse õiglaselt ning tagatakse neile ELi kodanike õigustega sarnased õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

3.5

Komitee loodab, et ELil saab olema sobiv ja piisavalt ühtlustatud õigustik, et sisserännet oleks võimalik suunata õiguslike, paindlike ja läbipaistvate menetluste teel, milles kolmandate riikide kodanikke koheldakse õiglaselt ning tagatakse neile ELi kodanike õigustega sarnased õigused ja kohustused.

| 3.6 | Kavandatavas direktiivis sisalduvad õigused ja kohustused kolmandate riikide kodanikele, mis põhinevad võrdsel kohtlemisel palkade, töötingimuste, ühinemisvabaduse, hariduse ja kutseõppe osas, on hea lähtepunkt tulevaste sisserännet käsitlevate õigusaktide koostamiseks. |
| --- | --- |

3.6

Kavandatavas direktiivis sisalduvad õigused ja kohustused kolmandate riikide kodanikele, mis põhinevad võrdsel kohtlemisel palkade, töötingimuste, ühinemisvabaduse, hariduse ja kutseõppe osas, on hea lähtepunkt tulevaste sisserännet käsitlevate õigusaktide koostamiseks.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee peab horisontaalset direktiivi, mis sisaldab ühtset menetlust ja teatud õigusi liikmesriigis seaduslikult elavatele töötajatele, majandusrände ühise poliitika aluste loomisel Euroopa Liidu jaoks väga tähtsaks. Direktiivi ettepanekus austatakse liikmesriikide õigust kehtestada vastuvõetavate sisserändajate piirarv. |
| --- | --- |

4.1

Komitee peab horisontaalset direktiivi, mis sisaldab ühtset menetlust ja teatud õigusi liikmesriigis seaduslikult elavatele töötajatele, majandusrände ühise poliitika aluste loomisel Euroopa Liidu jaoks väga tähtsaks. Direktiivi ettepanekus austatakse liikmesriikide õigust kehtestada vastuvõetavate sisserändajate piirarv.

| 4.2 | Komitee soovib toonitada komisjoni ettepaneku olulisust ELile sellise horisontaalse õigusakti pakkumisel, kus sätestatakse vastuvõtumenetluste kord ja liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide töötajate õigused. |
| --- | --- |

4.2

Komitee soovib toonitada komisjoni ettepaneku olulisust ELile sellise horisontaalse õigusakti pakkumisel, kus sätestatakse vastuvõtumenetluste kord ja liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide töötajate õigused.

| 4.3 | Rohelist raamatut käsitlevas arvamuses väljendab komitee toetust ühtsele menetlusele tööga seotud sisserände puhuks (11): „Elamis- ja töölubade suhe on liikmesriigiti selgelt erinev. EMSK usub, et ELil on vaja õigusakte ühtlustada. Lubade väljaandmise eest vastutaksid iga liikmesriigi vastavad asutused. Liikmesriigi antud luba peaksid sellisena tunnustama kõik ülejäänud ELi liikmesriigid. EMSK soovitab hoida bürokraatia võimalikult madalal tasemel ja teha asjaajamine inimeste (st sisserändajate, tööandjate ja ametiasutuste) jaoks lihtsaks. Soovitatav on üks luba — elamisluba, mis annaks volituse ka töötada.” |
| --- | --- |

4.3

Rohelist raamatut käsitlevas arvamuses väljendab komitee toetust ühtsele menetlusele tööga seotud sisserände puhuks (11): „Elamis- ja töölubade suhe on liikmesriigiti selgelt erinev. EMSK usub, et ELil on vaja õigusakte ühtlustada. Lubade väljaandmise eest vastutaksid iga liikmesriigi vastavad asutused. Liikmesriigi antud luba peaksid sellisena tunnustama kõik ülejäänud ELi liikmesriigid. EMSK soovitab hoida bürokraatia võimalikult madalal tasemel ja teha asjaajamine inimeste (st sisserändajate, tööandjate ja ametiasutuste) jaoks lihtsaks. Soovitatav on üks luba — elamisluba, mis annaks volituse ka töötada.”

| 4.4 | Õiguste osas on komitee viidatud rohelist raamatut käsitlevas arvamuses juba kinnitanud, et „antud arutelu lähtepunktiks peab olema mittediskrimineerimise põhimõte. Sisserännanud töötajatel — olenemata nende elamis- ja tööloa pikkusest — peavad olema samasugused majanduslikud, töö- ja sotsiaalsed õigused kui teistel töötajatel”. Komitee soovib rõhutada eri tasandi sotsiaalpartnerite (ettevõtete, sektori, riikide ja Euroopa tasand) rolli võrdses kohtlemises töökohal. Komitee korraldas koostöös Dublini fondi ja sotsiaalpartneritega seminari, mille järeldused esitati ühes teises arvamuses (12). |
| --- | --- |

4.4

Õiguste osas on komitee viidatud rohelist raamatut käsitlevas arvamuses juba kinnitanud, et „antud arutelu lähtepunktiks peab olema mittediskrimineerimise põhimõte. Sisserännanud töötajatel — olenemata nende elamis- ja tööloa pikkusest — peavad olema samasugused majanduslikud, töö- ja sotsiaalsed õigused kui teistel töötajatel”. Komitee soovib rõhutada eri tasandi sotsiaalpartnerite (ettevõtete, sektori, riikide ja Euroopa tasand) rolli võrdses kohtlemises töökohal. Komitee korraldas koostöös Dublini fondi ja sotsiaalpartneritega seminari, mille järeldused esitati ühes teises arvamuses (12).

| 4.5 | Rohelise raamatu teemalises arvamuses (13) on märgitud järgmist: „EMSK pakub välja konkreetsed õigused, mida peaks andma kolmandate riikide kodanikele, kes ELi liikmesriigis ajutiselt seaduslikult töötavad ja elavad.” Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et lisaks tööga seotud sotsiaalmaksudele kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega maksavad võõrtöötajad makse neid vastu võtva riigi ametivõimudele. |
| --- | --- |

4.5

Rohelise raamatu teemalises arvamuses (13) on märgitud järgmist: „EMSK pakub välja konkreetsed õigused, mida peaks andma kolmandate riikide kodanikele, kes ELi liikmesriigis ajutiselt seaduslikult töötavad ja elavad.” Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et lisaks tööga seotud sotsiaalmaksudele kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega maksavad võõrtöötajad makse neid vastu võtva riigi ametivõimudele.

| 4.6 | Lisaks võrdsele kohtlemisele töökohal (töötingimused, palk, töölt vabastamine, tervishoid ja ohutus, ühinemisvabadus jne) pakkus komitee välja järgmised punktid:






  — | õigus sotsiaalkindlustusele, kaasa arvatud tervishoiule; |
| --- | --- | --- |

4.6

Lisaks võrdsele kohtlemisele töökohal (töötingimused, palk, töölt vabastamine, tervishoid ja ohutus, ühinemisvabadus jne) pakkus komitee välja järgmised punktid:

—

õigus sotsiaalkindlustusele, kaasa arvatud tervishoiule;

| — | õigus pääseda juurde kaupadele ja teenustele, kaasa arvatud eluasemele, samadel alustel kui kodanikud; |
| --- | --- |

—

õigus pääseda juurde kaupadele ja teenustele, kaasa arvatud eluasemele, samadel alustel kui kodanikud;

| — | juurdepääs haridusele ja kutseõppele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs haridusele ja kutseõppele;

| — | teaduskraadide, tunnistuste ja kvalifikatsioonide tunnustamine ühenduse õigustiku raames; |
| --- | --- |

—

teaduskraadide, tunnistuste ja kvalifikatsioonide tunnustamine ühenduse õigustiku raames;

| — | alaealiste õigus haridusele, kaasa arvatud õpingute rahastamisele ja õppetoetustele; |
| --- | --- |

—

alaealiste õigus haridusele, kaasa arvatud õpingute rahastamisele ja õppetoetustele;

| — | õigus õpetada ja teha teadusuuringuid kooskõlas direktiivi ettepanekuga
   (14); |
| --- | --- |

—

õigus õpetada ja teha teadusuuringuid kooskõlas direktiivi ettepanekuga
   (14);

| — | õigus tasuta õigusabile hädavajalikel juhtudel; |
| --- | --- |

—

õigus tasuta õigusabile hädavajalikel juhtudel;

| — | õigus kasutada tasuta tööhõiveteenuseid (avalik teenistus); |
| --- | --- |

—

õigus kasutada tasuta tööhõiveteenuseid (avalik teenistus);

| — | õigus saada vastuvõtjariigi keele õpet; |
| --- | --- |

—

õigus saada vastuvõtjariigi keele õpet;

| — | kultuurilise mitmekesisusega arvestamine; |
| --- | --- |

—

kultuurilise mitmekesisusega arvestamine;

| — | õigus vabale liikumisele ja elukoha valikule liikmesriigis. |
| --- | --- |

—

õigus vabale liikumisele ja elukoha valikule liikmesriigis.

| 4.7 | 2004. aastal võttis komitee vastu ka omaalgatusliku arvamuse (15), milles tegi ettepaneku, et Euroopa Liit ja liikmesriigid ratifitseeriksid ÜRO Peaassamblee poolt 1990. aastal vastu võetud võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni (16), et edendada võõrtööliste põhiõiguste kaitset nii Euroopas kui ka maailmas üldiselt. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon astuks uusi samme konventsiooni ratifitseerimiseks, et tõhustada rahvusvahelist sisserändajate õiguste süsteemi. |
| --- | --- |

4.7

2004. aastal võttis komitee vastu ka omaalgatusliku arvamuse (15), milles tegi ettepaneku, et Euroopa Liit ja liikmesriigid ratifitseeriksid ÜRO Peaassamblee poolt 1990. aastal vastu võetud võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni (16), et edendada võõrtööliste põhiõiguste kaitset nii Euroopas kui ka maailmas üldiselt. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon astuks uusi samme konventsiooni ratifitseerimiseks, et tõhustada rahvusvahelist sisserändajate õiguste süsteemi.

| 4.8 | Komitee teeb ettepaneku, et direktiivi seletuskirja lisataks uus punkt, et sisserännet käsitlevates õigusaktides järgitaks ILO norme, eelkõige ILO võõrtöötajate konventsioone (C 97 ja C 143). |
| --- | --- |

4.8

Komitee teeb ettepaneku, et direktiivi seletuskirja lisataks uus punkt, et sisserännet käsitlevates õigusaktides järgitaks ILO norme, eelkõige ILO võõrtöötajate konventsioone (C 97 ja C 143).

| 4.9 | Komitee teeb ka ettepaneku, et direktiiviga kaitstaks soolist võrdõiguslikkust, mis kuulub ühenduse õigustikku, ja ka diskrimineerimise vastaseid ELi õigusakte. |
| --- | --- |

4.9

Komitee teeb ka ettepaneku, et direktiiviga kaitstaks soolist võrdõiguslikkust, mis kuulub ühenduse õigustikku, ja ka diskrimineerimise vastaseid ELi õigusakte.

| 4.10 | Hooajatöölisi ei tohiks direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Kuigi Euroopa Komisjonis on koostamisel eraldi direktiiv, peab komitee vajalikuks tagada ka kõnealuse kategooria töötajate võrdne kohtlemine (eriti töökohal). |
| --- | --- |

4.10

Hooajatöölisi ei tohiks direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Kuigi Euroopa Komisjonis on koostamisel eraldi direktiiv, peab komitee vajalikuks tagada ka kõnealuse kategooria töötajate võrdne kohtlemine (eriti töökohal).

| 4.11 | Komitee väljendab muret ja rahulolematust seoses võimalusega, et liikmesriikidel lubatakse piirata võrdse kohtlemise õigust (17) töötingimuste (sh palga, töölt vabastamise, töötervishoiu ja -ohutuse ning sotsiaalkindlustuse osas) ja ühinemisvabaduse osas. Selline piiramine on vastuolus punktis 2 esitatud ettepanekuga. Samuti võivad niisugused piirangud minna vastuollu mittediskrimineerimise põhimõttega. Komitee leiab, et Euroopa Ühenduste Kohtu praktikat arvestades on võrdne kohtlemine üks ühenduse õiguse põhimõtetest. |
| --- | --- |

4.11

Komitee väljendab muret ja rahulolematust seoses võimalusega, et liikmesriikidel lubatakse piirata võrdse kohtlemise õigust (17) töötingimuste (sh palga, töölt vabastamise, töötervishoiu ja -ohutuse ning sotsiaalkindlustuse osas) ja ühinemisvabaduse osas. Selline piiramine on vastuolus punktis 2 esitatud ettepanekuga. Samuti võivad niisugused piirangud minna vastuollu mittediskrimineerimise põhimõttega. Komitee leiab, et Euroopa Ühenduste Kohtu praktikat arvestades on võrdne kohtlemine üks ühenduse õiguse põhimõtetest.

| 4.12 | Igal juhul tuleks piirangute olemasolu korral neid alati tõlgendada kooskõlas teiste kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega, mis sisaldavad soodsamaid sätteid, konkreetselt näiteks inimõiguste ülddeklaratsiooniga, rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste paktiga või Euroopa inimõiguste konventsiooniga, samuti erinevate ILO konventsioonide ning ühenduse ja riikide soodsamate õigusaktidega. |
| --- | --- |

4.12

Igal juhul tuleks piirangute olemasolu korral neid alati tõlgendada kooskõlas teiste kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega, mis sisaldavad soodsamaid sätteid, konkreetselt näiteks inimõiguste ülddeklaratsiooniga, rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste paktiga või Euroopa inimõiguste konventsiooniga, samuti erinevate ILO konventsioonide ning ühenduse ja riikide soodsamate õigusaktidega.

| 4.13 | Direktiiv näeb ette, et kui ühtne luba lükatakse tagasi, peaks see toimuma kirjalikult ja asjaomasel isikul peaks olema võimalus vaidlustada seda liikmesriigi kohtus. Komitee teeb ettepaneku, et ühtse loa andmata või uuendamata jätmise või peatamise või tühistamise otsuse puhul vastavalt liikmesriigi või ühenduse õiguses sätestatud kriteeriumidele (18) peataks taotlejapoolne otsuse edasikaebamine kohtus haldusotsuse langetamise kuni kohtu lõpliku otsuseni. |
| --- | --- |

4.13

Direktiiv näeb ette, et kui ühtne luba lükatakse tagasi, peaks see toimuma kirjalikult ja asjaomasel isikul peaks olema võimalus vaidlustada seda liikmesriigi kohtus. Komitee teeb ettepaneku, et ühtse loa andmata või uuendamata jätmise või peatamise või tühistamise otsuse puhul vastavalt liikmesriigi või ühenduse õiguses sätestatud kriteeriumidele (18) peataks taotlejapoolne otsuse edasikaebamine kohtus haldusotsuse langetamise kuni kohtu lõpliku otsuseni.

| 4.14 | Lõpetuseks soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutada integratsiooni olulisust. Komitee on koostanud mitu omaalgatuslikku arvamust integratsioonipoliitika edendamiseks (19) ning on korraldanud sel teemal konverentse ja seminare. Euroopa Liit ja ametiasutused peaksid tegema koostööd integratsioonipoliitika soosimiseks, kuna integratsioon, võrdse kohtlemise edendamine ja diskrimineerimisvastane võitlus on kõik Euroopa ühiskonna, aga eelkõige kohalike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ees seisvad väljakutsed. Komitee teeb Euroopa Komisjoniga koostööd Euroopa integratsioonifoorumi loomiseks (20). |
| --- | --- |

4.14

Lõpetuseks soovib Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutada integratsiooni olulisust. Komitee on koostanud mitu omaalgatuslikku arvamust integratsioonipoliitika edendamiseks (19) ning on korraldanud sel teemal konverentse ja seminare. Euroopa Liit ja ametiasutused peaksid tegema koostööd integratsioonipoliitika soosimiseks, kuna integratsioon, võrdse kohtlemise edendamine ja diskrimineerimisvastane võitlus on kõik Euroopa ühiskonna, aga eelkõige kohalike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ees seisvad väljakutsed. Komitee teeb Euroopa Komisjoniga koostööd Euroopa integratsioonifoorumi loomiseks (20).

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 lõplik.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. jaanuari 2002. aasta arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, milles käsitletakse kolmandate riikide kodanike sissesõitu liikmesriikide territooriumile ja seal viibimist eesmärgiga leida palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (EÜT C 80, 3.4.2002) ning Euroopa Parlamendi arvamus; raportöör: Anna TERRÓN i CUSÍ (ELT C 43E, 19.2.2004).

2

(3)  2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldused, vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2003. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 80, 30.3.2004).

3

(4)  Komitee 15. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti; Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 65, 17.3.2006).

4

(5)  Vt allmärkus 4.

5

(6)  Vt allmärkus 4.

6

(7)  Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele (KOM(2004) 811 lõplik).

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2005. aasta arvamus teemal „Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 286, 17.11.2005).

8

(9)  Direktiiv 96/71/EÜ.

9

(10)  Vt allmärkus 4.

10

(11)  Vt allmärkus 8.

11

(12)  Komitee 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 318, 23.12.2006).

12

(13)  Vt allmärkus 8.

13

(14)  Komisjoni ettepanek nõukogu direktiiviks teadusuuringute eesmärgil saabuvate kolmandate riikide kodanike vastuvõtmise erikorra kohta (KOM(2004) 178). Vt ka Komitee 27. oktoobri 2004. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv ja kaks soovitust lihtsustamaks teadusuuringute eesmärgil Euroopa Ühendusse saabuvate kolmandate riikide kodanike vastuvõttu”; raportöör: Brenda KING (ELT C 120, 20.5.2005).

14

(15)  Komitee 30. juuni 2004. aasta arvamus võõrtöötajate õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni kohta; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (ELT C 302, 7.12.2004).

15

(16)  18. detsembri 1990. aasta resolutsioon 45/158, mis jõustus 1. juulil 2003.

16

(17)  Artikli 12 lõige 2.

17

(18)  Artikkel 8.

18

(19)  Komitee 21. märtsi 2002. aasta arvamus sisserände, integratsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli kohta; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 125, 27.5.2002).

19

Komitee 10. detsembri 2003. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Sisseränne, integratsioon ja tööhõive”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 80, 30.3.2004).

Komitee 13. septembri 2006. aasta arvamus teemal „Sisseränne Euroopa Liitu ja integratsioonipoliitika: koostöö piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel”; raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS (ELT C 318, 23.12.2006).

9.–10. septembril 2002 Brüsselis toimunud konverents „Kodanikuühiskonna roll integratsiooni edendamisel”.

(20)  http://integrationforum.teamwork.fr/

20

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/119

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta”

KOM(2008) 159 lõplik — 2008/0064 (COD)

(2009/C 27/25)

7. aprillil 2008. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta”.

Komitee juhatus tegi 21. aprillil 2008 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) pearaportööriks José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 108 ja erapooletuks jäi 5 liiget.

1.   Järeldused

| 1.1 | Komitee toetab täielikult kõiki Euroopa Liidu kodanike loovuse ja innovatsiooni arendamiseks võetavaid meetmeid ning tervitab algatust pühendada üks Euroopa aasta loovuse toetamisele ja arendamisele elukestvat õppe kaudu, sest loovus on innovatsiooni alus. Komitee on korduvalt rõhutanud, kui oluline on edendada innovatsiooni Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks (1). Sellele vaatamata ja olles siiski nõus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastat ümbritseva raamistikuga, leiab komitee, et otsuse ettepanek, mille kohta komitee käesolev arvamus koostatakse, ei ole kavandatud eesmärgi saavutamiseks just kõige parem võimalik vahend. See seisukoht toetub käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekutele. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab täielikult kõiki Euroopa Liidu kodanike loovuse ja innovatsiooni arendamiseks võetavaid meetmeid ning tervitab algatust pühendada üks Euroopa aasta loovuse toetamisele ja arendamisele elukestvat õppe kaudu, sest loovus on innovatsiooni alus. Komitee on korduvalt rõhutanud, kui oluline on edendada innovatsiooni Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks (1). Sellele vaatamata ja olles siiski nõus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastat ümbritseva raamistikuga, leiab komitee, et otsuse ettepanek, mille kohta komitee käesolev arvamus koostatakse, ei ole kavandatud eesmärgi saavutamiseks just kõige parem võimalik vahend. See seisukoht toetub käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekutele.

| 1.2 | Kui teisi Euroopa aastaid on korraldatud suure ajavaruga, kus ettepanekuid on esitatud kuni kaks aastat enne vastava aasta tähistamist, siis käesoleval juhul jääb komisjoni ettepaneku vastuvõtmisest kuni Euroopa aasta alguseni vaid seitse kuud, mille jooksul Euroopa Parlament ja nõukogu peavad otsuse heaks kiitma ning Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peavad korraldama ja kooskõlastama elluviidava tegevuse. Komitee leiab, et praegune protsess on toimunud rutakalt ning võib ohustada Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tähistamist, sest see vääriks Euroopa aasta tähtsusele paremini vastavat ettevalmistust. |
| --- | --- |

1.2

Kui teisi Euroopa aastaid on korraldatud suure ajavaruga, kus ettepanekuid on esitatud kuni kaks aastat enne vastava aasta tähistamist, siis käesoleval juhul jääb komisjoni ettepaneku vastuvõtmisest kuni Euroopa aasta alguseni vaid seitse kuud, mille jooksul Euroopa Parlament ja nõukogu peavad otsuse heaks kiitma ning Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peavad korraldama ja kooskõlastama elluviidava tegevuse. Komitee leiab, et praegune protsess on toimunud rutakalt ning võib ohustada Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta tähistamist, sest see vääriks Euroopa aasta tähtsusele paremini vastavat ettevalmistust.

| 1.3 | Otsuse ettepanekus on jäetud täpsustamata kaks aspekti, mis on komitee arvates äärmiselt asjakohased ja mida tuleks ettepanekus paremini selgitada ja täpsustada. Need kaks aspekti puudutavad Euroopa aasta rahastamist ning viitamist teiste ELi programmide ja poliitikameetmete kaasamisele ja nendepoolsele toele lisaks elukestva õppe valdkonnale. |
| --- | --- |

1.3

Otsuse ettepanekus on jäetud täpsustamata kaks aspekti, mis on komitee arvates äärmiselt asjakohased ja mida tuleks ettepanekus paremini selgitada ja täpsustada. Need kaks aspekti puudutavad Euroopa aasta rahastamist ning viitamist teiste ELi programmide ja poliitikameetmete kaasamisele ja nendepoolsele toele lisaks elukestva õppe valdkonnale.

| 1.3.1 | Komitee on nõus Euroopa Komisjoni ettepanekuga selles osas, et Euroopa aasta elluviimiseks ei ole vaja luua eelarves eraldi vahendeid, ning sellega, et kasutataks elukestva õppe programmi eelarvevõimalusi, sest kõnealuse programmi eesmärkide hulka kuulub ka innovatsiooni edendamine. Kuid ettepaneku tekstis ei viidata ühelegi kõnealusele üritusele eraldatavale summale ning mainitakse vaid seda, et eelarve allikas on eelnimetatud elukestva õppe programm ning üritusi kaasrahastavad teised programmid, mida aga ei täpsustata ega nimetata. Otsuse ettepanekus sätestatu taustal leiab komitee, et ettepanekusse on vaja lisada teatud hinnanguline summa kõnealuse ürituse korraldamiseks vajaminevate kulude kohta. Komitee peab kohaseks lisada ettepanekusse eelarveprognoosi. |
| --- | --- |

1.3.1

Komitee on nõus Euroopa Komisjoni ettepanekuga selles osas, et Euroopa aasta elluviimiseks ei ole vaja luua eelarves eraldi vahendeid, ning sellega, et kasutataks elukestva õppe programmi eelarvevõimalusi, sest kõnealuse programmi eesmärkide hulka kuulub ka innovatsiooni edendamine. Kuid ettepaneku tekstis ei viidata ühelegi kõnealusele üritusele eraldatavale summale ning mainitakse vaid seda, et eelarve allikas on eelnimetatud elukestva õppe programm ning üritusi kaasrahastavad teised programmid, mida aga ei täpsustata ega nimetata. Otsuse ettepanekus sätestatu taustal leiab komitee, et ettepanekusse on vaja lisada teatud hinnanguline summa kõnealuse ürituse korraldamiseks vajaminevate kulude kohta. Komitee peab kohaseks lisada ettepanekusse eelarveprognoosi.

| 1.3.2 | Toetuse osas, mida saavad rahastamisel anda teised programmid ja poliitikameetmed, on ettepaneku sõnastus veelgi ebamäärasem. Ettepaneku tekstist võiks järeldada, et kuna mõnes teises programmis, nagu ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ning info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm, mis mõlemad kuuluvad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla, sisaldub innovatsiooni edendamise eesmärk, siis sellistest programmidest kaasrahastataks Euroopa aasta üritusi. Sellega seoses peab komitee kohaseks, et ettepaneku tekstis täpsustataks, millistest programmidest Euroopa aastat rahastaks, kui suures summas ning kuidas kooskõlastataks eri programmide kaasrahastatavaid meetmeid, arvestades seda, et kõnealuste programmide haldamine kuulub Euroopa Komisjoni eri peadirektoraatide pädevusse. |
| --- | --- |

1.3.2

Toetuse osas, mida saavad rahastamisel anda teised programmid ja poliitikameetmed, on ettepaneku sõnastus veelgi ebamäärasem. Ettepaneku tekstist võiks järeldada, et kuna mõnes teises programmis, nagu ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ning info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm, mis mõlemad kuuluvad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla, sisaldub innovatsiooni edendamise eesmärk, siis sellistest programmidest kaasrahastataks Euroopa aasta üritusi. Sellega seoses peab komitee kohaseks, et ettepaneku tekstis täpsustataks, millistest programmidest Euroopa aastat rahastaks, kui suures summas ning kuidas kooskõlastataks eri programmide kaasrahastatavaid meetmeid, arvestades seda, et kõnealuste programmide haldamine kuulub Euroopa Komisjoni eri peadirektoraatide pädevusse.

| 1.4 | Eelnimetatud argumentide põhjal, mis on käesolevas arvamuses esitatud märkuste seas kesksel kohal, soovitab komitee komisjonil kõnealune ettepanek läbi vaadata ja võtta sealjuures arvesse komitee tähelepanekuid. Samuti teeb komitee ettepaneku, et Euroopa Parlament ja nõukogu arvestaksid kõnealuste märkustega ja muudaksid otsuse neid aspekte, kus esineb kõige suurem ebamäärasus. |
| --- | --- |

1.4

Eelnimetatud argumentide põhjal, mis on käesolevas arvamuses esitatud märkuste seas kesksel kohal, soovitab komitee komisjonil kõnealune ettepanek läbi vaadata ja võtta sealjuures arvesse komitee tähelepanekuid. Samuti teeb komitee ettepaneku, et Euroopa Parlament ja nõukogu arvestaksid kõnealuste märkustega ja muudaksid otsuse neid aspekte, kus esineb kõige suurem ebamäärasus.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | 2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel istungil jõuti järeldusele, et tuleks rõhutada vajadust määratleda üleeuroopaliselt uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, rõhutades, et Euroopa peamine vara on inimesed. Samuti rõhutati vajadust, et Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme kohandataks nii teadmistepõhise ühiskonna nõudmistega kui ka vajadusega parandada tööhõive taset ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

2.1

2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel istungil jõuti järeldusele, et tuleks rõhutada vajadust määratleda üleeuroopaliselt uued elukestva õppe kaudu omandatavad põhioskused, rõhutades, et Euroopa peamine vara on inimesed. Samuti rõhutati vajadust, et Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme kohandataks nii teadmistepõhise ühiskonna nõudmistega kui ka vajadusega parandada tööhõive taset ja kvaliteeti.

| 2.2 | Elukestva õppe käigus omandatavad peamised oskused ehk põhipädevused määratleti ja neid esitleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses (2) ning neid võib pidada innovatsiooni, tootlikkuse ja konkurentsivõime oluliseks teguriks teadmistepõhises ühiskonnas. Nimetatud soovituse kohta koostas komitee ka arvamuse (3). |
| --- | --- |

2.2

Elukestva õppe käigus omandatavad peamised oskused ehk põhipädevused määratleti ja neid esitleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses (2) ning neid võib pidada innovatsiooni, tootlikkuse ja konkurentsivõime oluliseks teguriks teadmistepõhises ühiskonnas. Nimetatud soovituse kohta koostas komitee ka arvamuse (3).

| 2.3 | Brüsselis 8.–9. märtsil 2007 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsutakse liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma meetmeid, et parandada innovatsiooni raamtingimusi ning suunata enam investeeringuid teadus- ja arendustegevusele. Innovatsiooni, teadusuuringute ja hariduse tugevdamist käsitlevas osas tunnistas ülemkogu, et liikmesriigid on täis otsustavust parandada innovatsiooni raamtingimusi, näiteks konkurentsivõimelisi turgusid, ja koondada täiendavaid ressursse teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks. Seepärast kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni ja liikmesriike üles jätkama innovatsioonipoliitika strateegia rakendamist, arvestades sellega, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimus. |
| --- | --- |

2.3

Brüsselis 8.–9. märtsil 2007 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsutakse liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma meetmeid, et parandada innovatsiooni raamtingimusi ning suunata enam investeeringuid teadus- ja arendustegevusele. Innovatsiooni, teadusuuringute ja hariduse tugevdamist käsitlevas osas tunnistas ülemkogu, et liikmesriigid on täis otsustavust parandada innovatsiooni raamtingimusi, näiteks konkurentsivõimelisi turgusid, ja koondada täiendavaid ressursse teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks. Seepärast kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni ja liikmesriike üles jätkama innovatsioonipoliitika strateegia rakendamist, arvestades sellega, et haridus ja koolitus on hästitoimiva teadmiste kolmnurga (haridus-teadustegevus-innovatsioon) eeltingimus.

| 2.4 | Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta käivitamine on hea viis anda panus arutellu Euroopa ees seisvate väljakutsete üle, suurendades üldsuse teadlikkust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse tähtsusest isiklikus arengus ja ühise heaolu suurendamisel. |
| --- | --- |

2.4

Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta käivitamine on hea viis anda panus arutellu Euroopa ees seisvate väljakutsete üle, suurendades üldsuse teadlikkust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse tähtsusest isiklikus arengus ja ühise heaolu suurendamisel.

3.   Ettepaneku kokkuvõte

| 3.1 | Otsuse ettepanekus kuulutatakse 2009. aasta Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks, mille üldeesmärk on toetada liikmesriikide tegevust loovuse arendamisel elukestva õppe kaudu. Loovus on innovatsiooni alus ning peamine tegur ühiskonnas inimeste isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste arendamisel. Sellele üldeesmärgile lisatakse 13 tegurit, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist. |
| --- | --- |

3.1

Otsuse ettepanekus kuulutatakse 2009. aasta Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks, mille üldeesmärk on toetada liikmesriikide tegevust loovuse arendamisel elukestva õppe kaudu. Loovus on innovatsiooni alus ning peamine tegur ühiskonnas inimeste isiklike, tööalaste, ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete pädevuste arendamisel. Sellele üldeesmärgile lisatakse 13 tegurit, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist.

| 3.2 | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavad meetmed sisaldavad muu hulgas konverentse ja algatusi, mis suurendavad üldsuse teadlikkust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse kohta, oluliste sõnumite tutvustamise kampaaniaid, heade tavade näidete kindlaksmääramist ja levitamist ning uuringute tegemist riigi ja ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.2

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks kavandatavad meetmed sisaldavad muu hulgas konverentse ja algatusi, mis suurendavad üldsuse teadlikkust loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse kohta, oluliste sõnumite tutvustamise kampaaniaid, heade tavade näidete kindlaksmääramist ja levitamist ning uuringute tegemist riigi ja ELi tasandil.

| 3.3 | Luuakse Euroopa aasta riikliku koordinaatori roll, kes vastutab korralduse eest riiklikul tasandil, ning sätestatakse meetmete kooskõlastamine ELi tasandil Euroopa Komisjoni korraldatavate riiklike koordinaatorite kokkusaamiste abil. |
| --- | --- |

3.3

Luuakse Euroopa aasta riikliku koordinaatori roll, kes vastutab korralduse eest riiklikul tasandil, ning sätestatakse meetmete kooskõlastamine ELi tasandil Euroopa Komisjoni korraldatavate riiklike koordinaatorite kokkusaamiste abil.

| 3.4 | Lõpetuseks sätestatakse ettepanekus, et Euroopa aastat rahastatakse elukestva õppe programmist, ilma et see piiraks toetust ja kaasrahastamist, mida võib pakkuda muude valdkondade (ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide kaudu. |
| --- | --- |

3.4

Lõpetuseks sätestatakse ettepanekus, et Euroopa aastat rahastatakse elukestva õppe programmist, ilma et see piiraks toetust ja kaasrahastamist, mida võib pakkuda muude valdkondade (ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide kaudu.

4.   Üldmärkused ettepaneku kohta

| 4.1 | Komitee toetab täielikult kõiki Euroopa Liidu kodanike loovuse ja innovatsiooni arendamiseks võetavaid meetmeid. Komitee omaalgatuslikus arvamuses „Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile” (4) kinnitas komitee, et „uuendustegevus peab toetuma eelkõige laiapõhjalisele haridusele ja koolitusele kooskõlas elukestva õppe kriteeriumiga”. Sel põhjusel ja kooskõlas esitatud seisukohaga toetab komitee otsustavalt selliste vahendite kasutamist, mis aitavad arendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust. Siiski peab komitee vajalikuks teha kõnealuse ettepaneku kohta järgmised märkused. |
| --- | --- |

4.1

Komitee toetab täielikult kõiki Euroopa Liidu kodanike loovuse ja innovatsiooni arendamiseks võetavaid meetmeid. Komitee omaalgatuslikus arvamuses „Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile” (4) kinnitas komitee, et „uuendustegevus peab toetuma eelkõige laiapõhjalisele haridusele ja koolitusele kooskõlas elukestva õppe kriteeriumiga”. Sel põhjusel ja kooskõlas esitatud seisukohaga toetab komitee otsustavalt selliste vahendite kasutamist, mis aitavad arendada loovust ja innovatsioonisuutlikkust. Siiski peab komitee vajalikuks teha kõnealuse ettepaneku kohta järgmised märkused.

| 4.2 | Komitee tervitab algatust pühendada üks Euroopa aasta Euroopa kodanike loovuse toetamisele ja arendamisele elukestvat õppe kaudu, sest loovus on innovatsiooni alus. Komitee on korduvalt avaldanud arvamust selle kohta, kui oluline on edendada innovatsiooni Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Sellega seoses märgiti Aho aruandes (5), et on vaja edendada innovatsioonikultuuri, et ületada sotsiaalseid ja tootlikkusega seotud probleeme Euroopas.
  Olles küll nõus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastat ümbritseva raamistikuga, leiab komitee siiski, et otsuse ettepanek, mille kohta komitee käesolev arvamus koostatakse, ei ole kavandatud eesmärgi saavutamiseks kõige parem võimalik vahend, seda nii kõnealuse dokumendi sisu tõttu kui ka dokumendi koostamise ja vastuvõtmise viisi tõttu. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tervitab algatust pühendada üks Euroopa aasta Euroopa kodanike loovuse toetamisele ja arendamisele elukestvat õppe kaudu, sest loovus on innovatsiooni alus. Komitee on korduvalt avaldanud arvamust selle kohta, kui oluline on edendada innovatsiooni Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Sellega seoses märgiti Aho aruandes (5), et on vaja edendada innovatsioonikultuuri, et ületada sotsiaalseid ja tootlikkusega seotud probleeme Euroopas.

Olles küll nõus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastat ümbritseva raamistikuga, leiab komitee siiski, et otsuse ettepanek, mille kohta komitee käesolev arvamus koostatakse, ei ole kavandatud eesmärgi saavutamiseks kõige parem võimalik vahend, seda nii kõnealuse dokumendi sisu tõttu kui ka dokumendi koostamise ja vastuvõtmise viisi tõttu.

| 4.3 | Kõnealuse algatuse lähenemisviis ei ole komitee arvates sellist liiki meetmete jaoks kõige sobivam. Otsuse ettepaneku seletuskirja punktis 3 huvitatud isikutega konsulteerimise kohta märgitakse, et Euroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide esindajatega on peetud eelnevaid mitteametlikke arutelusid. Seega on ettepaneku koostamine toimunud ülalt-alla suunal, ELi institutsioonidest kodanike poole.
  Komitee leiab, et ülalt-alla lähenemisviisi puhul, kus ühiskond ja seda moodustavad organisatsioonid ja üksikisikud ei ole osalenud Euroopa aasta kavandamises ja väljatöötamises, jäävad üritused suurema tõenäosusega üldsusele märkamatuks kui siis, kui need, kelle hilisem osalemine on vajalik ürituse edukaks toimumiseks, oleksid olnud aktiivselt kaasatud.
  Sellega seoses soovib komitee meenutada seisukohta, mida komitee on väljendanud arvamuses teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta” (6). Nimetatud arvamuses (7) kutsus komitee Euroopa institutsioone toetama alt-üles lähenemist järgmiste taoliste algatuste ettevalmistamisel. Seepärast kordab komitee vajadust kasutada Euroopa aastate ettevalmistamisel just kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

4.3

Kõnealuse algatuse lähenemisviis ei ole komitee arvates sellist liiki meetmete jaoks kõige sobivam. Otsuse ettepaneku seletuskirja punktis 3 huvitatud isikutega konsulteerimise kohta märgitakse, et Euroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide esindajatega on peetud eelnevaid mitteametlikke arutelusid. Seega on ettepaneku koostamine toimunud ülalt-alla suunal, ELi institutsioonidest kodanike poole.

Komitee leiab, et ülalt-alla lähenemisviisi puhul, kus ühiskond ja seda moodustavad organisatsioonid ja üksikisikud ei ole osalenud Euroopa aasta kavandamises ja väljatöötamises, jäävad üritused suurema tõenäosusega üldsusele märkamatuks kui siis, kui need, kelle hilisem osalemine on vajalik ürituse edukaks toimumiseks, oleksid olnud aktiivselt kaasatud.

Sellega seoses soovib komitee meenutada seisukohta, mida komitee on väljendanud arvamuses teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta” (6). Nimetatud arvamuses (7) kutsus komitee Euroopa institutsioone toetama alt-üles lähenemist järgmiste taoliste algatuste ettevalmistamisel. Seepärast kordab komitee vajadust kasutada Euroopa aastate ettevalmistamisel just kirjeldatud meetodit.

| 4.4 | Arvestades sellega, et Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta algus on kavandatud 2009. aasta 1. jaanuariks, ning tähtaegadega, mis jäävad selle kinnitamiseks Euroopa Parlamendis ja nõukogus esimesel lugemisel, leiab komitee, et kõnealuse Euroopa aasta väljatöötamise ja kinnitamise ajakava on väga rutakas. Eelmistel sarnastel puhkudel on komitee võtnud oma arvamuse vastu aasta enne ürituse algust (8), mis on tunnistus komisjonipoolsest aegsast kavandamisest. Üks hea näide nimetatud aegsast kavandamisest on komitee täiskogu 2008. aasta mai istungjärgul arvamuse (9) vastuvõtmine teemal „Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta” (10).
  Võib-olla oleks mõistlikum kõnealune algatus pigem edasi lükata ja mitte anda 2009. aastale Euroopa aasta nimetust kui suruda läbi sellise otsuse rutakas heakskiitmine, mis ei võimalda meetmete korraldamiseks vajaliku aja puudusel saavutada kehtestatud eesmärke. |
| --- | --- |

4.4

Arvestades sellega, et Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta algus on kavandatud 2009. aasta 1. jaanuariks, ning tähtaegadega, mis jäävad selle kinnitamiseks Euroopa Parlamendis ja nõukogus esimesel lugemisel, leiab komitee, et kõnealuse Euroopa aasta väljatöötamise ja kinnitamise ajakava on väga rutakas. Eelmistel sarnastel puhkudel on komitee võtnud oma arvamuse vastu aasta enne ürituse algust (8), mis on tunnistus komisjonipoolsest aegsast kavandamisest. Üks hea näide nimetatud aegsast kavandamisest on komitee täiskogu 2008. aasta mai istungjärgul arvamuse (9) vastuvõtmine teemal „Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta” (10).

Võib-olla oleks mõistlikum kõnealune algatus pigem edasi lükata ja mitte anda 2009. aastale Euroopa aasta nimetust kui suruda läbi sellise otsuse rutakas heakskiitmine, mis ei võimalda meetmete korraldamiseks vajaliku aja puudusel saavutada kehtestatud eesmärke.

| 4.5 | Ettepaneku seletuskirja punktis 3.2 väljendatakse lootust, et Euroopa aasta 2009 on vähemalt sama suure mõjuga kui eelmised seda tüüpi algatused hariduse valdkonnas, näiteks Euroopa elukestva õppe aasta ja Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu”. Ettepanekus ei ole aga ühtegi artiklit ega märget võetavate meetmete tulemuste järelhindamise kohta. Sellest võib järeldada, et mõjuanalüüs tehakse empiiriliselt või elukestva õppe programmi või muude asjaomaste programmide kaudsete näitajate abil. |
| --- | --- |

4.5

Ettepaneku seletuskirja punktis 3.2 väljendatakse lootust, et Euroopa aasta 2009 on vähemalt sama suure mõjuga kui eelmised seda tüüpi algatused hariduse valdkonnas, näiteks Euroopa elukestva õppe aasta ja Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu”. Ettepanekus ei ole aga ühtegi artiklit ega märget võetavate meetmete tulemuste järelhindamise kohta. Sellest võib järeldada, et mõjuanalüüs tehakse empiiriliselt või elukestva õppe programmi või muude asjaomaste programmide kaudsete näitajate abil.

| 4.6 | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et paindlikkus elukestva õppe programmi ja teiste asjakohaste programmide aastaste ja mitmeaastaste prioriteetide määramisel näeb ette piisava rahalise marginaali, nii et Euroopa aasta tähistamiseks ei ole vaja suunata eraldi vahendeid. Innovatsiooni edendamine on seatud üheks eesmärgiks elukestva õppe programmis ning samuti mitmes teises programmis, nt ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ning info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm, mis mõlemad kuuluvad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla. Seepärast ja kuigi ettepanekus ei mainita sõnaselgelt nimetatud raamprogrammi, leiab komitee, et kõnealust algatust on võimalik korraldada olemasolevatele programmidele ja eelarvetele toetudes, nii nagu märgitakse ettepaneku seletuskirja punktis 5. |
| --- | --- |

4.6

Komitee jagab komisjoni seisukohta, et paindlikkus elukestva õppe programmi ja teiste asjakohaste programmide aastaste ja mitmeaastaste prioriteetide määramisel näeb ette piisava rahalise marginaali, nii et Euroopa aasta tähistamiseks ei ole vaja suunata eraldi vahendeid. Innovatsiooni edendamine on seatud üheks eesmärgiks elukestva õppe programmis ning samuti mitmes teises programmis, nt ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ning info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm, mis mõlemad kuuluvad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla. Seepärast ja kuigi ettepanekus ei mainita sõnaselgelt nimetatud raamprogrammi, leiab komitee, et kõnealust algatust on võimalik korraldada olemasolevatele programmidele ja eelarvetele toetudes, nii nagu märgitakse ettepaneku seletuskirja punktis 5.

5.   Konkreetsed märkused artiklite kohta

| 5.1 | Ettepaneku artiklis 2 sätestatakse konkreetsem eesmärk rõhutada tegureid, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist. Nimetatud tegurid on jagatud kolme suurde rühma, mis omakorda hõlmavad eri aspekte, mida tuleb arendada.
  Komitee leiab, et kirjeldatud eesmärke ja/või tegureid tuleks enam täpsustada, nii et võetavad meetmed keskenduksid mõnele üksikule loovuse ja innovatsiooni olulisele aspektile, mis moodustaksid kogu tegevuse keskse telje, samuti üldsusele ja eriti noortele, kes oleksid võetavate meetmete sihtrühm, ning haridusasutustele ja sotsiaal-majanduslikele ja ettevõtlusvõrgustikele, mis on nimetatud meetmete elluviimise kanalid. |
| --- | --- |

5.1

Ettepaneku artiklis 2 sätestatakse konkreetsem eesmärk rõhutada tegureid, mis toetavad loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist. Nimetatud tegurid on jagatud kolme suurde rühma, mis omakorda hõlmavad eri aspekte, mida tuleb arendada.

Komitee leiab, et kirjeldatud eesmärke ja/või tegureid tuleks enam täpsustada, nii et võetavad meetmed keskenduksid mõnele üksikule loovuse ja innovatsiooni olulisele aspektile, mis moodustaksid kogu tegevuse keskse telje, samuti üldsusele ja eriti noortele, kes oleksid võetavate meetmete sihtrühm, ning haridusasutustele ja sotsiaal-majanduslikele ja ettevõtlusvõrgustikele, mis on nimetatud meetmete elluviimise kanalid.

| 5.2 | Euroopa aastal, mis on pühendatud loovusele ja innovatsioonile, tuleks seatud eesmärkide saavutamiseks võtta uuenduslikke meetmeid. Artiklis 3 nimetatud meetmed on küll sobivad, kuid neid kasutatakse harilikult igasuguse teavitus-, toetus- või reklaamikampaania puhul. Komitee on seisukohal, et eelkõige noorte jaoks oleks väga hariv, kui kõnealuses artiklis nimetatud meetmetele lisaks võetaks ettepanekus seatud eesmärkide saavutamiseks kasutusele mõni uudne meede. Näiteks võiks käivitada ideekonkursi, et leida vahend, mis võimaldaks loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist kogu Euroopas pidevalt tähelepanu keskmes hoida. Samuti võiks korra aastas või iga kahe aasta järel anda välja Euroopa auhinda, mis väärtustaks Euroopa kõige nooremate kodanike tõeliselt uuenduslikke ideesid ja loovust kõige erinevamates valdkondades ning annaks neile võimaluse tegutseda. |
| --- | --- |

5.2

Euroopa aastal, mis on pühendatud loovusele ja innovatsioonile, tuleks seatud eesmärkide saavutamiseks võtta uuenduslikke meetmeid. Artiklis 3 nimetatud meetmed on küll sobivad, kuid neid kasutatakse harilikult igasuguse teavitus-, toetus- või reklaamikampaania puhul. Komitee on seisukohal, et eelkõige noorte jaoks oleks väga hariv, kui kõnealuses artiklis nimetatud meetmetele lisaks võetaks ettepanekus seatud eesmärkide saavutamiseks kasutusele mõni uudne meede. Näiteks võiks käivitada ideekonkursi, et leida vahend, mis võimaldaks loovuse ja innovatsioonisuutlikkuse arendamist kogu Euroopas pidevalt tähelepanu keskmes hoida. Samuti võiks korra aastas või iga kahe aasta järel anda välja Euroopa auhinda, mis väärtustaks Euroopa kõige nooremate kodanike tõeliselt uuenduslikke ideesid ja loovust kõige erinevamates valdkondades ning annaks neile võimaluse tegutseda.

| 5.3 | Ilma et see piiraks üldmärkustes väljendatud seisukohti Euroopa aasta kaasrahastamise kohta elukestva õppe programmi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu, leiab komitee, et ettepaneku artiklis 6 tuleks seda kõnealuse ürituse eduka elluviimise jaoks niivõrd olulist aspekti täpsemalt määratleda. |
| --- | --- |

5.3

Ilma et see piiraks üldmärkustes väljendatud seisukohti Euroopa aasta kaasrahastamise kohta elukestva õppe programmi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu, leiab komitee, et ettepaneku artiklis 6 tuleks seda kõnealuse ürituse eduka elluviimise jaoks niivõrd olulist aspekti täpsemalt määratleda.

| 5.3.1 | Otsusesse tuleks vähemalt lisada eelarveprognoos. Selle võiks esitada summana, mis eraldatakse 2009. ja järgmisteks eelarveaastateks Euroopa aastat kaasrahastavatest programmidest, või siis maksimaalse protsendina asjaomastel eelarveaastatel programmide raames eraldatavatest summadest. Mõlemad lahendused oleksid sobivad, sest komitee arvates ei ole hea jätta kõnealuse algatuse kulude prognoosi täiesti määratlemata. |
| --- | --- |

5.3.1

Otsusesse tuleks vähemalt lisada eelarveprognoos. Selle võiks esitada summana, mis eraldatakse 2009. ja järgmisteks eelarveaastateks Euroopa aastat kaasrahastavatest programmidest, või siis maksimaalse protsendina asjaomastel eelarveaastatel programmide raames eraldatavatest summadest. Mõlemad lahendused oleksid sobivad, sest komitee arvates ei ole hea jätta kõnealuse algatuse kulude prognoosi täiesti määratlemata.

| 5.3.2 | Ettepaneku kõnealune artikkel 6 algab järgmiste sõnadega: „Ilma et see piiraks toetust, mida võib Euroopa aasta 2009 toetamiseks anda muude valdkondade (näiteks ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide ja poliitikameemete kaudu, ...” Komitee leiab, et osundatud fraasi ebamäärasus jätab ebaselgeks komisjoni teiste peadirektoraatide ning muude kui hariduse, kultuuri ja elukestva õppe valdkonna programmide osalemise ja nendepoolse kaasrahastamise viisi. Seepärast leiab komitee, et ettepanekus tuleb täpsustada, millistest programmidest Euroopa aastat rahastataks, kui suures summas ning kuidas kooskõlastataks eri programmide kaasrahastatavaid meetmeid, arvestades seda, et kõnealuseid programme haldavad Euroopa Komisjoni eri peadirektoraadid. |
| --- | --- |

5.3.2

Ettepaneku kõnealune artikkel 6 algab järgmiste sõnadega: „Ilma et see piiraks toetust, mida võib Euroopa aasta 2009 toetamiseks anda muude valdkondade (näiteks ettevõtlus, ühtekuuluvus, teadusuuringud ja infoühiskond) programmide ja poliitikameemete kaudu, ...” Komitee leiab, et osundatud fraasi ebamäärasus jätab ebaselgeks komisjoni teiste peadirektoraatide ning muude kui hariduse, kultuuri ja elukestva õppe valdkonna programmide osalemise ja nendepoolse kaasrahastamise viisi. Seepärast leiab komitee, et ettepanekus tuleb täpsustada, millistest programmidest Euroopa aastat rahastataks, kui suures summas ning kuidas kooskõlastataks eri programmide kaasrahastatavaid meetmeid, arvestades seda, et kõnealuseid programme haldavad Euroopa Komisjoni eri peadirektoraadid.

| 5.4 | Lõpuks, aga mitte vähemtähtsana, peab komitee vajalikuks, et ettepanekus viidataks ka Euroopa aasta tulemuste ja ulatuse hindamisele. Pärast Euroopa aasta lõppemist on vaja hinnata elluviidud meetmeid ja saavutatud tulemusi, et saada kogemusi järgmiste Euroopa aastate korraldamiseks ning analüüsida, kui suur oli tehtud jõupingutuste haare ja edu. |
| --- | --- |

5.4

Lõpuks, aga mitte vähemtähtsana, peab komitee vajalikuks, et ettepanekus viidataks ka Euroopa aasta tulemuste ja ulatuse hindamisele. Pärast Euroopa aasta lõppemist on vaja hinnata elluviidud meetmeid ja saavutatud tulemusi, et saada kogemusi järgmiste Euroopa aastate korraldamiseks ning analüüsida, kui suur oli tehtud jõupingutuste haare ja edu.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2006. aasta arvamus teemal „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses”, raportöör Gerd WOLF (ELT C 325, 30.12.2006).

1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm”, raportöör Bernhard WELSCHKE, kaasraportöör Lucia FUSCO (ELT C 65, 17.3.2006).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2007. aasta arvamus teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)”, raportöör Gerd WOLF (ELT C 256, 27.10.2007).

(2)  ELT L 394, 30.12.2006.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. mai 2006. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes”, raportöör Mária HERCZOG (ELT C 195, 18.8.2006).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2007. aasta arvamus teemal „Uuendustegevus: mõju tööstuse muutustele ja EIP rollile”, raportöör Jįnos TÓTH, kaasraportöör Enrique CALVET CHAMBON (ELT C 256, 27.10.2007).

4

(5)  „Creating an innovative Europe” („Innovatiivset Euroopat luues”), EUR 22005 ISBN 92-79-00964-8.

5

(6)  KOM(2005) 486 lõplik.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”, punkt 1.2, raportöör Gunta ANČA (ELT C 88, 11.4.2006).

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 1999. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa keelte aasta (2001) kohta”, pearaportöör Bernd RUPP (EÜT C 51, 23.2.2000).

8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. aprilli 2002. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa aasta „Haridus spordi kaudu” (2004)”, raportöör Christoforos KORYFĶDIS (EÜT C 149, 21.6.2002).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole” (2007) kohta”, raportöör Mária HERCZOG (ELT C 65, 17.3.2006).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. aprilli 2006. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)”, raportöör Ágnes CSER (ELT C 185, 8.8.2006).

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. mai 2008. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta”, raportöör Krzysztof PATER, kaasraportöör Erika KOLLER (ELT C 224, 30.8.2008, lk 106).

9

(10)  KOM(2007) 797 lõplik.

10

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/123

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Saarte parem integreerimine siseturule — saarte ühtekuuluvuse ja majanduskasvu oluline eeldus”

(2009/C 27/26)

27. septembril 2007 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Saarte parem integreerimine siseturule — saarte ühtekuuluvuse ja majanduskasvu oluline eeldus”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 3. juunil 2008. Raportöör oli Sylvia GAUCI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (10. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 118, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastu integreeritud lähenemisviisi saarte paremaks integreerimiseks siseturule, mis on oluline tegur ELi ühtekuuluvuse ja majanduskasvu suurendamisel, ning seeläbi saavutama muudetud Lissaboni tegevuskava eesmärgid täies ulatuses. Selline integreeritud lähenemine on põhjendatud, kuna erinevustele (eelkõige suuruse osas) vaatamata seisavad saared silmitsi sarnaste põhiprobleemidega. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastu integreeritud lähenemisviisi saarte paremaks integreerimiseks siseturule, mis on oluline tegur ELi ühtekuuluvuse ja majanduskasvu suurendamisel, ning seeläbi saavutama muudetud Lissaboni tegevuskava eesmärgid täies ulatuses. Selline integreeritud lähenemine on põhjendatud, kuna erinevustele (eelkõige suuruse osas) vaatamata seisavad saared silmitsi sarnaste põhiprobleemidega.

| 1.2 | Komitee soovitab luua integreeritud raamistiku ühenduse poliitikavaldkondadele, mis hõlmavad sidusalt kõiki Euroopa saarte probleeme. |
| --- | --- |

1.2

Komitee soovitab luua integreeritud raamistiku ühenduse poliitikavaldkondadele, mis hõlmavad sidusalt kõiki Euroopa saarte probleeme.

| 1.3 | Komitee rõhutab vajadust hea juhtimise järele näiteks järgmiste probleemidega toimetulekul: teave ja teabevahetus, andmete kvantifitseerimine ja kvalifitseerimine; ühine strateegiline nägemus, võrgustike ja klastrite loomine ning kodanikuühiskonna osalus. Sellise eesmärgi saavutamiseks on oluline luua vajalikud tingimused, mille abil saavad saarte kohalikud ametiasutused hinnata saarelisusest tulenevaid kulusid. Just seepärast on vaja, et saartel oleksid kohalikud statistikaametid ja hinnaindeksid. Euroopa saarte kõigi kohalike statistikaametite töö tulemusel peaks lõpuks välja kujunema ühine hindamise metoodika. |
| --- | --- |

1.3

Komitee rõhutab vajadust hea juhtimise järele näiteks järgmiste probleemidega toimetulekul: teave ja teabevahetus, andmete kvantifitseerimine ja kvalifitseerimine; ühine strateegiline nägemus, võrgustike ja klastrite loomine ning kodanikuühiskonna osalus. Sellise eesmärgi saavutamiseks on oluline luua vajalikud tingimused, mille abil saavad saarte kohalikud ametiasutused hinnata saarelisusest tulenevaid kulusid. Just seepärast on vaja, et saartel oleksid kohalikud statistikaametid ja hinnaindeksid. Euroopa saarte kõigi kohalike statistikaametite töö tulemusel peaks lõpuks välja kujunema ühine hindamise metoodika.

| 1.4 | Rakendamise osas kutsub komitee üles hindama kõigi Euroopa Liidu siseturgu puudutavate algatuste mõju saartele, kaasama nn saarte aspekti kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse ning lihtsustama haldustoiminguid, eelkõige VKEde jaoks. |
| --- | --- |

1.4

Rakendamise osas kutsub komitee üles hindama kõigi Euroopa Liidu siseturgu puudutavate algatuste mõju saartele, kaasama nn saarte aspekti kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse ning lihtsustama haldustoiminguid, eelkõige VKEde jaoks.

| 1.5 | Kuna ligipääs on saarte jaoks keskse tähtsusega küsimus, soovib komitee rõhutada territoriaalse ühtsuse kvaliteeti. Sellist vahendit tuleks ELis rohkem arendada. Selle rakendamine peaks lähtuma saartelt ja olema suunatud mandrile, mitte aga vastupidi. |
| --- | --- |

1.5

Kuna ligipääs on saarte jaoks keskse tähtsusega küsimus, soovib komitee rõhutada territoriaalse ühtsuse kvaliteeti. Sellist vahendit tuleks ELis rohkem arendada. Selle rakendamine peaks lähtuma saartelt ja olema suunatud mandrile, mitte aga vastupidi.

| 1.6 | Komitee soovib tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele endale aastaaruande, milles jälgitakse ja hinnatakse Euroopa saarte probleemide lahendamiseks võetud asjakohaste meetmete tõhusust. Aastaaruandesse tuleks lisada ka komisjoni meetmete ettepanekud. Seega võib öelda, et koostatava arvamusega algatatakse pikaajaline dünaamiline protsess. |
| --- | --- |

1.6

Komitee soovib tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele endale aastaaruande, milles jälgitakse ja hinnatakse Euroopa saarte probleemide lahendamiseks võetud asjakohaste meetmete tõhusust. Aastaaruandesse tuleks lisada ka komisjoni meetmete ettepanekud. Seega võib öelda, et koostatava arvamusega algatatakse pikaajaline dünaamiline protsess.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Eurostati määratluse kohaselt peab saar vastama järgmistele tingimustele:






  — | selle pindala peab olema vähemalt üks ruutkilomeeter; |
| --- | --- | --- |

2.1

Eurostati määratluse kohaselt peab saar vastama järgmistele tingimustele:

—

selle pindala peab olema vähemalt üks ruutkilomeeter;

| — | see peab asuma vähemalt ühe kilomeetri kaugusel mandrist; |
| --- | --- |

—

see peab asuma vähemalt ühe kilomeetri kaugusel mandrist;

| — | sellel peab olema vähemalt 50 elanikust koosnev alaline elanikkond; |
| --- | --- |

—

sellel peab olema vähemalt 50 elanikust koosnev alaline elanikkond;

| — | sellel ei tohi olla püsiühendust mandriga; |
| --- | --- |

—

sellel ei tohi olla püsiühendust mandriga;

| — | seal ei tohi asuda mõne ELi liikmesriigi pealinn. |
| --- | --- |

—

seal ei tohi asuda mõne ELi liikmesriigi pealinn.

| 2.2 | Esitatud määratlus vajab aga läbivaatamist ja muutmist, alates näiteks tõsiasjast, et saar on maa-ala, kuhu ei ole võimalik pääseda jalgsi. Lisaks sellele puudub punktis 2.1 esitatud määratlusel õiguslik alus ning seda kasutatakse üksnes viitena parema määratluse puudumisel, milles võetaks arvesse laienenud Euroopa Liidu uusi olusid, kuhu kuuluvad ka saareriikidest liikmesriigid. |
| --- | --- |

2.2

Esitatud määratlus vajab aga läbivaatamist ja muutmist, alates näiteks tõsiasjast, et saar on maa-ala, kuhu ei ole võimalik pääseda jalgsi. Lisaks sellele puudub punktis 2.1 esitatud määratlusel õiguslik alus ning seda kasutatakse üksnes viitena parema määratluse puudumisel, milles võetaks arvesse laienenud Euroopa Liidu uusi olusid, kuhu kuuluvad ka saareriikidest liikmesriigid.

| 2.2.1 | Saarte määratlemisel tuleb silmas pidada ka Lissaboni lepingu 33. deklaratsiooni, milles sedastatakse: „[Valitsustevaheline] konverents on seisukohal, et artiklis 174 toodud viide saartele võib hõlmata saareriike tervikuna, kui on täidetud vajalikud tingimused.” |
| --- | --- |

2.2.1

Saarte määratlemisel tuleb silmas pidada ka Lissaboni lepingu 33. deklaratsiooni, milles sedastatakse: „[Valitsustevaheline] konverents on seisukohal, et artiklis 174 toodud viide saartele võib hõlmata saareriike tervikuna, kui on täidetud vajalikud tingimused.”

| 2.3 | Praegu jagunevad ELi saareterritooriumid 14 Euroopa Liidu liikmesriigi vahel. ELi saartel elab kokku ligikaudu 21 miljonit saareelanikku. Saarte kaudu on ELil majanduslik ja geopoliitiline ligipääs peaaegu kõigile maailma ookeanidele ning nad moodustavad aktiivse piiri paljude mandritega. |
| --- | --- |

2.3

Praegu jagunevad ELi saareterritooriumid 14 Euroopa Liidu liikmesriigi vahel. ELi saartel elab kokku ligikaudu 21 miljonit saareelanikku. Saarte kaudu on ELil majanduslik ja geopoliitiline ligipääs peaaegu kõigile maailma ookeanidele ning nad moodustavad aktiivse piiri paljude mandritega.

| 2.4 | Sarnaselt liikmesriikidele on ka saared erinevad. Seepärast soovibki komitee pakkuda välja järgmise tüpoloogia. |
| --- | --- |

2.4

Sarnaselt liikmesriikidele on ka saared erinevad. Seepärast soovibki komitee pakkuda välja järgmise tüpoloogia.

| 2.4.1 | Nad erinevad struktuurilises mõttes, sest mõned on äärepoolsed saared, teised aga äärepoolseimad saared, millele omased jooned on nimetatud Euroopa Liidu lepingus (artikli 299 lõikes 2); lisaks leidub väikeseid saari (neist nii mõnelgi elab vähem kui 50 elanikku) ja suuri saari. |
| --- | --- |

2.4.1

Nad erinevad struktuurilises mõttes, sest mõned on äärepoolsed saared, teised aga äärepoolseimad saared, millele omased jooned on nimetatud Euroopa Liidu lepingus (artikli 299 lõikes 2); lisaks leidub väikeseid saari (neist nii mõnelgi elab vähem kui 50 elanikku) ja suuri saari.

| 2.4.2 | Samuti on nad erinevad institutsioonilises mõttes: mõni on saareriik, mõni eraldi piirkonna või rannikusaare saatuses, mõni aga kuulub mandril asuva piirkondliku omavalitsuse alla. |
| --- | --- |

2.4.2

Samuti on nad erinevad institutsioonilises mõttes: mõni on saareriik, mõni eraldi piirkonna või rannikusaare saatuses, mõni aga kuulub mandril asuva piirkondliku omavalitsuse alla.

| 2.5 | Kõigist erinevustest hoolimata on saartel aga jooned, mis neid mandrialadest põhjalikult eristavad, nt kultuuri, hariduse, transpordi, keskkonna jm valdkondades. Nimetatud aspekte tuleks üksikasjalikumalt uurida, et luua neid alasid käsitlev poliitika, milles võetakse arvesse nii ühiseid jooni kui ka eripärasid, mis võivad mõjutada eri saarte võimalusi ja probleeme. Komitee teeb ettepaneku selle teema juurde hiljem tagasi tulla. |
| --- | --- |

2.5

Kõigist erinevustest hoolimata on saartel aga jooned, mis neid mandrialadest põhjalikult eristavad, nt kultuuri, hariduse, transpordi, keskkonna jm valdkondades. Nimetatud aspekte tuleks üksikasjalikumalt uurida, et luua neid alasid käsitlev poliitika, milles võetakse arvesse nii ühiseid jooni kui ka eripärasid, mis võivad mõjutada eri saarte võimalusi ja probleeme. Komitee teeb ettepaneku selle teema juurde hiljem tagasi tulla.

| 2.6 | Saartel on ühised jooned nt kultuuri, hariduse, transpordi (lisakulude probleem) ja keskkonna valdkonnas. |
| --- | --- |

2.6

Saartel on ühised jooned nt kultuuri, hariduse, transpordi (lisakulude probleem) ja keskkonna valdkonnas.

| 2.7 | Euroopa Komisjon algatas hiljutise teatisega „21. sajandi Euroopa ühtne turg” (20. november 2007) (1) arutelu tulevase siseturu üle, millega seoses tuleb kaaluda saarte rolli. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Komisjon algatas hiljutise teatisega „21. sajandi Euroopa ühtne turg” (20. november 2007) (1) arutelu tulevase siseturu üle, millega seoses tuleb kaaluda saarte rolli.

3.   Üldine taust

| 3.1 | Kuna kasutusel on uued juhtimismeetodid, mida iseloomustab integreeritud lähenemisviis (eelkõige tänu rohelisele raamatule ja sinistele raamatutele, mis käsitlevad ELi tulevast merenduspoliitikat), ei saa siseturu küsimusi vaadelda eraldi piirkondlikest küsimustest. Siseturg ei ole eesmärk omaette, see on üksnes territooriumide ja inimeste käsutuses olev vahend. |
| --- | --- |

3.1

Kuna kasutusel on uued juhtimismeetodid, mida iseloomustab integreeritud lähenemisviis (eelkõige tänu rohelisele raamatule ja sinistele raamatutele, mis käsitlevad ELi tulevast merenduspoliitikat), ei saa siseturu küsimusi vaadelda eraldi piirkondlikest küsimustest. Siseturg ei ole eesmärk omaette, see on üksnes territooriumide ja inimeste käsutuses olev vahend.

| 3.2 | Saared on alati otsinud siseturul arenemise viise ja seepärast peavad nad ennetama tulevasi muutusi. |
| --- | --- |

3.2

Saared on alati otsinud siseturul arenemise viise ja seepärast peavad nad ennetama tulevasi muutusi.

| 3.3 | Regionaalpoliitika on saarte jaoks kasulik vahend. Seda tuleb siiski arendada ja täiustada ELi integreeritud raamistikus, et võimaldada neil lisaks õiguspärasele osalemisele siseturul etendada seal ka ulatuslikumat majanduslikku ja sotsiaalset rolli. Mõeldes tulevasele territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikale, mille komisjon töötab välja pärast Lissaboni lepingu jõustumist, tuleks aruteludesse lisada ka see aspekt. |
| --- | --- |

3.3

Regionaalpoliitika on saarte jaoks kasulik vahend. Seda tuleb siiski arendada ja täiustada ELi integreeritud raamistikus, et võimaldada neil lisaks õiguspärasele osalemisele siseturul etendada seal ka ulatuslikumat majanduslikku ja sotsiaalset rolli. Mõeldes tulevasele territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikale, mille komisjon töötab välja pärast Lissaboni lepingu jõustumist, tuleks aruteludesse lisada ka see aspekt.

| 3.4 | Ühenduse poliitika integreeritud raamistik hõlmab peale piirkondliku poliitika ja ühtekuuluvuspoliitika ka eelkõige järgmisi poliitikavaldkondi: transport, energeetika ja veemajandus, haridus ja tööhõive, uurimistegevus, tehnoloogia areng ja uuendustegevus, konkurents, tööstuspoliitika, keskkond ning põllumajandus ja kalandus. |
| --- | --- |

3.4

Ühenduse poliitika integreeritud raamistik hõlmab peale piirkondliku poliitika ja ühtekuuluvuspoliitika ka eelkõige järgmisi poliitikavaldkondi: transport, energeetika ja veemajandus, haridus ja tööhõive, uurimistegevus, tehnoloogia areng ja uuendustegevus, konkurents, tööstuspoliitika, keskkond ning põllumajandus ja kalandus.

| 3.5 | Selles kontekstis tuleb saari kõigepealt analüüsida neljanda ühtekuuluvusaruande valguses. |
| --- | --- |

3.5

Selles kontekstis tuleb saari kõigepealt analüüsida neljanda ühtekuuluvusaruande valguses.

| 3.5.1 | Kuigi Euroopa institutsioonid toetavad oma poliitikas integreeritud lähenemisviisi, on üllatav, et komisjonil näib puuduvat terviklik analüüs saarte probleemidest. |
| --- | --- |

3.5.1

Kuigi Euroopa institutsioonid toetavad oma poliitikas integreeritud lähenemisviisi, on üllatav, et komisjonil näib puuduvat terviklik analüüs saarte probleemidest.

| 3.5.2 | Komisjon peab ligipääsetavust „eriliseks probleemiks”, millega saared peavad toime tulema. |
| --- | --- |

3.5.2

Komisjon peab ligipääsetavust „eriliseks probleemiks”, millega saared peavad toime tulema.

| 3.5.3 | Komisjon rõhutab saarte teise probleemina õigustatult saarte elanikkonna väiksust. Elanikkonna väiksusest tulenevalt on väikesed ka saarte kohalikud turud, see aga takistab saarte VKEde kasvusuutlikkust mastaabisäästu puudumise tõttu. Eriti piirab see nende suutlikkust Euroopa turgudele pääseda. |
| --- | --- |

3.5.3

Komisjon rõhutab saarte teise probleemina õigustatult saarte elanikkonna väiksust. Elanikkonna väiksusest tulenevalt on väikesed ka saarte kohalikud turud, see aga takistab saarte VKEde kasvusuutlikkust mastaabisäästu puudumise tõttu. Eriti piirab see nende suutlikkust Euroopa turgudele pääseda.

| 3.5.4 | Teine tagajärg on see, et enamik saari ei saa jääda lootma oma koduturule (2), mis on täiemahulise ja tõhusa majandustegevuse võimaldamiseks harilikult liiga väike. Selle lihtsa asjaolu tõttu on kohalikud VKEd sunnitud eksportima — see on nende ainus väljapääs. |
| --- | --- |

3.5.4

Teine tagajärg on see, et enamik saari ei saa jääda lootma oma koduturule (2), mis on täiemahulise ja tõhusa majandustegevuse võimaldamiseks harilikult liiga väike. Selle lihtsa asjaolu tõttu on kohalikud VKEd sunnitud eksportima — see on nende ainus väljapääs.

| 3.5.5 | Lisaks tuleb arvestada veel ühte raskuste liiki, mis tuleneb saarte ebasoodsatest looduslikest tingimustest: nimelt kõik saarelisusest tingitud raskused. Transpordist tulenevad suured lisakulud vähendavad oluliselt saarte konkurentsivõimet. Paradoksaalsel kombel võib olukord, kus transpordikulud võivad „kaitsta” saarte turgusid, piirates mandrilt tulevat konkurentsi, viia tegelikult monopolide kujunemiseni saartel. |
| --- | --- |

3.5.5

Lisaks tuleb arvestada veel ühte raskuste liiki, mis tuleneb saarte ebasoodsatest looduslikest tingimustest: nimelt kõik saarelisusest tingitud raskused. Transpordist tulenevad suured lisakulud vähendavad oluliselt saarte konkurentsivõimet. Paradoksaalsel kombel võib olukord, kus transpordikulud võivad „kaitsta” saarte turgusid, piirates mandrilt tulevat konkurentsi, viia tegelikult monopolide kujunemiseni saartel.

| 3.5.6 | Saarelisusele on omased ka probleemid järgmistes aspektides (raskused, mis lisaks määravad kindlaks saarte pikaajalise arengu väljavaated).






  — | Esmatähtsad ressursid (nagu joogivesi, energia, toorained, elukoht ja põllumaa) on piiratud, mistõttu tekib nende nappus ja majandusliku mitmekesisuse puudumine. Samuti põhjustab see vaid ühele majandustegevusele keskendumise probleemi. See toodi esile ka Euroopa Liidu saarealade ja äärepoolseimate piirkondade analüüsis (3), milles rõhutati eriti joogivee puudust, mis põhjustab tõsiseid probleeme suviti arvukate turistidega Vahemere saartel. Asutatud on küll magestamisrajatisi, kuid traditsioonilised magestamisviisid nõuavad rohkesti elektrit. Paljudel saartel ei ole piisavalt elektrienergiat ja nad on sunnitud tooma saarele fossiilkütust või elektrienergiat veealuste kaablite kaudu. |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Saarelisusele on omased ka probleemid järgmistes aspektides (raskused, mis lisaks määravad kindlaks saarte pikaajalise arengu väljavaated).

—

Esmatähtsad ressursid (nagu joogivesi, energia, toorained, elukoht ja põllumaa) on piiratud, mistõttu tekib nende nappus ja majandusliku mitmekesisuse puudumine. Samuti põhjustab see vaid ühele majandustegevusele keskendumise probleemi. See toodi esile ka Euroopa Liidu saarealade ja äärepoolseimate piirkondade analüüsis (3), milles rõhutati eriti joogivee puudust, mis põhjustab tõsiseid probleeme suviti arvukate turistidega Vahemere saartel. Asutatud on küll magestamisrajatisi, kuid traditsioonilised magestamisviisid nõuavad rohkesti elektrit. Paljudel saartel ei ole piisavalt elektrienergiat ja nad on sunnitud tooma saarele fossiilkütust või elektrienergiat veealuste kaablite kaudu.

| — | Looduslikel ohtudel on tavalisest tõsisemad tagajärjed: saarte keskkond on tundlik. |
| --- | --- |

—

Looduslikel ohtudel on tavalisest tõsisemad tagajärjed: saarte keskkond on tundlik.

| 3.5.7 | Ligipääsetavuse osas võib välja tuua järgmist.






  — | Kõigepealt selline tähelepanek: komisjonil on õigus, kui ta märgib, et piirangud saartele ligipääsetavuses peegelduvad tõsiasjas, et „mere ületamine pikendab auto- või rongisõidu aega”. Seega on saarelisusest tulenevalt saarte elanike ja sealsete VKEde transpordikulud kõrged, transpordiühenduste ajakava problemaatiline, samuti esinevad mitmed sotsiaalsed ja kliimast tingitud ohud (4). |
| --- | --- | --- |

3.5.7

Ligipääsetavuse osas võib välja tuua järgmist.

—

Kõigepealt selline tähelepanek: komisjonil on õigus, kui ta märgib, et piirangud saartele ligipääsetavuses peegelduvad tõsiasjas, et „mere ületamine pikendab auto- või rongisõidu aega”. Seega on saarelisusest tulenevalt saarte elanike ja sealsete VKEde transpordikulud kõrged, transpordiühenduste ajakava problemaatiline, samuti esinevad mitmed sotsiaalsed ja kliimast tingitud ohud (4).

| — | Samuti on põhjendatud komisjoni otsus seada transport ja teabevahetus piirkondade konkurentsivõime keskmesse. Seega, kui linnakeskuste areng toimub nn kolmekordse ligipääsetavuse (maantee-, raudtee- ja õhutransport) toel (5), siis veelgi enam kehtib see saarte puhul, millest paljudel on raskusi HDSLile (6) juurdepääsu osas. See muutub eriti oluliseks, kui mõelda, et „rahvusvahelised sidemed ja ühendused teiste peamiste majanduskeskustega” on esmatähtsad kriteeriumid investeeringute suunamise kindlaksmääramisel (7). |
| --- | --- |

—

Samuti on põhjendatud komisjoni otsus seada transport ja teabevahetus piirkondade konkurentsivõime keskmesse. Seega, kui linnakeskuste areng toimub nn kolmekordse ligipääsetavuse (maantee-, raudtee- ja õhutransport) toel (5), siis veelgi enam kehtib see saarte puhul, millest paljudel on raskusi HDSLile (6) juurdepääsu osas. See muutub eriti oluliseks, kui mõelda, et „rahvusvahelised sidemed ja ühendused teiste peamiste majanduskeskustega” on esmatähtsad kriteeriumid investeeringute suunamise kindlaksmääramisel (7).

| — | Lisaks on saartel tõsised raskused suurele Euroopa turule pääsemisel. Nagu juba öeldud, on nende transpordikulud kõrged, mistõttu nad ei ole atraktiivsed. Samuti raskendab nende olukorda asjaolu, et neil ei ole võimalik kasutada samu tootmisviise kui mandril. Tarnekulude tõttu ei saa nad oma tootmist täppisajastada. Sellest tulenevalt on nende tootmiskulud kõrgemad. |
| --- | --- |

—

Lisaks on saartel tõsised raskused suurele Euroopa turule pääsemisel. Nagu juba öeldud, on nende transpordikulud kõrged, mistõttu nad ei ole atraktiivsed. Samuti raskendab nende olukorda asjaolu, et neil ei ole võimalik kasutada samu tootmisviise kui mandril. Tarnekulude tõttu ei saa nad oma tootmist täppisajastada. Sellest tulenevalt on nende tootmiskulud kõrgemad.

| 3.6 | Kõik eespool nimetatud asjaolud viitavad saarte nõrkadele külgedele siseturule integreerumisel: neil puuduvad vajalikud tingimused, et kasutada ära ligikaudu 500 miljoni tarbijaga turu pakutavaid eeliseid. |
| --- | --- |

3.6

Kõik eespool nimetatud asjaolud viitavad saarte nõrkadele külgedele siseturule integreerumisel: neil puuduvad vajalikud tingimused, et kasutada ära ligikaudu 500 miljoni tarbijaga turu pakutavaid eeliseid.

| 3.6.1 | Euroopa Liit peaks vältima kõigile ühtemoodi kohaldatavat poliitikat ja edendama eespool nimetatud integreeritud lähenemisviisi. Saarte probleem on keerukas, kuna nad seisavad silmitsi korraga mitme raskusega. Ent samuti peaksid saared rõhuma oma varadele, mis võiksid olla aluseks integreeritud sotsiaal-majanduslikule arengule. Näitena võib tuua kalavarud, taastuvad energiaallikad, turismiga seotud majandustegevuse, elujõulise kultuurilise identiteedi, loodus- ja kultuuripärandi. |
| --- | --- |

3.6.1

Euroopa Liit peaks vältima kõigile ühtemoodi kohaldatavat poliitikat ja edendama eespool nimetatud integreeritud lähenemisviisi. Saarte probleem on keerukas, kuna nad seisavad silmitsi korraga mitme raskusega. Ent samuti peaksid saared rõhuma oma varadele, mis võiksid olla aluseks integreeritud sotsiaal-majanduslikule arengule. Näitena võib tuua kalavarud, taastuvad energiaallikad, turismiga seotud majandustegevuse, elujõulise kultuurilise identiteedi, loodus- ja kultuuripärandi.

| 3.6.2 | Lisaks tuleb rõhutada, et eespool nimetatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg” lisatud dokumendis väljendab komisjon toetust ideele tagada juurdepääs üldhuviteenustele kogu Euroopa Liidu territooriumil. Komisjoni sõnul on sellel „oluline tähtsus ELi territoriaalse ühtsuse edendamise jaoks”. Komisjon lisab, et „Ebasoodsate geograafiliste või looduslike tingimuste korral (näiteks äärepoolseimad piirkonnad, saared, mägipiirkonnad, hõredalt asustatud alad, välispiirid) on juurdepääsu üldhuviteenustele sageli raske tagada, sest piirkond võib asuda olulistest turgudest kaugel või on ühendusega seonduvad kulud liiga suured. Kõnealuste erivajadustega on vaja arvestada.”. Seega tundub komisjon olevat probleemist väga teadlik ning seega on algatused selles valdkonnas mõeldavad. |
| --- | --- |

3.6.2

Lisaks tuleb rõhutada, et eespool nimetatud teatisele „21. sajandi Euroopa ühtne turg” lisatud dokumendis väljendab komisjon toetust ideele tagada juurdepääs üldhuviteenustele kogu Euroopa Liidu territooriumil. Komisjoni sõnul on sellel „oluline tähtsus ELi territoriaalse ühtsuse edendamise jaoks”. Komisjon lisab, et „Ebasoodsate geograafiliste või looduslike tingimuste korral (näiteks äärepoolseimad piirkonnad, saared, mägipiirkonnad, hõredalt asustatud alad, välispiirid) on juurdepääsu üldhuviteenustele sageli raske tagada, sest piirkond võib asuda olulistest turgudest kaugel või on ühendusega seonduvad kulud liiga suured. Kõnealuste erivajadustega on vaja arvestada.”. Seega tundub komisjon olevat probleemist väga teadlik ning seega on algatused selles valdkonnas mõeldavad.

| 3.7 | Just seetõttu on alates ühtse Euroopa akti sõlmimisest küsimus saarte integreerimisest siseturule endiselt problemaatiline. Saared on ka edaspidi haavatavas olukorras. Nagu eelnevalt kirjeldatud, ei saa enamik neist jääda lootma kohalikule turule; saarte VKEdel on vaja müüa oma tooteid ja teenuseid Euroopa mandril. Nende konkurentsivõimet pidurdavad aga raskendatud ligipääsetavus ja tegutsemine vaid ühes valdkonnas. |
| --- | --- |

3.7

Just seetõttu on alates ühtse Euroopa akti sõlmimisest küsimus saarte integreerimisest siseturule endiselt problemaatiline. Saared on ka edaspidi haavatavas olukorras. Nagu eelnevalt kirjeldatud, ei saa enamik neist jääda lootma kohalikule turule; saarte VKEdel on vaja müüa oma tooteid ja teenuseid Euroopa mandril. Nende konkurentsivõimet pidurdavad aga raskendatud ligipääsetavus ja tegutsemine vaid ühes valdkonnas.

| 3.8 | Kõike seda arvestades rõhutab komitee vajadust kaasata edaspidi õigusaktidesse kõikide saari puudutavate ettepanekute analüüs. Komitee toonitab vajadust saarte probleemide integreeritud käsitlemise järele, eelkõige selleks, et võtta arvesse saarte seisukohast vajalikku proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse aluspõhimõtet. |
| --- | --- |

3.8

Kõike seda arvestades rõhutab komitee vajadust kaasata edaspidi õigusaktidesse kõikide saari puudutavate ettepanekute analüüs. Komitee toonitab vajadust saarte probleemide integreeritud käsitlemise järele, eelkõige selleks, et võtta arvesse saarte seisukohast vajalikku proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse aluspõhimõtet.

4.   Euroopa saarte varasid arvestav integreeritud lähenemisviis

| 4.1 | Nagu eespool sedastatud, kutsub komitee üles kasutama Euroopa saarte probleemide lahendamisel integreeritud lähenemisviisi, millega kaasneb ühenduse poliitika integreeritud raamistik. |
| --- | --- |

4.1

Nagu eespool sedastatud, kutsub komitee üles kasutama Euroopa saarte probleemide lahendamisel integreeritud lähenemisviisi, millega kaasneb ühenduse poliitika integreeritud raamistik.

| 4.2 | Saartel peab olema oma koht siseturu läbivaatamises (8). 20. novembri 2007. aasta teatises kinnitatakse VKEsid soosivad suunised, nagu nimetati 2007. aasta veebruaris koostatud vahearuandes. |
| --- | --- |

4.2

Saartel peab olema oma koht siseturu läbivaatamises (8). 20. novembri 2007. aasta teatises kinnitatakse VKEsid soosivad suunised, nagu nimetati 2007. aasta veebruaris koostatud vahearuandes.

| 4.3 | VKEsid tuleb innustada piiriülesele tegevusele. Selline mõte näitab, et on olemas territoriaalse ühtsuse mehhanism, millega saaks aidata Euroopa saarte elanikel minna turgudele oma (liikmes)riigi maismaa või naaber(liikmes)riigi kaudu. Selle kohta on olemas konkreetseid ja tõhusaid näiteid. Nt Taani saar Bornholm kasutab ära riiklikult toetatavat meresõiduühendust Ystadiga Rootsis. Territoriaalne ühtsus on olemas ka Prantsusmaa maismaa ja Korsika saare vahel. |
| --- | --- |

4.3

VKEsid tuleb innustada piiriülesele tegevusele. Selline mõte näitab, et on olemas territoriaalse ühtsuse mehhanism, millega saaks aidata Euroopa saarte elanikel minna turgudele oma (liikmes)riigi maismaa või naaber(liikmes)riigi kaudu. Selle kohta on olemas konkreetseid ja tõhusaid näiteid. Nt Taani saar Bornholm kasutab ära riiklikult toetatavat meresõiduühendust Ystadiga Rootsis. Territoriaalne ühtsus on olemas ka Prantsusmaa maismaa ja Korsika saare vahel.

| 4.3.1 | Nimetatud riiklikku toetust saav meresõiduühendus on parandanud transporditingimuste kvaliteeti Prantsusmaa nimetatud kahe territooriumi vahel ning seda tasuks kindlasti arendada ka Itaaliaga (kuna korsiklastel on Euroopa maismaale lihtsam jõuda Itaalia kui Prantsusmaa kaudu). Seepärast leiab komitee, et tasuks uurida võimalust laiendada sellist tava kõigile Euroopa saartele ning võtta see kasutusele kogu Euroopas. Ka kogemused näitavad, et sellise vahendi rakendamine peaks lähtuma saartelt ja olema suunatud mandrile, mitte vastupidi. |
| --- | --- |

4.3.1

Nimetatud riiklikku toetust saav meresõiduühendus on parandanud transporditingimuste kvaliteeti Prantsusmaa nimetatud kahe territooriumi vahel ning seda tasuks kindlasti arendada ka Itaaliaga (kuna korsiklastel on Euroopa maismaale lihtsam jõuda Itaalia kui Prantsusmaa kaudu). Seepärast leiab komitee, et tasuks uurida võimalust laiendada sellist tava kõigile Euroopa saartele ning võtta see kasutusele kogu Euroopas. Ka kogemused näitavad, et sellise vahendi rakendamine peaks lähtuma saartelt ja olema suunatud mandrile, mitte vastupidi.

| 4.3.2 | Territoriaalse ühtsuse vahendi kasutuselevõtt kogu Euroopas oleks piiriülese integratsiooni konkretiseerimine, nagu rõhutatakse komisjoni teatises „21. sajandi Euroopa ühtne turg”. |
| --- | --- |

4.3.2

Territoriaalse ühtsuse vahendi kasutuselevõtt kogu Euroopas oleks piiriülese integratsiooni konkretiseerimine, nagu rõhutatakse komisjoni teatises „21. sajandi Euroopa ühtne turg”.

| 4.4 | Kui siseturg on keskendunud teadmistepõhisele ühiskonnale, saab seda muu hulgas kasutada uute info- ja sidetehnoloogiate levitamiseks ELis. Selline idee võiks tõepoolest olla võimalus saarte majanduse mitmekesistamiseks. |
| --- | --- |

4.4

Kui siseturg on keskendunud teadmistepõhisele ühiskonnale, saab seda muu hulgas kasutada uute info- ja sidetehnoloogiate levitamiseks ELis. Selline idee võiks tõepoolest olla võimalus saarte majanduse mitmekesistamiseks.

| 4.5 | Ei tohi unustada, et saarte looduslik keskkond soodustab uuendustegevust (nt taastuvad energiaallikad, merebiotehnoloogiad jms). Teades, et vastavalt eespool nimetatud neljandale ühtekuuluvusaruandele on majandus- ja innovatsioonisuutlikkus omavahel seotud, on saartel palju mänguruumi. |
| --- | --- |

4.5

Ei tohi unustada, et saarte looduslik keskkond soodustab uuendustegevust (nt taastuvad energiaallikad, merebiotehnoloogiad jms). Teades, et vastavalt eespool nimetatud neljandale ühtekuuluvusaruandele on majandus- ja innovatsioonisuutlikkus omavahel seotud, on saartel palju mänguruumi.

| 4.6 | Arvestades, et enamik saari on seotud kalandustegevusega, võiks bioenergia pakkuda huvi kalakasvatajatele või kaluritele. Avaliku sektori poliitikameetmed peavad pakkuma vahendeid selliste algatuste väljatöötamiseks. Need peavad aitama saartel arendada taastuvaid mereressursse (nagu mere ummiklainetusest või hoovusest saadav energia või ookeani soojusenergia eriti just äärepoolseimate piirkondade jaoks). |
| --- | --- |

4.6

Arvestades, et enamik saari on seotud kalandustegevusega, võiks bioenergia pakkuda huvi kalakasvatajatele või kaluritele. Avaliku sektori poliitikameetmed peavad pakkuma vahendeid selliste algatuste väljatöötamiseks. Need peavad aitama saartel arendada taastuvaid mereressursse (nagu mere ummiklainetusest või hoovusest saadav energia või ookeani soojusenergia eriti just äärepoolseimate piirkondade jaoks).

| 4.7 | Põllumajanduse osas tuleb võimaldada paindlikkust ühise põllumajanduspoliitika kahe samba rakendamisel, et saarte põllumajandustootjad võiksid saada suuremat kasu. |
| --- | --- |

4.7

Põllumajanduse osas tuleb võimaldada paindlikkust ühise põllumajanduspoliitika kahe samba rakendamisel, et saarte põllumajandustootjad võiksid saada suuremat kasu.

| 4.8 | Sellised energialiigid on väga vajalikud saartele, mis kannatavad maakasutusele avaldatava tugeva surve all ning mille geograafiline sõltuvus fossiilkütustest pidurdab nende arengut. Seega tuleks vähendada nende territooriumide sellist sõltuvust alternatiivsete lahendustega taastuvate energiaallikate näol. Siinkohal on saared märkimisväärsed katsetamis- ja arengukohad ning saavad sel viisil kogu Euroopale kasulikud olla. Réunioni saar teatas hiljuti oma soovist pühenduda energiapoliitikas vaid taastuvatele energiaallikatele ning on juba tuvastanud märkimisväärseid taastuvaid mereressursse. Teine hea näide on tuuleenergia. Kanaari saarestikku kuuluvat El Hierro saart varustatakse 2009. aastaks täielikult tuuleturbiinide ja hüdroenergia kombinatsioonis toodetava elektriga. |
| --- | --- |

4.8

Sellised energialiigid on väga vajalikud saartele, mis kannatavad maakasutusele avaldatava tugeva surve all ning mille geograafiline sõltuvus fossiilkütustest pidurdab nende arengut. Seega tuleks vähendada nende territooriumide sellist sõltuvust alternatiivsete lahendustega taastuvate energiaallikate näol. Siinkohal on saared märkimisväärsed katsetamis- ja arengukohad ning saavad sel viisil kogu Euroopale kasulikud olla. Réunioni saar teatas hiljuti oma soovist pühenduda energiapoliitikas vaid taastuvatele energiaallikatele ning on juba tuvastanud märkimisväärseid taastuvaid mereressursse. Teine hea näide on tuuleenergia. Kanaari saarestikku kuuluvat El Hierro saart varustatakse 2009. aastaks täielikult tuuleturbiinide ja hüdroenergia kombinatsioonis toodetava elektriga.

| 4.9 | Korralikel Euroopa õigusaktidel põhineva siseturu (9) saavutamiseks on vaja uurida, kuidas kehtivaid Euroopa õigusakte rakendatakse, ning kontrollida, kas neil on algselt kavandatud mõju. Eespool arutatud reguleerimisprobleemidega seoses oleks sellisel algatusel saartele kindlasti positiivne mõju. Ehk võiks selles kontekstis läbi viia järgmise katseprojekti: vastavalt teenuste direktiivile esitab komisjon 28. detsembril 2011 ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule ulatusliku aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta. Selles osas võiks kasutada territoriaalset lähenemisviisi ja saarte olukorda võiks hinnata võrdluses teiste piirkondadega. |
| --- | --- |

4.9

Korralikel Euroopa õigusaktidel põhineva siseturu (9) saavutamiseks on vaja uurida, kuidas kehtivaid Euroopa õigusakte rakendatakse, ning kontrollida, kas neil on algselt kavandatud mõju. Eespool arutatud reguleerimisprobleemidega seoses oleks sellisel algatusel saartele kindlasti positiivne mõju. Ehk võiks selles kontekstis läbi viia järgmise katseprojekti: vastavalt teenuste direktiivile esitab komisjon 28. detsembril 2011 ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule ulatusliku aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta. Selles osas võiks kasutada territoriaalset lähenemisviisi ja saarte olukorda võiks hinnata võrdluses teiste piirkondadega.

| 4.10 | Kõik need sammud aitavad kaasa võimalike lahenduste leidmisele saarte paremaks integreerimiseks siseturule tulevikus. Selline integratsioon toetub kahe eesmärgi — atraktiivsuse ja mitmekesistamise saavutamisele. |
| --- | --- |

4.10

Kõik need sammud aitavad kaasa võimalike lahenduste leidmisele saarte paremaks integreerimiseks siseturule tulevikus. Selline integratsioon toetub kahe eesmärgi — atraktiivsuse ja mitmekesistamise saavutamisele.

5.   Poliitikameetmete asjakohane rakendamine Euroopa saartel

| 5.1 | Komitee leiab, et poliitikameetmete asjakohane rakendamine nimetatud kahe eesmärgi saavutamiseks sõltub järgmistest algatustest. |
| --- | --- |

5.1

Komitee leiab, et poliitikameetmete asjakohane rakendamine nimetatud kahe eesmärgi saavutamiseks sõltub järgmistest algatustest.

| 5.1.1 | Parema ühenduse tagamine saarte ja maismaa vahel transpordi- ja innovatsioonipoliitika abil. |
| --- | --- |

5.1.1

Parema ühenduse tagamine saarte ja maismaa vahel transpordi- ja innovatsioonipoliitika abil.

| 5.1.1.1 | Paljud saarte ettevõtjad kurdavad transpordist tulenevate lisakulude üle, mis tekivad nende toodete jõudmisel maismaal sadamasse. Mõne uurimuse järgi on lisakulu 20 %. Arvestades toodete erinevusi, tuleks siiski läbi viia täpsed uuringud (mille metoodika võiks põhineda äärepoolseimate piirkondade uuringus kasutatud metoodikal). Seega on sellise eesmärgi saavutamiseks oluline luua vajalikud tingimused selleks, et saarte kohalikud ametiasutused saaksid hinnata saarelisusest tulenevaid kulusid. Seepärast on vaja, et saartel oleksid kohalikud statistikaametid ja hinnaindeksid. Euroopa saarte kõigi kohalike statistikaametite töö tulemusel peaks lõpuks välja kujunema ühine hindamise metoodika. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Paljud saarte ettevõtjad kurdavad transpordist tulenevate lisakulude üle, mis tekivad nende toodete jõudmisel maismaal sadamasse. Mõne uurimuse järgi on lisakulu 20 %. Arvestades toodete erinevusi, tuleks siiski läbi viia täpsed uuringud (mille metoodika võiks põhineda äärepoolseimate piirkondade uuringus kasutatud metoodikal). Seega on sellise eesmärgi saavutamiseks oluline luua vajalikud tingimused selleks, et saarte kohalikud ametiasutused saaksid hinnata saarelisusest tulenevaid kulusid. Seepärast on vaja, et saartel oleksid kohalikud statistikaametid ja hinnaindeksid. Euroopa saarte kõigi kohalike statistikaametite töö tulemusel peaks lõpuks välja kujunema ühine hindamise metoodika.

| 5.1.1.2 | Üldiselt vajavad saared tõhusaid üldhuviteenuseid. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Üldiselt vajavad saared tõhusaid üldhuviteenuseid.

| 5.1.2 | Parema õigusloome algatuse puhul tuleks otsustada geograafilise lähenemisviisi kasuks, mis tähendab järgmist:






  — | kõigi siseturgu puudutavate ELi algatuste saartele avaldatava mõju hindamine mitte ainult valdkonnaüleselt, vaid ka geograafiliselt, sealhulgas nn saarte aspekti kaasamine kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Parema õigusloome algatuse puhul tuleks otsustada geograafilise lähenemisviisi kasuks, mis tähendab järgmist:

—

kõigi siseturgu puudutavate ELi algatuste saartele avaldatava mõju hindamine mitte ainult valdkonnaüleselt, vaid ka geograafiliselt, sealhulgas nn saarte aspekti kaasamine kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse;

| — | paindlikkus ELi õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

—

paindlikkus ELi õigusaktide rakendamisel;

| — | haldusmenetluste lihtsustamine, eelkõige seoses VKEde juurdepääsuga rahastamisvõimalustele; |
| --- | --- |

—

haldusmenetluste lihtsustamine, eelkõige seoses VKEde juurdepääsuga rahastamisvõimalustele;

| — | sellise käitumise peavad omaks võtma ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused; |
| --- | --- |

—

sellise käitumise peavad omaks võtma ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused;

| — | seetõttu tuleb lisaks lihtsustamise aspektile rõhutada vajadust eri poliitiliste tasandite vaheliste sidusate strateegiate järele. |
| --- | --- |

—

seetõttu tuleb lisaks lihtsustamise aspektile rõhutada vajadust eri poliitiliste tasandite vaheliste sidusate strateegiate järele.

| 5.1.3 | Euroopa riigiteenistujaid tuleks innustada jälgima koolitusi saartel, et nad mõistaksid selliste eriliste piirkondade tegelikkust. Seega toetab komitee kindlalt ettevõtluskogemuse programmi ning kutsub saarte VKEsid üles avaldama soovi Euroopa riigiteenistujate võõrustamiseks. See annaks neile ka võimaluse Euroopa asjadest teavitamiseks kohapeal ja otse saarte elanike seas. Seda tõestas 7.–8. aprillil 2008 Ajaccios korraldatud uurimisrühma koosolek. ELi kodanikega liikmesriikides kohtudes mõistetakse ELi ja selle poliitikat palju paremini ning peetakse rohkem arutelusid. |
| --- | --- |

5.1.3

Euroopa riigiteenistujaid tuleks innustada jälgima koolitusi saartel, et nad mõistaksid selliste eriliste piirkondade tegelikkust. Seega toetab komitee kindlalt ettevõtluskogemuse programmi ning kutsub saarte VKEsid üles avaldama soovi Euroopa riigiteenistujate võõrustamiseks. See annaks neile ka võimaluse Euroopa asjadest teavitamiseks kohapeal ja otse saarte elanike seas. Seda tõestas 7.–8. aprillil 2008 Ajaccios korraldatud uurimisrühma koosolek. ELi kodanikega liikmesriikides kohtudes mõistetakse ELi ja selle poliitikat palju paremini ning peetakse rohkem arutelusid.

| 5.1.4 | Tuleks rõhutada tulevase piirkondliku riigiabi poliitika olulisust. Selles küsimuses toetab komitee kindlalt Musotto aruandes tehtud ettepanekuid, eelkõige:






  — | „lubada täiendavat paindlikkust olemasoleva ja tulevase riigiabipoliitika rakendamisel, ilma et selline paindlikkus põhjustaks vastuvõetamatut turu moonutamist ELis”; |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Tuleks rõhutada tulevase piirkondliku riigiabi poliitika olulisust. Selles küsimuses toetab komitee kindlalt Musotto aruandes tehtud ettepanekuid, eelkõige:

—

„lubada täiendavat paindlikkust olemasoleva ja tulevase riigiabipoliitika rakendamisel, ilma et selline paindlikkus põhjustaks vastuvõetamatut turu moonutamist ELis”;

| — | uurida järgmistes riigiabi käsitlevates suunistes võimalust laiendada tegevusabi võimaldavat korda kõikidele saarepiirkondadele, mis ei ole saareriigid või siseveekogude saared. |
| --- | --- |

—

uurida järgmistes riigiabi käsitlevates suunistes võimalust laiendada tegevusabi võimaldavat korda kõikidele saarepiirkondadele, mis ei ole saareriigid või siseveekogude saared.

| 5.1.5 | Saarte VKEde suutlikkust tuleks suurendada järgmistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

5.1.5

Saarte VKEde suutlikkust tuleks suurendada järgmistel eesmärkidel.

| 5.1.5.1 | VKEde juurdepääsu lihtsustamiseks teadus- ja uuendustegevusele, nt selliste vahendite abil nagu JEREMIE algatus. Tegelikult kannatavad saared teadlaste, laborite ja patentide suure puuduse all. Erasektori teadustegevus on nii nõrgal järjel, et tuleks toetada avaliku sektori teadustegevust. Samuti tuleks uurida vabade tsoonide ideed. Mandri olukorraga võrreldes on saared halvemas positsioonis, välja arvatud juhtudel, kui riiklikud ametiasutused rakendavad vabatahtlikkusel põhinevat poliitikat või kui sektor on majanduslikult nii oluline, et selle abil saab jõuda sellise tasemeni, mis võimaldab arendada või toetada teadustegevust. Lisaks säilitatakse kõnealuses lähenemisviisis esivanemate oskusteavet — see on uuendustegevuse mõõde, mida ei tohi unustada. |
| --- | --- |

5.1.5.1

VKEde juurdepääsu lihtsustamiseks teadus- ja uuendustegevusele, nt selliste vahendite abil nagu JEREMIE algatus. Tegelikult kannatavad saared teadlaste, laborite ja patentide suure puuduse all. Erasektori teadustegevus on nii nõrgal järjel, et tuleks toetada avaliku sektori teadustegevust. Samuti tuleks uurida vabade tsoonide ideed. Mandri olukorraga võrreldes on saared halvemas positsioonis, välja arvatud juhtudel, kui riiklikud ametiasutused rakendavad vabatahtlikkusel põhinevat poliitikat või kui sektor on majanduslikult nii oluline, et selle abil saab jõuda sellise tasemeni, mis võimaldab arendada või toetada teadustegevust. Lisaks säilitatakse kõnealuses lähenemisviisis esivanemate oskusteavet — see on uuendustegevuse mõõde, mida ei tohi unustada.

| 5.1.5.2 | Eksportimiseks kolmandatesse riikidesse. Tuleb meeles pidada, et komisjon kutsub siseturu läbivaatamise vahearuandes (veebruar 2007) üles looma tulevikus siseturu, mis on avatud kogu maailmale. Sellist suhtumist kinnitatakse teatises „21. sajandi Euroopa ühtne turg”. Teatises kutsub komisjon üles laiendama ühtset turgu reguleerivate õigusaktide mõjuala. See idee võiks leida konkreetse väljundi ELi ja selle liikmesriikide ning naaberriikide koostööprogrammide kaudu. |
| --- | --- |

5.1.5.2

Eksportimiseks kolmandatesse riikidesse. Tuleb meeles pidada, et komisjon kutsub siseturu läbivaatamise vahearuandes (veebruar 2007) üles looma tulevikus siseturu, mis on avatud kogu maailmale. Sellist suhtumist kinnitatakse teatises „21. sajandi Euroopa ühtne turg”. Teatises kutsub komisjon üles laiendama ühtset turgu reguleerivate õigusaktide mõjuala. See idee võiks leida konkreetse väljundi ELi ja selle liikmesriikide ning naaberriikide koostööprogrammide kaudu.

| 5.1.5.3 | Kvalifitseeritud tööjõust kasusaamiseks. Saared kannatavad välja rändavate noorte tõttu, kes eelistavad ülikooliharidust ja mandripiirkondade suurt sissetulekut. Isegi kui SKT ei ole ideaalne näitaja või kriteerium, rõhutatakse neljandas ühtekuuluvusaruandes, et SKT suurenemine sõltub tootlikkusest ja töötavast elanikkonnast. Komitee on kindlal seisukohal, et tuleb innustada algatusi, mis on seotud ülikoolide ja muude kõrgharidusasutuste arendamisega saartel, kuna vaid nii tagatakse saarte elanike koolitustase. Näiteks alates Korsika ülikooli taasavamisest 1981. aastal on see tänu järjest suuremale tudengite arvule olnud võimeline piirkondlikku inimkapitali kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt suurendama. Selline areng on vähendanud tööturu tasakaalustamatust ning toetanud majandussektorite (toiduainetööstus, turism, IST jms) ja ettevõtluse laiendamist. |
| --- | --- |

5.1.5.3

Kvalifitseeritud tööjõust kasusaamiseks. Saared kannatavad välja rändavate noorte tõttu, kes eelistavad ülikooliharidust ja mandripiirkondade suurt sissetulekut. Isegi kui SKT ei ole ideaalne näitaja või kriteerium, rõhutatakse neljandas ühtekuuluvusaruandes, et SKT suurenemine sõltub tootlikkusest ja töötavast elanikkonnast. Komitee on kindlal seisukohal, et tuleb innustada algatusi, mis on seotud ülikoolide ja muude kõrgharidusasutuste arendamisega saartel, kuna vaid nii tagatakse saarte elanike koolitustase. Näiteks alates Korsika ülikooli taasavamisest 1981. aastal on see tänu järjest suuremale tudengite arvule olnud võimeline piirkondlikku inimkapitali kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt suurendama. Selline areng on vähendanud tööturu tasakaalustamatust ning toetanud majandussektorite (toiduainetööstus, turism, IST jms) ja ettevõtluse laiendamist.

| 5.1.5.4 | Saarte omadustele toetumine kõige parimate arengusuundade leidmiseks. Siinkohal rõhutab Euroopa Komisjon oma rohelises raamatus merenduspoliitika kohta põhjendatult asjaolu, et „turistidele mõeldud toodete ja teenuste mitmekesistamine võib soodustada turismisihtkohtadeks olevate rannikualade ja saarte konkurentsivõimet”. Kuna mitmekesistamine on seotud uuendustegevuse (mitte)tehnoloogilise mõõtmega ning vajadusega saarte majandustegevuse globaalse mitmekesistamise järele (paljud saared kannatavad turismi osas ühele majandustegevusele keskendumise tõttu), sõltub mitmekesistamine järgmistest eeltingimustest:






  — | iga Euroopa saare olukorra kohta täieliku ülevaate koostamine; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4

Saarte omadustele toetumine kõige parimate arengusuundade leidmiseks. Siinkohal rõhutab Euroopa Komisjon oma rohelises raamatus merenduspoliitika kohta põhjendatult asjaolu, et „turistidele mõeldud toodete ja teenuste mitmekesistamine võib soodustada turismisihtkohtadeks olevate rannikualade ja saarte konkurentsivõimet”. Kuna mitmekesistamine on seotud uuendustegevuse (mitte)tehnoloogilise mõõtmega ning vajadusega saarte majandustegevuse globaalse mitmekesistamise järele (paljud saared kannatavad turismi osas ühele majandustegevusele keskendumise tõttu), sõltub mitmekesistamine järgmistest eeltingimustest:

—

iga Euroopa saare olukorra kohta täieliku ülevaate koostamine;

| — | täieliku loetelu koostamine saarte ebasoodsatest tingimustest turismi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

täieliku loetelu koostamine saarte ebasoodsatest tingimustest turismi valdkonnas;

| — | iga saare infrastruktuuride taseme kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

iga saare infrastruktuuride taseme kindlaksmääramine;

| — | kontaktide soodustamine ning panuse andmine hotellide ja transpordi infrastruktuuriteenuste arendamisse erilepingute allkirjastamise kaudu saarepiirkondade ja Euroopa Liidu vahel; |
| --- | --- |

—

kontaktide soodustamine ning panuse andmine hotellide ja transpordi infrastruktuuriteenuste arendamisse erilepingute allkirjastamise kaudu saarepiirkondade ja Euroopa Liidu vahel;

| — | turismi mitmekesistamiseks kavandatavate toetamis- ja struktureerimisvõimaluste uurimine (kultuuri-, maa-, arheoloogia-, noorte-, spordi-, kalandus-, ettevõtlusturism jne); |
| --- | --- |

—

turismi mitmekesistamiseks kavandatavate toetamis- ja struktureerimisvõimaluste uurimine (kultuuri-, maa-, arheoloogia-, noorte-, spordi-, kalandus-, ettevõtlusturism jne);

| — | piirkondliku saarteturismi arendamise väljavaadete kava elluviimise ettepaneku uurimine; kava võiks eelneda Euroopa tasandi meetmetele ning võiks olla kohustuslik, et saada kasu Euroopa erirahastamisest, mis on mõeldud ELi saarepiirkondadele, mis on registreeritud struktuurifondide 2007.–2013. aasta programmiperioodiks piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames; |
| --- | --- |

—

piirkondliku saarteturismi arendamise väljavaadete kava elluviimise ettepaneku uurimine; kava võiks eelneda Euroopa tasandi meetmetele ning võiks olla kohustuslik, et saada kasu Euroopa erirahastamisest, mis on mõeldud ELi saarepiirkondadele, mis on registreeritud struktuurifondide 2007.–2013. aasta programmiperioodiks piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames;

| — | selliste meetodite kindlaksmääramine, mis võimaldaksid saartel kasutada keskkonda majandustegevuse allikana (eelkõige turistide huvi äratamise strateegiate arendamisega, mis põhinevad ökohotellidel, maherestoranidel, maheavastusretkedel jne). Sellised algatused sobiksid eelkõige kodutööstusele. |
| --- | --- |

—

selliste meetodite kindlaksmääramine, mis võimaldaksid saartel kasutada keskkonda majandustegevuse allikana (eelkõige turistide huvi äratamise strateegiate arendamisega, mis põhinevad ökohotellidel, maherestoranidel, maheavastusretkedel jne). Sellised algatused sobiksid eelkõige kodutööstusele.

6.   Hea juhtimine, milles võetakse asjakohaselt arvesse Euroopa saarte olukorda

| 6.1 | Komitee teeb ettepaneku rakendada õigusloomeprotsessis järgmisi ettepanekuid. |
| --- | --- |

6.1

Komitee teeb ettepaneku rakendada õigusloomeprotsessis järgmisi ettepanekuid.

| 6.1.1 | Parima teabe olemasolu saarte olukorra kohta. Ei ole võimalik piisavalt rõhutada, kui oluline on saari puudutava statistika edasine kogumine ja ajakohastamine. Need on vajalikud vahendid täpsete avaliku sektori poliitikameetmete jaoks (Euroopa, riikide ja piirkondade tasandil). Selline lähenemisviis peaks kõigepealt põhinema juhtumipõhisel hindamisel, milles võetakse muu hulgas arvesse saarte konkreetset sotsiaal-majanduslikku olukorda. See annaks ka võimaluse mõelda SKT kriteeriumi asjakohasuse üle piirkondlike raskuste hindamisel. |
| --- | --- |

6.1.1

Parima teabe olemasolu saarte olukorra kohta. Ei ole võimalik piisavalt rõhutada, kui oluline on saari puudutava statistika edasine kogumine ja ajakohastamine. Need on vajalikud vahendid täpsete avaliku sektori poliitikameetmete jaoks (Euroopa, riikide ja piirkondade tasandil). Selline lähenemisviis peaks kõigepealt põhinema juhtumipõhisel hindamisel, milles võetakse muu hulgas arvesse saarte konkreetset sotsiaal-majanduslikku olukorda. See annaks ka võimaluse mõelda SKT kriteeriumi asjakohasuse üle piirkondlike raskuste hindamisel.

| 6.1.1.1 | Igasuguse saari puudutava ühenduse poliitika väljatöötamise ja rakendamise eeltingimus oleks seega piisavate ja usaldusväärsete statistiliste andmete ning asjaomaste näitajate olemasolu. SKT kriteerium, nagu ka tööhõive määrad, on täiesti ebasobiv (vähemalt eraldi võetuna) rahuldava arusaama loomiseks saarte territooriumide tegelikkusest ja keerukatest mehhanismidest, mis muudavad nad ülejäänud ühendusest erinevaks. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Igasuguse saari puudutava ühenduse poliitika väljatöötamise ja rakendamise eeltingimus oleks seega piisavate ja usaldusväärsete statistiliste andmete ning asjaomaste näitajate olemasolu. SKT kriteerium, nagu ka tööhõive määrad, on täiesti ebasobiv (vähemalt eraldi võetuna) rahuldava arusaama loomiseks saarte territooriumide tegelikkusest ja keerukatest mehhanismidest, mis muudavad nad ülejäänud ühendusest erinevaks.

| 6.1.1.2 | Olukord ei ole uus, kuid on jäänud pikaks ajaks varju asjaolu tõttu, et suur enamik ELi saarte elanikkonnast sai niikuinii maksimaalset abi (sihtala 1) ning seepärast ei olnud praktilist mõtet sellise keerulise küsimusega tegeleda. Siiski on laienemisprotsess ja sellest tulenenud nn statistiline mõju (st endiste ebasoodsamate tingimustega territooriumide suhteline jõukus) toonud esile vajaduse kirjeldada saarte territooriumide olukorda ja vajadusi paremate ja rohkem suunatud statistiliste näitajatega. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Olukord ei ole uus, kuid on jäänud pikaks ajaks varju asjaolu tõttu, et suur enamik ELi saarte elanikkonnast sai niikuinii maksimaalset abi (sihtala 1) ning seepärast ei olnud praktilist mõtet sellise keerulise küsimusega tegeleda. Siiski on laienemisprotsess ja sellest tulenenud nn statistiline mõju (st endiste ebasoodsamate tingimustega territooriumide suhteline jõukus) toonud esile vajaduse kirjeldada saarte territooriumide olukorda ja vajadusi paremate ja rohkem suunatud statistiliste näitajatega.

| 6.1.1.3 | Musotto aruandes soovitatakse, et „edasine töö peaks olema suunatud asjassepuutuvamate statistiliste näitajate määratlemisele, mis sobivad paremini selgepiirilise statistilise pildi andmiseks arengutaseme kohta ja rahuldava arusaamise võimaldamiseks ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondadest, eriti mis puudutab piirkondi, kuhu on koondunud mitmeid ebasoodsaid tingimusi, nagu näiteks mäeahelikud, saarestikud, samuti kahekordse eraldatuse juhtumid; [...] kõnealused näitajad peaksid võimaldama nende piirkondade ja ülejäänud ELi vaheliste erinevuste paremat hindamist, samuti piirkonnasiseste erinevuste hindamist”. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Musotto aruandes soovitatakse, et „edasine töö peaks olema suunatud asjassepuutuvamate statistiliste näitajate määratlemisele, mis sobivad paremini selgepiirilise statistilise pildi andmiseks arengutaseme kohta ja rahuldava arusaamise võimaldamiseks ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondadest, eriti mis puudutab piirkondi, kuhu on koondunud mitmeid ebasoodsaid tingimusi, nagu näiteks mäeahelikud, saarestikud, samuti kahekordse eraldatuse juhtumid; [...] kõnealused näitajad peaksid võimaldama nende piirkondade ja ülejäänud ELi vaheliste erinevuste paremat hindamist, samuti piirkonnasiseste erinevuste hindamist”.

| 6.1.2 | Talitustevahelise saarte töörühma loomine komisjonis, et töötada välja integreeritud lähenemisviis, tulemaks toime saari puudutavate raskustega. |
| --- | --- |

6.1.2

Talitustevahelise saarte töörühma loomine komisjonis, et töötada välja integreeritud lähenemisviis, tulemaks toime saari puudutavate raskustega.

| 6.1.3 | Komitee kutsub kohalikke ametiasutusi ja kodanikühiskonda koostööle (ning koostööd jätkama neid, kes seda juba teevad), et koostada ühised arengustrateegiad. On vaja, et saarte kogukonnad rakendaksid projektipõhist lähenemisviisi positiivse partnerluse raamistikus. |
| --- | --- |

6.1.3

Komitee kutsub kohalikke ametiasutusi ja kodanikühiskonda koostööle (ning koostööd jätkama neid, kes seda juba teevad), et koostada ühised arengustrateegiad. On vaja, et saarte kogukonnad rakendaksid projektipõhist lähenemisviisi positiivse partnerluse raamistikus.

| 6.2 | Komitee leiab, et hea juhtimise huvides tuleks läbi viia saarte olukorra korrapärane hindamine, ning palub komisjonil esitada iga-aastase aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele endale, milles jälgitakse ja hinnatakse Euroopa saarte probleemide lahendamiseks võetud asjakohaste meetmete tõhusust. Aastaaruandesse tuleks lisada ka komisjoni meetmete ettepanekud. Seega võib öelda, et koostatava arvamusega algatatakse pikaajaline dünaamiline protsess. |
| --- | --- |

6.2

Komitee leiab, et hea juhtimise huvides tuleks läbi viia saarte olukorra korrapärane hindamine, ning palub komisjonil esitada iga-aastase aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele endale, milles jälgitakse ja hinnatakse Euroopa saarte probleemide lahendamiseks võetud asjakohaste meetmete tõhusust. Aastaaruandesse tuleks lisada ka komisjoni meetmete ettepanekud. Seega võib öelda, et koostatava arvamusega algatatakse pikaajaline dünaamiline protsess.

7.   Lõppmärkused

| 7.1 | Huvitatud osapooled võiksid saarte paremaks integreerimiseks siseturule uurida ehk kaht alternatiivi, mis erinevad eespool nimetatud võimalustest. |
| --- | --- |

7.1

Huvitatud osapooled võiksid saarte paremaks integreerimiseks siseturule uurida ehk kaht alternatiivi, mis erinevad eespool nimetatud võimalustest.

| 7.2 | Tihedama koostöö kasutamine saartega või saareriikidest liikmesriikide vahel (Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Kreeka, Malta, Küpros, Ühendkuningriik, Iirimaa, Madalmaad, Taani, Eesti, Soome, Rootsi). Arvestades Euroopa saartepoliitika väljatöötamiseks vajalikke tingimusi, võib sellise lahenduse rakendamine näida võimatu. Kuna ettepaneku peavad tegema liikmesriigid, tuleks valida alt-üles lähenemisviis. Nagu juba varem mainitud, on seetõttu vajalikud kohaliku tasandi arengustrateegiad. Selles kontekstis võiks perioodil 2007–2013 kaaluda sobiva alusena rakenduskavasid (struktuurifondide perioodi 2007–2013 raamistikus). |
| --- | --- |

7.2

Tihedama koostöö kasutamine saartega või saareriikidest liikmesriikide vahel (Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Kreeka, Malta, Küpros, Ühendkuningriik, Iirimaa, Madalmaad, Taani, Eesti, Soome, Rootsi). Arvestades Euroopa saartepoliitika väljatöötamiseks vajalikke tingimusi, võib sellise lahenduse rakendamine näida võimatu. Kuna ettepaneku peavad tegema liikmesriigid, tuleks valida alt-üles lähenemisviis. Nagu juba varem mainitud, on seetõttu vajalikud kohaliku tasandi arengustrateegiad. Selles kontekstis võiks perioodil 2007–2013 kaaluda sobiva alusena rakenduskavasid (struktuurifondide perioodi 2007–2013 raamistikus).

| 7.3 | Euroopa tulevane õigusraamistik võib praeguseid lahendusi parandada tänu Lissaboni lepingule ja EÜ asutamislepingu artikli 158 ümbersõnastamisele. |
| --- | --- |

7.3

Euroopa tulevane õigusraamistik võib praeguseid lahendusi parandada tänu Lissaboni lepingule ja EÜ asutamislepingu artikli 158 ümbersõnastamisele.

| 7.3.1 | Lissaboni lepinguga muudetud uus artikkel 158 on järgmine:






  a) | esimeses lõigus asendatakse sõnad „majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse” sõnadega „majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse”; |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Lissaboni lepinguga muudetud uus artikkel 158 on järgmine:

a)

esimeses lõigus asendatakse sõnad „majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse” sõnadega „majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse”;

| b) | teisest lõigust jäetakse sõnad „ja saartel, kaasa arvatud maapiirkonnad” välja; |
| --- | --- |

b)

teisest lõigust jäetakse sõnad „ja saartel, kaasa arvatud maapiirkonnad” välja;

| c) | lisatakse järgmine uus lõik: „Asjaomaste regioonide puhul pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine uus lõik: „Asjaomaste regioonide puhul pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele.”

| 7.3.2 | Selline ümbersõnastamine on kooskõlas asjaoluga, et tänu Lissaboni lepingule (mis tuleb kõigepealt ratifitseerida) saab territoriaalsest mõõtmest Euroopa ühtekuuluvuse uus element. Territoriaalse mõõtme tunnistamine toob esile ELi kavatsuse arvestada kogu oma territooriumi tegelikkusega. Uus artikkel 158 on nimetatud soovi konkreetne väljendus. |
| --- | --- |

7.3.2

Selline ümbersõnastamine on kooskõlas asjaoluga, et tänu Lissaboni lepingule (mis tuleb kõigepealt ratifitseerida) saab territoriaalsest mõõtmest Euroopa ühtekuuluvuse uus element. Territoriaalse mõõtme tunnistamine toob esile ELi kavatsuse arvestada kogu oma territooriumi tegelikkusega. Uus artikkel 158 on nimetatud soovi konkreetne väljendus.

| 7.3.3 | Territoriaalse ühtekuuluvuse määratlemine ei ole kerge ülesanne. Kindlasti on tulevane roheline raamat kasulik võimalus olla kursis olemasolevate eri lähenemisviisidega. Kõnealuses kontekstis leiab komitee, et territoriaalse ühtekuuluvuse arvestamine tähendab seda, et lisaks puhtale majandusstatistikale tuleb pöörata tähelepanu ka piirkonna silmnähtavatele geograafilistele oludele ning neist tulenevatele nõrkadele kohtadele, mis võivad mõnes piirkonnas tõsiselt ohustada sotsiaalmajanduslikku ühtekuuluvust. Territoriaalne ühtekuuluvus võib toimida ka vahendina koostöö tihendamiseks nii saare territooriumil kui ka kõigi territooriumide vahel (on selge, et kõnealusele eesmärgile eraldatud struktuurifondide suurendamist tuleks toetada järgmisel programmiperioodil pärast 2013. aastat) ning partnerluse suurendamiseks kõigi huvitatud poolte vahel (avaliku sektori ametiasutused, kodanikuühiskond) asjaomase poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

7.3.3

Territoriaalse ühtekuuluvuse määratlemine ei ole kerge ülesanne. Kindlasti on tulevane roheline raamat kasulik võimalus olla kursis olemasolevate eri lähenemisviisidega. Kõnealuses kontekstis leiab komitee, et territoriaalse ühtekuuluvuse arvestamine tähendab seda, et lisaks puhtale majandusstatistikale tuleb pöörata tähelepanu ka piirkonna silmnähtavatele geograafilistele oludele ning neist tulenevatele nõrkadele kohtadele, mis võivad mõnes piirkonnas tõsiselt ohustada sotsiaalmajanduslikku ühtekuuluvust. Territoriaalne ühtekuuluvus võib toimida ka vahendina koostöö tihendamiseks nii saare territooriumil kui ka kõigi territooriumide vahel (on selge, et kõnealusele eesmärgile eraldatud struktuurifondide suurendamist tuleks toetada järgmisel programmiperioodil pärast 2013. aastat) ning partnerluse suurendamiseks kõigi huvitatud poolte vahel (avaliku sektori ametiasutused, kodanikuühiskond) asjaomase poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel.

Brüssel, 10. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühtse turu seireüksus koostab parajasti selle kohta arvamust (INT/409, raportöör Bryan CASSIDY, kaasraportöörid Raymond HENCKS ja Claudio CAPELLINI) ning seda täiendavat arvamus teemal „Siseturu sotsiaalne ja keskkonnamõõde siseturu hindamise raames” (INT/416, raportöör Andrzej ADAMCZYK). Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata (vastu võetud 2008. aasta septembris).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Väärib rõhutamist, et seda asjaolu on õnneks teadvustatud neljandas ühtekuuluvusaruandes seoses äärepoolseimate piirkondadega (KOM(2007) 273 lõplik, lk 50).

2

(3)  Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union, Planistat, märts 2003.

3

Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union

(4)  Tänu 28. jaanuaril 2008 käivitatud ühtsele euromaksealale on piiriüleste maksete tegemine siiski sama lihtne kui siseriiklike maksete tegemine.

4

(5)  Neljas ühtekuuluvusaruanne (KOM(2007) 273 lõplik, lk 63).

5

(6)  Suure bitikiirusega digitaalne abonendiliin.

6

(7)  Neljas ühtekuuluvusaruanne (KOM(2007) 273 lõplik, lk 60).

7

(8)  Vt arvamus „Ühtse turu läbivaatamine” (ELT C 93/25, 27.4.2007).

8

(9)  Vt arvamus „Parem õigusloome” (ELT C 24/39, 31.1.2006) ja arvamus „Euroopa Liidu õigusaktide parem rakendamine” (ELT C 24/52, 31.1.2006).

9

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/129

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevuse põhjused”

(2009/C 27/27)

17. jaanuaril 2008. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevuse põhjused”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 3. juunil 2008. Raportöör oli Olivier DERRUINE.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 125 ja erapooletuks jäi 2 liiget.

1.   Soovitused

| 1.1 | Komitee on varemgi soovitanud, et „palka (ja teisi tulusid) käsitlevaid statistilisi andmeid tuleks eritleda kvintiilides, et hinnata paremini palgakujunduse mõju hindade stabiilsusele” (1). Lõikes 4.3.3 osutatakse tarbimisprofiilide erinevusele sõltuvalt sissetulekute suurusest. Tarbimiskulutuste erinevused on nii suured, et tuleb kindlaks teha, millised on protsentuaalsed erinevused sissetulekurühmade palgatõusu osas. Ilma selle teadmiseta ei pruugi rahapoliitika palgatõusule ja sissetulekute suurenemisele sobivalt vastata. |
| --- | --- |

1.1

Komitee on varemgi soovitanud, et „palka (ja teisi tulusid) käsitlevaid statistilisi andmeid tuleks eritleda kvintiilides, et hinnata paremini palgakujunduse mõju hindade stabiilsusele” (1). Lõikes 4.3.3 osutatakse tarbimisprofiilide erinevusele sõltuvalt sissetulekute suurusest. Tarbimiskulutuste erinevused on nii suured, et tuleb kindlaks teha, millised on protsentuaalsed erinevused sissetulekurühmade palgatõusu osas. Ilma selle teadmiseta ei pruugi rahapoliitika palgatõusule ja sissetulekute suurenemisele sobivalt vastata.

| 1.1.1 | Belgia Panga (2) tegevusest eeskuju võttes oleks lisaks sellele arukas, kui Euroopa Komisjon ja/või Euroopa Keskpank avaldaks vähemalt korra aastas andmed inflatsiooni mõju kohta majapidamiste ostujõule sissetulekurühmade järgi. |
| --- | --- |

1.1.1

Belgia Panga (2) tegevusest eeskuju võttes oleks lisaks sellele arukas, kui Euroopa Komisjon ja/või Euroopa Keskpank avaldaks vähemalt korra aastas andmed inflatsiooni mõju kohta majapidamiste ostujõule sissetulekurühmade järgi.

| 1.1.2 | Euroopa saarte osas on vaja, et kõigil oleks kohalikul tasandil juurdepääs statistikale ja hinnaindeksi arvutamisele, mis võimaldaks objektiivselt mõõta saarelisusest tingitud lisakulusid. Selleks tuleb statistikateenistustele luua ühised hindamismeetodid. |
| --- | --- |

1.1.2

Euroopa saarte osas on vaja, et kõigil oleks kohalikul tasandil juurdepääs statistikale ja hinnaindeksi arvutamisele, mis võimaldaks objektiivselt mõõta saarelisusest tingitud lisakulusid. Selleks tuleb statistikateenistustele luua ühised hindamismeetodid.

| 1.2 | Samuti tuleks kutsuda liikmesriike ja Eurostati üles kasutama enda valduses olevaid hinnaandmeid üksikasjalike indeksite väljatöötamiseks, mis eristaksid hindade muutumist erinevate jaotuskanalite ja erinevate tootesegmentide (madalatasemeline, keskmise tasemega ja kõrgematasemeline tootesegment) lõikes. On alust karta, et „madalatasemelise tootesegmendi” toodete — sealhulgas toiduainete — hind on veel rohkem suurenenud. Lisaks võib punktis 1.4 tõstatatud küsimustele aidata vastata inflatsiooni arvutamisega tegelevate institutsioonide kogutud hinnaandmete võrdlus. Komitee leiab ühtlasi, et kasu võiks tuua eakaid inimesi puudutava hinnaindeksi uurimine. |
| --- | --- |

1.2

Samuti tuleks kutsuda liikmesriike ja Eurostati üles kasutama enda valduses olevaid hinnaandmeid üksikasjalike indeksite väljatöötamiseks, mis eristaksid hindade muutumist erinevate jaotuskanalite ja erinevate tootesegmentide (madalatasemeline, keskmise tasemega ja kõrgematasemeline tootesegment) lõikes. On alust karta, et „madalatasemelise tootesegmendi” toodete — sealhulgas toiduainete — hind on veel rohkem suurenenud. Lisaks võib punktis 1.4 tõstatatud küsimustele aidata vastata inflatsiooni arvutamisega tegelevate institutsioonide kogutud hinnaandmete võrdlus. Komitee leiab ühtlasi, et kasu võiks tuua eakaid inimesi puudutava hinnaindeksi uurimine.

| 1.3 | Komitee soovib, et Eurostati algatatud arutelu selliste rangete meetodite leidmiseks, mis aitaksid inflatsioonistatistikasse lõimida eluasemekulud ja kulgeksid kiiresti, ning et samal ajal tehtaks asjaomastele sotsiaal- ja majanduspartneritele sellekohaseid ettepanekuid. Komitee soovib üldiselt olla kaasatud Eurostati läbiviidavasse tarbijahindade harmoneeritud indeksi (THHI) meetodite läbivaatamisse. |
| --- | --- |

1.3

Komitee soovib, et Eurostati algatatud arutelu selliste rangete meetodite leidmiseks, mis aitaksid inflatsioonistatistikasse lõimida eluasemekulud ja kulgeksid kiiresti, ning et samal ajal tehtaks asjaomastele sotsiaal- ja majanduspartneritele sellekohaseid ettepanekuid. Komitee soovib üldiselt olla kaasatud Eurostati läbiviidavasse tarbijahindade harmoneeritud indeksi (THHI) meetodite läbivaatamisse.

| 1.4 | Euroopa Komisjon peaks uurima tarbijahinnaindeksi, tootmisindeksi ja impordiindeksi üheaegset muutumist, kuna üllataval kombel ei ole teatud kaupade impordihinna suur langus jõudnud lõpptarbijani. Ei ole aktsepteeritav, et tarbijad lepivad kaupade ülehindamisega seetõttu, et neil puudub teatud oluline teave. See mõjutab ühisraha, mis kannatab paratamatult usalduse vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Komisjon peaks uurima tarbijahinnaindeksi, tootmisindeksi ja impordiindeksi üheaegset muutumist, kuna üllataval kombel ei ole teatud kaupade impordihinna suur langus jõudnud lõpptarbijani. Ei ole aktsepteeritav, et tarbijad lepivad kaupade ülehindamisega seetõttu, et neil puudub teatud oluline teave. See mõjutab ühisraha, mis kannatab paratamatult usalduse vähenemise tõttu.

| 1.5 | Komitee on teadlik Eurostati andmete kogumisega seotud raskustest, ent küsib siiski, kas eramajapidamiste tarbimiskuludega seotud andmeid ei oleks võimalik kiiremini avaldada. Praeguse viivituse pikkus on kolm aastat (seega avaldati 2005. aasta andmed alles 2008. aastal!!!). Teatud andmeid (näiteks sissetulekute jaotumist puudutavad andmed) ei ole uuendatud juba 2001. aastast. Lisaks võib tekkida küsimus, kas ühiskonna arengut arvesse võttes ei tuleks uuringute intervalli (üks uuring iga kuue aasta järel) lühendada. |
| --- | --- |

1.5

Komitee on teadlik Eurostati andmete kogumisega seotud raskustest, ent küsib siiski, kas eramajapidamiste tarbimiskuludega seotud andmeid ei oleks võimalik kiiremini avaldada. Praeguse viivituse pikkus on kolm aastat (seega avaldati 2005. aasta andmed alles 2008. aastal!!!). Teatud andmeid (näiteks sissetulekute jaotumist puudutavad andmed) ei ole uuendatud juba 2001. aastast. Lisaks võib tekkida küsimus, kas ühiskonna arengut arvesse võttes ei tuleks uuringute intervalli (üks uuring iga kuue aasta järel) lühendada.

| 1.6 | Lõpuks soovitab komitee toetada riiklikke institutsioone ja valitsusväliseid organisatsioone, mis tegelevad tarbijate teavitamisega ja aitavad neil langetada valikuid olukorras, kus turundustehnikad ja tootepaketid muutuvad järjest keerukamaks. |
| --- | --- |

1.6

Lõpuks soovitab komitee toetada riiklikke institutsioone ja valitsusväliseid organisatsioone, mis tegelevad tarbijate teavitamisega ja aitavad neil langetada valikuid olukorras, kus turundustehnikad ja tootepaketid muutuvad järjest keerukamaks.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Alates ühisraha kasutuselevõtust (1999. aastal pariteetide kindlaksmääramine, 2002. aastal müntide ja paberraha ringlusselaskmine esimestes majandus- ja rahaliidus osalevates liikmesriikides) on seda kõikvõimalikul moel kritiseeritud: kui euro väärtuse langus rahvusvaheliste valuutadega võrreldes tõi esmalt kaasa mõningaid pilkeid, siis on selle viimase kolme aasta jooksul kestnud tõus suurendanud Euroopa ettevõtete välise konkurentsivõimega seotud kartusi. Mõned valitsused õhutasid neid hirme omaenda majanduspoliitiliste vigade varjamiseks. Väga väike vähemus leidis isegi, et ühisraha on vähemalt osaliselt süüdi euroala riikide tegeliku ühtekuuluvuse puudumises, mis on pannud neid riike kaaluma euroalast lahkumist. |
| --- | --- |

2.1

Alates ühisraha kasutuselevõtust (1999. aastal pariteetide kindlaksmääramine, 2002. aastal müntide ja paberraha ringlusselaskmine esimestes majandus- ja rahaliidus osalevates liikmesriikides) on seda kõikvõimalikul moel kritiseeritud: kui euro väärtuse langus rahvusvaheliste valuutadega võrreldes tõi esmalt kaasa mõningaid pilkeid, siis on selle viimase kolme aasta jooksul kestnud tõus suurendanud Euroopa ettevõtete välise konkurentsivõimega seotud kartusi. Mõned valitsused õhutasid neid hirme omaenda majanduspoliitiliste vigade varjamiseks. Väga väike vähemus leidis isegi, et ühisraha on vähemalt osaliselt süüdi euroala riikide tegeliku ühtekuuluvuse puudumises, mis on pannud neid riike kaaluma euroalast lahkumist.

| 2.2 | Tarbijahindade harmoneeritud indeksiga seotud arvandmed näitavad, et inflatsioon vähenes majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi ajal tunduvalt ja on seniajani püsinud ajalooliselt madalal tasemel — tõenäoliselt seetõttu, et hinnavõrdluse lihtsustumine stimuleeris konkurentsi ja piiras hinnatõusu. Ometi leiab arvukas enamik eurooplasi, et euro on süüdi nende riikide majandusraskustes ning et ühisrahale üleminek on tekitanud inflatsioonisurve ja kärpinud seeläbi nende ostujõudu. Lisaks soovib osa inimestest, et hindu hakataks taas esitama kahes vääringus, mis tähendaks Euroopa integratsiooni eest võitlejate jaoks hävitavat tagasiminekut. See põhjustab umbusku euro ja seeläbi ka majandus- ja rahaliidu suhtes. 2002. aasta septembris pidas 59 % eurooplastest ühisraha „üldiselt kasulikuks”, skeptikuid oli 29 % (Eurobaromeetri uuring 2006). Neli aastat hiljem on entusiasm viimase 20 aasta ühe suurejoonelisema Euroopa poliitilise projekti suhtes pehmelt öeldes murenenud ning 81,4 % kodanikest leiab, et euro tõi kaasa hinnatõusu. |
| --- | --- |

2.2

Tarbijahindade harmoneeritud indeksiga seotud arvandmed näitavad, et inflatsioon vähenes majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi ajal tunduvalt ja on seniajani püsinud ajalooliselt madalal tasemel — tõenäoliselt seetõttu, et hinnavõrdluse lihtsustumine stimuleeris konkurentsi ja piiras hinnatõusu. Ometi leiab arvukas enamik eurooplasi, et euro on süüdi nende riikide majandusraskustes ning et ühisrahale üleminek on tekitanud inflatsioonisurve ja kärpinud seeläbi nende ostujõudu. Lisaks soovib osa inimestest, et hindu hakataks taas esitama kahes vääringus, mis tähendaks Euroopa integratsiooni eest võitlejate jaoks hävitavat tagasiminekut. See põhjustab umbusku euro ja seeläbi ka majandus- ja rahaliidu suhtes. 2002. aasta septembris pidas 59 % eurooplastest ühisraha „üldiselt kasulikuks”, skeptikuid oli 29 % (Eurobaromeetri uuring 2006). Neli aastat hiljem on entusiasm viimase 20 aasta ühe suurejoonelisema Euroopa poliitilise projekti suhtes pehmelt öeldes murenenud ning 81,4 % kodanikest leiab, et euro tõi kaasa hinnatõusu.

| 2.3 | Euro kasutuselevõtuni vastas tarbijate tajutava inflatsiooni muutumine üldiselt THHI muutumisele. 2002. ja 2003. aastal oli vahe suurem ning vähenes siis osaliselt. Alates 2006. aastast on lõhe jälle suurenenud. Alates 2004. aasta lõpust püsib tajutav inflatsioon 2001. aastast kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

2.3

Euro kasutuselevõtuni vastas tarbijate tajutava inflatsiooni muutumine üldiselt THHI muutumisele. 2002. ja 2003. aastal oli vahe suurem ning vähenes siis osaliselt. Alates 2006. aastast on lõhe jälle suurenenud. Alates 2004. aasta lõpust püsib tajutav inflatsioon 2001. aastast kõrgemal tasemel.

Image

| 2.4 | Enamikus ELiga 2004. aastal ühinenud riikides suurenes tegelik inflatsioon ühinemise järel — isegi juba alates 2003. aastast — kaudsete maksude ja reguleeritavate hindade, eriti põllumajandustoodete hindade tõusu tõttu. Tegelik inflatsioon langes teatud riikides hiljem. Ent tajutav inflatsioon tõusis veel kiiremini. Tšehhi Vabariik on ainuke riik, kus 2008. aasta alguse andmete kohaselt on tajutav inflatsioon tegelikust inflatsioonist madalam. |
| --- | --- |

2.4

Enamikus ELiga 2004. aastal ühinenud riikides suurenes tegelik inflatsioon ühinemise järel — isegi juba alates 2003. aastast — kaudsete maksude ja reguleeritavate hindade, eriti põllumajandustoodete hindade tõusu tõttu. Tegelik inflatsioon langes teatud riikides hiljem. Ent tajutav inflatsioon tõusis veel kiiremini. Tšehhi Vabariik on ainuke riik, kus 2008. aasta alguse andmete kohaselt on tajutav inflatsioon tegelikust inflatsioonist madalam.

| 2.5 | Kui vaadelda näiteks Sloveeniat, kes läks esimese uue liikmesriigina üle ühisrahale, ilmneb samuti, et tajutav inflatsioon tõusis 2007. aastal sularahas eurole ülemineku järel hüppeliselt ja seda hüpet aitasid üleminekule eelnenud kahe aasta jooksul „ette valmistada” ootused hindade tõusuks. |
| --- | --- |

2.5

Kui vaadelda näiteks Sloveeniat, kes läks esimese uue liikmesriigina üle ühisrahale, ilmneb samuti, et tajutav inflatsioon tõusis 2007. aastal sularahas eurole ülemineku järel hüppeliselt ja seda hüpet aitasid üleminekule eelnenud kahe aasta jooksul „ette valmistada” ootused hindade tõusuks.

Image

| 2.6 | Need kahtlused euro elujõulisuse suhtes lähevad vastuollu teiste, sealhulgas Euroopa-väliste riikide hinnanguga: IMFi andmetel suurenes euro osakaal rahvusvahelistes valuutareservides 1999. aasta 18 %-lt 2004. aastaks 25 %-le (ligikaudsed andmed). Kiiresti areneva majandusega riikide juures on see edu veel suurem. Samuti näitab euro edukust asjaolu, et just selles vääringus toimub 37 % kogu maailma valuutavahetusest ja 41 % kuni 63 % impordist ning ekspordist. |
| --- | --- |

2.6

Need kahtlused euro elujõulisuse suhtes lähevad vastuollu teiste, sealhulgas Euroopa-väliste riikide hinnanguga: IMFi andmetel suurenes euro osakaal rahvusvahelistes valuutareservides 1999. aasta 18 %-lt 2004. aastaks 25 %-le (ligikaudsed andmed). Kiiresti areneva majandusega riikide juures on see edu veel suurem. Samuti näitab euro edukust asjaolu, et just selles vääringus toimub 37 % kogu maailma valuutavahetusest ja 41 % kuni 63 % impordist ning ekspordist.

| 2.7 | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on leida parem seletus inflatsiooni muutumisele ning avalikkuse poolt tajutava ja tegeliku inflatsiooni vahel püsivatele erinevustele, esitades vajadusel mõningaid soovitusi. |
| --- | --- |

2.7

Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on leida parem seletus inflatsiooni muutumisele ning avalikkuse poolt tajutava ja tegeliku inflatsiooni vahel püsivatele erinevustele, esitades vajadusel mõningaid soovitusi.

3.   Hindade muutumine euroalas ja kolmes ELiga mitteühinenud riigis

| 3.1 | Paljude eurooplaste arvates on euro põhjustanud hinnatõusu. Kui see aga vastaks tõele, peaks euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide inflatsiooni vahel valitsema erinevused. Ent hindade muutumine euroala riikides on sarnane olukorraga kolmes riigis (Taani, Ühendkuningriik, Rootsi), kes ei ole praegu veel ühisraha kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

3.1

Paljude eurooplaste arvates on euro põhjustanud hinnatõusu. Kui see aga vastaks tõele, peaks euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide inflatsiooni vahel valitsema erinevused. Ent hindade muutumine euroala riikides on sarnane olukorraga kolmes riigis (Taani, Ühendkuningriik, Rootsi), kes ei ole praegu veel ühisraha kasutusele võtnud.

| 3.1.1 | Korrelatsioonimaatriks võrdleb hindade muutumise erinevust ühelt poolt euroala ja kolme ülejäänud riigi vahel ja teiselt poolt nende riikide vahel eraldi. Lahtrites esinevad arvud ulatuvad 0st (korrelatsiooni puudumine) 1ni (täielik korrelatsioon).









  Korrelatsioonimaatriks, 2000–2002 |
| --- | --- |
| | Euroala | Taani | Rootsi | Ühendkuningriik |
| Euroala | 1,00 | 0,52 | 0,67 | 0,67 |
| Taani | | 1,00 | 0,35 | 0,47 |
| Rootsi | | | 1,00 | 0,47 |
| Ühendkuningriik | | | | 1,00 |
| Korrelatsioonimaatriks, 2002–2004 |
| | Euroala | Taani | Rootsi | Ühendkuningriik |
| Euroala | 1,00 | 0,29 | 0,78 | 0,80 |
| Taani | | 1,00 | 0,34 | 0,40 |
| Rootsi | | | 1,00 | 0,75 |
| Ühendkuningriik | | | | 1,00 |
| Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused. |

3.1.1

Korrelatsioonimaatriks võrdleb hindade muutumise erinevust ühelt poolt euroala ja kolme ülejäänud riigi vahel ja teiselt poolt nende riikide vahel eraldi. Lahtrites esinevad arvud ulatuvad 0st (korrelatsiooni puudumine) 1ni (täielik korrelatsioon).

Korrelatsioonimaatriks, 2000–2002

Euroala

Taani

Rootsi

Ühendkuningriik

Euroala

1,00

0,52

0,67

0,67

Taani

1,00

0,35

0,47

Rootsi

1,00

0,47

Ühendkuningriik

1,00

Korrelatsioonimaatriks, 2002–2004

Euroala

Taani

Rootsi

Ühendkuningriik

Euroala

1,00

0,29

0,78

0,80

Taani

1,00

0,34

0,40

Rootsi

1,00

0,75

Ühendkuningriik

1,00

Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused.

| 3.1.2 | Euroala ning Ühendkuningriigi ja Rootsi inflatsiooni korrelatsioon suurenes euro kasutuselevõtu järel. Taani puhul ilmneb vastupidine. Siiski võib märgata, et Taani ja Ühendkuningriigi hindade vaheline korrelatsioon vähenes selgelt ning korrelatsioon Rootsi hindadega jäi stabiilseks, kuid nõrgenes. |
| --- | --- |

3.1.2

Euroala ning Ühendkuningriigi ja Rootsi inflatsiooni korrelatsioon suurenes euro kasutuselevõtu järel. Taani puhul ilmneb vastupidine. Siiski võib märgata, et Taani ja Ühendkuningriigi hindade vaheline korrelatsioon vähenes selgelt ning korrelatsioon Rootsi hindadega jäi stabiilseks, kuid nõrgenes.

| 3.1.3 | Samasuguse üllatusega tuleb nentida, et kui Taani ja Ühendkuningriigi korrelatsioon välja arvata, on kolme euroalasse mittekuuluva riigi korrelatsioon euroalaga suurem kui omavahel! |
| --- | --- |

3.1.3

Samasuguse üllatusega tuleb nentida, et kui Taani ja Ühendkuningriigi korrelatsioon välja arvata, on kolme euroalasse mittekuuluva riigi korrelatsioon euroalaga suurem kui omavahel!

| 3.2 | See näitab, et euroalasiseseid hinnamuutusi ei saa selgitada euro mõjuga, kuna need olid samasugused ka riikides, mis ei ole ühisraha kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

3.2

See näitab, et euroalasiseseid hinnamuutusi ei saa selgitada euro mõjuga, kuna need olid samasugused ka riikides, mis ei ole ühisraha kasutusele võtnud.

| 3.3 | Järgmises tabelis tuuakse ära THHI arvutamisel kasutavate toodete ja teenuste 12 peamist kategooriat (kodumajapidamiste tarbimiskulutuste liigitus kuluartiklite lõikes), näidatakse nende kaalutud keskmist hinda ja hinnatõusu dünaamikat eurole vastuvõtmisele eelnenud ja järgnenud kahe aasta jooksul. Tuleb nentida, et sellel tasandil näitavad hinnatõusu kerget kiirenemist vaid kolm kategooriat (alkohoolsed joogid ja tubakatooted, mille hinnatõusu võib selgitada suurenenud aktsiisidega, ning tervishoid ja transport). Üksikasjalikuma analüüsi abil on siiski võimalik registreerida hinnatõusu kiirenemist (vrd üürihindu, mille tõus oli 2000.–2002. aastal 1,5 % ja 2002.–2004. aastal 2 %).









  Euroala | 2000–2002 | 2002–2004 | Hinnatõusu kiirenemine | Kaalutud keskmine 2000–2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp00 Kogu THHI | 2,31 | 1,99 | | |
| cp01 Toit ja alkoholita joogid | 4,47 | 1,50 | | 157,91 |
| cp02 Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid | 3,11 | 5,42 | | 39,71 |
| cp03 Rõivad ja jalatsid | 0,64 | – 0,09 | | 75,87 |
| cp04 Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused | 2,81 | 2,19 | | 154,96 |
| cp05 Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus | 1,68 | 1,12 | | 79,84 |
| cp06 Tervishoid | 1,59 | 4,93 | | 36,04 |
| cp07 Transport | 1,49 | 2,51 | | 153,67 |
| cp08 Side | – 5,07 | – 0,73 | | 28,23 |
| cp09 Vaba aeg ja kultuur | 1,22 | 0,10 | | 98,10 |
| cp10 Haridus | 3,46 | 3,49 | | 9,21 |
| cp11 Hotellid, kohvikud ja restoranid | 3,69 | 3,23 | | 91,25 |
| cp12 Muud tooted ja teenused | 2,86 | 2,53 | | 75,25 |
| Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused. |

3.3

Järgmises tabelis tuuakse ära THHI arvutamisel kasutavate toodete ja teenuste 12 peamist kategooriat (kodumajapidamiste tarbimiskulutuste liigitus kuluartiklite lõikes), näidatakse nende kaalutud keskmist hinda ja hinnatõusu dünaamikat eurole vastuvõtmisele eelnenud ja järgnenud kahe aasta jooksul. Tuleb nentida, et sellel tasandil näitavad hinnatõusu kerget kiirenemist vaid kolm kategooriat (alkohoolsed joogid ja tubakatooted, mille hinnatõusu võib selgitada suurenenud aktsiisidega, ning tervishoid ja transport). Üksikasjalikuma analüüsi abil on siiski võimalik registreerida hinnatõusu kiirenemist (vrd üürihindu, mille tõus oli 2000.–2002. aastal 1,5 % ja 2002.–2004. aastal 2 %).

Euroala

2000–2002

2002–2004

Hinnatõusu kiirenemine

Kaalutud keskmine 2000–2004

cp00 Kogu THHI

2,31

1,99

cp01 Toit ja alkoholita joogid

4,47

1,50

Image

157,91

cp02 Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid

3,11

5,42

Image

39,71

cp03 Rõivad ja jalatsid

0,64

– 0,09

Image

75,87

cp04 Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused

2,81

2,19

Image

154,96

cp05 Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus

1,68

1,12

Image

79,84

cp06 Tervishoid

1,59

4,93

Image

36,04

cp07 Transport

1,49

2,51

Image

153,67

cp08 Side

– 5,07

– 0,73

Image

28,23

cp09 Vaba aeg ja kultuur

1,22

0,10

Image

98,10

cp10 Haridus

3,46

3,49

Image

9,21

cp11 Hotellid, kohvikud ja restoranid

3,69

3,23

Image

91,25

cp12 Muud tooted ja teenused

2,86

2,53

Image

75,25

Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused.

4.   Tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevuse põhjused

4.1   Sotsiaal-majanduslikud põhjused

| 4.1.1 | Euro kasutuselevõtt langes 11. septembri terrorirünnakule järgnenud kuudele, mida iseloomustas ülemaailmne ebakindlus, sealhulgas majanduse osas. Sellega kaasnes konjunktuuri halvenemine, mis vastandus tugevalt erakordse majanduskasvuga aastatele 1999–2000. |
| --- | --- |

4.1.1

Euro kasutuselevõtt langes 11. septembri terrorirünnakule järgnenud kuudele, mida iseloomustas ülemaailmne ebakindlus, sealhulgas majanduse osas. Sellega kaasnes konjunktuuri halvenemine, mis vastandus tugevalt erakordse majanduskasvuga aastatele 1999–2000.

| 4.1.2 | Tajutava ja tegeliku inflatsiooni vahel püsivate „kääride” üks peamisi põhjuseid on eri faktorite koosmõju: THHI arvutamisse kaasatud toodete ja teenuste ostmise sagedus, nende hindade muutumine ja olulisus, mida tarbijad neile omistavad. |
| --- | --- |

4.1.2

Tajutava ja tegeliku inflatsiooni vahel püsivate „kääride” üks peamisi põhjuseid on eri faktorite koosmõju: THHI arvutamisse kaasatud toodete ja teenuste ostmise sagedus, nende hindade muutumine ja olulisus, mida tarbijad neile omistavad.

| 4.1.2.1 | Järgnevas tabelis püütakse neid faktoreid esile tuua, jaotades kõik THHI kaubad ja teenused viie kategooria vahel: regulaarselt (vähemalt kord kuus) tarbitavad tooted ja teenused, harvemini tarbitavad tooted ja teenused ning need, mille tarbimine varieerub vastavalt inimestele ja olukordadele. Kahes esimeses kategoorias eristatakse ka seda, kas asjaomase toote või teenuse puhul on tugev riigisisene või rahvusvaheline konkurents. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Järgnevas tabelis püütakse neid faktoreid esile tuua, jaotades kõik THHI kaubad ja teenused viie kategooria vahel: regulaarselt (vähemalt kord kuus) tarbitavad tooted ja teenused, harvemini tarbitavad tooted ja teenused ning need, mille tarbimine varieerub vastavalt inimestele ja olukordadele. Kahes esimeses kategoorias eristatakse ka seda, kas asjaomase toote või teenuse puhul on tugev riigisisene või rahvusvaheline konkurents.

| 4.1.2.2 | Tuli ilmsiks, et toodete ja teenuste hinnad, mille osas on konkurents nõrk, tõusid aastatel 2000–2007 oluliselt kiiremini (+ 2,12 %) kui keskmine inflatsioon. Tabelis näidatakse ka, et harvemini tarbitavad tooted, mille osas esineb tugev konkurents, on aidanud inflatsiooni märkimisväärselt piirata (+ 0,37 %), kuna need mõjutavad inflatsiooni oluliselt (osakaal 27 %, kohe pärast 34 %-lise osakaaluga kategooriat „regulaarselt tarbitav/nõrk konkurents”).









  Toodete ja teenuste kategooriad | Konkurentsi intensiivsus | Iga-aastane suurenemine (%) 2000–2007 | Mõju THHIle | Osakaal THHIs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulaarne tarbimine | nõrk | 2,34 | 0,92 | 339,4 |
| tugev | 2,00 | 0,06 | 28,8 |
| Mitteregulaarne tarbimine | nõrk | 2,91 | 0,51 | 204,7 |
| tugev | 0,37 | 0,26 | 269,1 |
| Varieeruv | — | 2,38 | 0,37 | 157,88 |
| THHI | | 2,12 | 2,12 | 1 000,00 |
| Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused. |

4.1.2.2

Tuli ilmsiks, et toodete ja teenuste hinnad, mille osas on konkurents nõrk, tõusid aastatel 2000–2007 oluliselt kiiremini (+ 2,12 %) kui keskmine inflatsioon. Tabelis näidatakse ka, et harvemini tarbitavad tooted, mille osas esineb tugev konkurents, on aidanud inflatsiooni märkimisväärselt piirata (+ 0,37 %), kuna need mõjutavad inflatsiooni oluliselt (osakaal 27 %, kohe pärast 34 %-lise osakaaluga kategooriat „regulaarselt tarbitav/nõrk konkurents”).

Toodete ja teenuste kategooriad

Konkurentsi intensiivsus

Iga-aastane suurenemine (%) 2000–2007

Mõju THHIle

Osakaal THHIs

Regulaarne tarbimine

nõrk

2,34

0,92

339,4

tugev

2,00

0,06

28,8

Mitteregulaarne tarbimine

nõrk

2,91

0,51

204,7

tugev

0,37

0,26

269,1

Varieeruv

—

2,38

0,37

157,88

THHI

2,12

2,12

1 000,00

Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused.

| 4.1.2.3 | Mitteregulaarse tarbimise ja tugeva konkurentsiga toodete ja teenuste roll peegeldab rahvusvahelise kaubanduse ja selle struktuurimuudatuste suundumusi. 1995. aastal tuli kaks kolmandikku euroalavälisest tööstusimpordist kallimatest riikidest. 2005. aastal oli nende osakaal vähenenud 50 %-le. See oli tingitud Ühendkuningriigi, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide osakaalu langusest ning tärkava majandusega riikide ja väiksemal määral uute liikmesriikide osakaalu tõusust. Vahetuskursside muutumine võib samuti edendada või pidurdada kaubandussuhteid euroala kaubanduspartneritega.
  Riigi (riikide rühma) osakaal euroala impordis | Kallimad riigid | nendest | Odavamad riigid | nendest |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | Jaapan | Ühendkuningriik | Hiina | Uued liikmesriigid |
| 1995 | 65,7 | 16,1 | 10,7 | 20,3 | 34,3 | 5 | 8 |
| 1997 | 65,2 | 17,7 | 9,6 | 21,2 | 34,8 | 5,8 | 8,4 |
| 1999 | 64,1 | 18,4 | 9,8 | 19,6 | 35,9 | 6,3 | 9,8 |
| 2001 | 60,2 | 18,1 | 8,5 | 18,6 | 39,8 | 7,9 | 11,6 |
| 2003 | 55,1 | 15,1 | 7,8 | 16,6 | 44,9 | 11 | 14 |
| 2005 | 50,7 | 13,9 | 6,7 | 15 | 49,3 | 14,8 | 13,1 |
| muutus 1995–2005 | – 15,0 | – 2,2 | – 4,0 | – 5,3 | 15,0 | 9,8 | 5,1 |
| Allikas: Euroopa Keskpanga igakuine raport, august 2006. |

4.1.2.3

Mitteregulaarse tarbimise ja tugeva konkurentsiga toodete ja teenuste roll peegeldab rahvusvahelise kaubanduse ja selle struktuurimuudatuste suundumusi. 1995. aastal tuli kaks kolmandikku euroalavälisest tööstusimpordist kallimatest riikidest. 2005. aastal oli nende osakaal vähenenud 50 %-le. See oli tingitud Ühendkuningriigi, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide osakaalu langusest ning tärkava majandusega riikide ja väiksemal määral uute liikmesriikide osakaalu tõusust. Vahetuskursside muutumine võib samuti edendada või pidurdada kaubandussuhteid euroala kaubanduspartneritega.

Riigi (riikide rühma) osakaal euroala impordis

Kallimad riigid

nendest

Odavamad riigid

nendest

USA

Jaapan

Ühendkuningriik

Hiina

Uued liikmesriigid

1995

65,7

16,1

10,7

20,3

34,3

5

8

1997

65,2

17,7

9,6

21,2

34,8

5,8

8,4

1999

64,1

18,4

9,8

19,6

35,9

6,3

9,8

2001

60,2

18,1

8,5

18,6

39,8

7,9

11,6

2003

55,1

15,1

7,8

16,6

44,9

11

14

2005

50,7

13,9

6,7

15

49,3

14,8

13,1

muutus 1995–2005

– 15,0

– 2,2

– 4,0

– 5,3

15,0

9,8

5,1

Allikas: Euroopa Keskpanga igakuine raport, august 2006.

| 4.1.3 | 2002. aastast on märgata oluliselt suuremat hinnatõusu kui sularahas euro kasutuselevõtmisele eelnevatel aastatel. |
| --- | --- |

4.1.3

2002. aastast on märgata oluliselt suuremat hinnatõusu kui sularahas euro kasutuselevõtmisele eelnevatel aastatel.

Image

| 4.1.4 | Majapidamiste sissetulekute tase selgitab ühtlasi seda, kuidas nad hinnatõusu tajuvad. Lisaks võib elanike arusaamade erinevust mõjutada üksi elavate ja kõigi kulude katmiseks ühte sissetulekuallikat omavate inimeste arvu kasv. Olukord on eriti raske juhul, kui majapidamises elavad lapsed, ning madalate sissetulekutega või vähekvalifitseeritud inimeste, palga ning tööhõive osas endiselt diskrimineeritavate naiste ning paindliku töölepinguga töötavate inimeste jaoks. |
| --- | --- |

4.1.4

Majapidamiste sissetulekute tase selgitab ühtlasi seda, kuidas nad hinnatõusu tajuvad. Lisaks võib elanike arusaamade erinevust mõjutada üksi elavate ja kõigi kulude katmiseks ühte sissetulekuallikat omavate inimeste arvu kasv. Olukord on eriti raske juhul, kui majapidamises elavad lapsed, ning madalate sissetulekutega või vähekvalifitseeritud inimeste, palga ning tööhõive osas endiselt diskrimineeritavate naiste ning paindliku töölepinguga töötavate inimeste jaoks.

Image

Image

| 4.1.5 | Tuleb märkida, et THHI juurde kuuluvate toodete ja teenuste omadused võivad aastate lõikes erineda ning nende kvaliteet võib paraneda, ilma et hind muutuks. Ent kuna indeksis ei võeta sellist muutust arvesse, registreeritakse see indeksis hinnalangusena (see ei välista ometi, et toode/teenus ei võiks olla tarbijatele turul kättesaadav oma eelmisel kujul. Langus eksisteerib sellisel juhul üksnes paberil, mis ei vasta absoluutselt tegelikkusele.) Euroopa Keskpanga andmete kohaselt „moodustavad nende toodete hinnad, mille kvaliteet oluliselt ja sageli paraneb, kogu THHIst umbes 8–9 %” (autod, arvutid, mobiiltelefonid jne). |
| --- | --- |

4.1.5

Tuleb märkida, et THHI juurde kuuluvate toodete ja teenuste omadused võivad aastate lõikes erineda ning nende kvaliteet võib paraneda, ilma et hind muutuks. Ent kuna indeksis ei võeta sellist muutust arvesse, registreeritakse see indeksis hinnalangusena (see ei välista ometi, et toode/teenus ei võiks olla tarbijatele turul kättesaadav oma eelmisel kujul. Langus eksisteerib sellisel juhul üksnes paberil, mis ei vasta absoluutselt tegelikkusele.) Euroopa Keskpanga andmete kohaselt „moodustavad nende toodete hinnad, mille kvaliteet oluliselt ja sageli paraneb, kogu THHIst umbes 8–9 %” (autod, arvutid, mobiiltelefonid jne).

| 4.1.6 | Tähelepanu tuleb pöörata mõnede jaemüüjate ja ettevõtete tegevusele, kes tõstsid sularahas eurole üleminekul ülemääraselt hindu (üürid) — ehkki mõned lisakulud võivad siiski olla põhjendatud etikettide vahetamisega jms toimingutega, või suurendasid neid kaudselt, tabades kaks kärbest ühe hoobiga ja sidudes hinnatõusu eurole üleminekuga. Eurostati hinnangul moodustas sularahas eurole üleminek 2002. aastal euroalas kogu THHI-st 0,12–0,29 %. |
| --- | --- |

4.1.6

Tähelepanu tuleb pöörata mõnede jaemüüjate ja ettevõtete tegevusele, kes tõstsid sularahas eurole üleminekul ülemääraselt hindu (üürid) — ehkki mõned lisakulud võivad siiski olla põhjendatud etikettide vahetamisega jms toimingutega, või suurendasid neid kaudselt, tabades kaks kärbest ühe hoobiga ja sidudes hinnatõusu eurole üleminekuga. Eurostati hinnangul moodustas sularahas eurole üleminek 2002. aastal euroalas kogu THHI-st 0,12–0,29 %.

| 4.1.7 | Sularahas eurole üleminekuga samale ajale sattusid teatud ühisrahaga mitteseotud sündmused, mis võisid tajutava inflatsiooni tõusule kaasa aidata. Siia kuulub bensiinihinna oluline tõus (2001. aasta detsembri ja 2002. aasta aprilli vahel 35 %) ning Euroopas ränkade talvekülmadega kaasnenud kehv viljasaak, mis mõlemad mõjutasid ka väljaspool euroala asuvate riikide majandust. |
| --- | --- |

4.1.7

Sularahas eurole üleminekuga samale ajale sattusid teatud ühisrahaga mitteseotud sündmused, mis võisid tajutava inflatsiooni tõusule kaasa aidata. Siia kuulub bensiinihinna oluline tõus (2001. aasta detsembri ja 2002. aasta aprilli vahel 35 %) ning Euroopas ränkade talvekülmadega kaasnenud kehv viljasaak, mis mõlemad mõjutasid ka väljaspool euroala asuvate riikide majandust.

4.2   Psühholoogilised põhjused

| 4.2.1 | Tarbijad võivad olla hinnatõusudele tundlikumad kui -langustele, olenemata sellest, mis tootega on tegu. Seda tundlikkust teravdas uue ühisraha tundmatus kohas vettehüppamisena näiv vastuvõtmine, eurole ülemineku järel samale tootele erinevate hindade märkimine ja sellest põhjustatud pahameel ning hinnatõusu läbiteinud toodete ja teenuste olulisus (üür, toit, kütus). |
| --- | --- |

4.2.1

Tarbijad võivad olla hinnatõusudele tundlikumad kui -langustele, olenemata sellest, mis tootega on tegu. Seda tundlikkust teravdas uue ühisraha tundmatus kohas vettehüppamisena näiv vastuvõtmine, eurole ülemineku järel samale tootele erinevate hindade märkimine ja sellest põhjustatud pahameel ning hinnatõusu läbiteinud toodete ja teenuste olulisus (üür, toit, kütus).

| 4.2.2 | Kuna kinnisvaraomanike eluasemekulud on praegu THHI arvestusest välja jäetud, võivad tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevust aidata selgitada mõnes riigis valitsevad kõrged kinnisvarahinnad. |
| --- | --- |

4.2.2

Kuna kinnisvaraomanike eluasemekulud on praegu THHI arvestusest välja jäetud, võivad tajutava inflatsiooni ja tegeliku inflatsiooni erinevust aidata selgitada mõnes riigis valitsevad kõrged kinnisvarahinnad.

| 4.2.3 | Samuti võtsid ostetava toote hinda vanast rahvusvaluutast eurodesse ümber arvutavad tarbijad aluseks enne euro ülevõtmist kehtinud hinna. See kallutab suhtumist, kuna vana hind on inflatsiooni tõttu aegunud (3). |
| --- | --- |

4.2.3

Samuti võtsid ostetava toote hinda vanast rahvusvaluutast eurodesse ümber arvutavad tarbijad aluseks enne euro ülevõtmist kehtinud hinna. See kallutab suhtumist, kuna vana hind on inflatsiooni tõttu aegunud (3).

| 4.2.4 | Ühtlasi tuleb märkida, et paljud tarbijad ja isegi vaatlejad ei tee sageli vahet ostuvõime ja elukvaliteediga seotud tõusvate ootuste muutumisel. Mitmed indeksid kalduvad näitama, et tarbijate ootusi elukvaliteedi suhtes suurendavad sagedased tehnoloogilised uuendused, uute toodete või teenuste ilmumine (millel on kalduvus harjumuslikele kulutustele „lisanduda”), järjest keerukam turundus ja sotsiaalse surve poolt dikteeritud standardite ülikiire levik. Nii jätab näiteks muudele kulutustele lisanduv GPS-seadme ost või tavaliste juurviljade asendamine eelpestud ja prepareeritud juurviljadega mulje ostujõu vähenemisest, kuigi tegelikult mõjutab majapidamise eelarvet see, et ootused suurenevad sissetulekutest kiiremini. |
| --- | --- |

4.2.4

Ühtlasi tuleb märkida, et paljud tarbijad ja isegi vaatlejad ei tee sageli vahet ostuvõime ja elukvaliteediga seotud tõusvate ootuste muutumisel. Mitmed indeksid kalduvad näitama, et tarbijate ootusi elukvaliteedi suhtes suurendavad sagedased tehnoloogilised uuendused, uute toodete või teenuste ilmumine (millel on kalduvus harjumuslikele kulutustele „lisanduda”), järjest keerukam turundus ja sotsiaalse surve poolt dikteeritud standardite ülikiire levik. Nii jätab näiteks muudele kulutustele lisanduv GPS-seadme ost või tavaliste juurviljade asendamine eelpestud ja prepareeritud juurviljadega mulje ostujõu vähenemisest, kuigi tegelikult mõjutab majapidamise eelarvet see, et ootused suurenevad sissetulekutest kiiremini.

4.3   Metodoloogilised põhjused

| 4.3.1 | Küsimuse alla ei tule seada THHI tõelevastavust, mis põhineb riiklike statistikaametite koostatud igakuistele vaatlusandmetele enam kui 700 esindusliku toote ja teenuse kohta, mis sisaldavat ligi 1,7 miljonit igakuist vaatlust 180 000 müügipunktis. |
| --- | --- |

4.3.1

Küsimuse alla ei tule seada THHI tõelevastavust, mis põhineb riiklike statistikaametite koostatud igakuistele vaatlusandmetele enam kui 700 esindusliku toote ja teenuse kohta, mis sisaldavat ligi 1,7 miljonit igakuist vaatlust 180 000 müügipunktis.

| 4.3.2 | Ent tuleb meeles pidada, et tarbijahindade harmoneeritud indeks põhineb teatud kokkulepetel, peamiselt selles osas, mis puudutab esiteks näitajateks valitud toodete ja teenuste valikut ning teiseks nende näitajate osakaalu määratlemist. |
| --- | --- |

4.3.2

Ent tuleb meeles pidada, et tarbijahindade harmoneeritud indeks põhineb teatud kokkulepetel, peamiselt selles osas, mis puudutab esiteks näitajateks valitud toodete ja teenuste valikut ning teiseks nende näitajate osakaalu määratlemist.

| 4.3.3 | Nagu tabelis on näidatud, muutub majapidamiste kulutuste struktuur vastavalt sissetulekule. Kõige suuremad vahed ilmnevad tegelike eluasemekulude osas, mis omavad 20 % kõige väiksema sissetulekuga majapidamiste jaoks viis kuni kuus korda suuremat tähtsust kui 20 % suurima sissetulekuga majapidamiste jaoks. See erinevus on selgitatav asjaoluga, et jõukamad majapidamised on üheaegselt kinnisvara omanikud ja kasutajad. Sellest tulenevalt tajuvad majapidamised eluasemekulusid erinevalt. Kõige vaesemad majapidamised kulutavad 81 % oma sissetulekutest toidule ja alkoholita jookidele ning on seetõttu tundlikumad toiduainete hinnatõusule maailmaturgudel. Kõige rikkamad majapidamised kulutavad esimese kvintiili majapidamistest 67 % võrra rohkem uutele sõidukitele. Kuna aastatel 2000–2008 on uute sõidukite hind muutunud oluliselt aeglasemalt kui THHI, tunnetavad need majapidamised selgelt antud positiivset arengut.












  Euroala — THHI = 1000
  (aasta: 2005) | Iga-aastane keskmine kasv (%)
  (2000–2008; THHI = 2,3) | 1. kvintiil | 5. kvintiil | 1. ja 5. kvintiili erinevus | Keskmised tarbimiskulud | Kaal THHIs | Erinevus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp01 Toit ja alkoholita joogid | 2,5 | 195 | 108 | 80,6 | 143,3 | 154,91 | 11,6 |
| cp02 Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid | 4,1 | 29 | 17 | 70,6 | 21,4 | 40,71 | 19,3 |
| cp03 Rõivad ja jalatsid | 1,4 | 54 | 62 | – 12,9 | 60,3 | 74,20 | 13,9 |
| cp04 Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused | 3,1 | 325 | 251 | 29,5 | 278,9 | 150,50 | – 128,4 |
| millest:
  cp041 Tegelikult makstud üüritasud | 1,9 | 134 | 24 | 458,3 | 53,8 | 63,50 | 9,7 |
| cp042 Kaudne eluasemeüür | — | 106 | 151 | – 29,8 | 143,9 | | — |
| cp05 Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus | 1,3 | 41 | 69 | – 40,6 | 56,8 | 76,5 | 19,7 |
| cp06 Tervishoid | 2,5 | 31 | 42 | – 26,2 | 35,7 | 41,67 | 5,9 |
| cp07 Transport | 2,8 | 92 | 146 | – 37,0 | 125,6 | 153,31 | 27,7 |
| millest:
  cp071 Sõidukite ost | 1,2 | 23 | 70 | – 67,1 | 48,1 | 47,93 | – 0,1 |
| cp08 Side | – 2,7 | 37 | 24 | 54,2 | 28,6 | 29,19 | 0,6 |
| cp09 Vaba aeg ja kultuur | 0,6 | 64 | 90 | – 28,9 | 83,0 | 94,66 | 11,7 |
| cp10 Haridus | 4,0 | 7 | 10 | – 30,0 | 8,7 | 9,49 | 0,8 |
| cp11 Hotellid, kohvikud ja restoranid | 3,2 | 42 | 67 | – 37,3 | 55,2 | 93,19 | 38,0 |
| cp12 Muud tooted ja teenused | 2,3 | 85 | 113 | – 24,8 | 102,5 | 81,67 | – 20,8 |
| millest:
  cp121 Isikuhooldus | 1,9 | 27 | 25 | 8,0 | 26,1 | 26,36 | 0,2 |
| cp125 Kindlustus | 2,5 | 44 | 63 | – 30,2 | 55,2 | 18,60 | – 36,6 |
| Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused. |

4.3.3

Nagu tabelis on näidatud, muutub majapidamiste kulutuste struktuur vastavalt sissetulekule. Kõige suuremad vahed ilmnevad tegelike eluasemekulude osas, mis omavad 20 % kõige väiksema sissetulekuga majapidamiste jaoks viis kuni kuus korda suuremat tähtsust kui 20 % suurima sissetulekuga majapidamiste jaoks. See erinevus on selgitatav asjaoluga, et jõukamad majapidamised on üheaegselt kinnisvara omanikud ja kasutajad. Sellest tulenevalt tajuvad majapidamised eluasemekulusid erinevalt. Kõige vaesemad majapidamised kulutavad 81 % oma sissetulekutest toidule ja alkoholita jookidele ning on seetõttu tundlikumad toiduainete hinnatõusule maailmaturgudel. Kõige rikkamad majapidamised kulutavad esimese kvintiili majapidamistest 67 % võrra rohkem uutele sõidukitele. Kuna aastatel 2000–2008 on uute sõidukite hind muutunud oluliselt aeglasemalt kui THHI, tunnetavad need majapidamised selgelt antud positiivset arengut.

Euroala — THHI = 1000

(aasta: 2005)

Iga-aastane keskmine kasv (%)

(2000–2008; THHI = 2,3)

1. kvintiil

5. kvintiil

1. ja 5. kvintiili erinevus

Keskmised tarbimiskulud

Kaal THHIs

Erinevus

cp01 Toit ja alkoholita joogid

2,5

195

108

80,6

143,3

154,91

11,6

cp02 Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid

4,1

29

17

70,6

21,4

40,71

19,3

cp03 Rõivad ja jalatsid

1,4

54

62

– 12,9

60,3

74,20

13,9

cp04 Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused

3,1

325

251

29,5

278,9

150,50

– 128,4

millest:
  cp041 Tegelikult makstud üüritasud

1,9

134

24

458,3

53,8

63,50

9,7

cp042 Kaudne eluasemeüür

—

106

151

– 29,8

143,9

—

cp05 Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus

1,3

41

69

– 40,6

56,8

76,5

19,7

cp06 Tervishoid

2,5

31

42

– 26,2

35,7

41,67

5,9

cp07 Transport

2,8

92

146

– 37,0

125,6

153,31

27,7

millest:
  cp071 Sõidukite ost

1,2

23

70

– 67,1

48,1

47,93

– 0,1

cp08 Side

– 2,7

37

24

54,2

28,6

29,19

0,6

cp09 Vaba aeg ja kultuur

0,6

64

90

– 28,9

83,0

94,66

11,7

cp10 Haridus

4,0

7

10

– 30,0

8,7

9,49

0,8

cp11 Hotellid, kohvikud ja restoranid

3,2

42

67

– 37,3

55,2

93,19

38,0

cp12 Muud tooted ja teenused

2,3

85

113

– 24,8

102,5

81,67

– 20,8

millest:
  cp121 Isikuhooldus

1,9

27

25

8,0

26,1

26,36

0,2

cp125 Kindlustus

2,5

44

63

– 30,2

55,2

18,60

– 36,6

Allikas: Eurostat; isekoostatud arvutused.

| 4.3.3.1 | Järgnevas tabelis näidatakse erinevaid inflatsioone, mis puudutasid äärmuslikke sissetulekurühmi vastavalt tarbimisprofiilile ning nende vahel eksisteerivat vahet 1996. aastast alates. Viimase 12 aasta jooksul ületas kõige vaesemaid majapidamisi puudutav inflatsioon rikaste oma 6 korral, vastupidist täheldati 3 korral. Viimase kolme aasta jooksul ei ole märkimisväärseid erinevusi ilmnenud. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Järgnevas tabelis näidatakse erinevaid inflatsioone, mis puudutasid äärmuslikke sissetulekurühmi vastavalt tarbimisprofiilile ning nende vahel eksisteerivat vahet 1996. aastast alates. Viimase 12 aasta jooksul ületas kõige vaesemaid majapidamisi puudutav inflatsioon rikaste oma 6 korral, vastupidist täheldati 3 korral. Viimase kolme aasta jooksul ei ole märkimisväärseid erinevusi ilmnenud.

Image

| 4.3.3.2 | Lisaks sellele struktuurimõjule ilmneb, et ajavahemikel, kui toidutoorainete hindade osas toimus kiire tõus, olid kõige vaesemad, odavaid sorte või allahindluspoode eelistavatel majapidamised hinnatõusust kõige enam puudutatud, kuna osa toidutoorainete hindadest on toiduainete hindade lõikes kõige enam tõusnud (kuna teisest küljest on selliste kaupade pakendamis- ja turunduskulud kõige väiksemad). |
| --- | --- |

4.3.3.2

Lisaks sellele struktuurimõjule ilmneb, et ajavahemikel, kui toidutoorainete hindade osas toimus kiire tõus, olid kõige vaesemad, odavaid sorte või allahindluspoode eelistavatel majapidamised hinnatõusust kõige enam puudutatud, kuna osa toidutoorainete hindadest on toiduainete hindade lõikes kõige enam tõusnud (kuna teisest küljest on selliste kaupade pakendamis- ja turunduskulud kõige väiksemad).

| 4.3.3.3 | Samuti ei suuda kõige vaesemad majapidamised pehmendada hinnatõusu mõju eelarvele, kuna nende säästmisvõimaluste struktuur on nõrk ja kuna neil on raskendatud juurdepääs laenudele, mistõttu nad riskiksid langeda ülelaenamise ohvriks. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Samuti ei suuda kõige vaesemad majapidamised pehmendada hinnatõusu mõju eelarvele, kuna nende säästmisvõimaluste struktuur on nõrk ja kuna neil on raskendatud juurdepääs laenudele, mistõttu nad riskiksid langeda ülelaenamise ohvriks.

| 4.3.3.4 | See tähelepanek kehtib ka liikmesriikide tasandil, sest nagu näitab alltoodud tabel, erinevad majapidamiste kulutused eri toodete ja teenuste kategooriatele geograafilise asukoha lõikes (saarel asumine tähendab suuremaid transpordikulusid), sotsiaal-majandusliku arengutaseme lõikes (Rumeenia ja Bulgaaria pered kulutavad toidule suhteliselt pea kolm korda enam kui teiste riikide elanikud) jne. Kahes viimases tulbas näidatakse, millisel määral riigirühmade või kogu euroala suhtelised kulud omavahel sarnanevad (mida väiksem on variatsioonikoefitsient, seda suurem on sarnasus). Kui euroala riikide vahel esineb suuri sarnasusi, siis muude riigirühmade puhul on need märksa väiksemad. See näitab, et THHI rakendamisel on piirid, kuna see indeks põhineb kaalutud keskmisel, mis ei saa juba definitsiooni tõttu kajastada eri riikide konkreetset olukorda. Arvestades selle järelduse tähtsust rahapoliitika ja inflatsiooni osas, ei peaks euroalaga ühinevad riigid seda alahindama. | Euroala
  (v.a Luksemburg) | Kolm vana liikmesriiki väljaspool euroala | Uued liikmesriigid väljaspool euroala
  (ilma Küprose, Malta ja Sloveeniata) | Küpros, Malta | Rumeenia, Bulgaaria | Rühmade variatsioonikoefitsient | Euroalasisene variatsioonikoefitsient |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused | 26,11 | 30,57 | 22,86 | 15,33 | 25,15 | 0,23 | 0,10 |
| Toit ja alkoholita joogid | 14,24 | 11,06 | 25,85 | 18,17 | 37,88 | 0,50 | 0,18 |
| Transport | 12,94 | 13,82 | 10,22 | 15,60 | 5,73 | 0,33 | 0,16 |
| Muud tooted ja teenused | 10,14 | 7,65 | 6,25 | 6,89 | 3,07 | 0,38 | 0,29 |
| Vaba aeg ja kultuur | 8,65 | 12,33 | 6,98 | 8,02 | 3,54 | 0,40 | 0,32 |
| Hotellid, kohvikud ja restoranid | 6,21 | 5,27 | 3,97 | 7,68 | 2,34 | 0,40 | 0,35 |
| Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid | 2,61 | 2,56 | 3,05 | 2,32 | 4,78 | 0,32 | 0,40 |
| Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus | 5,77 | 6,34 | 5,00 | 8,30 | 3,39 | 0,31 | 0,13 |
| Rõivad ja jalatsid | 5,70 | 4,92 | 6,02 | 8,04 | 4,66 | 0,23 | 0,21 |
| Tervishoid | 3,53 | 2,12 | 3,54 | 3,89 | 4,07 | 0,22 | 0,44 |
| Side | 3,06 | 2,73 | 5,21 | 3,16 | 4,72 | 0,29 | 0,17 |
| Haridus | 1,05 | 0,63 | 1,05 | 2,59 | 0,66 | 0,68 | 0,61 |
| Märkus: Luksemburgi andmed ei ole teada. |

4.3.3.4

See tähelepanek kehtib ka liikmesriikide tasandil, sest nagu näitab alltoodud tabel, erinevad majapidamiste kulutused eri toodete ja teenuste kategooriatele geograafilise asukoha lõikes (saarel asumine tähendab suuremaid transpordikulusid), sotsiaal-majandusliku arengutaseme lõikes (Rumeenia ja Bulgaaria pered kulutavad toidule suhteliselt pea kolm korda enam kui teiste riikide elanikud) jne. Kahes viimases tulbas näidatakse, millisel määral riigirühmade või kogu euroala suhtelised kulud omavahel sarnanevad (mida väiksem on variatsioonikoefitsient, seda suurem on sarnasus). Kui euroala riikide vahel esineb suuri sarnasusi, siis muude riigirühmade puhul on need märksa väiksemad. See näitab, et THHI rakendamisel on piirid, kuna see indeks põhineb kaalutud keskmisel, mis ei saa juba definitsiooni tõttu kajastada eri riikide konkreetset olukorda. Arvestades selle järelduse tähtsust rahapoliitika ja inflatsiooni osas, ei peaks euroalaga ühinevad riigid seda alahindama.

Euroala

(v.a Luksemburg)

Kolm vana liikmesriiki väljaspool euroala

Uued liikmesriigid väljaspool euroala

(ilma Küprose, Malta ja Sloveeniata)

Küpros, Malta

Rumeenia, Bulgaaria

Rühmade variatsioonikoefitsient

Euroalasisene variatsioonikoefitsient

Eluase, vesi, elekter, gaas ja muud kütused

26,11

30,57

22,86

15,33

25,15

0,23

0,10

Toit ja alkoholita joogid

14,24

11,06

25,85

18,17

37,88

0,50

0,18

Transport

12,94

13,82

10,22

15,60

5,73

0,33

0,16

Muud tooted ja teenused

10,14

7,65

6,25

6,89

3,07

0,38

0,29

Vaba aeg ja kultuur

8,65

12,33

6,98

8,02

3,54

0,40

0,32

Hotellid, kohvikud ja restoranid

6,21

5,27

3,97

7,68

2,34

0,40

0,35

Alkohoolsed joogid, tubakatooted ja narkootikumid

2,61

2,56

3,05

2,32

4,78

0,32

0,40

Sisustus, kodutarbed ja igapäevane koduhooldus

5,77

6,34

5,00

8,30

3,39

0,31

0,13

Rõivad ja jalatsid

5,70

4,92

6,02

8,04

4,66

0,23

0,21

Tervishoid

3,53

2,12

3,54

3,89

4,07

0,22

0,44

Side

3,06

2,73

5,21

3,16

4,72

0,29

0,17

Haridus

1,05

0,63

1,05

2,59

0,66

0,68

0,61

Märkus: Luksemburgi andmed ei ole teada.

| 4.3.4 | Samuti esineb mõnikord oluline erinevus tarbimiskulude keskmise struktuuri ja viisi vahel, kuidas arvutatakse näitajate osakaalu THHIs. Nii kulutab keskmine euroala majapidamine 27,5 % oma sissetulekutest eluasemele, veele ja energiale ning ometi moodustab see rubriik THHIst vaid 16,3 %. Alahinnatakse ka tervishoiu ja kindlustuse osakaalu. Teisest küljest ülehinnatakse THHIs toiduaineid, transporti ja punkti „hotellid, kohvikud ja restoranid”. |
| --- | --- |

4.3.4

Samuti esineb mõnikord oluline erinevus tarbimiskulude keskmise struktuuri ja viisi vahel, kuidas arvutatakse näitajate osakaalu THHIs. Nii kulutab keskmine euroala majapidamine 27,5 % oma sissetulekutest eluasemele, veele ja energiale ning ometi moodustab see rubriik THHIst vaid 16,3 %. Alahinnatakse ka tervishoiu ja kindlustuse osakaalu. Teisest küljest ülehinnatakse THHIs toiduaineid, transporti ja punkti „hotellid, kohvikud ja restoranid”.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Finantsturgude arenguga kaasnevad majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed”, ELT C 10, 15.01.2008, lk 96, punkt 1.14.

1

(2)  Belgia Pank „Inflatsiooni muutumine Belgias: Belgia Panga poolt föderaalvalitsuse nõudel koostatud analüüs”, majandusülevaade 2008, lk 17.

2

(3)  Näide: mul on kavas osta 2002. aasta lõpus auto ning ma mäletan, et aasta tagasi oleks see läinud maksma 100 tingühikut. Kasutan viitepunktina numbrit 100, ent THHIs mõõdetud inflatsioon oli 2,2, nii et hind, millele ma viitama peaksin, pole 100, vaid 102,2. Kui ma oma plaani 2007. aastal ellu viin, on vahe veelgi suurem ja hind tõusnud 114-le!

3

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/140

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liiduga ühinemise eelse abi programmides Albaania Vabariigis”

(2009/C 27/28)

16. veebruaril 2007. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liiduga ühinemise eelse abi programmides Albaania Vabariigis”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 12. juunil 2008. Raportöör oli Susanna FLORIO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, erapooletuks jäi 1.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa jaoks on nii praegu kui ka tulevikus äärmiselt olulised stabiilsus, rahu, areng ja integratsioon kogu Lääne-Balkani piirkonnas. Viimastel aastatel on järjest selgemaks muutunud, et EL peab tõhustama Balkani riikidele suunatud poliitikat. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa jaoks on nii praegu kui ka tulevikus äärmiselt olulised stabiilsus, rahu, areng ja integratsioon kogu Lääne-Balkani piirkonnas. Viimastel aastatel on järjest selgemaks muutunud, et EL peab tõhustama Balkani riikidele suunatud poliitikat.

| 1.2 | Arvestades Albaania geograafilist asukohta Vahemere ääres ning tema olulisust Balkani piirkonna mõnikord õrnas tasakaalus, väärib ta ELi institutsioonide eritähelepanu. |
| --- | --- |

1.2

Arvestades Albaania geograafilist asukohta Vahemere ääres ning tema olulisust Balkani piirkonna mõnikord õrnas tasakaalus, väärib ta ELi institutsioonide eritähelepanu.

| 1.3 | ELi tegevus Albaanias hõlmab mitmeid meetmeid Albaania institutsioonide majandusliku, demokraatliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks. Programmide keskmes, millega tahetakse innustada üldsuse kaasatust ELi integratsiooniprotsessis, on kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond. Üle kümne aasta on Euroopa Liidu ja lõunapoolsete Vahemeremaade suhteid edendatud Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerluse raamistikus eesmärgiga saavutada kõnealuses piirkonnas pikaajalist stabiilsust. Albaania ühines partnerlusega 2007. aasta novembri alguses. |
| --- | --- |

1.3

ELi tegevus Albaanias hõlmab mitmeid meetmeid Albaania institutsioonide majandusliku, demokraatliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks. Programmide keskmes, millega tahetakse innustada üldsuse kaasatust ELi integratsiooniprotsessis, on kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond. Üle kümne aasta on Euroopa Liidu ja lõunapoolsete Vahemeremaade suhteid edendatud Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerluse raamistikus eesmärgiga saavutada kõnealuses piirkonnas pikaajalist stabiilsust. Albaania ühines partnerlusega 2007. aasta novembri alguses.

| 1.4 | Komitee tahab käesoleva omaalgatusliku arvamuse kaudu tõsta esile kodanikuühiskonna rolli ning vajadust jälgida nii tehtud edusamme kui ka tõkkeid, mis takistavad Albaania demokraatlike institutsioonide tugevdamist ja suuremat integratsiooni ELi poliitikaga. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tahab käesoleva omaalgatusliku arvamuse kaudu tõsta esile kodanikuühiskonna rolli ning vajadust jälgida nii tehtud edusamme kui ka tõkkeid, mis takistavad Albaania demokraatlike institutsioonide tugevdamist ja suuremat integratsiooni ELi poliitikaga.

| 1.5 | Komitee delegatsioon, kus olid esindatud komitee kolm rühma, oli 31. märtsist kuni 21. aprillini 2008 lähetusel Tiranas Albaanias. See andis võimaluse kohtuda paljude Albaania kodanikuühiskonna organisatsioone esindavate inimestega. Dialoog oli väga konstruktiivne ning oli abiks käesoleva arvamuse koostamisel. |
| --- | --- |

1.5

Komitee delegatsioon, kus olid esindatud komitee kolm rühma, oli 31. märtsist kuni 21. aprillini 2008 lähetusel Tiranas Albaanias. See andis võimaluse kohtuda paljude Albaania kodanikuühiskonna organisatsioone esindavate inimestega. Dialoog oli väga konstruktiivne ning oli abiks käesoleva arvamuse koostamisel.

2.   Järeldused ja soovitused

| 2.1 | Kodanikuühiskonna eri vormidel on äärmiselt tähtis roll kõikide riikide demokraatia ja kodanikuühiskonna arendamisel (1). Eriti kehtib see sellise riigi nagu Albaania kohta, kes tänu oma tähtsale geopoliitilisele asendile on teinud viimastel aastatel märkimisväärseid edusamme demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel ning Euroopa Liidu ja Lääne (NATO) organisatsioonidele lähenemisel. |
| --- | --- |

2.1

Kodanikuühiskonna eri vormidel on äärmiselt tähtis roll kõikide riikide demokraatia ja kodanikuühiskonna arendamisel (1). Eriti kehtib see sellise riigi nagu Albaania kohta, kes tänu oma tähtsale geopoliitilisele asendile on teinud viimastel aastatel märkimisväärseid edusamme demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel ning Euroopa Liidu ja Lääne (NATO) organisatsioonidele lähenemisel.

| 2.2 | Et saavutada edu ühiskonna demokratiseerimisel ja kaasatavuse parandamisel, on vaja jälgida valitsuse võetavaid meetmeid ning kaasata elanikud aktiivselt neisse meetmetesse. |
| --- | --- |

2.2

Et saavutada edu ühiskonna demokratiseerimisel ja kaasatavuse parandamisel, on vaja jälgida valitsuse võetavaid meetmeid ning kaasata elanikud aktiivselt neisse meetmetesse.

| 2.3 | Seetõttu leiab komitee, et Euroopa Komisjoni delegatsioon Albaanias peaks pühendama enam tähelepanu ja ressursse kodanikuühiskonna kui terviku tegevusele ning kodanikuühiskond peab olema delegatsiooni prioriteetide hulgas. Kodanikuühiskonna tegevusi tuleb intensiivistada riigi maapiirkondades ja mahajäänumates piirkondades. |
| --- | --- |

2.3

Seetõttu leiab komitee, et Euroopa Komisjoni delegatsioon Albaanias peaks pühendama enam tähelepanu ja ressursse kodanikuühiskonna kui terviku tegevusele ning kodanikuühiskond peab olema delegatsiooni prioriteetide hulgas. Kodanikuühiskonna tegevusi tuleb intensiivistada riigi maapiirkondades ja mahajäänumates piirkondades.

| 2.4 | Kuna Albaanias on praegu palju rahvusvahelisi partnereid, kes toetavad sealse kodanikuühiskonna tööd mitmete projektide kaudu, ning arvestades teatud raskusi ja riigi sotsiaalsele struktuurile omaseid erijooni, on viis, kuidas EL oma suhteid Albaaniaga arendab, väga oluline. Eelkõige tuleks rahaliste vahendite saamisele seada teatud tingimused, mille kohaselt eelistatakse organisatsioone, kellel on selgelt määratletud eesmärgid ja kes tõesti esindavad sealseid elanikke. |
| --- | --- |

2.4

Kuna Albaanias on praegu palju rahvusvahelisi partnereid, kes toetavad sealse kodanikuühiskonna tööd mitmete projektide kaudu, ning arvestades teatud raskusi ja riigi sotsiaalsele struktuurile omaseid erijooni, on viis, kuidas EL oma suhteid Albaaniaga arendab, väga oluline. Eelkõige tuleks rahaliste vahendite saamisele seada teatud tingimused, mille kohaselt eelistatakse organisatsioone, kellel on selgelt määratletud eesmärgid ja kes tõesti esindavad sealseid elanikke.

| 2.5 | Arenevas ühiskonnas on kolmepoolsel dialoogil võtmeroll. Komitee tervitab edusamme, mis on tehtud alates 1996. aastast, mil loodi riiklik töönõukogu. Samas jätkuvad siiani probleemid töönõukogu toimimisel. Vaja on suuremat läbipaistvust, osalemist ja pühendumust osalejate poolt, kes peaksid olema representatiivsed ja vastutustundlikud. Töönõukogu peaks regulaarselt koos käima ning võtma päevakorda kõik riigi majanduspoliitika kõige olulisemad küsimused. Töönõukogu aruteludel peaks olema tegelik mõju valitsuse tööle. |
| --- | --- |

2.5

Arenevas ühiskonnas on kolmepoolsel dialoogil võtmeroll. Komitee tervitab edusamme, mis on tehtud alates 1996. aastast, mil loodi riiklik töönõukogu. Samas jätkuvad siiani probleemid töönõukogu toimimisel. Vaja on suuremat läbipaistvust, osalemist ja pühendumust osalejate poolt, kes peaksid olema representatiivsed ja vastutustundlikud. Töönõukogu peaks regulaarselt koos käima ning võtma päevakorda kõik riigi majanduspoliitika kõige olulisemad küsimused. Töönõukogu aruteludel peaks olema tegelik mõju valitsuse tööle.

| 2.6 | Albaania elanike rolli suurendamiseks demokraatiaprotsessis tuleb tõhustada kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi. Selles osas võib ELil olla oluline roll, pakkudes koolitust kõigile kodanikuühiskonna osalejatele, seejuures eelkõige organisatsioonidele, kes on nähtavalt aktiivsed Albaania ühiskonnas. |
| --- | --- |

2.6

Albaania elanike rolli suurendamiseks demokraatiaprotsessis tuleb tõhustada kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi. Selles osas võib ELil olla oluline roll, pakkudes koolitust kõigile kodanikuühiskonna osalejatele, seejuures eelkõige organisatsioonidele, kes on nähtavalt aktiivsed Albaania ühiskonnas.

| 2.7 | Komitee võtab endale ülesande jälgida ja toetada Albaania kodanikuühiskonna organisatsioone pidevalt muutuva olukorra kontekstis ning rõhutab taas Albaania tähtsat rolli kogu asjaomase piirkonna stabiilsuse saavutamisel. |
| --- | --- |

2.7

Komitee võtab endale ülesande jälgida ja toetada Albaania kodanikuühiskonna organisatsioone pidevalt muutuva olukorra kontekstis ning rõhutab taas Albaania tähtsat rolli kogu asjaomase piirkonna stabiilsuse saavutamisel.

| 2.8 | Kooskõlas (Ljubljanas 4.–5. juunil 2008 toimunud) Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna teise foorumi järeldustega annaks ühise nõuandekomitee loomine Albaania kodanikuühiskonnale võimaluse oma vajadusi väljendada ning aidata arendada tugevaid suhteid Albaania organisatsioonide ja ELi institutsioonide vahel. Lisaks võiks komitee osana oma Balkani piirkonna tegevusest aidata tihendada piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd, tagades Albaania täieliku kaasatuse. |
| --- | --- |

2.8

Kooskõlas (Ljubljanas 4.–5. juunil 2008 toimunud) Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna teise foorumi järeldustega annaks ühise nõuandekomitee loomine Albaania kodanikuühiskonnale võimaluse oma vajadusi väljendada ning aidata arendada tugevaid suhteid Albaania organisatsioonide ja ELi institutsioonide vahel. Lisaks võiks komitee osana oma Balkani piirkonna tegevusest aidata tihendada piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd, tagades Albaania täieliku kaasatuse.

| 2.9 | Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidel on võtmeroll Albaania organisatsioonide kaasamisel ja nende teavitamisel ELi poliitikast ja programmidest. |
| --- | --- |

2.9

Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidel on võtmeroll Albaania organisatsioonide kaasamisel ja nende teavitamisel ELi poliitikast ja programmidest.

3.   ELi tegevusvahendid Albaanias

| 3.1 | Lääne-Balkani riikidele suunatud ELi üldine poliitiline raamistik põhineb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessil, kus osaleb ka Albaania. |
| --- | --- |

3.1

Lääne-Balkani riikidele suunatud ELi üldine poliitiline raamistik põhineb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessil, kus osaleb ka Albaania.

| 3.2 | 2006. aasta jaanuaris kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa partnerluse Albaaniaga. Partnerluse raames määratleti lühi- ja pikaajalised prioriteedid, millega tuleb tegeleda. 2006. aasta juulis võttis Albaania vastu riikliku tegevuskava Euroopa partnerluse soovituste rakendamiseks. Praegu vaatab Albaania valitsus üle 2006. aastal koostatud tegevuskava, et hakata 2008. aastal Euroopa partnerlust teostama. 12. juunil 2006 kirjutas Albaania alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, mille raames võetakse ühiseid kohustusi poliitika, kaubanduse ja majanduse valdkonnas ning samas edendatakse piirkondlikku koostööd. |
| --- | --- |

3.2

2006. aasta jaanuaris kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa partnerluse Albaaniaga. Partnerluse raames määratleti lühi- ja pikaajalised prioriteedid, millega tuleb tegeleda. 2006. aasta juulis võttis Albaania vastu riikliku tegevuskava Euroopa partnerluse soovituste rakendamiseks. Praegu vaatab Albaania valitsus üle 2006. aastal koostatud tegevuskava, et hakata 2008. aastal Euroopa partnerlust teostama. 12. juunil 2006 kirjutas Albaania alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, mille raames võetakse ühiseid kohustusi poliitika, kaubanduse ja majanduse valdkonnas ning samas edendatakse piirkondlikku koostööd.

| 3.3 | Aastatel 2001–2007 oli Euroopa Komisjoni peamine vahend, millega rahastati koostööd Albaaniaga, CARDSi programm (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm), mille raames rahastati viit peamist sekkumisvaldkonda:






  — | demokraatia stabiliseerimine: mikroprojektide kodanikuühiskonna ning inim-, sotsiaalseid ja poliitilisi õigusi edendavate valitsusväliste organisatsioonide arengu toetuseks ning algatused valimissüsteemi tugevdamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.3

Aastatel 2001–2007 oli Euroopa Komisjoni peamine vahend, millega rahastati koostööd Albaaniaga, CARDSi programm (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm), mille raames rahastati viit peamist sekkumisvaldkonda:

—

demokraatia stabiliseerimine: mikroprojektide kodanikuühiskonna ning inim-, sotsiaalseid ja poliitilisi õigusi edendavate valitsusväliste organisatsioonide arengu toetuseks ning algatused valimissüsteemi tugevdamiseks;

| — | justiits- ja siseküsimused: kohtusüsteemi, prokuröride ja politsei reformi toetamine; mere- ja maapiiride integreeritud haldamise arendamine, toetades piiripolitseid; |
| --- | --- |

—

justiits- ja siseküsimused: kohtusüsteemi, prokuröride ja politsei reformi toetamine; mere- ja maapiiride integreeritud haldamise arendamine, toetades piiripolitseid;

| — | haldussuutlikkuse suurendamine: maksu- ja tariifisüsteemide reformimise programmid ning hangete, statistiliste uuringute ja andmete haldamise programmid; |
| --- | --- |

—

haldussuutlikkuse suurendamine: maksu- ja tariifisüsteemide reformimise programmid ning hangete, statistiliste uuringute ja andmete haldamise programmid;

| — | majanduslik ja sotsiaalne areng: kaubanduse soodustamine ja kohalike kogukondade arendamine; Tempuse programmi ja koolituse toetamine hariduse edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

majanduslik ja sotsiaalne areng: kaubanduse soodustamine ja kohalike kogukondade arendamine; Tempuse programmi ja koolituse toetamine hariduse edendamise eesmärgil;

| — | keskkond ja loodusvarad: meetmed linna- ja piirkondliku keskkonnaplaneerimise toetuseks; vee ja õhu kvaliteedi ning jäätmekäitluse programmide toetamine. |
| --- | --- |

—

keskkond ja loodusvarad: meetmed linna- ja piirkondliku keskkonnaplaneerimise toetuseks; vee ja õhu kvaliteedi ning jäätmekäitluse programmide toetamine.

Algul suunati CARDSi vahendusel antav abi füüsilise ülesehitusele, hiljem riigi haldussuutlikkuse suurendamisele, et saavutada Euroopa partnerluse prioriteedid ning täita stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga ette nähtud nõuded. Perioodil 2001–2006 eraldati Albaaniale CARDSi programmi raames 282,1 miljonit eurot (2).

| 3.4 | ELi välisabi reformi tulemusel asendati CARDSi programm 2007. aasta jaanuaris ühinemiseelse abi uue rahastamisvahendiga. Selle rahastamisvahendi peamine eesmärk on integreerida kogu ühinemiseelne abi ühte raamistikku nii kandidaatriikide kui ka võimalike kandidaatriikide jaoks. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames võeti 2007. aasta mais vastu Albaania kohta mitmeaastane suunav kavandamisdokument 2007–2009, mille kohaselt on Albaaniale antava abi kogumaht 212,9 miljoni eurot. |
| --- | --- |

3.4

ELi välisabi reformi tulemusel asendati CARDSi programm 2007. aasta jaanuaris ühinemiseelse abi uue rahastamisvahendiga. Selle rahastamisvahendi peamine eesmärk on integreerida kogu ühinemiseelne abi ühte raamistikku nii kandidaatriikide kui ka võimalike kandidaatriikide jaoks. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames võeti 2007. aasta mais vastu Albaania kohta mitmeaastane suunav kavandamisdokument 2007–2009, mille kohaselt on Albaaniale antava abi kogumaht 212,9 miljoni eurot.

| 3.5 | Septembris 2007 kirjutati alla ELi-Albaania viisarežiimi lihtsustamise lepingule, mis tõenäoliselt jõustub 2008. aasta esimesel poolel, kui kõik tingimused on täidetud. See peaks hõlbustama Albaania kodanike jaoks Euroopa Liitu reisimist. |
| --- | --- |

3.5

Septembris 2007 kirjutati alla ELi-Albaania viisarežiimi lihtsustamise lepingule, mis tõenäoliselt jõustub 2008. aasta esimesel poolel, kui kõik tingimused on täidetud. See peaks hõlbustama Albaania kodanike jaoks Euroopa Liitu reisimist.

| 3.6 | Albaania osalemine Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA) ja Kagu-Euroopa stabiilsuspaktis ning kaasatus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas ja Euroopa Investeerimispangas on kaasa toonud täiesti uue võrgustiku mitmete osalejatega, kes aitavad Albaanial areneda Euroopa standardite suunas. |
| --- | --- |

3.6

Albaania osalemine Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA) ja Kagu-Euroopa stabiilsuspaktis ning kaasatus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas ja Euroopa Investeerimispangas on kaasa toonud täiesti uue võrgustiku mitmete osalejatega, kes aitavad Albaanial areneda Euroopa standardite suunas.

4.   Albaania poliitiline ja majanduslik olukord

| 4.1 | Hiljuti on Albaania majanduskasvu tempo veidi langenud tulenevalt maad tabanud energiakriisist. Albaania majandust toetavad peamiselt väljarändajate poolt, enamikus Itaaliast ja Kreekast, tehtavad rahaülekanded. Põllumajandus hõlmab kolmandiku SKT-st ja töötuse määr on 13,46 %, kusjuures oluline tegur on varimajandus. |
| --- | --- |

4.1

Hiljuti on Albaania majanduskasvu tempo veidi langenud tulenevalt maad tabanud energiakriisist. Albaania majandust toetavad peamiselt väljarändajate poolt, enamikus Itaaliast ja Kreekast, tehtavad rahaülekanded. Põllumajandus hõlmab kolmandiku SKT-st ja töötuse määr on 13,46 %, kusjuures oluline tegur on varimajandus.

| 4.2 | Erinevused vaesema ja mahajäänuma põllumajanduspiirkonna vahel põhjaosas ja linnastunud lõunapoolse osa vahel püsivad ja kujundavad jätkuvalt olukorda riigis. Seda lõhet võib osaliselt selgitada hiljutiste sündmustega, mis on peamiselt seotud konfliktidega Balkanil ja neist tulenevate poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega (kaasa arvatud embargod), mis puudutavad kõiki Balkani piirkonna riike otseselt või kaudselt. |
| --- | --- |

4.2

Erinevused vaesema ja mahajäänuma põllumajanduspiirkonna vahel põhjaosas ja linnastunud lõunapoolse osa vahel püsivad ja kujundavad jätkuvalt olukorda riigis. Seda lõhet võib osaliselt selgitada hiljutiste sündmustega, mis on peamiselt seotud konfliktidega Balkanil ja neist tulenevate poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega (kaasa arvatud embargod), mis puudutavad kõiki Balkani piirkonna riike otseselt või kaudselt.

| 4.3 | Olulisi edusamme on vaja teha võitluses korruptsiooni vastu, mis on väga levinud majanduse ja valitsemise paljudes sektorites. |
| --- | --- |

4.3

Olulisi edusamme on vaja teha võitluses korruptsiooni vastu, mis on väga levinud majanduse ja valitsemise paljudes sektorites.

| 4.4 | Kuigi kõik poliitikas osalejad nõustuvad, et tuleb teha jõupingutusi Euroopa Liiduga ühinemise kiirendamiseks, puudub praktikas tõhus koostöö enamuse ja opositsiooni vahel vajalike reformide läbiviimiseks. |
| --- | --- |

4.4

Kuigi kõik poliitikas osalejad nõustuvad, et tuleb teha jõupingutusi Euroopa Liiduga ühinemise kiirendamiseks, puudub praktikas tõhus koostöö enamuse ja opositsiooni vahel vajalike reformide läbiviimiseks.

| 4.5 | Albaania stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu vahelepingu raames on hiljuti saavutatud tagasihoidlikku edu kohtusüsteemi alal (mida märgiti ka hiljutises komisjoni teatises Lääne-Balkani kohta (3)) Siiski on hädavajalik rakendada meetmeid ka meediaalase seadusandluse alal ning võitluses deklareerimata töö, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja vaesusega. Sageli on ebakõlasid seadusandlike reformide ja nende rakendamise vahel ning selle üle on vaja teostada järelevalvet. |
| --- | --- |

4.5

Albaania stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu vahelepingu raames on hiljuti saavutatud tagasihoidlikku edu kohtusüsteemi alal (mida märgiti ka hiljutises komisjoni teatises Lääne-Balkani kohta (3)) Siiski on hädavajalik rakendada meetmeid ka meediaalase seadusandluse alal ning võitluses deklareerimata töö, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja vaesusega. Sageli on ebakõlasid seadusandlike reformide ja nende rakendamise vahel ning selle üle on vaja teostada järelevalvet.

| 4.6 | Üldvalimised toimuvad 2009. aastal. Komitee loodab, et enne seda tugevdatakse valimissüsteemi ja luuakse demokraatlikeks valimisteks vajalik infrastruktuur, nagu valimisõiguslike isikute valimisregister. |
| --- | --- |

4.6

Üldvalimised toimuvad 2009. aastal. Komitee loodab, et enne seda tugevdatakse valimissüsteemi ja luuakse demokraatlikeks valimisteks vajalik infrastruktuur, nagu valimisõiguslike isikute valimisregister.

| 4.7 | Eelmise aasta 2.–4. aprillil toimunud NATO tippkohtumisel Bukarestis Albaaniale esitatud ametlikku ühinemiskutset tuleb vaadelda üldisel geopoliitilisel taustal ning seoses Albaania integreerimisprotsessiga Lääne institutsioonidesse. |
| --- | --- |

4.7

Eelmise aasta 2.–4. aprillil toimunud NATO tippkohtumisel Bukarestis Albaaniale esitatud ametlikku ühinemiskutset tuleb vaadelda üldisel geopoliitilisel taustal ning seoses Albaania integreerimisprotsessiga Lääne institutsioonidesse.

5.   Kodanikuühiskonna roll teel ELi integratsiooni poole

| 5.1 | Euroopa Liit on algatanud osalusstrateegia, kaasamaks kodanikuühiskonda, kohalikke omavalitsusi ja rahastajaid. Sellel otstarbel koostati osalemisel põhinev tegevuskava, milles nähakse ette kodanikuühiskonna kaasamine keskpika kuluplaani koostamisse, mille raames otsustatakse ressursside eraldamine erinevatele tegevusaladele. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Liit on algatanud osalusstrateegia, kaasamaks kodanikuühiskonda, kohalikke omavalitsusi ja rahastajaid. Sellel otstarbel koostati osalemisel põhinev tegevuskava, milles nähakse ette kodanikuühiskonna kaasamine keskpika kuluplaani koostamisse, mille raames otsustatakse ressursside eraldamine erinevatele tegevusaladele.

| 5.2 | Kodanikuühiskonna konsultatsioonirühmad on moodustatud samuti neljas põhilises valdkonnas:. põllumajandus, haridus, tervishoid ja sotsiaalsfäär ning tööhõive; samuti on loodud riiklik nõuanderühm ja rahandusministeeriumi juurde tehniline sekretariaat. Kohalike omavalitsusasutuste tugevdamisele suunatud projektid on määrava tähtsusega, lihtsustades nende osalemist protsessis. |
| --- | --- |

5.2

Kodanikuühiskonna konsultatsioonirühmad on moodustatud samuti neljas põhilises valdkonnas:. põllumajandus, haridus, tervishoid ja sotsiaalsfäär ning tööhõive; samuti on loodud riiklik nõuanderühm ja rahandusministeeriumi juurde tehniline sekretariaat. Kohalike omavalitsusasutuste tugevdamisele suunatud projektid on määrava tähtsusega, lihtsustades nende osalemist protsessis.

| 5.3 | Kohalike omavalitsuste ja teiste kohapealsete osalejate kaasatus on ülioluline demokraatia konsolideerimiseks ja selleks, et anda üldsusele mõningast kontrolli keskvalitsuse tegevuse üle. Seda eriti sellises riigis nagu Albaania, kes püüab täita Euroopa Liidu liikmestaatuse kriteeriume. |
| --- | --- |

5.3

Kohalike omavalitsuste ja teiste kohapealsete osalejate kaasatus on ülioluline demokraatia konsolideerimiseks ja selleks, et anda üldsusele mõningast kontrolli keskvalitsuse tegevuse üle. Seda eriti sellises riigis nagu Albaania, kes püüab täita Euroopa Liidu liikmestaatuse kriteeriume.

| 5.4 | Albaania kodanikuühiskonna tööd takistab osalusdemokraatia piiratus. Rahvusvahelistel organisatsioonidel ja nende arenguabi programmidel on otsustav roll kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse rahastamisel — seda tuleb kindlasti silmas pidada ühiskonna puhul, kes püüab järk-järgult oma demokraatlikke institutsioone üles ehitada. On oluline märkida, et ka Ameerika Ühendriigid osalevad märgatavalt Albaania ühiskonna ülesehitamisel, rahastades abiprogramme, eelkõige agentuuri USAID kaudu. |
| --- | --- |

5.4

Albaania kodanikuühiskonna tööd takistab osalusdemokraatia piiratus. Rahvusvahelistel organisatsioonidel ja nende arenguabi programmidel on otsustav roll kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse rahastamisel — seda tuleb kindlasti silmas pidada ühiskonna puhul, kes püüab järk-järgult oma demokraatlikke institutsioone üles ehitada. On oluline märkida, et ka Ameerika Ühendriigid osalevad märgatavalt Albaania ühiskonna ülesehitamisel, rahastades abiprogramme, eelkõige agentuuri USAID kaudu.

| 5.5 | Poliitilisest perspektiivist peab Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide toetus Albaania püüdlustele täita täieliku integratsiooni nõudeid käima käsikäes Albaania rahva ning nende esindajate selge ja vaba poliitilise tahtega teostada reforme, mille eesmärgiks on parandada riigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seega Albaania valitsuse otsust eraldada oma viimasest eelarvest 1 miljon eurot kodanikuühiskonnale. Komitee loodab, et selle raha haldamine ja jagamine (veel otsustamata) on tõeliselt läbipaistev ja korrektsele järelvalvele allutatud. |
| --- | --- |

5.5

Poliitilisest perspektiivist peab Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide toetus Albaania püüdlustele täita täieliku integratsiooni nõudeid käima käsikäes Albaania rahva ning nende esindajate selge ja vaba poliitilise tahtega teostada reforme, mille eesmärgiks on parandada riigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab seega Albaania valitsuse otsust eraldada oma viimasest eelarvest 1 miljon eurot kodanikuühiskonnale. Komitee loodab, et selle raha haldamine ja jagamine (veel otsustamata) on tõeliselt läbipaistev ja korrektsele järelvalvele allutatud.

| 5.6 | Arendamaks kodanikuühiskonna rolli, tuleb täiustada hetkel ebapiisavat ja ebatõhusat dialoogi kodanikuühiskonna ja valitsuse vahel. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on kasulik roll õigusaktide koostamisel ja järelvalves, et reformide läbiviimine oleks tõhus ja rajatud konsensusele. |
| --- | --- |

5.6

Arendamaks kodanikuühiskonna rolli, tuleb täiustada hetkel ebapiisavat ja ebatõhusat dialoogi kodanikuühiskonna ja valitsuse vahel. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on kasulik roll õigusaktide koostamisel ja järelvalves, et reformide läbiviimine oleks tõhus ja rajatud konsensusele.

| 5.7 | Albaanias tegutseb palju valitsusväliseid organisatsioone erinevates valdkondades, sealhulgas naiste õigused, demokraatia tagamine, institutsioonide läbipaistvus ja meritokraatia, uurimiskeskused, tarbijaorganisatsioonid jne. Nende tegevus on küll mõneti piiratud, nt on nad rohkem koondunud Tiranasse ega ole esindatud mujal riigis. Mõningatel juhtudel on neil üleliia ambitsioonikad, tõhusust takistavad eesmärgid ja liiga suur tähelepanu „professionaalsusele”. |
| --- | --- |

5.7

Albaanias tegutseb palju valitsusväliseid organisatsioone erinevates valdkondades, sealhulgas naiste õigused, demokraatia tagamine, institutsioonide läbipaistvus ja meritokraatia, uurimiskeskused, tarbijaorganisatsioonid jne. Nende tegevus on küll mõneti piiratud, nt on nad rohkem koondunud Tiranasse ega ole esindatud mujal riigis. Mõningatel juhtudel on neil üleliia ambitsioonikad, tõhusust takistavad eesmärgid ja liiga suur tähelepanu „professionaalsusele”.

| 5.8 | Oma lähetusel Albaaniasse täheldasid komitee liikmed Albaania kodanikuühiskonna juures teatud tendentse, mis iseloomustavad kahjuks ka teisi samalaadseid riike, näiteks väga väikse liikmete arvuga organisatsioonide teke ja kodanikuühiskonna osalejate ülemäärane „professionaalsuse aste”, mille tulemusel kehtivad selles valdkonnas samad turureeglid. |
| --- | --- |

5.8

Oma lähetusel Albaaniasse täheldasid komitee liikmed Albaania kodanikuühiskonna juures teatud tendentse, mis iseloomustavad kahjuks ka teisi samalaadseid riike, näiteks väga väikse liikmete arvuga organisatsioonide teke ja kodanikuühiskonna osalejate ülemäärane „professionaalsuse aste”, mille tulemusel kehtivad selles valdkonnas samad turureeglid.

| 5.9 | Põllumajandus, mis siiani hõlmab suure osa Albaania SKT-st ja tööjõust, maksab ikka veel lõivu 1990ndatel aastatel läbi viidud erastamisele (mis toimus Maailmapanga poolt soovitatud kava kohaselt). Erastamise tulemusel loodi arvukalt põllumajanduslikke väikeettevõtteid, mille struktuur ei soosi jõudude ühendamist ühistes huvides. Seega kinnitasid Albaania põllumajandustootjate organisatsioonid meile, et nad toetavad Albaania põllumajanduse majandus- ja tootmissüsteemide moderniseerimisele suunatud reforme. |
| --- | --- |

5.9

Põllumajandus, mis siiani hõlmab suure osa Albaania SKT-st ja tööjõust, maksab ikka veel lõivu 1990ndatel aastatel läbi viidud erastamisele (mis toimus Maailmapanga poolt soovitatud kava kohaselt). Erastamise tulemusel loodi arvukalt põllumajanduslikke väikeettevõtteid, mille struktuur ei soosi jõudude ühendamist ühistes huvides. Seega kinnitasid Albaania põllumajandustootjate organisatsioonid meile, et nad toetavad Albaania põllumajanduse majandus- ja tootmissüsteemide moderniseerimisele suunatud reforme.

6.   Sotsiaalne dialoog

| 6.1 | Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalpartnerite esindavus ei ole Albaanias veel samavõrra arenenud kui Euroopa Liidu maades. Viimaste aastate majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline olukord ei ole soosinud konsolideeritud sotsiaalse dialoogi algatamist. |
| --- | --- |

6.1

Sotsiaalne dialoog ja sotsiaalpartnerite esindavus ei ole Albaanias veel samavõrra arenenud kui Euroopa Liidu maades. Viimaste aastate majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline olukord ei ole soosinud konsolideeritud sotsiaalse dialoogi algatamist.

| 6.2 | Valitsuse ja sotsiaalpartnerite (eriti ametiühingute) suhete normaliseerumisel on siiani vägagi märgatavaid takistusi. Need kulmineerusid 2007. aasta augustis, kui kohtutäiturid ja politsei nõudsid, et riigi kaks ametiühinguliitu lahkuksid oma üüritud peakorteritest. Ametiühingud süüdistavad selles otsuses valitsust. Komitee arvab, et sellele probleemile on vaja leida ühiselt lahendus, mis oleks suunatud võimalikult kiirele suhete parandamisele ametiühingute ja valitsuse vahel ja tagaks, et iga osapool täidaks oma ülesandeid tõhusamalt. |
| --- | --- |

6.2

Valitsuse ja sotsiaalpartnerite (eriti ametiühingute) suhete normaliseerumisel on siiani vägagi märgatavaid takistusi. Need kulmineerusid 2007. aasta augustis, kui kohtutäiturid ja politsei nõudsid, et riigi kaks ametiühinguliitu lahkuksid oma üüritud peakorteritest. Ametiühingud süüdistavad selles otsuses valitsust. Komitee arvab, et sellele probleemile on vaja leida ühiselt lahendus, mis oleks suunatud võimalikult kiirele suhete parandamisele ametiühingute ja valitsuse vahel ja tagaks, et iga osapool täidaks oma ülesandeid tõhusamalt.

| 6.3 | Albaania ametiühingud (4) tahavad rohkem kaasa rääkida, eriti sellistes delikaatsetes küsimustes nagu hinnatõusule vastukaaluks loodavad raammeetmed, jõupingutused korruptsioonivastases võitluses, energia- ja naftasektori reformid ja mõju tööhõivele. |
| --- | --- |

6.3

Albaania ametiühingud (4) tahavad rohkem kaasa rääkida, eriti sellistes delikaatsetes küsimustes nagu hinnatõusule vastukaaluks loodavad raammeetmed, jõupingutused korruptsioonivastases võitluses, energia- ja naftasektori reformid ja mõju tööhõivele.

| 6.4 | Tööandjate organisatsioonid — küll siiani veidi killustunud ja mitte väga koostööaltid — kurdavad kõik puuduliku läbipaistvuse, osaluse ja seadusandlikku protsessi kaasatuse üle, eriti mis puudutab majandustegevusega kõige enam seotud meetmeid. Nad leiavad, et kolmepoolse dialoogi kõik osalejad peavad täitma reegleid ja tagama korrektse esindatuse. |
| --- | --- |

6.4

Tööandjate organisatsioonid — küll siiani veidi killustunud ja mitte väga koostööaltid — kurdavad kõik puuduliku läbipaistvuse, osaluse ja seadusandlikku protsessi kaasatuse üle, eriti mis puudutab majandustegevusega kõige enam seotud meetmeid. Nad leiavad, et kolmepoolse dialoogi kõik osalejad peavad täitma reegleid ja tagama korrektse esindatuse.

| 6.5 | Kolmepoolse dialoogi peamine foorum Albaanias on 1996. aastal loodud riiklik öönõukogu. Selle eesmärk on ühendada erinevate majanduses osalejate huvid, leevendada konflikte ja säilitada ühiskonna harmoonilisus (5). |
| --- | --- |

6.5

Kolmepoolse dialoogi peamine foorum Albaanias on 1996. aastal loodud riiklik öönõukogu. Selle eesmärk on ühendada erinevate majanduses osalejate huvid, leevendada konflikte ja säilitada ühiskonna harmoonilisus (5).

| 6.6 | Aastate jooksul on kõnealuse nõukogu töö võimaldanud sotsiaalpartneritel saavutada õiguspärasus ja avaldada teatud mõju üksikutele tähtsatele otsustele, eriti palgapoliitika valdkonnas. Albaania poliitiline ebastabiilsus, eriti 1990ndate aastate lõpus, tingis tööministrite sagedase vahetuse ja seda peab riikliku töönõukogu töö hindamisel meeles pidama. |
| --- | --- |

6.6

Aastate jooksul on kõnealuse nõukogu töö võimaldanud sotsiaalpartneritel saavutada õiguspärasus ja avaldada teatud mõju üksikutele tähtsatele otsustele, eriti palgapoliitika valdkonnas. Albaania poliitiline ebastabiilsus, eriti 1990ndate aastate lõpus, tingis tööministrite sagedase vahetuse ja seda peab riikliku töönõukogu töö hindamisel meeles pidama.

| 6.7 | Riikliku töönõukogu toimimisega ei ole rahul ei töötajate ega tööandjate organisatsioonid, kuna nõukogu töös puudub järjepidevus ja nõukogu arvamust ei küsitud väga tähtsate poliitiliste otsuste tegemisel, nt seoses erastamise ja rahandusalaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

6.7

Riikliku töönõukogu toimimisega ei ole rahul ei töötajate ega tööandjate organisatsioonid, kuna nõukogu töös puudub järjepidevus ja nõukogu arvamust ei küsitud väga tähtsate poliitiliste otsuste tegemisel, nt seoses erastamise ja rahandusalaste õigusaktidega.

| 6.8 | Komitee näeb riiklikku töönõukogu äärmiselt tähtsa organina Albaania sotsiaalse dialoogi arendamisel. See peaks olema tõeliste arutelude foorum, kus tõstatada riikliku tähtsusega küsimusi. Töönõukogu osalejate esindavus ning kohtumiste kavandamine ja korrapärasus on institutsiooni sujuva toimimise jaoks äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

6.8

Komitee näeb riiklikku töönõukogu äärmiselt tähtsa organina Albaania sotsiaalse dialoogi arendamisel. See peaks olema tõeliste arutelude foorum, kus tõstatada riikliku tähtsusega küsimusi. Töönõukogu osalejate esindavus ning kohtumiste kavandamine ja korrapärasus on institutsiooni sujuva toimimise jaoks äärmiselt tähtis.

| 6.9 | Albaanias võeti vastu seadus tööinspektsiooni loomise kohta. Kõnealuse organi suutlikkus ja praktiline ulatus on siiski veel piiratu ning probleemid seoses töötervishoidu ja -ohutust puudutavate õigusaktide ja puuduliku rakendamisega püsivad. |
| --- | --- |

6.9

Albaanias võeti vastu seadus tööinspektsiooni loomise kohta. Kõnealuse organi suutlikkus ja praktiline ulatus on siiski veel piiratu ning probleemid seoses töötervishoidu ja -ohutust puudutavate õigusaktide ja puuduliku rakendamisega püsivad.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Komisjon rõhutab kodanikuühiskonna olulisust ja probleeme Lääne-Balkani piirkonnas teatises „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastateks 2007–2008”, KOM(2007) 663 lõplik.

1

(2)  Euroopa Komisjon

2

http://ec.europa.eu/enlargement/albania/eu_albania_relations_en.htm

(3)  „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine””, KOM(2008) 127 lõplik.

3

(4)  Albaanias on kaks peamist ametiühingut: Albaania Sõltumatute Ametiühingute Liit (BSPSH) ja Albaania Ametiühingute Konföderatsioon (KSSH). Mõlemad loodi 1992. aastal.

4

(5)  Riikliku töönõukogu tegevuse alused on sätestatud Albaania tööseadustiku artiklis 200 (seadus nr 7961 (12.7.1995) ja järgnevad muudatused).

5

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/144

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustike loomine Musta mere piirkonnas”

(2009/C 27/29)

15. juuli 2007. aasta kirjas palus Euroopa Komisjoni välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinik Benita FERRERO-WALDNER vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustiku loomine Musta mere piirkonnas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 12. juunil 2008. Raportöör oli Mihai MANOLIU ja kaasraportöör Vesselin MITOV.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Musta mere sünergia on mõeldud poliitilise tähelepanu suunamiseks sellele piirkonnale ning nende uute võimaluste kasutamiseks, mida pakub Rumeenia ja Bulgaaria kuulumine ELi. Musta mere sünergia keskendub viiele teemale: hea valitsemine, transport, energia, keskkond ja võitlus piiriülese kuritegevusega. |
| --- | --- |

1.1

Musta mere sünergia on mõeldud poliitilise tähelepanu suunamiseks sellele piirkonnale ning nende uute võimaluste kasutamiseks, mida pakub Rumeenia ja Bulgaaria kuulumine ELi. Musta mere sünergia keskendub viiele teemale: hea valitsemine, transport, energia, keskkond ja võitlus piiriülese kuritegevusega.

| 1.2 | Musta mere sünergia peaks soodustama Euroopa sotsiaalmudeli — sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi põhimõtte — edendamist. Samuti peaks see koostöös asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega aitama kaasa vaesuse vähendamisele Musta mere piirkonnas. |
| --- | --- |

1.2

Musta mere sünergia peaks soodustama Euroopa sotsiaalmudeli — sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi põhimõtte — edendamist. Samuti peaks see koostöös asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega aitama kaasa vaesuse vähendamisele Musta mere piirkonnas.

| 1.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Musta mere piirkonna valitsusi ning piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles kaasama kodanikuühiskonda piirkondlikusse dialoogi ja koostöösse, et saada värskeid mõtteid selliste oluliste teemade kohta nagu poliitilise stabiilsuse, demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste edendamine; majandusreformide, arengu ja kaubanduse edendamine; koostöö transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas ning inimestevahelised kontaktid. |
| --- | --- |

1.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Musta mere piirkonna valitsusi ning piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles kaasama kodanikuühiskonda piirkondlikusse dialoogi ja koostöösse, et saada värskeid mõtteid selliste oluliste teemade kohta nagu poliitilise stabiilsuse, demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste edendamine; majandusreformide, arengu ja kaubanduse edendamine; koostöö transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas ning inimestevahelised kontaktid.

| 1.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonnas olulisi võimalusi ja väljakutseid, mis nõuavad kooskõlastatud tegevust piirkondlikul tasandil kodanikuühiskonda kaasates, eriti võtmesektorites, nagu energia, transport, keskkond, liikuvus ja turvalisus. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonnas olulisi võimalusi ja väljakutseid, mis nõuavad kooskõlastatud tegevust piirkondlikul tasandil kodanikuühiskonda kaasates, eriti võtmesektorites, nagu energia, transport, keskkond, liikuvus ja turvalisus.

| 1.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab erinevaid era- ja riiklikke algatusi, mis toetavad kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide aktiivset osalust piirkonna tuleviku kujundamises. Eelkõige toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee olemasolevate kodanikuühiskonna koostöövõrgustike ja sotsiaalsete organisatsioonide kaasamist Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorumisse (Musta mere foorum) ning Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni (BSEC). |
| --- | --- |

1.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab erinevaid era- ja riiklikke algatusi, mis toetavad kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide aktiivset osalust piirkonna tuleviku kujundamises. Eelkõige toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee olemasolevate kodanikuühiskonna koostöövõrgustike ja sotsiaalsete organisatsioonide kaasamist Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorumisse (Musta mere foorum) ning Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni (BSEC).

| 1.6 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ning kolmepoolsete komisjonide loomist ja nende rolli suurendamist kõikides Musta mere riikides ning piirkonna kolmepoolsete struktuuride piirkondliku koostöö arendamist. Riikides, kus majandus- ja sotsiaalnõukogusid ei ole, tuleks julgustada sotsiaalpartnereid osalema konsultatsiooniprotsessis ja riiklike sotsiaal- ja majandusnõukogude loomises. |
| --- | --- |

1.6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ning kolmepoolsete komisjonide loomist ja nende rolli suurendamist kõikides Musta mere riikides ning piirkonna kolmepoolsete struktuuride piirkondliku koostöö arendamist. Riikides, kus majandus- ja sotsiaalnõukogusid ei ole, tuleks julgustada sotsiaalpartnereid osalema konsultatsiooniprotsessis ja riiklike sotsiaal- ja majandusnõukogude loomises.

| 1.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab läbi viia ulatusliku uurimuse kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite olukorra kohta Musta mere piirkonna riikides. |
| --- | --- |

1.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab läbi viia ulatusliku uurimuse kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite olukorra kohta Musta mere piirkonna riikides.

| 1.8 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja ILO korraldavad 2008. aasta novembris ühiskonverentsi „Kodanikuühiskonna organisatsioonide roll Musta mere piirkonna riikides: piirkondliku võrgustiku loomine ja sotsiaalse dialoogi edendamine”. Konverentsil osalevad piirkonna sidusrühmad ja see on ettevalmistava arvamuse järelmeede. |
| --- | --- |

1.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja ILO korraldavad 2008. aasta novembris ühiskonverentsi „Kodanikuühiskonna organisatsioonide roll Musta mere piirkonna riikides: piirkondliku võrgustiku loomine ja sotsiaalse dialoogi edendamine”. Konverentsil osalevad piirkonna sidusrühmad ja see on ettevalmistava arvamuse järelmeede.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komiteel on hea meel täita Euroopa välissuhete ja naabruspoliitika voliniku Benita FERRERO-WALDNERi palve koostada Musta mere sünergia kohta ettevalmistav arvamus. Komisjon on eriti huvitatud hinnangust sellele, kuidas kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid paremini osaleda komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile saadetud teatise „Musta mere sünergia — Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007) 160 (lõplik)) elluviimises. |
| --- | --- |

2.1

Komiteel on hea meel täita Euroopa välissuhete ja naabruspoliitika voliniku Benita FERRERO-WALDNERi palve koostada Musta mere sünergia kohta ettevalmistav arvamus. Komisjon on eriti huvitatud hinnangust sellele, kuidas kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid paremini osaleda komisjonilt nõukogule ja Euroopa Parlamendile saadetud teatise „Musta mere sünergia — Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007) 160 (lõplik)) elluviimises.

| 2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab 14. veebruaril 2008 Kiievis toimunud ELi 27 liikmesriigi ja Musta mere piirkonna riikide välisministrite esimest ühiskohtumist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osales sellel kohtumisel vaatlejana, mis on oluline samm Musta mere piirkonna koostööstrateegia elluviimises. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab 14. veebruaril 2008 Kiievis toimunud ELi 27 liikmesriigi ja Musta mere piirkonna riikide välisministrite esimest ühiskohtumist. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osales sellel kohtumisel vaatlejana, mis on oluline samm Musta mere piirkonna koostööstrateegia elluviimises.

2.3   Musta mere piirkonna integreeritud areng

| 2.3.1 | Musta mere piirkond (1) on geograafiline ala, kus on palju loodusvarasid ja mille asukoht on strateegiliselt oluline — see ühendab Euroopat, Kesk-Aasiat ja Lähis-Ida. Musta mere (2) ümber asuvate Euroopa Liidu naaberriikide heaolu, stabiilsus ja turvalisus on nüüd rohkem kui kunagi varem ELi jaoks strateegiliselt tähtis ja EL on sellest otseselt huvitatud. Musta mere piirkond on suurepärase arengupotentsiaaliga turg, kus on ligi 200 miljonit elanikku, energia- ja transpordivoogude keskus ning erinevate kultuuride ühinemise, aga ka lahendamata konfliktide ala. |
| --- | --- |

2.3.1

Musta mere piirkond (1) on geograafiline ala, kus on palju loodusvarasid ja mille asukoht on strateegiliselt oluline — see ühendab Euroopat, Kesk-Aasiat ja Lähis-Ida. Musta mere (2) ümber asuvate Euroopa Liidu naaberriikide heaolu, stabiilsus ja turvalisus on nüüd rohkem kui kunagi varem ELi jaoks strateegiliselt tähtis ja EL on sellest otseselt huvitatud. Musta mere piirkond on suurepärase arengupotentsiaaliga turg, kus on ligi 200 miljonit elanikku, energia- ja transpordivoogude keskus ning erinevate kultuuride ühinemise, aga ka lahendamata konfliktide ala.

| 2.3.2 | Sellega seoses on olulised ELi kolm poliitikavaldkonda: Türgi liitumiseelne protsess, Euroopa naabruspoliitika viie idapartneri (Ukraina, Moldova Vabariik, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan) osas, kes on aktiivsed ka Musta mere koostöös, ja neljal nn ühisel ruumil põhinev strateegiline partnerlus Vene Föderatsiooniga. |
| --- | --- |

2.3.2

Sellega seoses on olulised ELi kolm poliitikavaldkonda: Türgi liitumiseelne protsess, Euroopa naabruspoliitika viie idapartneri (Ukraina, Moldova Vabariik, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan) osas, kes on aktiivsed ka Musta mere koostöös, ja neljal nn ühisel ruumil põhinev strateegiline partnerlus Vene Föderatsiooniga.

| 2.3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni panust erinevatesse piirkondliku tähtsusega valdkondlikesse algatustesse: inimõigused ja vabadused; õigusriik, kohtumõistmisega seotud koostöö, vabadus ja turvalisus; kaubanduse ja majanduse integreerimine ning regulatiivne lähenemine; transport, merepoliitika ja energia; keskkond; infoühiskond; tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused; inimkapital ja haridus; rahvatervis. |
| --- | --- |

2.3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni panust erinevatesse piirkondliku tähtsusega valdkondlikesse algatustesse: inimõigused ja vabadused; õigusriik, kohtumõistmisega seotud koostöö, vabadus ja turvalisus; kaubanduse ja majanduse integreerimine ning regulatiivne lähenemine; transport, merepoliitika ja energia; keskkond; infoühiskond; tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused; inimkapital ja haridus; rahvatervis.

| 2.3.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonnas olulisi võimalusi ja väljakutseid, mis nõuavad kooskõlastatud tegevust piirkondlikul tasandil, eelkõige võtmesektorites nagu energia, transport, keskkond, liikuvus ja turvalisus. |
| --- | --- |

2.3.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonnas olulisi võimalusi ja väljakutseid, mis nõuavad kooskõlastatud tegevust piirkondlikul tasandil, eelkõige võtmesektorites nagu energia, transport, keskkond, liikuvus ja turvalisus.

| 2.3.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates näitavad Musta mere piirkonna organisatsioonide ja koostööalgatuste erinevad vormid, lähenemisviisid ja meetmed seda kui laialdane võib olla sünergia arendamise ja juhtimisega seotud koostöö Musta mere piirkonnas. Lisas on ülevaade piirkonna organisatsioonide, koostööalgatuste, programmide ja poliitika analüüsist. |
| --- | --- |

2.3.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates näitavad Musta mere piirkonna organisatsioonide ja koostööalgatuste erinevad vormid, lähenemisviisid ja meetmed seda kui laialdane võib olla sünergia arendamise ja juhtimisega seotud koostöö Musta mere piirkonnas. Lisas on ülevaade piirkonna organisatsioonide, koostööalgatuste, programmide ja poliitika analüüsist.

2.4   ELi eesmärgid Musta mere piirkonnas

| 2.4.1 | Viimase 15 aasta jooksul on Euroopa Liit teinud suuri jõupingutusi Musta mere piirkonnas, et ergutada demokraatiat, toetada majandusreforme ja sotsiaalset arengut, hoida stabiilsust ja toetada piirkondlikku koostööd. |
| --- | --- |

2.4.1

Viimase 15 aasta jooksul on Euroopa Liit teinud suuri jõupingutusi Musta mere piirkonnas, et ergutada demokraatiat, toetada majandusreforme ja sotsiaalset arengut, hoida stabiilsust ja toetada piirkondlikku koostööd.

| 2.4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks ELi suurem osalemine täiendama kahepoolseid jõupingutusi, ergutama piirkondlikku koostööd, tagama suurema sidususe ja poliitilise suunamise ning juhtima poliitilist tähelepanu piirkondlikule tasandile, mis edendab tulevaste naabritega ühist soovitud stabiilsuse, heaolu ja koostöö tsooni. |
| --- | --- |

2.4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks ELi suurem osalemine täiendama kahepoolseid jõupingutusi, ergutama piirkondlikku koostööd, tagama suurema sidususe ja poliitilise suunamise ning juhtima poliitilist tähelepanu piirkondlikule tasandile, mis edendab tulevaste naabritega ühist soovitud stabiilsuse, heaolu ja koostöö tsooni.

| 2.4.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks Musta mere piirkondlik lähenemisviis olema sihipärane ning seda ei tohi kasutada alternatiivina ELi liikmesusele ega ELi lõplike piiride määratlemiseks. |
| --- | --- |

2.4.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks Musta mere piirkondlik lähenemisviis olema sihipärane ning seda ei tohi kasutada alternatiivina ELi liikmesusele ega ELi lõplike piiride määratlemiseks.

3.   Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide iseloomustus

| 3.1 | Musta mere piirkonna kümne riigi ajalooline, poliitiline ja sotsiaalmajanduslik taust ning seega ka tingimused kodanikuühiskonna jaoks on oluliselt erinevad. Nõukogude ajal tegi võimupartei ühiskonnaelus osalejad ehk professionaalse koostöö pelgalt „ülekandeliiniks”. See on Musta mere piirkonna (v.a Türgi ja Kreeka) ühisjoon. 1990ndate alguses algas kõikides Kesk- ja Ida-Euroopa riikides kiire poliitiline ja majanduslik üleminekuperiood, millel olid olulised tagajärjed ka kodanikuühiskonnale. |
| --- | --- |

3.1

Musta mere piirkonna kümne riigi ajalooline, poliitiline ja sotsiaalmajanduslik taust ning seega ka tingimused kodanikuühiskonna jaoks on oluliselt erinevad. Nõukogude ajal tegi võimupartei ühiskonnaelus osalejad ehk professionaalse koostöö pelgalt „ülekandeliiniks”. See on Musta mere piirkonna (v.a Türgi ja Kreeka) ühisjoon. 1990ndate alguses algas kõikides Kesk- ja Ida-Euroopa riikides kiire poliitiline ja majanduslik üleminekuperiood, millel olid olulised tagajärjed ka kodanikuühiskonnale.

| 3.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab ELi ja Musta mere piirkonna maade tihedamat koostööd, mis põhineb ühisel arusaamal ühistest väärtustest, põhivabadustel, avatud ühiskonna poole püüdlemisel ning kodanikuühiskonna partnerite sõltumatusele tugineval dialoogil. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab ELi ja Musta mere piirkonna maade tihedamat koostööd, mis põhineb ühisel arusaamal ühistest väärtustest, põhivabadustel, avatud ühiskonna poole püüdlemisel ning kodanikuühiskonna partnerite sõltumatusele tugineval dialoogil.

| 3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna aeglase arengu põhjused kohtusüsteemi nõrkus ja selle seotus valitsustega (enamikel juhtudel kaitseb kohtusüsteem võimude huvisid ja töötab kodanike vastu), volituste ja vastutuse tasakaalustatud jaotuse puudumine keskvalitsuse ja omavalitsuste vahel, valitsuste karistavate ja fiskaalsete funktsioonide karmistumine, ametnikega manipuleerimine korruptsiooni ja altkäemaksudega, kodanikuõiguste ja -vabaduste muutmine pelgalt ettekujutusteks, teabele juurdepääsu piiramine avalikkuse jaoks, valitsuste näiline dialoog nö kodanikuühiskonna valitud esindajatega, tõeliselt vabasid kodanikühiskonna organisatsioone toetavate õiguslike ja majanduslike tingimuste puudumine, kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamine rahvusvahelise või ettevõtete sponsorluse teel ning demokraatia nõrk areng. |
| --- | --- |

3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna aeglase arengu põhjused kohtusüsteemi nõrkus ja selle seotus valitsustega (enamikel juhtudel kaitseb kohtusüsteem võimude huvisid ja töötab kodanike vastu), volituste ja vastutuse tasakaalustatud jaotuse puudumine keskvalitsuse ja omavalitsuste vahel, valitsuste karistavate ja fiskaalsete funktsioonide karmistumine, ametnikega manipuleerimine korruptsiooni ja altkäemaksudega, kodanikuõiguste ja -vabaduste muutmine pelgalt ettekujutusteks, teabele juurdepääsu piiramine avalikkuse jaoks, valitsuste näiline dialoog nö kodanikuühiskonna valitud esindajatega, tõeliselt vabasid kodanikühiskonna organisatsioone toetavate õiguslike ja majanduslike tingimuste puudumine, kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamine rahvusvahelise või ettevõtete sponsorluse teel ning demokraatia nõrk areng.

| 3.4 | Vaja on läbi viia ulatuslik võrdlev uurimus kodanikuühiskonna organisatsioonide olukorrast Musta mere piirkonnas. Uurimus peab hõlmama piirkonna olukorrast tingitud probleeme, keskenduma kodanikuühiskonna organisatsioonide praegustele võimalustele (sh piirkondliku võrgustiku roll) ning analüüsima uusi algatusi organiseerunud kodanikuühiskonna jaoks piirkondlikul ja Euroopa tasandil. Uurimuses tuleks analüüsida ka ühinemisvabadust, registreerimise ja fiskaaleeskirju ja -menetlusi, sõnavabadust ning kolmepoolse konsulteerimise toimimist. |
| --- | --- |

3.4

Vaja on läbi viia ulatuslik võrdlev uurimus kodanikuühiskonna organisatsioonide olukorrast Musta mere piirkonnas. Uurimus peab hõlmama piirkonna olukorrast tingitud probleeme, keskenduma kodanikuühiskonna organisatsioonide praegustele võimalustele (sh piirkondliku võrgustiku roll) ning analüüsima uusi algatusi organiseerunud kodanikuühiskonna jaoks piirkondlikul ja Euroopa tasandil. Uurimuses tuleks analüüsida ka ühinemisvabadust, registreerimise ja fiskaaleeskirju ja -menetlusi, sõnavabadust ning kolmepoolse konsulteerimise toimimist.

4.   Kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikud Musta mere piirkonnas

| 4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et otsustamine selle üle, mil viisil organiseeruda riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, on kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide ülesanne. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhib tähelepanu sellele, et otsustamine selle üle, mil viisil organiseeruda riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, on kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide ülesanne.

| 4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni lähenemisviisi mitte luua kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks uut piirkondlikku struktuuri ning julgustab kodanikuühiskonna arendamist olemasolevates võrgustikes, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist piirkondlikes ja riigiülestes võrgustikes. |
| --- | --- |

4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni lähenemisviisi mitte luua kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks uut piirkondlikku struktuuri ning julgustab kodanikuühiskonna arendamist olemasolevates võrgustikes, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist piirkondlikes ja riigiülestes võrgustikes.

| 4.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab piirkondliku tasandi kodanikuühiskonna ja sotsiaalsetel organisatsioonidel tihendada sidemeid Musta mere majanduskoostöö organisatsiooniga (BSEC), mis on piirkonna majandusliku koostöö platvorm ja kõige paremini arenenud valitsustevaheline organisatsioon Musta mere piirkonnas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on kasulik panna Musta mere koostöö organisatsiooni poliitika eesmärkides ja tegevuses olulisele kohale tõhus partnerlus kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab piirkondliku tasandi kodanikuühiskonna ja sotsiaalsetel organisatsioonidel tihendada sidemeid Musta mere majanduskoostöö organisatsiooniga (BSEC), mis on piirkonna majandusliku koostöö platvorm ja kõige paremini arenenud valitsustevaheline organisatsioon Musta mere piirkonnas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on kasulik panna Musta mere koostöö organisatsiooni poliitika eesmärkides ja tegevuses olulisele kohale tõhus partnerlus kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

| 4.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates võiks Musta mere foorum saada valitsuste ja organiseerunud kodanikühiskonna vahelise avaliku dialoogi platvormiks, kuna sellel on kogemusi piirkonna valitsusväliste organisatsioonide ühendamisel ning valitsuste ja valitsusväliste üksuste vahelise suhtluse soodustamisel. Foorumi kutsusid 2006. aastal kokku mitmete Musta mere piirkonna riikide riigipead. Selle eesmärk ei ole alalise struktuuri loomine ega piirkonnas olemasolevate koostöömehhanismide tegevuse dubleerimine. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates võiks Musta mere foorum saada valitsuste ja organiseerunud kodanikühiskonna vahelise avaliku dialoogi platvormiks, kuna sellel on kogemusi piirkonna valitsusväliste organisatsioonide ühendamisel ning valitsuste ja valitsusväliste üksuste vahelise suhtluse soodustamisel. Foorumi kutsusid 2006. aastal kokku mitmete Musta mere piirkonna riikide riigipead. Selle eesmärk ei ole alalise struktuuri loomine ega piirkonnas olemasolevate koostöömehhanismide tegevuse dubleerimine.

| 4.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab kodanikuühiskonna võrgustikele järgmisi koostööprioriteete: ühiste huvide määratlemine, keskpikkade ja pikaajaliste strateegiate sõnastamine kodanikuühiskonna võimekuse suurendamiseks, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostoime suurendamine, mis looks eeltingimused piirkondlike koostööprojektide edukusele, olemasolevate vahendite hindamine, riikliku ja piirkondliku suutlikkuse hindamine, tungivalt oluliste nõudmiste määratlemine ning proaktiivne valmistumine tulevikuks. |
| --- | --- |

4.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab kodanikuühiskonna võrgustikele järgmisi koostööprioriteete: ühiste huvide määratlemine, keskpikkade ja pikaajaliste strateegiate sõnastamine kodanikuühiskonna võimekuse suurendamiseks, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostoime suurendamine, mis looks eeltingimused piirkondlike koostööprojektide edukusele, olemasolevate vahendite hindamine, riikliku ja piirkondliku suutlikkuse hindamine, tungivalt oluliste nõudmiste määratlemine ning proaktiivne valmistumine tulevikuks.

| 4.6 | Loodud kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide võrgustikud peaksid olema avatud kõikidele Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes on sellest huvitatud. |
| --- | --- |

4.6

Loodud kodanikuühiskonna ja sotsiaalsete organisatsioonide võrgustikud peaksid olema avatud kõikidele Musta mere piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes on sellest huvitatud.

5.   Musta mere piirkonna majandus- ja sotsiaalnõukogud

| 5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb koostööd kolme majandus- ja sotsiaalnõukogu ja kahe samalaadse organiga Musta mere piirkonnast (täpsem kirjeldus II lisas), kes osalevad aktiivselt ka Rahvusvahelise Majandus- ja Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Assotsiatsioonis (AICESIS):






  — | Bulgaaria Majandus- ja Sotsiaalnõukogu; |
| --- | --- | --- |

5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb koostööd kolme majandus- ja sotsiaalnõukogu ja kahe samalaadse organiga Musta mere piirkonnast (täpsem kirjeldus II lisas), kes osalevad aktiivselt ka Rahvusvahelise Majandus- ja Sotsiaalnõukogude ja Samalaadsete Institutsioonide Assotsiatsioonis (AICESIS):

—

Bulgaaria Majandus- ja Sotsiaalnõukogu;

| — | Kreeka Majandus- ja Sotsiaalkomitee; |
| --- | --- |

—

Kreeka Majandus- ja Sotsiaalkomitee;

| — | Rumeenia Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (CES); |
| --- | --- |

—

Rumeenia Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (CES);

| — | Venemaa Ühiskondlik Koda; |
| --- | --- |

—

Venemaa Ühiskondlik Koda;

| — | Ukraina Riiklik Kolmepoolne Sotsiaal- ja Majandusnõukogu. |
| --- | --- |

—

Ukraina Riiklik Kolmepoolne Sotsiaal- ja Majandusnõukogu.

| 5.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on Venemaa Ühiskondliku Kojaga allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi. Samuti on kavas tihendada koostööd Ukraina Riikliku Kolmepoolse Sotsiaal- ja Majandusnõukoguga. Ka Venemaal on kolmepoolne komisjon, mille komitee peaks olema võimeline dialoogi kaasama. |
| --- | --- |

5.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on Venemaa Ühiskondliku Kojaga allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi. Samuti on kavas tihendada koostööd Ukraina Riikliku Kolmepoolse Sotsiaal- ja Majandusnõukoguga. Ka Venemaal on kolmepoolne komisjon, mille komitee peaks olema võimeline dialoogi kaasama.

| 5.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb Türgiga koostööd ühise nõuandekomitee kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Türgi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu reformi, et sellest saaks selgepiiriline institutsioon, mis saaks osaleda majandus- ja sotsiaalnõukogude rahvusvahelistes võrgustikes. |
| --- | --- |

5.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb Türgiga koostööd ühise nõuandekomitee kaudu. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Türgi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu reformi, et sellest saaks selgepiiriline institutsioon, mis saaks osaleda majandus- ja sotsiaalnõukogude rahvusvahelistes võrgustikes.

| 5.4 | Moldova Vabariigis on Riiklik Konsultatsiooni ja Kollektiivläbirääkimiste Komisjon, mis on kollektiivläbirääkimiste seaduse alusel loodud kolmepoolne organ. Komisjoni esimees on esimene asepeaminister ja selle sekretariaadi ülesandeid täidab majandus- ja kaubandusministeerium, kes ka tegeleb töövaldkonnaga. Ka Gruusias on tekkimas majandus- ja sotsiaalnõukogu, kuid nimetatud organitega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praegu koostööd ei tee. |
| --- | --- |

5.4

Moldova Vabariigis on Riiklik Konsultatsiooni ja Kollektiivläbirääkimiste Komisjon, mis on kollektiivläbirääkimiste seaduse alusel loodud kolmepoolne organ. Komisjoni esimees on esimene asepeaminister ja selle sekretariaadi ülesandeid täidab majandus- ja kaubandusministeerium, kes ka tegeleb töövaldkonnaga. Ka Gruusias on tekkimas majandus- ja sotsiaalnõukogu, kuid nimetatud organitega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praegu koostööd ei tee.

| 5.5 | Riikides, kus majandus- ja sotsiaalnõukogusid ei ole, tuleks julgustada sotsiaalpartnereid osalema konsultatsiooniprotsessis ja riiklike ja majandus- ja sotsiaalnõukogude loomises. |
| --- | --- |

5.5

Riikides, kus majandus- ja sotsiaalnõukogusid ei ole, tuleks julgustada sotsiaalpartnereid osalema konsultatsiooniprotsessis ja riiklike ja majandus- ja sotsiaalnõukogude loomises.

| 5.6 | Edendada tuleb piirkondliku tasandi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Musta mere majandus- ja sotsiaalnõukogude vahelise rahvusvahelise koostöö tihendamist. Pikemas perspektiivis võiks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aidata kaasa olemasolevate ja tekkivate majandus- ja sotsiaalnõukogude, aga ka piirkonna teiste kolmepoolsete struktuuride võrgustiku loomisele. |
| --- | --- |

5.6

Edendada tuleb piirkondliku tasandi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Musta mere majandus- ja sotsiaalnõukogude vahelise rahvusvahelise koostöö tihendamist. Pikemas perspektiivis võiks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aidata kaasa olemasolevate ja tekkivate majandus- ja sotsiaalnõukogude, aga ka piirkonna teiste kolmepoolsete struktuuride võrgustiku loomisele.

6.   Kodanikuühiskonna osalemine riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise poliitika kujundamises

| 6.1 | Kodanikuühiskonna arendamine annab värske vaatenurga olulistele teemadele, mistõttu kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Musta Mere valitsusi, piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles kaasama kodanikuühiskonna piirkondlikku dialoogi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks dialoogis ja koostöös pöörata kõige rohkem tähelepanu järgnevale neljale valdkonnale:






  — | poliitilise stabiilsuse, demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste edendamine; |
| --- | --- | --- |

6.1

Kodanikuühiskonna arendamine annab värske vaatenurga olulistele teemadele, mistõttu kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Musta Mere valitsusi, piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles kaasama kodanikuühiskonna piirkondlikku dialoogi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks dialoogis ja koostöös pöörata kõige rohkem tähelepanu järgnevale neljale valdkonnale:

—

poliitilise stabiilsuse, demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste edendamine;

| — | majandusreformide, arengu ja kaubanduse edendamine; |
| --- | --- |

—

majandusreformide, arengu ja kaubanduse edendamine;

| — | koostöö transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

—

koostöö transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas;

| — | inimestevahelised kontaktid. |
| --- | --- |

—

inimestevahelised kontaktid.

6.2   Poliitilise stabiilsuse, demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste edendamine

| 6.2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee julgustab komisjoni kasutama Musta mere sünergiat ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit täiel määral, et edendada kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel piiriülest ja piirkondlikku koostööd. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et oluline on kultuuridevaheline dialoogi, mille eesmärk on konfliktide lahendamine, jätkusuutliku demokraatia loomine, õigusriik ning kohaliku ja piirkondliku tasandi hea valitsemine. |
| --- | --- |

6.2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee julgustab komisjoni kasutama Musta mere sünergiat ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit täiel määral, et edendada kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel piiriülest ja piirkondlikku koostööd. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et oluline on kultuuridevaheline dialoogi, mille eesmärk on konfliktide lahendamine, jätkusuutliku demokraatia loomine, õigusriik ning kohaliku ja piirkondliku tasandi hea valitsemine.

| 6.2.2 | Inimõiguste ja põhivabaduste austamine (sh sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatuse austamine) ning ajakirjandusvabadus peaksid olema ELi välispoliitika kahesuunaliste suhete ja piirkondliku lähenemise valdkonna keskmes. |
| --- | --- |

6.2.2

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine (sh sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatuse austamine) ning ajakirjandusvabadus peaksid olema ELi välispoliitika kahesuunaliste suhete ja piirkondliku lähenemise valdkonna keskmes.

| 6.2.3 | Musta mere sünergia peaks soodustama Euroopa sotsiaalmudeli — sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi põhimõtte — edendamist. Samuti peaks see koostöös asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega (eelkõige Maailmapanga ja ILOga) tegelema vaesuse vähendamisega Musta mere piirkonnas. |
| --- | --- |

6.2.3

Musta mere sünergia peaks soodustama Euroopa sotsiaalmudeli — sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi põhimõtte — edendamist. Samuti peaks see koostöös asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega (eelkõige Maailmapanga ja ILOga) tegelema vaesuse vähendamisega Musta mere piirkonnas.

6.3   Majandusreformide, arengu ja kaubanduse edendamine

| 6.3.1 | Musta mere piirkonnas on viimase kümne aasta jooksul toimunud olulised poliitilised, institutsionaalsed, makromajanduslikud ja õigusloome reformid. Piirkonna riikide majandused erinevad oluliselt tootmistegurite kättesaadavuse, loodusvarade, tootmisvõimsuste ja turu suuruse poolest. Musta mere riikide arengutasemed, reformide läbiviimise etapid, majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu tasemed ja kodanike põhivajadustele reageerimise võimed on erinevad. Selle piirkonna riigid peavad tegelema varimajanduse, korruptsiooni, rände ja vaesusega. |
| --- | --- |

6.3.1

Musta mere piirkonnas on viimase kümne aasta jooksul toimunud olulised poliitilised, institutsionaalsed, makromajanduslikud ja õigusloome reformid. Piirkonna riikide majandused erinevad oluliselt tootmistegurite kättesaadavuse, loodusvarade, tootmisvõimsuste ja turu suuruse poolest. Musta mere riikide arengutasemed, reformide läbiviimise etapid, majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu tasemed ja kodanike põhivajadustele reageerimise võimed on erinevad. Selle piirkonna riigid peavad tegelema varimajanduse, korruptsiooni, rände ja vaesusega.

| 6.3.2 | Musta mere piirkonna riikide erasektor on väga dünaamiline. See on majanduse konkurentsivõime ja pikaajalise kasvupotentsiaali seisukohalt väga oluline. Majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu saavutamise soodustamiseks tuleb julgustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamist. |
| --- | --- |

6.3.2

Musta mere piirkonna riikide erasektor on väga dünaamiline. See on majanduse konkurentsivõime ja pikaajalise kasvupotentsiaali seisukohalt väga oluline. Majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu saavutamise soodustamiseks tuleb julgustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamist.

| 6.3.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonna majanduse pikaajaline jätkusuutlikkus otseselt seotud keskkonna olukorra, suurenevate negatiivsete välismõjude, sotsiaalse vastutuse küsimuste, ühiste sotsiaalsete standardite järgimise ja ökoloogilise vastutustunde kasvuga. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab kõikidele kodanikele kättesaadavate sotsiaal-, haridus- ja kultuuriteenuste tugevdamise olulisust vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamises. |
| --- | --- |

6.3.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkonna majanduse pikaajaline jätkusuutlikkus otseselt seotud keskkonna olukorra, suurenevate negatiivsete välismõjude, sotsiaalse vastutuse küsimuste, ühiste sotsiaalsete standardite järgimise ja ökoloogilise vastutustunde kasvuga. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab kõikidele kodanikele kättesaadavate sotsiaal-, haridus- ja kultuuriteenuste tugevdamise olulisust vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamises.

| 6.3.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust parandada investeerimiskliimat, edendada turumajanduse reforme, soodustada liberaliseerimismeetmeid ja -tuge ning luua Musta mere piirkonnas kooskõlas WTO põhimõtetega vabakaubandusala. Tehnoloogilise uuendustegevus mõju võib avada uusi võimalusi rahvusvahelise koostöö, välisinvesteeringute ja teenuste arendamiseks. |
| --- | --- |

6.3.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust parandada investeerimiskliimat, edendada turumajanduse reforme, soodustada liberaliseerimismeetmeid ja -tuge ning luua Musta mere piirkonnas kooskõlas WTO põhimõtetega vabakaubandusala. Tehnoloogilise uuendustegevus mõju võib avada uusi võimalusi rahvusvahelise koostöö, välisinvesteeringute ja teenuste arendamiseks.

6.4   Koostöö transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas

| 6.4.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkond geopoliitiliselt ja strateegiliselt oluline ala, sest see on energiatootmise ja -ülekandmise piirkond, mis võib mitmekesistada ELi energiavarustust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab energiavarustuse mitmekesistamist, st uute, elujõulise ja turvaliste infrastruktuuri- ja transpordikoridoride, tarnijate ja teede määratlemise ja loomise toetamist. |
| --- | --- |

6.4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on Musta mere piirkond geopoliitiliselt ja strateegiliselt oluline ala, sest see on energiatootmise ja -ülekandmise piirkond, mis võib mitmekesistada ELi energiavarustust. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab energiavarustuse mitmekesistamist, st uute, elujõulise ja turvaliste infrastruktuuri- ja transpordikoridoride, tarnijate ja teede määratlemise ja loomise toetamist.

| 6.4.2 | Tõusvad nafta- ja gaasihinnad, ELi suurenev sõltuvus vähestest välistarnijatest ning globaalne soojenemine on ka Musta mere maade probleemid. EL on algatanud arutelu vajaduse üle Euroopa energiapoliitika järele, mis tagaks säästva arengu, konkurentsivõimelisuse ja energiavarustuse turvalisuse (3). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teab, et selle piirkonna riikide majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalu võib energiahindade tõus oluliselt mõjutada. |
| --- | --- |

6.4.2

Tõusvad nafta- ja gaasihinnad, ELi suurenev sõltuvus vähestest välistarnijatest ning globaalne soojenemine on ka Musta mere maade probleemid. EL on algatanud arutelu vajaduse üle Euroopa energiapoliitika järele, mis tagaks säästva arengu, konkurentsivõimelisuse ja energiavarustuse turvalisuse (3). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teab, et selle piirkonna riikide majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalu võib energiahindade tõus oluliselt mõjutada.

| 6.4.3 | Uus tarnekoridor nagu Kaspia ja Musta mere ülene energiakoridor (4) ja Nabucco torujuhe (5) (3 400 km pikkuse torujuhtme projekt, mis peaks aastas transportima 31 miljardit kuuptonni maagaasi), samuti INOGATE'i ja TRACECA projektid peaksid looma piisava raamistiku konkurentsivõimelise energiaturu loomiseks. Venemaa on algatanud torujuhtme South Stream loomise, mis algab Venemaalt, läheb läbi Musta mere ja läbi Balkanimaade Kesk-Euroopasse, ning torujuhtme North Stream loomise, mis läheb läbi Läänemere. |
| --- | --- |

6.4.3

Uus tarnekoridor nagu Kaspia ja Musta mere ülene energiakoridor (4) ja Nabucco torujuhe (5) (3 400 km pikkuse torujuhtme projekt, mis peaks aastas transportima 31 miljardit kuuptonni maagaasi), samuti INOGATE'i ja TRACECA projektid peaksid looma piisava raamistiku konkurentsivõimelise energiaturu loomiseks. Venemaa on algatanud torujuhtme South Stream loomise, mis algab Venemaalt, läheb läbi Musta mere ja läbi Balkanimaade Kesk-Euroopasse, ning torujuhtme North Stream loomise, mis läheb läbi Läänemere.

| 6.4.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et Musta ja Kaspia mere piirkonnast naftat ja gaasi tarnivate võimalike uute energiakoridoridega seotud välispoliitika tõhusa elluviimise alus peaks olema Aserbaidžaani toetamine, et see saaks tõeliselt vabaks energiatarnijaks, aidates arendada selle riiklikku nafta- ja gaasitööstust, ning Gruusia, Moldova Vabariigi, Rumeenia ja Ukraina kui Euroopale oluliste uute energiatransiidi koridoride andjate toetamine. Tuleb arvestada sellega, et ka Venemaa on selles protsessis huvitatud osapool. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab igati toetada Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias nafta ja gaasi arenduse ning torujuhtmete ehitamisega tegelevaid Euroopa ettevõtteid. Samuti peaks EL püüdma tugevdada Türgi rolli piirkonna stabiilsuse tagajana. |
| --- | --- |

6.4.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et Musta ja Kaspia mere piirkonnast naftat ja gaasi tarnivate võimalike uute energiakoridoridega seotud välispoliitika tõhusa elluviimise alus peaks olema Aserbaidžaani toetamine, et see saaks tõeliselt vabaks energiatarnijaks, aidates arendada selle riiklikku nafta- ja gaasitööstust, ning Gruusia, Moldova Vabariigi, Rumeenia ja Ukraina kui Euroopale oluliste uute energiatransiidi koridoride andjate toetamine. Tuleb arvestada sellega, et ka Venemaa on selles protsessis huvitatud osapool. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab igati toetada Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias nafta ja gaasi arenduse ning torujuhtmete ehitamisega tegelevaid Euroopa ettevõtteid. Samuti peaks EL püüdma tugevdada Türgi rolli piirkonna stabiilsuse tagajana.

| 6.4.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks ELi koostöö ja tehnilise abi programmides asetada olulisele kohale energia säästmise poliitika arendamine Musta mere piirkonnas. Energiaga seotud programmid peaksid aitama kaasa energia säästmisele ning kulude ja saastamise vähendamisele. |
| --- | --- |

6.4.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks ELi koostöö ja tehnilise abi programmides asetada olulisele kohale energia säästmise poliitika arendamine Musta mere piirkonnas. Energiaga seotud programmid peaksid aitama kaasa energia säästmisele ning kulude ja saastamise vähendamisele.

6.5   Inimestevahelised kontaktid

| 6.5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks tulevase Musta mere piirkonna piiriülese koostöö programmi Euroopa naabruspoliitika finantsinstrumendi (ENPI 2007–2013) raames ning rõhutab inimestevaheliste kontaktide (eelkõige Musta mere maade noorte vahel) edendamise olulisust. |
| --- | --- |

6.5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks tulevase Musta mere piirkonna piiriülese koostöö programmi Euroopa naabruspoliitika finantsinstrumendi (ENPI 2007–2013) raames ning rõhutab inimestevaheliste kontaktide (eelkõige Musta mere maade noorte vahel) edendamise olulisust.

| 6.5.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab koostöö edasist tugevdamist, et parandada vastastikust mõistmist ja julgustada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi kontakte ning edendada inimestevahelist suhtlust, mis on viis püsiva majanduskasvu, heaolu, stabiilsuse ja turvalisuse kindlustamiseks Musta mere piirkonnas. |
| --- | --- |

6.5.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab koostöö edasist tugevdamist, et parandada vastastikust mõistmist ja julgustada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi kontakte ning edendada inimestevahelist suhtlust, mis on viis püsiva majanduskasvu, heaolu, stabiilsuse ja turvalisuse kindlustamiseks Musta mere piirkonnas.

| 6.5.3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust viia tõhusalt ellu viisasoodustused ja tagasivõtmise kokkulepped, mis lihtsustavad haridusalast ja noortevahetust, ettevõtetevahelisi kontakte, teadlaste liikuvust teaduskoostöö tugevdamise raames, kontakte piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning valitsusväliste organisatsioonide ja kultuurirühmade vahel. |
| --- | --- |

6.5.3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust viia tõhusalt ellu viisasoodustused ja tagasivõtmise kokkulepped, mis lihtsustavad haridusalast ja noortevahetust, ettevõtetevahelisi kontakte, teadlaste liikuvust teaduskoostöö tugevdamise raames, kontakte piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning valitsusväliste organisatsioonide ja kultuurirühmade vahel.

| 6.5.4 | Inimestevahelised kontaktid võivad aidata kaasa haridus-, koolitus- ja teadusalase koostöö edendamisele, mis näitab ELi olemasolevate programmide (6) kaudu kultuuridevahelise dialoogi laiendamise olulisust. Ettevõtetevahelisi kontakte ja tööandjate organisatsioonide koostööd tuleks aktiivselt edendada, et luua tihedamaid sidemeid ning edastada kogemusi ja tegevusstandardeid. |
| --- | --- |

6.5.4

Inimestevahelised kontaktid võivad aidata kaasa haridus-, koolitus- ja teadusalase koostöö edendamisele, mis näitab ELi olemasolevate programmide (6) kaudu kultuuridevahelise dialoogi laiendamise olulisust. Ettevõtetevahelisi kontakte ja tööandjate organisatsioonide koostööd tuleks aktiivselt edendada, et luua tihedamaid sidemeid ning edastada kogemusi ja tegevusstandardeid.

Brüssel, 9. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Musta mere piirkonda kuuluvad Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia ja Moldova Vabariik läänes, Ukraina ja Venemaa põhjas, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan idas ja Türgi lõunas. Kuigi Armeenia, Aserbaidžaan, Moldova Vabariik ja Kreeka ei ole rannikuriigid, muudab nende ajalugu, lähedus ja tihedad sidemed need piirkonnas loomulikeks osalejateks.

1

(2)  Bulgaaria ja Rumeenia liitumisel ELiga sai Mustast merest Euroopa meri.

2

(3)  8.–9. märtsil 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa energiapoliitika. Seejärel töötati välja kaheaastane tegevuskava (2007–2009).

3

(4)  Koridor hõlmab juba elluviidud projekte (Bakuu–Tbilisi–Ceyhani naftajuhe) ja planeerimis- või ehitamisjärgus energiainfrastruktuuri (Brody–Odessa torujuhe ja pikendus Plockini, Constanta–Omisalj–Trieste, Burgas–Vlore ja Burgas–Alexandroupolise naftajuhtmed).

4

(5)  Projekti on takistanud logistilised viivitused, vaidlused rahastamise üle ja poliitilise tahte puudus.

5

(6)  Tempus, Erasmus Mundus, teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, Musta mere piirkonna piiriülese koostöö programm.

6

---

I LISA

Ülevaade piirkondlikust koostööst Musta mere piirkonnas

| 1. | Organisatsioonid on jagatud neljaks ning välja on toodud osalevate riikide nimed ja piirkondliku koostöö eesmärgid. |
| --- | --- |

1.

Organisatsioonid on jagatud neljaks ning välja on toodud osalevate riikide nimed ja piirkondliku koostöö eesmärgid.

1.1   Esimene kategooria — kindla struktuuriga institutsionaalsed organisatsioonid.

| — | Musta mere majanduskoostöö organisatsioon (BSEC) (Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Serbia, Türgi, Ukraina, 13 vaatlejat, sh EL ja USA) viib ellu mitmepoolseid poliitilisi ja majanduslikke algatusi, mille eesmärk on soodustada liikmesriikidevahelist suhtlust. |
| --- | --- |

—

Musta mere majanduskoostöö organisatsioon (BSEC) (Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Serbia, Türgi, Ukraina, 13 vaatlejat, sh EL ja USA) viib ellu mitmepoolseid poliitilisi ja majanduslikke algatusi, mille eesmärk on soodustada liikmesriikidevahelist suhtlust.

| — | Musta mere komisjon (Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina) tegeleb Musta mere kaitsmisega saaste eest ning Bukaresti konventsiooni ja Musta mere strateegilise tegevuskava elluviimisega. |
| --- | --- |

—

Musta mere komisjon (Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina) tegeleb Musta mere kaitsmisega saaste eest ning Bukaresti konventsiooni ja Musta mere strateegilise tegevuskava elluviimisega.

| — | Demokraatia ja majandusarengu organisatsioon (GUAM) (Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina) püüab luua Euroopa-Aasia transpordikoridori läbi Kaukaasia ning integratsiooni ja turvalisuse ühise ala GUAMi piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Demokraatia ja majandusarengu organisatsioon (GUAM) (Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina) püüab luua Euroopa-Aasia transpordikoridori läbi Kaukaasia ning integratsiooni ja turvalisuse ühise ala GUAMi piirkonnas.

| — | Musta mere merevägede koostöö töörühm (BLACKSEAFOR) (Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina) aitab merevägede suurema koostöö ja koostalitlusvõime abil kaasa vastastikuse usalduse ja stabiilsuse tugevdamisele piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Musta mere merevägede koostöö töörühm (BLACKSEAFOR) (Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina) aitab merevägede suurema koostöö ja koostalitlusvõime abil kaasa vastastikuse usalduse ja stabiilsuse tugevdamisele piirkonnas.

| — | Sõltumatute Riikide Ühendus (SRÜ) (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova Vabariik, Venemaa, Tadžikistan, Ukraina ja Usbekistan; Turkmeenia on assotsieerunud liige) püüab kaupade, teenuste, töötajate ja kapitali vaba liikumise põhimõtete alusel luua ühist majandusruumi. |
| --- | --- |

—

Sõltumatute Riikide Ühendus (SRÜ) (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova Vabariik, Venemaa, Tadžikistan, Ukraina ja Usbekistan; Turkmeenia on assotsieerunud liige) püüab kaupade, teenuste, töötajate ja kapitali vaba liikumise põhimõtete alusel luua ühist majandusruumi.

| — | Musta mere liit ja Kaspia mere ettevõtete konföderatsioon (UBCCE) (Albaania, Austria, Aserbaidžaani, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Iraani, Kasahstani, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Rumeenia, Serbia ja Türgi erasektori ja tööandjate organisatsioonide esindajad) püüab aidata kaasa turumajanduse paremat toimimist tagava poliitika vastuvõtmisele ning soodustada Musta ja Kaspia mere piirkonnas säästlikku arengut toetava konkurentsikeskkonna kujunemist. |
| --- | --- |

—

Musta mere liit ja Kaspia mere ettevõtete konföderatsioon (UBCCE) (Albaania, Austria, Aserbaidžaani, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Iraani, Kasahstani, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Rumeenia, Serbia ja Türgi erasektori ja tööandjate organisatsioonide esindajad) püüab aidata kaasa turumajanduse paremat toimimist tagava poliitika vastuvõtmisele ning soodustada Musta ja Kaspia mere piirkonnas säästlikku arengut toetava konkurentsikeskkonna kujunemist.

1.2   Teine kategooria — formaalse otsustamisstruktuurita foorumid.

| — | Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorum
   (1) (Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Türgi ja Ukraina) on koostööplatvorm ja püüab välja töötada uut piirkondlikku strateegiat ja ühist tulevikunägemust. |
| --- | --- |

—

Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorum
   (1) (Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Türgi ja Ukraina) on koostööplatvorm ja püüab välja töötada uut piirkondlikku strateegiat ja ühist tulevikunägemust.

| — | ELi ja Ida-Euroopa naabruspoliitika parlamentaarne assamblee (EURO-NEST). Euroopa Parlament otsustas 2007. aasta novembris luua ühise mitmepoolse foorumi Euroopa Parlamendi ning Ukraina, Moldova Vabariik, Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani parlamentide vahel, kuhu kuuluvad ka demokraatiat pooldavad vaatlejad Valgevenest. |
| --- | --- |

—

ELi ja Ida-Euroopa naabruspoliitika parlamentaarne assamblee (EURO-NEST). Euroopa Parlament otsustas 2007. aasta novembris luua ühise mitmepoolse foorumi Euroopa Parlamendi ning Ukraina, Moldova Vabariik, Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaani parlamentide vahel, kuhu kuuluvad ka demokraatiat pooldavad vaatlejad Valgevenest.

| — | Demokraatliku valiku ühendus (CDC) (liikmed: Eesti, Läti, Leedu, Gruusia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Sloveenia ja Ukraina; osalejad: Aserbaidžaan, Bulgaaria, Tšehhi, Ungari ja Poola; vaatlejad: USA, EL, Euroopa Nõukogu ja OSCE) püüab saavutada paremat säästvat arengut piirkondliku koostöö tugevdamise, demokraatia edendamise ja inimõiguste kaitsmise kaudu. |
| --- | --- |

—

Demokraatliku valiku ühendus (CDC) (liikmed: Eesti, Läti, Leedu, Gruusia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Sloveenia ja Ukraina; osalejad: Aserbaidžaan, Bulgaaria, Tšehhi, Ungari ja Poola; vaatlejad: USA, EL, Euroopa Nõukogu ja OSCE) püüab saavutada paremat säästvat arengut piirkondliku koostöö tugevdamise, demokraatia edendamise ja inimõiguste kaitsmise kaudu.

| — | Musta mere valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (BSNN) (60 Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina valitsusvälise organisatsiooni ühendus) on kodanikuühiskonna organisatsoon, mille eesmärgid on keskkonnakaitse, demokraatlike väärtuste propageerimine ja säästev areng piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Musta mere valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (BSNN) (60 Bulgaaria, Gruusia, Rumeenia, Venemaa, Türgi ja Ukraina valitsusvälise organisatsiooni ühendus) on kodanikuühiskonna organisatsoon, mille eesmärgid on keskkonnakaitse, demokraatlike väärtuste propageerimine ja säästev areng piirkonnas.

| — | Bakuu algatus
   (2) — (partnerid: Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Iraan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova Vabariik, Ukraina, Usbekistan, Tadžikistan, Türgi, Turkmeenia; vaatleja: Venemaa; ELi esindajad: transpordi ja energia peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, EuropeAidi koostöökontor) püüab progressiivselt ühendada Musta ja Kaspia mere energiaturge ELi turgudega. |
| --- | --- |

—

Bakuu algatus
   (2) — (partnerid: Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Iraan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova Vabariik, Ukraina, Usbekistan, Tadžikistan, Türgi, Turkmeenia; vaatleja: Venemaa; ELi esindajad: transpordi ja energia peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, EuropeAidi koostöökontor) püüab progressiivselt ühendada Musta ja Kaspia mere energiaturge ELi turgudega.

1.3   Kolmas kategooria — peamiselt ELi väljatöötatud programmid

| — | Riikidevaheline nafta ja gaasi transport Euroopasse (INOGATE) (Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Rumeenia, Türgi, Ukraina ja veel 15 riiki) on rahvusvaheline koostööprogramm, mis edendab torujuhtmesüsteemide piirkondlikku integratsiooni ning soodustab nafta ja gaasi transporti. |
| --- | --- |

—

Riikidevaheline nafta ja gaasi transport Euroopasse (INOGATE) (Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Rumeenia, Türgi, Ukraina ja veel 15 riiki) on rahvusvaheline koostööprogramm, mis edendab torujuhtmesüsteemide piirkondlikku integratsiooni ning soodustab nafta ja gaasi transporti.

| — | Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor (TRACECA) (Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Kasahstan, Kõrgõzstan, Rumeenia, Tadžikistan, Türgi, Ukraina, Usbekistan, Turkmenistan) püüab parandada kaubandust ja transporti Euroopa-Kaukaasia-Aasia koridoris. |
| --- | --- |

—

Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor (TRACECA) (Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Kasahstan, Kõrgõzstan, Rumeenia, Tadžikistan, Türgi, Ukraina, Usbekistan, Turkmenistan) püüab parandada kaubandust ja transporti Euroopa-Kaukaasia-Aasia koridoris.

| — | Doonau-Musta mere töörühm (DABLAS) (Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Türgi, Ukraina ja veel üheksa riiki, Doonau jõe kaitse rahvusvahelise komisjoni (ICPDR) sekretariaat, Musta mere komisjon, rahvusvahelised rahastamisasutused ja Euroopa Komisjon) püüab kooskõlastada kõiki piirkonnas kasutatavaid finantsinstrumente. Kodanikuühiskond osaleb mitmes töörühma DABLAS läbiviidud töös. |
| --- | --- |

—

Doonau-Musta mere töörühm (DABLAS) (Bulgaaria, Gruusia, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Türgi, Ukraina ja veel üheksa riiki, Doonau jõe kaitse rahvusvahelise komisjoni (ICPDR) sekretariaat, Musta mere komisjon, rahvusvahelised rahastamisasutused ja Euroopa Komisjon) püüab kooskõlastada kõiki piirkonnas kasutatavaid finantsinstrumente. Kodanikuühiskond osaleb mitmes töörühma DABLAS läbiviidud töös.

1.4   Neljas kategooria — poliitiliste algatuste analüüs ja rahastamine

| — | Saksamaa Marshalli Fond — Musta mere piirkondliku koostöö trust (BST) (tegutseb Bulgaarias, Gruusias, Moldova Vabariigis, Rumeenias, Venemaal, Türgis ja Ukrainas) on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on usalduse taastamine ja avalik-õiguslike institutsioonide tugevdamine, kodanike demokraatiaprotsessis osalemise väärtuse tõstmine ning soodustada avaliku, era- ja mittetulundussektori piirkondlikke ja piiriüleste sidemete tugevdamine. |
| --- | --- |

—

Saksamaa Marshalli Fond — Musta mere piirkondliku koostöö trust (BST) (tegutseb Bulgaarias, Gruusias, Moldova Vabariigis, Rumeenias, Venemaal, Türgis ja Ukrainas) on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on usalduse taastamine ja avalik-õiguslike institutsioonide tugevdamine, kodanike demokraatiaprotsessis osalemise väärtuse tõstmine ning soodustada avaliku, era- ja mittetulundussektori piirkondlikke ja piiriüleste sidemete tugevdamine.

| — | Rahvusvaheline Musta mere uuringute keskus (ICBSS) (Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Serbia, Türgi ja Ukraina) on sõltumatu uurimis- ja koolituskeskus, mis tegeleb kindlapiiriliste rakendusuuringutega, et suurendada võimekust ja teadmisi Musta mere piirkonnast. See on BSEC'iga seotud organ. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline Musta mere uuringute keskus (ICBSS) (Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Gruusia, Kreeka, Moldova Vabariik, Rumeenia, Venemaa, Serbia, Türgi ja Ukraina) on sõltumatu uurimis- ja koolituskeskus, mis tegeleb kindlapiiriliste rakendusuuringutega, et suurendada võimekust ja teadmisi Musta mere piirkonnast. See on BSEC'iga seotud organ.

| — | Kriisijuhtimisalgatus (CMI) on mittetulundusühing, mis viib ellu algatust „Kodanikuühiskonna osalus Euroopa naabruspoliitikas (ENP) — Piirkondlik lähenemine konflikti lahendamisele”. Selle algatuse eesmärk on luua Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova Vabariigi nelja juhtiva valitsusvälise organisatsiooni/ajutrusti piirkondlik partnerlusvõrgustik, et edendada kodanikuühiskonna dialoogi asjaomaste riikide valitsustega. |
| --- | --- |

—

Kriisijuhtimisalgatus (CMI) on mittetulundusühing, mis viib ellu algatust „Kodanikuühiskonna osalus Euroopa naabruspoliitikas (ENP) — Piirkondlik lähenemine konflikti lahendamisele”. Selle algatuse eesmärk on luua Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova Vabariigi nelja juhtiva valitsusvälise organisatsiooni/ajutrusti piirkondlik partnerlusvõrgustik, et edendada kodanikuühiskonna dialoogi asjaomaste riikide valitsustega.

---

(1)  Foorum on Rumeenia algatus.

(2)  Seotud koostööprogrammiga INOGATE.

---

II LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostöö Musta mere piirkonna majandus- ja sotsiaalnõukogudega

Bulgaaria Majandus- ja Sotsiaalnõukogu loodi 2001. aastal majandus- ja sotsiaalnõukoguseaduse alusel. Nõukogu on konsultatiivorgan, mis koosneb esimehest ja 36 liikmest, kelle on ametisse nimetanud riikliku tasandi esindusorganisatsioonide — tööandjate (12 liiget), töötajate (12 liiget), muude organisatsioonide (12 liiget, sh kaks sõltumatut akadeemikut) — juhtorganid. See võtab vastu arvamusi seaduste, riiklike programmide ja kavade ning parlamendi seaduste kohta. Nõukogu annab igal aastal välja memorandumeid majandusliku ja sotsiaalse arengu kohta ning analüüsib majandus- ja sotsiaalpoliitikat.

Kreeka Majandus- ja Sotsiaalkomitee (OKE) loodi seaduse nr 2232/1994 alusel. See on kolmepoolne organisatsioon, mis esindab tööandjate, töötajate ja erinevate elualade (talupidajad, vabakutselised, omavalitsused ja tarbijad) huvisid. OKE koosneb presidendist ja 48 liikmest, kes moodustavad kolm võrdse liikmearvuga rühma. OKE eesmärk on sotsiaalse dialoogi edendamine ühisarvamuse kujundamisega kogu ühiskonda või selle osi puudutavate teemade kohta.

Rumeenia Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (CES) on Rumeenia põhiseaduse (muudetud 2003. aastal) kohaselt parlamendi ja valitsuse konsultatiivorgan majandus- ja sotsiaalnõukogu moodustamise ja tegutsemise seadusega sätestatud valdkondades. CESi kuulub 45 liiget: 15 tööandjate liitude riikliku tasandi esindajat, 15 ametiühingute riikliku tasandi esindajat ja 15 valitsuse määratud liiget. CES-l on nõuandev funktsioon, et töötada välja strateegiaid ning majandus- ja sotsiaalpoliitika, samuti on ta vahendaja sotsiaalpartnerite vaidlustes.

Vene Föderatsiooni Ühiskondlik Koda moodustati 4. aprilli 2005. aasta föderaalseaduse nr 32 alusel. Kotta kuulub 126 liiget: Venemaa president määrab 42 liiget, kes omakorda valivad riiklikul tasandil aktiivsetest kodanikuühiskonna organisatsioonidest ka 42 liiget, misjärel kõik 84 liiget valivad ülejäänud 42 liiget piirkondlikul tasandil aktiivsete kodanikeühenduste nimekirjast. Liikmed tegutsevad 18 komisjonis ja töörühmades koos välisekspertidega. Koda avaldab arvamust õigusaktide eelnõude kohta, vaatab läbi kehtivaid õigusakte ja avaldab aruandeid.

Ukraina Riiklik Kolmepoolne Sotsiaal- ja Majandusnõukogu (NTSEC) moodustati presidendi 2005. aasta dekreedi alusel ja see tegutseb vabariigi presidendi nõuandeorganina. NTSECil on 66 liiget: 22 liiget erinevate elukutsete ja ametiliitude esindajate seast, 22 tööandjate esindajat ning 22 liiget Ukraina valitsuse aseministrite seast. NTSECd toetab riikliku tasandi kodanikuühiskonna ja sotsiaalse dialoogi arendamisel ILO.

ELi ja Türgi ühine nõuandekomitee koosneb 18 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmest ja 18 Türgi kodanikuühiskonna organisatsioone esindavast liikmest. Komitee kohtub kaks korda aastas (kord Brüsselis ja kord Türgis), et arutada erinevaid mõlemale poolele huvi pakkuvaid teemasid, mis puudutavad kodanikuühiskonda. Põhieesmärk on tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide osalus liitumisläbirääkimistes: erinevate avatud peatükkide läbivaatamine, ühenduse õigustiku rakendamise majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede analüüs, ELi ja Türgi võimudega kohtumine ning soovituste andmine.

---

| 3.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/152

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Riikliku ja Euroopa mõõtme ühendamine Euroopa asjadest teavitamisel”

(2009/C 27/30)

25. oktoobri 2007. aasta kirjas palus tulevane eesistujariik Prantsusmaa Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Riikliku ja Euroopa mõõtme ühendamine Euroopa asjadest teavitamisel”.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas vastavalt kodukorra artiklile 20 nimetada Béatrice OUINi pearaportööriks.

Arvamuses võetakse arvesse komisjoni 2. aprillil 2008 (1) vastu võetud teatises „„Debate Europe” — demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava kogemuste rakendamine” esitatud mõtteid.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9.–10. juulil 2008 (10. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 115, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab järgmist.

| 1.1 | Tuleb väljendada lihtsate ja ka lastele arusaadavate sõnadega Euroopa ülesehituse, tema väärtuste ja eesmärkide erilisust. |
| --- | --- |

1.1

Tuleb väljendada lihtsate ja ka lastele arusaadavate sõnadega Euroopa ülesehituse, tema väärtuste ja eesmärkide erilisust.

| 1.2 | Õpilastele tuleb Euroopa tasandil anda kodanikuõpetuse raames ühtne teadmistebaas (selle alusel, mida liikmesriikides juba tehakse) ja tõlkida see ELi 22 ametlikku keelde. Selle võiks kinnitada Euroopa Parlament. Kõnealune dokument lisataks koolide ainekavasse ja annaks samuti võimaluse koolitada eelkõige arvamuskujundajaid: õpetajaid, valitud rahvaesindajaid ja ajakirjanikke. Nimetatud koolituse korraldamine kuulub liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

1.2

Õpilastele tuleb Euroopa tasandil anda kodanikuõpetuse raames ühtne teadmistebaas (selle alusel, mida liikmesriikides juba tehakse) ja tõlkida see ELi 22 ametlikku keelde. Selle võiks kinnitada Euroopa Parlament. Kõnealune dokument lisataks koolide ainekavasse ja annaks samuti võimaluse koolitada eelkõige arvamuskujundajaid: õpetajaid, valitud rahvaesindajaid ja ajakirjanikke. Nimetatud koolituse korraldamine kuulub liikmesriikide pädevusse.

| 1.3 | Kõik institutsioonid peaksid välja töötama ühtse teabevahetuspoliitika ja seda rakendama. Kõik sellesuunalised teatises „Debate Europe” esitatud ettepanekud on julgustavad, kuid peavad ulatuma veelgi kaugemale. Kõnealuses teabevahetuses tuleks vältida Brüsselis praktiseeritavat euroslängi ja anda võimaluse arutleda Euroopa kodanikele huvipakkuvate ühiskonnaelu küsimuste üle. |
| --- | --- |

1.3

Kõik institutsioonid peaksid välja töötama ühtse teabevahetuspoliitika ja seda rakendama. Kõik sellesuunalised teatises „Debate Europe” esitatud ettepanekud on julgustavad, kuid peavad ulatuma veelgi kaugemale. Kõnealuses teabevahetuses tuleks vältida Brüsselis praktiseeritavat euroslängi ja anda võimaluse arutleda Euroopa kodanikele huvipakkuvate ühiskonnaelu küsimuste üle.

| 1.4 | Sellist ühtset teabevahetuspoliitikat peaksid edendama nii Euroopa institutsioone juhtivad poliitikud kui ka need Euroopa valitsuste liikmed, kes ministrite nõukogus otsuseid vastu võtavad ja kes on oma riigis hästi tuntud. Et jõuda 495 miljoni eurooplaseni Brüsselist, tuleb teabevahetus suunata avaliku arvamuse kujundajate poole (kodanikuühiskonna esindajad, kohaliku tasandi valitud rahvaesindajad, ajakirjanikud, õpetajad jne) ja edastada neile näiteks lühike ja arusaadav kokkuvõte Euroopa Ülemkogu istungite tulemustest. |
| --- | --- |

1.4

Sellist ühtset teabevahetuspoliitikat peaksid edendama nii Euroopa institutsioone juhtivad poliitikud kui ka need Euroopa valitsuste liikmed, kes ministrite nõukogus otsuseid vastu võtavad ja kes on oma riigis hästi tuntud. Et jõuda 495 miljoni eurooplaseni Brüsselist, tuleb teabevahetus suunata avaliku arvamuse kujundajate poole (kodanikuühiskonna esindajad, kohaliku tasandi valitud rahvaesindajad, ajakirjanikud, õpetajad jne) ja edastada neile näiteks lühike ja arusaadav kokkuvõte Euroopa Ülemkogu istungite tulemustest.

| 1.5 | Riiklikul tasandil peaksid kodanikuühiskonna liikmed ja kohalikud rahvaesindajad tegutsema Euroopa osalusdemokraatia elluviijatena: koos peaksid nad koguma kodanike arvamusi ja seisukohti Euroopa projektide kohta. Kohalikel rahvaesindajatel on parimad võimalused võita kõige suurema lugejaskonnaga kohaliku ajakirjanduse tähelepanu. Kui nad räägivad Euroopast, kajastab seda ka ajakirjandus. Kõik Euroopa tasandi volitustega esindajad peaksid valijatele oma tegevusest kord aastas aru andma. Kohalikul tasandil tuleb moodustada nimestik Euroopa kogemustega inimestest, kes võiksid esineda koolides, ühingutes, kogudes jne. |
| --- | --- |

1.5

Riiklikul tasandil peaksid kodanikuühiskonna liikmed ja kohalikud rahvaesindajad tegutsema Euroopa osalusdemokraatia elluviijatena: koos peaksid nad koguma kodanike arvamusi ja seisukohti Euroopa projektide kohta. Kohalikel rahvaesindajatel on parimad võimalused võita kõige suurema lugejaskonnaga kohaliku ajakirjanduse tähelepanu. Kui nad räägivad Euroopast, kajastab seda ka ajakirjandus. Kõik Euroopa tasandi volitustega esindajad peaksid valijatele oma tegevusest kord aastas aru andma. Kohalikul tasandil tuleb moodustada nimestik Euroopa kogemustega inimestest, kes võiksid esineda koolides, ühingutes, kogudes jne.

| 1.6 | Euroopa tasandi ülesanne on anda kohaliku tasandi valitud esindajate, ajakirjanike, õpetajate, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude liikmete ning teiste kodanikuühiskonna liikmete käsutusse ajakohastatud andmepangad ja võrdlused eri liikmesriikide kohta kõigil teemadel. Nimetatud teavet võiks näiteks edastada kodanikuühiskonna arvukatele meediaväljaannetele. |
| --- | --- |

1.6

Euroopa tasandi ülesanne on anda kohaliku tasandi valitud esindajate, ajakirjanike, õpetajate, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude liikmete ning teiste kodanikuühiskonna liikmete käsutusse ajakohastatud andmepangad ja võrdlused eri liikmesriikide kohta kõigil teemadel. Nimetatud teavet võiks näiteks edastada kodanikuühiskonna arvukatele meediaväljaannetele.

| 1.7 | Riiklikul tasandil tuleks edendada Euroopa kodanike otsekontakte: mestiprogramme, ühiseid spordiüritusi, mõne teise Euroopa riigi esindaja osalemist Euroopa mõõtmega koolitusel, nähes ette sõidukulude lihtsa ja detsentraliseeritud hüvitamise (Euroopa teabevahetusfond), mis täiendaks olemasolevaid liikuvuse programme. |
| --- | --- |

1.7

Riiklikul tasandil tuleks edendada Euroopa kodanike otsekontakte: mestiprogramme, ühiseid spordiüritusi, mõne teise Euroopa riigi esindaja osalemist Euroopa mõõtmega koolitusel, nähes ette sõidukulude lihtsa ja detsentraliseeritud hüvitamise (Euroopa teabevahetusfond), mis täiendaks olemasolevaid liikuvuse programme.

| 1.8 | Tuleb kasutada paremini olemasolevaid ressursse, eelkõige leida kasutust tõlgitud dokumentidele, mis jäävad liiga sageli üksnes institutsioonide liikmete töödokumentideks, ja soodustada mitmekeelsust, mis on eurooplaste suhtlemise eeltingimus (2). |
| --- | --- |

1.8

Tuleb kasutada paremini olemasolevaid ressursse, eelkõige leida kasutust tõlgitud dokumentidele, mis jäävad liiga sageli üksnes institutsioonide liikmete töödokumentideks, ja soodustada mitmekeelsust, mis on eurooplaste suhtlemise eeltingimus (2).

| 1.9 | Tuleb teha liikmesriikidele ettepanek luua täieõiguslikud Euroopa asjade ministeeriumid. Välismaa algab ELi välispiiril: Euroopa asjad kuuluvad sisepoliitika, mitte välispoliitika alla. See kehtib ka organisatsioonide ja meedia kohta. |
| --- | --- |

1.9

Tuleb teha liikmesriikidele ettepanek luua täieõiguslikud Euroopa asjade ministeeriumid. Välismaa algab ELi välispiiril: Euroopa asjad kuuluvad sisepoliitika, mitte välispoliitika alla. See kehtib ka organisatsioonide ja meedia kohta.

| 1.10 | Riiklikul tasandil tuleks ära kasutada toimuvate ürituste pakutavad võimalused (Euroopa ja rahvusvahelised spordivõistlused, Euroopa Parlamendi valimised, Euroopa päev, tähtpäevad, sh Berliini müüri langemise aastapäev) ja korraldada üritusi, et kõneleda Euroopast, kasutades Euroopa sümboleid, hümni ja lippu. |
| --- | --- |

1.10

Riiklikul tasandil tuleks ära kasutada toimuvate ürituste pakutavad võimalused (Euroopa ja rahvusvahelised spordivõistlused, Euroopa Parlamendi valimised, Euroopa päev, tähtpäevad, sh Berliini müüri langemise aastapäev) ja korraldada üritusi, et kõneleda Euroopast, kasutades Euroopa sümboleid, hümni ja lippu.

2.   Seletuskiri

2.1   Riikliku ja Euroopa mõõtme ühendamine Euroopa asjadest teavitamisel

| 2.1.1 | Pärast seda, kui hollandlased ja prantslased ütlesid „ei” põhiseaduse lepingu eelnõule, on jõutud üksmeelele, et Euroopa asjadest tuleb paremini teavitada. Iirimaa referendumi tulemus näitab aga, et see tahe ei ole jõudnud veel tulemuslike meetmeteni ei riiklikul ega ka Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

2.1.1

Pärast seda, kui hollandlased ja prantslased ütlesid „ei” põhiseaduse lepingu eelnõule, on jõutud üksmeelele, et Euroopa asjadest tuleb paremini teavitada. Iirimaa referendumi tulemus näitab aga, et see tahe ei ole jõudnud veel tulemuslike meetmeteni ei riiklikul ega ka Euroopa tasandil.

| 2.1.2 | Komisjon on koostanud hulgaliselt tekste, mille üle on juba arutatud, ning komitee on kõnealusel teemal koostanud suurepäraseid arvamusi, mille sisu ei ole vaja siinkohal üle korrata. Valges raamatus Euroopa teabevahetuspoliitika kohta (komitee arvamus CESE 972/2006 (3)) soovitatakse, et riiklikud ametiasutused, kodanikuühiskond ja Euroopa Liidu institutsioonid peavad tegema koostööd, et suurendada ELi rolli avalikes aruteludes. Käesoleva dokumendi eesmärk ei ole teha uusi ettepanekuid, vaid korrastada juba esitatuid, eesmärgiga eristada neid, mis jäävad riigiasutuste, kodanikuühiskonna või ELi institutsioonide pädevusse ning määratleda prioriteetsed tegevusvaldkonnad. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisjon on koostanud hulgaliselt tekste, mille üle on juba arutatud, ning komitee on kõnealusel teemal koostanud suurepäraseid arvamusi, mille sisu ei ole vaja siinkohal üle korrata. Valges raamatus Euroopa teabevahetuspoliitika kohta (komitee arvamus CESE 972/2006 (3)) soovitatakse, et riiklikud ametiasutused, kodanikuühiskond ja Euroopa Liidu institutsioonid peavad tegema koostööd, et suurendada ELi rolli avalikes aruteludes. Käesoleva dokumendi eesmärk ei ole teha uusi ettepanekuid, vaid korrastada juba esitatuid, eesmärgiga eristada neid, mis jäävad riigiasutuste, kodanikuühiskonna või ELi institutsioonide pädevusse ning määratleda prioriteetsed tegevusvaldkonnad.

2.2   Euroopa asjadest teavitamine on keeruline ülesanne

| 2.2.1 | Euroopa asjadest teavitamine on ilmselgelt keeruline: Euroopa projektil on olnud alati vastustajaid, olgu siis tegemist nendega, kes soovivad vähem Euroopat, nendega, kes soovivad enam Euroopat, või nendega, kes soovivad kiiremini edasi liikuda. Euroopa asjadest teavitamine tasakaalukalt ja mõistetavalt on niisiis pidev võitlus. Eesmärk ei ole nn Euroopat müüa, vaid võimaldada Euroopa kodanikel elada Euroopa ruumis ja teadlikult osaleda ELi tulevikku määravate suundade valikul. |
| --- | --- |

2.2.1

Euroopa asjadest teavitamine on ilmselgelt keeruline: Euroopa projektil on olnud alati vastustajaid, olgu siis tegemist nendega, kes soovivad vähem Euroopat, nendega, kes soovivad enam Euroopat, või nendega, kes soovivad kiiremini edasi liikuda. Euroopa asjadest teavitamine tasakaalukalt ja mõistetavalt on niisiis pidev võitlus. Eesmärk ei ole nn Euroopat müüa, vaid võimaldada Euroopa kodanikel elada Euroopa ruumis ja teadlikult osaleda ELi tulevikku määravate suundade valikul.

| 2.2.2 | Euroopa asjadest teavitamine tähendab teha mõistetavaks inimkonna ajaloos ainulaadne poliitiline reaalsus ja esitada projekt. Tuleb leida tasakaal projekti tutvustamise, mis on poliitikute ülesanne, ja institutsioonide tegevuse vajaliku kajastamise vahel, mis kuulub institutsioonide endi pädevusse ja mis on suunatud kuulajaskonna asjaomasele rühmale. |
| --- | --- |

2.2.2

Euroopa asjadest teavitamine tähendab teha mõistetavaks inimkonna ajaloos ainulaadne poliitiline reaalsus ja esitada projekt. Tuleb leida tasakaal projekti tutvustamise, mis on poliitikute ülesanne, ja institutsioonide tegevuse vajaliku kajastamise vahel, mis kuulub institutsioonide endi pädevusse ja mis on suunatud kuulajaskonna asjaomasele rühmale.

| 2.2.3 | Algset Euroopa projekti tuleb uuendada. On raske selgitada usutavalt mõtet „Euroopa — see on rahu” põlvkondadele, kes ei ole saanud tunda II maailmasõja järellainetusi ja kes hakkasid maailmast huvituma alles siis, kui Sarajevo kohal langesid pommid. Pärast 70. aastaid sündinud põlvkonnad tunnevad, et Euroopat surutakse neile peale, et Euroopa ei suutnud takistada sõja puhkemist nende kodulävel ega neid kaitsta selle eest, mida mõned tunnetavad liigse globaliseerumisena. Nad ei mõista, et nende käsutuses olevad õigused ja vabadused on Euroopa arengu tulemus. |
| --- | --- |

2.2.3

Algset Euroopa projekti tuleb uuendada. On raske selgitada usutavalt mõtet „Euroopa — see on rahu” põlvkondadele, kes ei ole saanud tunda II maailmasõja järellainetusi ja kes hakkasid maailmast huvituma alles siis, kui Sarajevo kohal langesid pommid. Pärast 70. aastaid sündinud põlvkonnad tunnevad, et Euroopat surutakse neile peale, et Euroopa ei suutnud takistada sõja puhkemist nende kodulävel ega neid kaitsta selle eest, mida mõned tunnetavad liigse globaliseerumisena. Nad ei mõista, et nende käsutuses olevad õigused ja vabadused on Euroopa arengu tulemus.

| 2.2.4 | Seevastu võib inimesi paremini mobiliseerida selgitustöö, et „Euroopa laiendab silmapiiri”, kaotades piirid, näidates konkreetselt, kuidas on võimalik samm-sammult kõrvaldada takistused, mis ei luba üksteisest aru saada, dialoogi pidada, kaubavahetust korraldada, töötada ja teise riiki elama asuda, ning näidates, et Euroopa laiendab võimalusi, pakkudes eurooplastele elamiseks laiema territooriumi, mis on avatud ka teistele kultuuridele. Euroopa vaieldamatut väärtust saab konkreetselt näidata ka selle selgitamisega, kuidas eri süsteemide võrdlemisel annab Euroopa võimaluse välja arendada selle, mis on neist igaühes parim. |
| --- | --- |

2.2.4

Seevastu võib inimesi paremini mobiliseerida selgitustöö, et „Euroopa laiendab silmapiiri”, kaotades piirid, näidates konkreetselt, kuidas on võimalik samm-sammult kõrvaldada takistused, mis ei luba üksteisest aru saada, dialoogi pidada, kaubavahetust korraldada, töötada ja teise riiki elama asuda, ning näidates, et Euroopa laiendab võimalusi, pakkudes eurooplastele elamiseks laiema territooriumi, mis on avatud ka teistele kultuuridele. Euroopa vaieldamatut väärtust saab konkreetselt näidata ka selle selgitamisega, kuidas eri süsteemide võrdlemisel annab Euroopa võimaluse välja arendada selle, mis on neist igaühes parim.

| 2.2.5 | Samuti võib öelda, et me peame võitlema koos kliimamuutuste vastu, kaitsma keskkonda, toiduohutust, tarbijate huve jms. Euroopa vajab lihtsaid kontseptsioone, mis on liikmesriikides juba olemas. Lapski saab aru, et reisimiseks on vaja teid ja raudteid, igaüks peab õppima lugema, et maailmast aru saada, neid, kes teistele või rühmale liiga teevad, tuleb karistada, kõigile vajalikke teenuseid — ruumiline planeerimine, haridus, õiguskaitse — pakub riik ning riigi ülesanne on tagada tervisekaitse, turvalisus ja solidaarsus. Kuna Euroopa on oma praegusel kujul eksisteerinud vaid lühikest aega ja osal kodanikest on tema suhtes eksiarvamused, on veelgi raskem selgitada Euroopa olemust, tema vajalikkust ja kasutegurit. Piisavalt lihtne peaks olema selgitada nii lastele kui ka nende vanematele, et luues laiema elamisruumi ja ühendades jõud, oleme kõik koos tugevamad ja loovamad. |
| --- | --- |

2.2.5

Samuti võib öelda, et me peame võitlema koos kliimamuutuste vastu, kaitsma keskkonda, toiduohutust, tarbijate huve jms. Euroopa vajab lihtsaid kontseptsioone, mis on liikmesriikides juba olemas. Lapski saab aru, et reisimiseks on vaja teid ja raudteid, igaüks peab õppima lugema, et maailmast aru saada, neid, kes teistele või rühmale liiga teevad, tuleb karistada, kõigile vajalikke teenuseid — ruumiline planeerimine, haridus, õiguskaitse — pakub riik ning riigi ülesanne on tagada tervisekaitse, turvalisus ja solidaarsus. Kuna Euroopa on oma praegusel kujul eksisteerinud vaid lühikest aega ja osal kodanikest on tema suhtes eksiarvamused, on veelgi raskem selgitada Euroopa olemust, tema vajalikkust ja kasutegurit. Piisavalt lihtne peaks olema selgitada nii lastele kui ka nende vanematele, et luues laiema elamisruumi ja ühendades jõud, oleme kõik koos tugevamad ja loovamad.

| 2.2.6 | Euro kasutuselevõtmine, kuigi see ei puuduta kõiki liikmesriike, on saavutus, mida võiks veelgi enam väärtustada, sest see sümboliseerib nii piiride kadumist, Euroopasse kuulumist kui ka võimalust saada tugevamaks jõudusid ühendades. |
| --- | --- |

2.2.6

Euro kasutuselevõtmine, kuigi see ei puuduta kõiki liikmesriike, on saavutus, mida võiks veelgi enam väärtustada, sest see sümboliseerib nii piiride kadumist, Euroopasse kuulumist kui ka võimalust saada tugevamaks jõudusid ühendades.

| 2.2.7 | Mõjusad ja kõigi jaoks tuntud kujundid ja sümbolid nagu Euroopa lipp kuuluvad samuti vahendite hulka, mis aitavad Euroopaga paremini identifitseeruda. |
| --- | --- |

2.2.7

Mõjusad ja kõigi jaoks tuntud kujundid ja sümbolid nagu Euroopa lipp kuuluvad samuti vahendite hulka, mis aitavad Euroopaga paremini identifitseeruda.

3.   Üldised märkused

3.1   Poliitiline ja institutsiooniline teabevahetus

| 3.1.1 | Tuleb märkida, et iga Euroopa institutsioon pühendab põhjendatult vahendeid, et selgitada oma tegevust, kasutades selleks teabevahetusüksuseid arvukate kvalifitseeritud ametnikega, veebilehti, trükiseid, videoid jne. Institutsioonides ringkäiku tegev kodanik lahkub kaunite trükistega koormatult, kuid ilma mingi tagatiseta, et ta on aru saanud, kuidas institutsioonid toimivad ja kuidas nende tegevus igapäevaelu mõjutab. Selliste trükiste arvukus jätab pigem mulje keerukusest või isegi kakofooniast. Ei ole vaja rohkem teabevahetust, vaid seda on vaja lihtsalt paremini korraldada. Ressursse on küllaga, kuid neid tuleb teisiti kasutada. Teabevahetuses kasutatavad vahendid ei ole halva kvaliteediga, kuid neil puudub järjepidevus ja pikaajaline lähenemisviis. Neil puudub selge suunitlus, nii sisulisest küljest kui ka selles osas, millistele inimeste rühmadele või asutustele nad saadetakse. Liiga palju on brošüüre. |
| --- | --- |

3.1.1

Tuleb märkida, et iga Euroopa institutsioon pühendab põhjendatult vahendeid, et selgitada oma tegevust, kasutades selleks teabevahetusüksuseid arvukate kvalifitseeritud ametnikega, veebilehti, trükiseid, videoid jne. Institutsioonides ringkäiku tegev kodanik lahkub kaunite trükistega koormatult, kuid ilma mingi tagatiseta, et ta on aru saanud, kuidas institutsioonid toimivad ja kuidas nende tegevus igapäevaelu mõjutab. Selliste trükiste arvukus jätab pigem mulje keerukusest või isegi kakofooniast. Ei ole vaja rohkem teabevahetust, vaid seda on vaja lihtsalt paremini korraldada. Ressursse on küllaga, kuid neid tuleb teisiti kasutada. Teabevahetuses kasutatavad vahendid ei ole halva kvaliteediga, kuid neil puudub järjepidevus ja pikaajaline lähenemisviis. Neil puudub selge suunitlus, nii sisulisest küljest kui ka selles osas, millistele inimeste rühmadele või asutustele nad saadetakse. Liiga palju on brošüüre.

| 3.1.2 | Usalduskriis Euroopa Liidu suutlikkuse suhtes teavitada tõhusalt oma kodanikke kutsub teabevahetuse kultuuri radikaalselt muutma. Praegu on Euroopa Liidu püüdlused parimal juhul ebapiisavad nende inimesteni jõudmiseks, kellel ei ole Euroopa Liidu kohta üldse mingeid teadmisi (ja see hõlmab enamikku ELi kodanikest), halvimal juhul võivad nad anda lausa soovitule vastupidise tulemuse. Põhjuseks on teabealaseid strateegiaid käsitlevate ühiste mõttevahetuste puudumine Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3.1.2

Usalduskriis Euroopa Liidu suutlikkuse suhtes teavitada tõhusalt oma kodanikke kutsub teabevahetuse kultuuri radikaalselt muutma. Praegu on Euroopa Liidu püüdlused parimal juhul ebapiisavad nende inimesteni jõudmiseks, kellel ei ole Euroopa Liidu kohta üldse mingeid teadmisi (ja see hõlmab enamikku ELi kodanikest), halvimal juhul võivad nad anda lausa soovitule vastupidise tulemuse. Põhjuseks on teabealaseid strateegiaid käsitlevate ühiste mõttevahetuste puudumine Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide vahel.

| 3.1.3 | Kokkuvõttes on kulutatud suured summad institutsioonide teabevahetusele, mis võiksid paremat kasutust leida poliitikavaldkondade alases teavitustöös. Oleks huvitav viia läbi uurimus iga institutsiooni ja liikmesriikide teabevahetusele suunatud eelarve kohta ja uurida välja, kes selle ülesande eest vastutas. |
| --- | --- |

3.1.3

Kokkuvõttes on kulutatud suured summad institutsioonide teabevahetusele, mis võiksid paremat kasutust leida poliitikavaldkondade alases teavitustöös. Oleks huvitav viia läbi uurimus iga institutsiooni ja liikmesriikide teabevahetusele suunatud eelarve kohta ja uurida välja, kes selle ülesande eest vastutas.

| 3.1.4 | Valitseb üksmeel, et Euroopa asjadest teavitamine on üksnes vahend eesmärgini jõudmiseks ning et tõhus teabevahetus ei ole võimalik, kui asjaomane projekt ise ei ole väärtuslik. Siiski ei ole asi üksnes projekti kvaliteedis. Probleem on ka see, et projekti edendamiseks puuduvad vahendid: ressursid on olemas vaid iga institutsiooni käsutuses eraldi. Euroopa projekti peavad ennekõike vedama tipptasandi poliitikud: Euroopa Liidu Nõukogu ametisolev eesistuja (ja Lissaboni lepingu järgi tulevane president), riigi- ja valitsusjuhid ning komisjoni esimees. Nõukogu töös osalevatel ministritel on parimad võimalused selgitada oma riikides ühiselt vastu võetud otsuseid. |
| --- | --- |

3.1.4

Valitseb üksmeel, et Euroopa asjadest teavitamine on üksnes vahend eesmärgini jõudmiseks ning et tõhus teabevahetus ei ole võimalik, kui asjaomane projekt ise ei ole väärtuslik. Siiski ei ole asi üksnes projekti kvaliteedis. Probleem on ka see, et projekti edendamiseks puuduvad vahendid: ressursid on olemas vaid iga institutsiooni käsutuses eraldi. Euroopa projekti peavad ennekõike vedama tipptasandi poliitikud: Euroopa Liidu Nõukogu ametisolev eesistuja (ja Lissaboni lepingu järgi tulevane president), riigi- ja valitsusjuhid ning komisjoni esimees. Nõukogu töös osalevatel ministritel on parimad võimalused selgitada oma riikides ühiselt vastu võetud otsuseid.

| 3.1.5 | Institutsioonide teabevahetus on enamasti sirgjooneline, sest selle eesmärk on avalikustada institutsioonide tegevust. Seevastu on Euroopa projekti käsitlev teabevahetus juba oma loomu poolest alati kriitikat esile kutsunud. Spetsiaalsete ressursside puudus, kõikjalt kostev kriitika ja tõsiasi, et poliitikud, keda väljaspool nende koduriiki sageli väga vähe tuntakse, on rohkem huvitatud oma maine loomisest oma liikmesriigi tasandil (kust pärineb ka nende õiguspärasus), on tegurid, mis aitavad kaasa sellele, et Euroopa poliitiline teabevahetus on nii nõrk ja kuuldamatu. |
| --- | --- |

3.1.5

Institutsioonide teabevahetus on enamasti sirgjooneline, sest selle eesmärk on avalikustada institutsioonide tegevust. Seevastu on Euroopa projekti käsitlev teabevahetus juba oma loomu poolest alati kriitikat esile kutsunud. Spetsiaalsete ressursside puudus, kõikjalt kostev kriitika ja tõsiasi, et poliitikud, keda väljaspool nende koduriiki sageli väga vähe tuntakse, on rohkem huvitatud oma maine loomisest oma liikmesriigi tasandil (kust pärineb ka nende õiguspärasus), on tegurid, mis aitavad kaasa sellele, et Euroopa poliitiline teabevahetus on nii nõrk ja kuuldamatu.

| 3.1.6 | Poliitilise ja institutsioonilise teabevahetuse kaudu saavad Euroopa Liidu ja riikide asutused viia ellu uut ühtset teabevahetuspoliitikat, mis on tähelepanuväärne väljakutse 21. sajandi Euroopa Liidu jaoks, kes on oma ühinenud mitmekesisuses silmitsi homogeensemate ühendustega mujal maailmas. Henry Kissingeri ütlus, et „Euroopal ei ole telefoninumbrit” on jätkuvalt päevakohane. |
| --- | --- |

3.1.6

Poliitilise ja institutsioonilise teabevahetuse kaudu saavad Euroopa Liidu ja riikide asutused viia ellu uut ühtset teabevahetuspoliitikat, mis on tähelepanuväärne väljakutse 21. sajandi Euroopa Liidu jaoks, kes on oma ühinenud mitmekesisuses silmitsi homogeensemate ühendustega mujal maailmas. Henry Kissingeri ütlus, et „Euroopal ei ole telefoninumbrit” on jätkuvalt päevakohane.

| 3.1.7 | On vaja luua ühine teabevahetuspoliitika, mis seoks Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid ELi teabevahetus- ja teabestrateegia peamiste põhimõtetega. See poliitika toetaks valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide mitmesuguseid püüdlusi Euroopat kohalikul tasandil tutvustada. |
| --- | --- |

3.1.7

On vaja luua ühine teabevahetuspoliitika, mis seoks Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid ELi teabevahetus- ja teabestrateegia peamiste põhimõtetega. See poliitika toetaks valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide mitmesuguseid püüdlusi Euroopat kohalikul tasandil tutvustada.

| 3.1.8 | Niisugune poliitika oleks ka samm selle poole, et kõik Euroopa institutsioonid nn laulaksid ühest ja samast noodist. Olukord, kus eri institutsioonid üksteisega konkureerivad, on täiesti naeruväärne. On selge, et nende vajadused teabe vallas ja nõudmised, millele nad vastama peavad, on erinevad, kuid nad töötavad peamiselt ühe ja sama eesmärgi suunas, mis näib aga olevat läinud kaduma eneseõigustustes või ego maksmapanekus. |
| --- | --- |

3.1.8

Niisugune poliitika oleks ka samm selle poole, et kõik Euroopa institutsioonid nn laulaksid ühest ja samast noodist. Olukord, kus eri institutsioonid üksteisega konkureerivad, on täiesti naeruväärne. On selge, et nende vajadused teabe vallas ja nõudmised, millele nad vastama peavad, on erinevad, kuid nad töötavad peamiselt ühe ja sama eesmärgi suunas, mis näib aga olevat läinud kaduma eneseõigustustes või ego maksmapanekus.

| 3.1.9 | On ülim aeg, et Euroopa Liit panustaks tulevase aastakümne ühesse tema jaoks olulisimasse väljakutsesse: võimaldada kodanikel tõepoolest tunda end osana väärtuslikust ettevõtmisest, mis on kogu maailmas ainulaadne. |
| --- | --- |

3.1.9

On ülim aeg, et Euroopa Liit panustaks tulevase aastakümne ühesse tema jaoks olulisimasse väljakutsesse: võimaldada kodanikel tõepoolest tunda end osana väärtuslikust ettevõtmisest, mis on kogu maailmas ainulaadne.

3.2   Suunatud teabevahetus

| 3.2.1 | Brüsselist on võimatu teavitada Euroopa asjadest 495 miljonit inimest, isegi mitte Interneti abiga. |
| --- | --- |

3.2.1

Brüsselist on võimatu teavitada Euroopa asjadest 495 miljonit inimest, isegi mitte Interneti abiga.

| 3.2.2 | Institutsioonide teabevahetus peab olema kindla suunitlusega ja mitte püüdma ilmtingimata jõuda laia avalikkuseni, vaid nendeni, kes on juba algetapil suutelised projektiga liituma oma pädevusvaldkonnas ja kes suudavad kasutada hiljem vastuvõetud dokumente, et neid rakendada ja neist sidusrühmi teavitada. Niisugused arvamuskujundajad suudavad kõige paremini selgitada Euroopa ülesehitustöö nii minevikust pärinevaid kui ka praegusi tulemusi. Sellest seisukohast on komitee ühiskonna kõiki osapooli ühendava arvamuskujundajana kahtlemata tõsiseltvõetav. |
| --- | --- |

3.2.2

Institutsioonide teabevahetus peab olema kindla suunitlusega ja mitte püüdma ilmtingimata jõuda laia avalikkuseni, vaid nendeni, kes on juba algetapil suutelised projektiga liituma oma pädevusvaldkonnas ja kes suudavad kasutada hiljem vastuvõetud dokumente, et neid rakendada ja neist sidusrühmi teavitada. Niisugused arvamuskujundajad suudavad kõige paremini selgitada Euroopa ülesehitustöö nii minevikust pärinevaid kui ka praegusi tulemusi. Sellest seisukohast on komitee ühiskonna kõiki osapooli ühendava arvamuskujundajana kahtlemata tõsiseltvõetav.

| 3.2.3 | Enne mis tahes, kas siis paberil või elektroonilises vormis dokumendi kirjutamist tuleks endalt küsida, kellele seda kirjutatakse, sest nii keelekasutus kui ka sümbolid on eri sihtrühmade puhul erinevad. Liiga palju dokumente ei jõua adressaadini, sest nad on vormi poolest suunatud laiale, ent sisu poolest liiga kitsalt spetsialiseerunud lugejaskonnale. |
| --- | --- |

3.2.3

Enne mis tahes, kas siis paberil või elektroonilises vormis dokumendi kirjutamist tuleks endalt küsida, kellele seda kirjutatakse, sest nii keelekasutus kui ka sümbolid on eri sihtrühmade puhul erinevad. Liiga palju dokumente ei jõua adressaadini, sest nad on vormi poolest suunatud laiale, ent sisu poolest liiga kitsalt spetsialiseerunud lugejaskonnale.

| 3.2.4 | Teabevahetus tuleb suunata arvamuskujundajatele, kes on spetsialiseerunud eri valdkondadele. Sellest aspektist on komitee elektrooniline infoleht (e-sild), mida kohandatakse vastavalt igale liikmele ja suunatakse arvamuskujundajatele, hea tava näide. Sama võib öelda Euroopa Parlamendi kava kohta luua võrgustik Euroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide parlamentide liikmete vahel — kõnealused rahvaesindajad saavad teha koostööd, et jõuda suure hulga oma riikides mõjukate arvamuskujundajateni. |
| --- | --- |

3.2.4

Teabevahetus tuleb suunata arvamuskujundajatele, kes on spetsialiseerunud eri valdkondadele. Sellest aspektist on komitee elektrooniline infoleht (e-sild), mida kohandatakse vastavalt igale liikmele ja suunatakse arvamuskujundajatele, hea tava näide. Sama võib öelda Euroopa Parlamendi kava kohta luua võrgustik Euroopa Parlamendi liikmete ja liikmesriikide parlamentide liikmete vahel — kõnealused rahvaesindajad saavad teha koostööd, et jõuda suure hulga oma riikides mõjukate arvamuskujundajateni.

| 3.2.5 | Valitud rahvaesindajaid, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude liikmeid, ajakirjanikke ja õpetajaid tuleb teavitada igale sihtrühmale kohaselt, samas endalt küsides, millist liiki teavet nad Euroopa idee levitamiseks ja ELi saavutustest kõnelemiseks vajavad. Lähtuda tuleb nende vajadustest, mitte institutsioonide vajadusest oma tööd tutvustada. |
| --- | --- |

3.2.5

Valitud rahvaesindajaid, riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude liikmeid, ajakirjanikke ja õpetajaid tuleb teavitada igale sihtrühmale kohaselt, samas endalt küsides, millist liiki teavet nad Euroopa idee levitamiseks ja ELi saavutustest kõnelemiseks vajavad. Lähtuda tuleb nende vajadustest, mitte institutsioonide vajadusest oma tööd tutvustada.

| 3.2.6 | Sama oluline on kohtuda arvamuskujundajatega nende asukohas. Sotsiaalne meedia kogub üha enam mõjukust ja mis tahes teabevahetuse puhul tuleb valida asjakohane meediakanal. |
| --- | --- |

3.2.6

Sama oluline on kohtuda arvamuskujundajatega nende asukohas. Sotsiaalne meedia kogub üha enam mõjukust ja mis tahes teabevahetuse puhul tuleb valida asjakohane meediakanal.

3.3   Valitud esindajate roll osalusdemokraatias

| 3.3.1 | Poliitiline teabevahetus peab jõudma 495 miljoni eurooplaseni. Kõnealuse teabevahetuse teema on Euroopa projekt, st tuleb selgitada, mida Euroopa Liit on teinud, teeb ja kavatseb teha, kuidas ta loob lisaväärtust ja mille puhul ta aitab ning miks. Selline teabevahetus on liikmesriikide pädevuses, eelkõige nende ministrite pädevuses, kes osalevad nõukogu töös ja omavad kõige enam teavet otsuste, poliitiliste liidrite ja kodanikuühiskonna liikmete kohta, on suutelised rääkima kodanikega nende keeles ning on nende jaoks piisavalt tuntud ning lähedased, et inimeste tähelepanu köita. Kuigi Euroopa saavutused on kõigi eurooplaste jaoks samad, ei saa selgitus selle kohta, mida Euroopa annab ühele bulgaarlasele, eestlasele või rootslasele ja tema riigile, olla sama. |
| --- | --- |

3.3.1

Poliitiline teabevahetus peab jõudma 495 miljoni eurooplaseni. Kõnealuse teabevahetuse teema on Euroopa projekt, st tuleb selgitada, mida Euroopa Liit on teinud, teeb ja kavatseb teha, kuidas ta loob lisaväärtust ja mille puhul ta aitab ning miks. Selline teabevahetus on liikmesriikide pädevuses, eelkõige nende ministrite pädevuses, kes osalevad nõukogu töös ja omavad kõige enam teavet otsuste, poliitiliste liidrite ja kodanikuühiskonna liikmete kohta, on suutelised rääkima kodanikega nende keeles ning on nende jaoks piisavalt tuntud ning lähedased, et inimeste tähelepanu köita. Kuigi Euroopa saavutused on kõigi eurooplaste jaoks samad, ei saa selgitus selle kohta, mida Euroopa annab ühele bulgaarlasele, eestlasele või rootslasele ja tema riigile, olla sama.

| 3.3.2 | Teabevahetus Euroopa projekti kohta peab põhinema osalemisel ning arvestama kodanike vajaduste, soovide ja arvamustega. See nõuab vastutajatelt kuulamisoskust. Niisugust arvamustevahetust ei saa teostada Brüsselist ega Strasbourgist. Kodanike foorum võib küll anda arvamuste suuna, kuid sellest ei piisa, et kõik kodanikud tunneksid, et nad on ära kuulatud. |
| --- | --- |

3.3.2

Teabevahetus Euroopa projekti kohta peab põhinema osalemisel ning arvestama kodanike vajaduste, soovide ja arvamustega. See nõuab vastutajatelt kuulamisoskust. Niisugust arvamustevahetust ei saa teostada Brüsselist ega Strasbourgist. Kodanike foorum võib küll anda arvamuste suuna, kuid sellest ei piisa, et kõik kodanikud tunneksid, et nad on ära kuulatud.

| 3.3.3 | Kohaliku tasandi rahvaesindajad, kes on valitud esindusdemokraatia kohaselt ja on lähedal oma valijatele, on avaliku arvamuse uurijate ees eelisolukorras, kui Euroopa projektide kohta arvamust küsida. Samuti peavad kodanikuühiskonna osapooled küsima oma valijailt arvamust Euroopa tasandil käsitletavate küsimuste kohta, mis kuuluvad nende pädevusvaldkonda. Kui valitud esindajad räägivad Euroopast, kajastab seda ka ajakirjandus. Just sellisel viisil peaks Euroopa hõlmama meedias (ajakirjanduses, televisioonis ja kohalikes raadiojaamades) ja valitud esindajate poliitilistes ajaveebides olulise koha. |
| --- | --- |

3.3.3

Kohaliku tasandi rahvaesindajad, kes on valitud esindusdemokraatia kohaselt ja on lähedal oma valijatele, on avaliku arvamuse uurijate ees eelisolukorras, kui Euroopa projektide kohta arvamust küsida. Samuti peavad kodanikuühiskonna osapooled küsima oma valijailt arvamust Euroopa tasandil käsitletavate küsimuste kohta, mis kuuluvad nende pädevusvaldkonda. Kui valitud esindajad räägivad Euroopast, kajastab seda ka ajakirjandus. Just sellisel viisil peaks Euroopa hõlmama meedias (ajakirjanduses, televisioonis ja kohalikes raadiojaamades) ja valitud esindajate poliitilistes ajaveebides olulise koha.

| 3.3.4 | Kõik liikmesriikide esindajad, ministrid, Euroopa Parlamendi liikmed, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee liikmed, sotsiaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ja riigiametnikud programmikomiteedes peavad igal aastal oma valijatele aru andma sellest, mida nad on Brüsselis teinud (aastaaruanne ja kohaliku tasandi koosolek). Euroopa ülesehitamiseks ei piisa Brüsselis tegutsemisest. Igaüks, kes on sellega seotud, peab kodus selgitama, mida Brüsselis otsustatakse. Tuleb jätkata algatust „Tagasi kooli”. |
| --- | --- |

3.3.4

Kõik liikmesriikide esindajad, ministrid, Euroopa Parlamendi liikmed, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee liikmed, sotsiaalpartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ja riigiametnikud programmikomiteedes peavad igal aastal oma valijatele aru andma sellest, mida nad on Brüsselis teinud (aastaaruanne ja kohaliku tasandi koosolek). Euroopa ülesehitamiseks ei piisa Brüsselis tegutsemisest. Igaüks, kes on sellega seotud, peab kodus selgitama, mida Brüsselis otsustatakse. Tuleb jätkata algatust „Tagasi kooli”.

3.4   Ühine Euroopa kodanikuõpetus

| 3.4.1 | Euroopa tasandil tuleks anda õpilaste käsutusse kõigi jaoks mõistetavas keeles koostatud ühtne teadmistebaas Euroopa ülesehitustöö ajaloo, selle toimimise, väärtuste ja eesmärkide kohta. Oluline on, et kõigil noortel eurooplastel oleks ühine teadmistebaas, mille kinnitaks Euroopa Parlament. Selleks, et nimetatud teadmisi õpilastele jagada, peaksid neid tundma ka kohaliku tasandi valitud isikud, kes on kodanikele kõige lähemal seisvad avaliku võimu esindajad. Ühised baasteadmised tuleb koondada ühte lihtsasse dokumenti. See peaks sisaldama Euroopa lippu, Euroopa kaarti ja Euroopa kodaniku hartat ning peatükke, mis käsitlevad Euroopa projekti (ajalugu, väärtused) ja Euroopa poliitikameetmeid ning nende mõju kodanike igapäevaelule (piiride kaotamine, euro, struktuurifondid, liikuvusprogrammid, põhiõiguste harta jne). Dokument väljendaks ühtsust, mis teeb mitmekesisuse mõistetavaks, ja see peaks olema kättesaadav 22 keeles. Kõnealune dokument tuleks anda igale eurooplasele passi kättesaamise hetkel. |
| --- | --- |

3.4.1

Euroopa tasandil tuleks anda õpilaste käsutusse kõigi jaoks mõistetavas keeles koostatud ühtne teadmistebaas Euroopa ülesehitustöö ajaloo, selle toimimise, väärtuste ja eesmärkide kohta. Oluline on, et kõigil noortel eurooplastel oleks ühine teadmistebaas, mille kinnitaks Euroopa Parlament. Selleks, et nimetatud teadmisi õpilastele jagada, peaksid neid tundma ka kohaliku tasandi valitud isikud, kes on kodanikele kõige lähemal seisvad avaliku võimu esindajad. Ühised baasteadmised tuleb koondada ühte lihtsasse dokumenti. See peaks sisaldama Euroopa lippu, Euroopa kaarti ja Euroopa kodaniku hartat ning peatükke, mis käsitlevad Euroopa projekti (ajalugu, väärtused) ja Euroopa poliitikameetmeid ning nende mõju kodanike igapäevaelule (piiride kaotamine, euro, struktuurifondid, liikuvusprogrammid, põhiõiguste harta jne). Dokument väljendaks ühtsust, mis teeb mitmekesisuse mõistetavaks, ja see peaks olema kättesaadav 22 keeles. Kõnealune dokument tuleks anda igale eurooplasele passi kättesaamise hetkel.

| 3.4.2 | Esmane väljakutse on saavutada Euroopa tundmine. Iga liikmesriik peaks püüdma viia ühtse Euroopa teadmistebaasi oma kodanikeni kõigil tasanditel: kooliprogrammides, kodanikuõpetuse õpikutes, kuid samuti Euroopa asjade koolituste kaudu, mis on suunatud õpetajatele, ametnikele, ajakirjanikele, kodanikuühiskonna kõigile osapooltele, valitud esindajatele ja kõigile neile, kes on kaasatud arvukatesse Brüsselis asuvatesse konsultatsiooni-, kooskõlastamis- ja otsustusorganitesse. Samuti võivad täiendõppe raames saada koolitust töötajad. |
| --- | --- |

3.4.2

Esmane väljakutse on saavutada Euroopa tundmine. Iga liikmesriik peaks püüdma viia ühtse Euroopa teadmistebaasi oma kodanikeni kõigil tasanditel: kooliprogrammides, kodanikuõpetuse õpikutes, kuid samuti Euroopa asjade koolituste kaudu, mis on suunatud õpetajatele, ametnikele, ajakirjanikele, kodanikuühiskonna kõigile osapooltele, valitud esindajatele ja kõigile neile, kes on kaasatud arvukatesse Brüsselis asuvatesse konsultatsiooni-, kooskõlastamis- ja otsustusorganitesse. Samuti võivad täiendõppe raames saada koolitust töötajad.

| 3.4.3 | Omandatud teadmisi tuleks kontrollida Euroopat käsitlevate küsimuste esitamisega lõpueksamitel, õpetajate ja riigiametnike valikul ja ajakirjanduskoolides. Euroopa kohta teadmisi jagavate õpetajate vahel peaks toimima koostöövõrgustik. |
| --- | --- |

3.4.3

Omandatud teadmisi tuleks kontrollida Euroopat käsitlevate küsimuste esitamisega lõpueksamitel, õpetajate ja riigiametnike valikul ja ajakirjanduskoolides. Euroopa kohta teadmisi jagavate õpetajate vahel peaks toimima koostöövõrgustik.

| 3.4.4 | Ühtne teadmistebaas hõlmab järgmisi Euroopa Liidu väärtusi, mis koos eristavad seda maailma teistest piirkondadest.






  — | Inimväärikuse austamine, mis väljendub surmanuhtluse kaotamises ja Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste elluviimises, eraelu puutumatus ning põlvkondadevaheline solidaarsus. |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Ühtne teadmistebaas hõlmab järgmisi Euroopa Liidu väärtusi, mis koos eristavad seda maailma teistest piirkondadest.

—

Inimväärikuse austamine, mis väljendub surmanuhtluse kaotamises ja Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste elluviimises, eraelu puutumatus ning põlvkondadevaheline solidaarsus.

| — | Kultuurilise mitmekesisuse austamine mitte kogukondade eraldamise kaudu, vaid isikliku õigusena. Rassism, antisemitism ja homofoobia on kriminaalkorras karistatavad. |
| --- | --- |

—

Kultuurilise mitmekesisuse austamine mitte kogukondade eraldamise kaudu, vaid isikliku õigusena. Rassism, antisemitism ja homofoobia on kriminaalkorras karistatavad.

| — | Põhiõiguste hartasse on hõlmatud sotsiaalsed õigused, sotsiaaldialoog ja võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

—

Põhiõiguste hartasse on hõlmatud sotsiaalsed õigused, sotsiaaldialoog ja võrdsed võimalused.

| — | Riikideülene õigus: Euroopa Liidus on tugevama õigus asendatud õigusriigiga. See kehtib liikmesriikide sees, kuid samuti kogu Euroopa Liidus tervikuna. Iga Euroopa kodanik saab oma õigusi kasutada nii oma päritoluriigis kui ka väljaspool selle piire ning see kehtib nii riikliku õiguse kui ka Euroopa Liidu õiguse puhul. |
| --- | --- |

—

Riikideülene õigus: Euroopa Liidus on tugevama õigus asendatud õigusriigiga. See kehtib liikmesriikide sees, kuid samuti kogu Euroopa Liidus tervikuna. Iga Euroopa kodanik saab oma õigusi kasutada nii oma päritoluriigis kui ka väljaspool selle piire ning see kehtib nii riikliku õiguse kui ka Euroopa Liidu õiguse puhul.

| — | Euroopa kui riikidevahelise, piirkondliku, põlvkondadevahelise ja sotsiaalse solidaarsuse ala, mis väljendub mitmete Euroopa fondide kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa kui riikidevahelise, piirkondliku, põlvkondadevahelise ja sotsiaalse solidaarsuse ala, mis väljendub mitmete Euroopa fondide kaudu.

3.5   Euroopat käsitleva teabe edastamine

| 3.5.1 | Teavet vahendavatel organitel on juba praegu oluline roll ühiskonna eri rühmade teavitamisel ja nende teadlikkuse tõstmisel. Neile tuleb anda vahendeid, mis neil nimetatud ülesannet veelgi paremini täita aitaks. |
| --- | --- |

3.5.1

Teavet vahendavatel organitel on juba praegu oluline roll ühiskonna eri rühmade teavitamisel ja nende teadlikkuse tõstmisel. Neile tuleb anda vahendeid, mis neil nimetatud ülesannet veelgi paremini täita aitaks.

| 3.5.2 | Kodanikuühiskonna organisatsioonide (ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, vastastikused ühingud, põllumajandustöötajate ühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne) väljaanded on eriti tõhus teabe edastamise vahend. Lisaks nende oma pädevusvaldkonnas elluviidavate Euroopa projektide kohta teabe edastamisele võiks nimetatud meediakanalis tuua võrdlusi selle kohta, mida tehakse igal käsitletaval teemal teistes riikides. Niisugused võrdlused pakuvad ainet riiklikele aruteludele vajalike reformide kohta. |
| --- | --- |

3.5.2

Kodanikuühiskonna organisatsioonide (ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, vastastikused ühingud, põllumajandustöötajate ühingud, valitsusvälised organisatsioonid jne) väljaanded on eriti tõhus teabe edastamise vahend. Lisaks nende oma pädevusvaldkonnas elluviidavate Euroopa projektide kohta teabe edastamisele võiks nimetatud meediakanalis tuua võrdlusi selle kohta, mida tehakse igal käsitletaval teemal teistes riikides. Niisugused võrdlused pakuvad ainet riiklikele aruteludele vajalike reformide kohta.

| 3.5.3 | Euroopa Liit peaks pakkuma kõnealuste väljaannete koostamiseks andmebaase kõigis keeltes, et nimetatud, kodanikele lähedal asuv, kuid ebapiisavate vahenditega meediakanal saaks neid kasutada. |
| --- | --- |

3.5.3

Euroopa Liit peaks pakkuma kõnealuste väljaannete koostamiseks andmebaase kõigis keeltes, et nimetatud, kodanikele lähedal asuv, kuid ebapiisavate vahenditega meediakanal saaks neid kasutada.

3.6   Kohtumiste ja arvamustevahetuste soodustamine

| 3.6.1 | Vahetusprogrammid, sh Erasmus, on näidanud, et miski ei mõju paremini kui otsekontaktid eurooplaste vahel, et luua Euroopasse kuulumise tunnet. Koolide ja ettevõtete reisid ning mestiprogrammid, mis hõlmavad linnu, õppeasutusi, vanadekodusid ning sotsiaal- ja humanitaarabi organisatsioone, on suurepärased vastastikuse mõistmise edasikandjad. Rakendada võiks ka teisi meetmeid: näiteks otsustada, et ametiühingute, tööandjate organsatsioonide või muude ühingute koolitustel osaleks ka üks mõne teise liikmesriigi esindaja. Samuti võiksid valla või linna volikogud võtta vähemalt kord aastas vastu mõne teise Euroopa riigi kohaliku tasandi valitud rahvaesindaja. Euroopa tsiviilteenistus peaks andma noortele vabatahtlikele võimaluse omandada ametikogemusi mõnes teises Euroopa riigis. |
| --- | --- |

3.6.1

Vahetusprogrammid, sh Erasmus, on näidanud, et miski ei mõju paremini kui otsekontaktid eurooplaste vahel, et luua Euroopasse kuulumise tunnet. Koolide ja ettevõtete reisid ning mestiprogrammid, mis hõlmavad linnu, õppeasutusi, vanadekodusid ning sotsiaal- ja humanitaarabi organisatsioone, on suurepärased vastastikuse mõistmise edasikandjad. Rakendada võiks ka teisi meetmeid: näiteks otsustada, et ametiühingute, tööandjate organsatsioonide või muude ühingute koolitustel osaleks ka üks mõne teise liikmesriigi esindaja. Samuti võiksid valla või linna volikogud võtta vähemalt kord aastas vastu mõne teise Euroopa riigi kohaliku tasandi valitud rahvaesindaja. Euroopa tsiviilteenistus peaks andma noortele vabatahtlikele võimaluse omandada ametikogemusi mõnes teises Euroopa riigis.

| 3.6.2 | Mestiprogrammid linnade tasandil lastele, pensionäride koolituskeskustele, laulukooridele ning spordivõistluste jaoks annavad võimaluse üksteisega kohtuda ja üksteist avastada. Kui sõidukulude probleem oleks lahendatud, leiaksid need kohtumised peatselt täiesti loomulikult aset. |
| --- | --- |

3.6.2

Mestiprogrammid linnade tasandil lastele, pensionäride koolituskeskustele, laulukooridele ning spordivõistluste jaoks annavad võimaluse üksteisega kohtuda ja üksteist avastada. Kui sõidukulude probleem oleks lahendatud, leiaksid need kohtumised peatselt täiesti loomulikult aset.

| 3.6.3 | Liikmesriikide kodanike vaheliste temaatiliste kohtumiste tihedam korraldamine nõuab ressursse, et katta teiste Euroopa riikide külaliste sõidukulud. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi Kuldse Tähe algatus, mis julgustab kohtumisi mestikomiteede ja kohalike algatuste vahel, on samm õiges suunas. Niisuguste projektide rahastamiseks on vaja lihtsat ja detsentraliseeritud süsteemi, vajaminevad summad oleksid suhteliselt tagasihoidlikud, kuid tulemus oleks väga tõhus. Brošüüride arvu vähendamisega kokkuhoitud raha saaks suunata detsentraliseeritud fondi, et toetada asjaomase küsimusega tegelevate Euroopa asutuste osalust ametiühingute, kogukondade organisatsioonide, tööstusliitude, mestikomiteede jt tegevuses. Osaluse edendamiseks rohujuure tasandil kaetaks fondist ainult sõidukulud ning raha eraldataks väga lihtsalt ja kiirelt kohapealsete asutuste, näiteks Europe Directi või Euroopa Majade kaudu. Kohalike Euroopa sidusrühmadega konsulteeritaks raha eraldamisel kataloogi abil, milles on kirjas kõik kohalikud sidusrühmad, kes töötavad Brüsselis või mujal asuvas koordineerivas või otsuseid tegevas asutuses (Euroopa töönõukogud, ülikoolide vahetusprogrammide korraldajad jt). |
| --- | --- |

3.6.3

Liikmesriikide kodanike vaheliste temaatiliste kohtumiste tihedam korraldamine nõuab ressursse, et katta teiste Euroopa riikide külaliste sõidukulud. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi Kuldse Tähe algatus, mis julgustab kohtumisi mestikomiteede ja kohalike algatuste vahel, on samm õiges suunas. Niisuguste projektide rahastamiseks on vaja lihtsat ja detsentraliseeritud süsteemi, vajaminevad summad oleksid suhteliselt tagasihoidlikud, kuid tulemus oleks väga tõhus. Brošüüride arvu vähendamisega kokkuhoitud raha saaks suunata detsentraliseeritud fondi, et toetada asjaomase küsimusega tegelevate Euroopa asutuste osalust ametiühingute, kogukondade organisatsioonide, tööstusliitude, mestikomiteede jt tegevuses. Osaluse edendamiseks rohujuure tasandil kaetaks fondist ainult sõidukulud ning raha eraldataks väga lihtsalt ja kiirelt kohapealsete asutuste, näiteks Europe Directi või Euroopa Majade kaudu. Kohalike Euroopa sidusrühmadega konsulteeritaks raha eraldamisel kataloogi abil, milles on kirjas kõik kohalikud sidusrühmad, kes töötavad Brüsselis või mujal asuvas koordineerivas või otsuseid tegevas asutuses (Euroopa töönõukogud, ülikoolide vahetusprogrammide korraldajad jt).

| 3.6.4 | Võiks toetada ideed, et kõik eurooplased püüaksid kord elus Brüsselis, Strasbourgis või Luxembourgis käia, et institutsioone külastada ja paremini mõista, kuidas Euroopa Liit toimib. |
| --- | --- |

3.6.4

Võiks toetada ideed, et kõik eurooplased püüaksid kord elus Brüsselis, Strasbourgis või Luxembourgis käia, et institutsioone külastada ja paremini mõista, kuidas Euroopa Liit toimib.

| 3.6.5 | Tuleks kasuks, kui institutsioonide rahastatavates teabevahetuseprojektides oleks eraldi piiriülestele algatustele pühendatud osa, nagu see on ette nähtud komisjoni teatises D-kava kohta „Debate Europe”. |
| --- | --- |

3.6.5

Tuleks kasuks, kui institutsioonide rahastatavates teabevahetuseprojektides oleks eraldi piiriülestele algatustele pühendatud osa, nagu see on ette nähtud komisjoni teatises D-kava kohta „Debate Europe”.

3.7   Olemasolevate vahendite parem kasutamine

| 3.7.1 | Komitee arvamused, mis on kokkuvõtlikud, kõigile kättesaadavad ja milles käsitletakse õigusakte (konsulteerimistaotluse alusel koostatud arvamused) või kodanike mureküsimusi (omaalgatuslikud arvamused), ei ole kasulikud mitte ainult oma sisu poolest, vaid ka selle poolest, et üks ja sama tekst tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu keeltesse, mistõttu saab teksti võtta ühise arutluse aluseks. |
| --- | --- |

3.7.1

Komitee arvamused, mis on kokkuvõtlikud, kõigile kättesaadavad ja milles käsitletakse õigusakte (konsulteerimistaotluse alusel koostatud arvamused) või kodanike mureküsimusi (omaalgatuslikud arvamused), ei ole kasulikud mitte ainult oma sisu poolest, vaid ka selle poolest, et üks ja sama tekst tõlgitakse kõikidesse Euroopa Liidu keeltesse, mistõttu saab teksti võtta ühise arutluse aluseks.

| 3.7.2 | Euroopa meedia on vajalik selleks, et inimesed saaksid teada, mis toimub mujal. Piiride kaotamine tähendab ka seda, et tutvutakse sellega, kuidas eestlased prügist lahti saavad, kuidas soojendatakse eluaset Barcelonas, mitu emapuhkusepäeva on iirlannadel ja kuidas määratakse kindlaks palk Rumeenias. Kui inimesed saavad aru, et kohalikud küsimused on ka palju kilomeetreid eemal samasugused ja saavad teada, kuidas teised otsivad lahendusi, tunnevad nad end ühe ja sama Euroopa liikmena. |
| --- | --- |

3.7.2

Euroopa meedia on vajalik selleks, et inimesed saaksid teada, mis toimub mujal. Piiride kaotamine tähendab ka seda, et tutvutakse sellega, kuidas eestlased prügist lahti saavad, kuidas soojendatakse eluaset Barcelonas, mitu emapuhkusepäeva on iirlannadel ja kuidas määratakse kindlaks palk Rumeenias. Kui inimesed saavad aru, et kohalikud küsimused on ka palju kilomeetreid eemal samasugused ja saavad teada, kuidas teised otsivad lahendusi, tunnevad nad end ühe ja sama Euroopa liikmena.

| 3.7.3 | Sellisel rahvusvahelisel meediakanalil nagu näiteks Euronews on oluline roll pildi ja reportaažide edastamisel. Euroopa asjade käsitlemine peaks olema liikmesriikide avaliku audiovisuaalteenuse pakkuja selge kohustus ning arendada tuleks ka Euroopa avalikku audiovisuaalteenust. |
| --- | --- |

3.7.3

Sellisel rahvusvahelisel meediakanalil nagu näiteks Euronews on oluline roll pildi ja reportaažide edastamisel. Euroopa asjade käsitlemine peaks olema liikmesriikide avaliku audiovisuaalteenuse pakkuja selge kohustus ning arendada tuleks ka Euroopa avalikku audiovisuaalteenust.

| 3.7.4 | Samuti võiks rohkem kasutada Eurovisiooni, et teatud üritused muutuksid tavapäraseks ja et inimesed harjuksid ideega Euroopast. Näiteks võiks edastada komisjoni presidendi uue aasta kõne kõikides keeltes, korraldada Euroopa spordivõistlusi jne. |
| --- | --- |

3.7.4

Samuti võiks rohkem kasutada Eurovisiooni, et teatud üritused muutuksid tavapäraseks ja et inimesed harjuksid ideega Euroopast. Näiteks võiks edastada komisjoni presidendi uue aasta kõne kõikides keeltes, korraldada Euroopa spordivõistlusi jne.

3.8   Euroopa ei ole välismaa

| 3.8.1 | Liiga paljude liikmesriikide valitsustes kuuluvad Euroopa asjad välisministeeriumi vastutusalasse ning veelgi levinum on see, et meedias edastatakse teavet Euroopa kohta välisuudiste rubriigis. Samuti käsitletakse liiga paljudes organisatsioonides Euroopa küsimusi rahvusvaheliste küsimuste osakonnas. Kuid Euroopa direktiividega tegelevad liikmesriikide parlamendid ja need direktiivid puudutavad kõiki valdkondi, mistõttu ei ole tegemist mitte välis- vaid siseküsimustega. Euroopa küsimused mõjutavad liikmesriikide sisepoliitikat kõikides valdkondades. Seetõttu peaksid liikmesriigid looma täieõigusliku Euroopa asjade ministeeriumi, millel oleks analüüsi ja prognooside, teabevahetuse ja kodanikuühiskonnale tuge pakkuv osakond. |
| --- | --- |

3.8.1

Liiga paljude liikmesriikide valitsustes kuuluvad Euroopa asjad välisministeeriumi vastutusalasse ning veelgi levinum on see, et meedias edastatakse teavet Euroopa kohta välisuudiste rubriigis. Samuti käsitletakse liiga paljudes organisatsioonides Euroopa küsimusi rahvusvaheliste küsimuste osakonnas. Kuid Euroopa direktiividega tegelevad liikmesriikide parlamendid ja need direktiivid puudutavad kõiki valdkondi, mistõttu ei ole tegemist mitte välis- vaid siseküsimustega. Euroopa küsimused mõjutavad liikmesriikide sisepoliitikat kõikides valdkondades. Seetõttu peaksid liikmesriigid looma täieõigusliku Euroopa asjade ministeeriumi, millel oleks analüüsi ja prognooside, teabevahetuse ja kodanikuühiskonnale tuge pakkuv osakond.

| 3.8.2 | Samamoodi peaks kõikide küsimuste arutamisel tõstatama Euroopa mõõtme ja uurima, kuidas probleemiga tegeletakse teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.8.2

Samamoodi peaks kõikide küsimuste arutamisel tõstatama Euroopa mõõtme ja uurima, kuidas probleemiga tegeletakse teistes liikmesriikides.

| 3.8.3 | Välismaa algab Euroopa Liidu välispiiril, mitte liikmesriikide vahelisel piiril. Nn Euroopa mudeli ligitõmbavus ELi väliste riikide silmis võimaldab mõista Euroopa integratsiooni eeliseid nii suure siseturu kui ka mitmekesisuse haldamiseks loodud piiriülese demokraatliku mudeli seisukohast. |
| --- | --- |

3.8.3

Välismaa algab Euroopa Liidu välispiiril, mitte liikmesriikide vahelisel piiril. Nn Euroopa mudeli ligitõmbavus ELi väliste riikide silmis võimaldab mõista Euroopa integratsiooni eeliseid nii suure siseturu kui ka mitmekesisuse haldamiseks loodud piiriülese demokraatliku mudeli seisukohast.

| 3.8.4 | Teabekohtumiste korraldamine teiste kontinentide juhtivatele isikutele, kus selgitataks, kuidas Euroopa Liit loodi ja kuidas ta toimib, võib aidata parandada Euroopa Liidu mainet nii väljaspool Euroopat kui ka selle sees ja anda Euroopa väärtusi edasi ülejäänud maailmale. |
| --- | --- |

3.8.4

Teabekohtumiste korraldamine teiste kontinentide juhtivatele isikutele, kus selgitataks, kuidas Euroopa Liit loodi ja kuidas ta toimib, võib aidata parandada Euroopa Liidu mainet nii väljaspool Euroopat kui ka selle sees ja anda Euroopa väärtusi edasi ülejäänud maailmale.

3.9   Ürituste korraldamine

| 3.9.1 | Kõik teabevahetuse eksperdid teavad, et endast rääkima panemiseks tuleb korraldada üritusi ja kasutada kavandatud sündmusi ära teabevahetuseks. Näiteks, kas ei võiks rahvusvahelistel spordiüritustel võitjatele medali üleandmisel heisata liikmesriigi lipu kõrval ka Euroopa lipu? Äkki võiks sportlaste särgile liikmesriigi lipu kõrvale panna ka Euroopa lipu või näiteks loendada olümpiamängudel Euroopa medaleid? |
| --- | --- |

3.9.1

Kõik teabevahetuse eksperdid teavad, et endast rääkima panemiseks tuleb korraldada üritusi ja kasutada kavandatud sündmusi ära teabevahetuseks. Näiteks, kas ei võiks rahvusvahelistel spordiüritustel võitjatele medali üleandmisel heisata liikmesriigi lipu kõrval ka Euroopa lipu? Äkki võiks sportlaste särgile liikmesriigi lipu kõrvale panna ka Euroopa lipu või näiteks loendada olümpiamängudel Euroopa medaleid?

| 3.9.2 | Ka Euroopa Parlamendi valimised ja Berliini müüri langemise aastapäev on sündmused, mida ei tohiks ära unustada. Lisaks peaks Euroopa päeva 9. mail muutma riigipühaks, vajadusel mõne teise püha asemel. Samuti ei peaks Euroopa üritusi korraldama ainult Brüsselis ning tuleks kasutada ära liikmesriikide pühasid, et anda neile Euroopa mõõde. |
| --- | --- |

3.9.2

Ka Euroopa Parlamendi valimised ja Berliini müüri langemise aastapäev on sündmused, mida ei tohiks ära unustada. Lisaks peaks Euroopa päeva 9. mail muutma riigipühaks, vajadusel mõne teise püha asemel. Samuti ei peaks Euroopa üritusi korraldama ainult Brüsselis ning tuleks kasutada ära liikmesriikide pühasid, et anda neile Euroopa mõõde.

4.   Komitee varasemad soovitused

| 4.1 | Komitee tuletab siinkohal meelde oma varasemad soovitused komisjonile seoses teatistega, mida on nimetatud lisas 2005. aasta oktoobri arvamusele „Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle” (CESE 1249/2005 (4)), 2005. aasta detsembri arvamuses „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (CESE 1499/2005 (5)), 2006. aasta juuli arvamuses „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” (CESE 972/2006 (6)) ja 2008. aasta aprillis vastu võetud arvamuses „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (CESE 774/2008). |
| --- | --- |

4.1

Komitee tuletab siinkohal meelde oma varasemad soovitused komisjonile seoses teatistega, mida on nimetatud lisas 2005. aasta oktoobri arvamusele „Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle” (CESE 1249/2005 (4)), 2005. aasta detsembri arvamuses „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (CESE 1499/2005 (5)), 2006. aasta juuli arvamuses „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” (CESE 972/2006 (6)) ja 2008. aasta aprillis vastu võetud arvamuses „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (CESE 774/2008).

Brüssel, 10. juuli 2008

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Brüssel, 2.4.2008, KOM(2008) 158 lõplik.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2006. aasta arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”, raportöör An LE NOUAIL MARLIÈRE (ELT C 324, 30.12.2006), juulis 2008 arutatav ettevalmistav arvamus SOC/306 teemal „Mitmekeelsus”, raportöör: An LE NOUAIL MARLIÈRE, ning Amin Maaloufi rühma ettepanekud.

2

(3)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 115–119.

3

(4)  ELT C 28, 3.2.2006, lk 42–46.

4

(5)  ELT C 65, 17.3.2006, lk 92–93.

5

(6)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 115–119.

6

---