# Europeiska unionens C 41E/19 f

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 41E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången19 februari 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 41E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången19 februari 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008 Sammanträdena den 15–17 januari 2008Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008
  ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdag 15 januari 2008 |
| 2009/C 041E/01 | CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverkEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk (2007/2120(INI)) | 1 |
| 2009/C 041E/02 | Skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationerEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (2007/2144(INI)) | 10 |
| 2009/C 041E/03 | Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (2007/2146(INI)) | 14 |
| | Onsdag 16 januari 2008 |
| 2009/C 041E/04 | Mot en EU-strategi för barnets rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om Mot en EU-strategi för barnets rättigheter (2007/2093(INI)) | 24 |
| 2009/C 041E/05 | Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att läraEuropaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (2007/2114(INI)) | 46 |
| | Torsdag 17 januari 2008 |
| 2009/C 041E/06 | En effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handlingEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handling (2007/2076(INI)) | 53 |
| 2009/C 041E/07 | En ny strategi för regionalpolitiken vid Svarta havetEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2007/2101(INI)) | 64 |
| 2009/C 041E/08 | KenyaEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om Kenya | 70 |
| 2009/C 041E/09 | Kvinnornas roll i industrinEuropaparlamentets resolution av den 17 janauri 2008 om kvinnornas roll i industrin (2007/2197(INI)) | 73 |
| 2009/C 041E/10 | Resultat från Forumet för förvaltning av Internet som hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om det andra Forumet för förvaltning av Internet som hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007 | 80 |
| 2009/C 041E/11 | Arrestering av den kinesiske dissidenten Hu JiaEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om gripandet av den kinesiske dissidenten Hu Jia | 82 |
| 2009/C 041E/12 | Situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigförbrytelseEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse | 83 |
| 2009/C 041E/13 | Situationen i EgyptenEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Egypten | 86 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008 Sammanträdena den 15–17 januari 2008Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008
  ANTAGNA TEXTER

Tisdag 15 januari 2008

2009/C 041E/01

CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverkEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk (2007/2120(INI))

1

2009/C 041E/02

Skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationerEuropaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (2007/2144(INI))

10

2009/C 041E/03

Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (2007/2146(INI))

14

Onsdag 16 januari 2008

2009/C 041E/04

Mot en EU-strategi för barnets rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om Mot en EU-strategi för barnets rättigheter (2007/2093(INI))

24

2009/C 041E/05

Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att läraEuropaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (2007/2114(INI))

46

Torsdag 17 januari 2008

2009/C 041E/06

En effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handlingEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handling (2007/2076(INI))

53

2009/C 041E/07

En ny strategi för regionalpolitiken vid Svarta havetEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2007/2101(INI))

64

2009/C 041E/08

KenyaEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om Kenya

70

2009/C 041E/09

Kvinnornas roll i industrinEuropaparlamentets resolution av den 17 janauri 2008 om kvinnornas roll i industrin (2007/2197(INI))

73

2009/C 041E/10

Resultat från Forumet för förvaltning av Internet som hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om det andra Forumet för förvaltning av Internet som hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007

80

2009/C 041E/11

Arrestering av den kinesiske dissidenten Hu JiaEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om gripandet av den kinesiske dissidenten Hu Jia

82

2009/C 041E/12

Situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigförbrytelseEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse

83

2009/C 041E/13

Situationen i EgyptenEuropaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Egypten

86

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 15–17 januari 2008Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008
  ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdag 15 januari 2008 |
| 2009/C 041E/14 | Partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 533/2004 om upprättande av partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS)) | 89 |
| 2009/C 041E/15 | Vägtransporter av farligt gods (kommissionens genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/50/EG när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 – 2007/0184(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/16 | Avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79. 3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien – Transportaspekterna (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/17 | Flygplatsavgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flygplatsavgifter (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD)) | 93 |
| P6_TC1-COD(2007)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om flygplatsavgifter | 93 |
| 2009/C 041E/18 | Export och import av farliga kemiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om export och import av farliga kemikalier | 102 |
| BILAGAKOMMISSIONENS UTTALANDE ANGÅENDE STATUSEN FÖR KVICKSILVER OCH ARSENIK ENLIGT FÖRORDNINGEN OM FÖRHANDSGODKÄNNADEN SEDAN INFORMATION LÄMNATS | 102 |
| 2009/C 041E/19 | Tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2007)0054Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen | 103 |
| | Onsdag 16 januari 2008 |
| 2009/C 041E/20 | Åtgärder att vidta genom fjärranalystillämpningar som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS)) | 104 |
| 2009/C 041E/21 | Konsumentkrediter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2002)0222Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16. januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG | 107 |
| | Torsdag 17 januari 2008 |
| 2009/C 041E/22 | Flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad beträffar antagandet av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012 (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS)) | 108 |
| 2009/C 041E/23 | Europol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS)) | 111 |

III   Förberedande rättsakter

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 15–17 januari 2008Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008
  ANTAGNA TEXTER

Tisdag 15 januari 2008

2009/C 041E/14

Partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 533/2004 om upprättande av partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS))

89

2009/C 041E/15

Vägtransporter av farligt gods (kommissionens genomförandebefogenheter) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/50/EG när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 – 2007/0184(COD))

90

2009/C 041E/16

Avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79. 3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien – Transportaspekterna (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD))

90

2009/C 041E/17

Flygplatsavgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flygplatsavgifter (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD))

93

P6_TC1-COD(2007)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om flygplatsavgifter

93

2009/C 041E/18

Export och import av farliga kemiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om export och import av farliga kemikalier

102

BILAGAKOMMISSIONENS UTTALANDE ANGÅENDE STATUSEN FÖR KVICKSILVER OCH ARSENIK ENLIGT FÖRORDNINGEN OM FÖRHANDSGODKÄNNADEN SEDAN INFORMATION LÄMNATS

102

2009/C 041E/19

Tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD))

103

P6_TC1-COD(2007)0054Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

103

Onsdag 16 januari 2008

2009/C 041E/20

Åtgärder att vidta genom fjärranalystillämpningar som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS))

104

2009/C 041E/21

Konsumentkrediter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD))

106

P6_TC2-COD(2002)0222Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16. januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG

107

Torsdag 17 januari 2008

2009/C 041E/22

Flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad beträffar antagandet av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012 (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS))

108

2009/C 041E/23

Europol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS))

111

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

Europaparlamentet SESSIONEN 2007–2008 Sammanträdena den 15–17 januari 2008 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008 ANTAGNA TEXTER

Tisdag 15 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/1

---

P6_TA(2008)0007

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om CARS 21: Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk (2007/2120(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen med titeln ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet: Kommissionens ställningstagande till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 – Ett bidrag till EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning”(KOM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen med titeln ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet: Kommissionens ställningstagande till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 – Ett bidrag till EU:s strategi för tillväxt och sysselsättning”(KOM(2007)0022),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte (konkurrenskraft) den 21–22 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (konkurrenskraft) den 21–22 maj 2007,

| — | med beaktande av slutrapporten från högnivågruppen med titeln ”CARS 21 – Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från högnivågruppen med titeln ”CARS 21 – Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet”,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A6-0494/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A6-0494/2007), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har tagit ställning till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21, som sammanförde alla intressenter för att granska de politikområden som i första hand påverkar bilindustrin i EU och utfärda rekommendationer för ett framtida regelverk. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har tagit ställning till slutrapporten från högnivågruppen CARS 21, som sammanförde alla intressenter för att granska de politikområden som i första hand påverkar bilindustrin i EU och utfärda rekommendationer för ett framtida regelverk.

| B. | Bilindustrin i EU, som är en av EU:s viktigaste ekonomiska sektorer, tillverkar 19 miljoner fordon årligen och svarar för 2,3 miljoner direkta arbetstillfällen och ytterligare 10 miljoner arbetstillfällen i närliggande branscher. |
| --- | --- |

B.

Bilindustrin i EU, som är en av EU:s viktigaste ekonomiska sektorer, tillverkar 19 miljoner fordon årligen och svarar för 2,3 miljoner direkta arbetstillfällen och ytterligare 10 miljoner arbetstillfällen i närliggande branscher.

| C. | Flermärkesmarknaden för reservdelar till fordon samt marknaderna för fordonsservice och fordonsreparationer spelar en viktig roll för att möjliggöra rörlighet till överkomligt pris, förbättra valfriheten för EU:s 270 miljoner motorförare som konsumenter av service efter försäljningen, hålla fordonen på Europas vägar säkra och miljövänliga samt, genom att bereda 3,5 miljoner arbetstillfällen i små och medelstora företag, bevara en sund företagsamhet inom små och medelstora företag i Europa. |
| --- | --- |

C.

Flermärkesmarknaden för reservdelar till fordon samt marknaderna för fordonsservice och fordonsreparationer spelar en viktig roll för att möjliggöra rörlighet till överkomligt pris, förbättra valfriheten för EU:s 270 miljoner motorförare som konsumenter av service efter försäljningen, hålla fordonen på Europas vägar säkra och miljövänliga samt, genom att bereda 3,5 miljoner arbetstillfällen i små och medelstora företag, bevara en sund företagsamhet inom små och medelstora företag i Europa.

| D. | Kommissionen främjar en integrerad strategi för att se till att företagen i EU förblir konkurrenskraftiga i en alltmer global omgivning. Denna strategi fastställs i sitt meddelande med titeln ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi”(KOM(2006)0567), i sitt arbetsdokument med titeln ”Europa i världen: ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer – Konsekvensanalys”(SEK(2007)0452) och meddelandet med titeln ”EU i världen: EU:s handelspolitiska skyddsinstrument i en global ekonomi i förändring: grönbok för offentligt samråd”(KOM(2006)0763). |
| --- | --- |

D.

Kommissionen främjar en integrerad strategi för att se till att företagen i EU förblir konkurrenskraftiga i en alltmer global omgivning. Denna strategi fastställs i sitt meddelande med titeln ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi”(KOM(2006)0567), i sitt arbetsdokument med titeln ”Europa i världen: ett starkare partnerskap för bättre marknadstillträde för EU:s exportörer – Konsekvensanalys”(SEK(2007)0452) och meddelandet med titeln ”EU i världen: EU:s handelspolitiska skyddsinstrument i en global ekonomi i förändring: grönbok för offentligt samråd”(KOM(2006)0763).

| E. | Strategin i dessa dokument tillämpas för närvarande i förhandlingarna om flera bilaterala och regionala frihandelsavtal. |
| --- | --- |

E.

Strategin i dessa dokument tillämpas för närvarande i förhandlingarna om flera bilaterala och regionala frihandelsavtal.

| F. | Bilindustrin i Europa skiljer sig betydligt från medlemsstat till medlemsstat när det gäller strategier, strukturer och global räckvidd. Dessa skillnader måste beaktas fullt ut i utformningen av en ny och mer globalt inriktad handelsstrategi. |
| --- | --- |

F.

Bilindustrin i Europa skiljer sig betydligt från medlemsstat till medlemsstat när det gäller strategier, strukturer och global räckvidd. Dessa skillnader måste beaktas fullt ut i utformningen av en ny och mer globalt inriktad handelsstrategi.

| G. | Under 2006 exporterade bilindustrin i EU cirka 20 procent av de fordon som tillverkades. År 2004 utgjorde exporten av motorfordon och exporten av delar och utrustning för motorfordon 8,7 respektive 2,8 procent av EU:s industriexport, vilket visar att bilindustrin är särskilt känslig för exportvillkor. Samma år beräknades EU:s handelsöverskott med länder utanför EU uppgå till 60,2 miljarder euro när det gäller transportutrustning. EU är världens största producent av personbilar och den näst största producenten av lastbilar. Detta tillsammans med den inre marknadens omfattning och konsolidering, den ökade internationaliseringen av sektorn, bilmärkenas goda rykte och de europeiska tjänsternas kvalitet samt de europeiska tillverkarnas starka ställning som exportörer och deras betydande närvaro på marknader med hög tillväxtpotential utgör viktiga bevis på denna bilindustris internationella betydelse. |
| --- | --- |

G.

Under 2006 exporterade bilindustrin i EU cirka 20 procent av de fordon som tillverkades. År 2004 utgjorde exporten av motorfordon och exporten av delar och utrustning för motorfordon 8,7 respektive 2,8 procent av EU:s industriexport, vilket visar att bilindustrin är särskilt känslig för exportvillkor. Samma år beräknades EU:s handelsöverskott med länder utanför EU uppgå till 60,2 miljarder euro när det gäller transportutrustning. EU är världens största producent av personbilar och den näst största producenten av lastbilar. Detta tillsammans med den inre marknadens omfattning och konsolidering, den ökade internationaliseringen av sektorn, bilmärkenas goda rykte och de europeiska tjänsternas kvalitet samt de europeiska tillverkarnas starka ställning som exportörer och deras betydande närvaro på marknader med hög tillväxtpotential utgör viktiga bevis på denna bilindustris internationella betydelse.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 och kommissionens meddelande, som beskriver inriktningen för den framtida bilpolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar slutrapporten från högnivågruppen CARS 21 och kommissionens meddelande, som beskriver inriktningen för den framtida bilpolitiken.

| 2. | Europaparlamentet hoppas att medlemsstaternas parlament (och deras regionala parlament) kommer att vilja ta till sig de resultat som CARS 21-processen leder fram till. Parlamentet anser att ett interparlamentariskt nätverk för fordonsfrågor under parlamentets samordning skulle medföra stora fördelar för trafiksäkerheten, miljön, innovationsförmågan och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet hoppas att medlemsstaternas parlament (och deras regionala parlament) kommer att vilja ta till sig de resultat som CARS 21-processen leder fram till. Parlamentet anser att ett interparlamentariskt nätverk för fordonsfrågor under parlamentets samordning skulle medföra stora fördelar för trafiksäkerheten, miljön, innovationsförmågan och konkurrenskraften.

Att fullborda den inre marknaden för bilar

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att nära samarbeta med kommissionen när det gäller genomförandet av CARS 21-rekommendationerna. Det är särskilt viktigt att ny lagstiftning avseende motorfordonssektorn tillämpas på ett samordnat sätt för att undvika obalans inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att nära samarbeta med kommissionen när det gäller genomförandet av CARS 21-rekommendationerna. Det är särskilt viktigt att ny lagstiftning avseende motorfordonssektorn tillämpas på ett samordnat sätt för att undvika obalans inom den inre marknaden.

| 4. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra EU-systemet för typgodkännande som omfattar alla motorfordon. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra EU-systemet för typgodkännande som omfattar alla motorfordon.

| 5. | Europaparlamentet stödjer ett effektivt system för typgodkännande i enlighet med vad som betonades i den ståndpunkt som antogs i andra behandlingen den 10 maj 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”ramdirektiv”) (1). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stödjer ett effektivt system för typgodkännande i enlighet med vad som betonades i den ståndpunkt som antogs i andra behandlingen den 10 maj 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”ramdirektiv”) (1).

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år rapportera till parlamentet om hur förfarandet för typgodkännande fungerar och om övervakningen av kommittéförfarandet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år rapportera till parlamentet om hur förfarandet för typgodkännande fungerar och om övervakningen av kommittéförfarandet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 (2)(förordningen om gruppundantag) beträffande försäljning av motorfordon inom EU, tillämpas inom hela EU på korrekt sätt. Parlamentet anser vidare att i samband med att denna förordning ses över bör kommissionens GD konkurrens se sig själv som en självklar del i den samordnade lagstiftningsstrategin inom denna sektor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 (2)(förordningen om gruppundantag) beträffande försäljning av motorfordon inom EU, tillämpas inom hela EU på korrekt sätt. Parlamentet anser vidare att i samband med att denna förordning ses över bör kommissionens GD konkurrens se sig själv som en självklar del i den samordnade lagstiftningsstrategin inom denna sektor.

| 8. | För att konkurrenskraften inom den europeiska motorfordonsindustrin ska kunna främjas anser Europaparlamentet att översynen av förordningen om gruppundantag bör ske samtidigt som översynen efter halva tiden av CARS 21, så att samarbetet mellan operatörer i branschen underlättas, missbruk av offentliga medel undviks och en internationell konkurrenspolitik främjas. |
| --- | --- |

8.

För att konkurrenskraften inom den europeiska motorfordonsindustrin ska kunna främjas anser Europaparlamentet att översynen av förordningen om gruppundantag bör ske samtidigt som översynen efter halva tiden av CARS 21, så att samarbetet mellan operatörer i branschen underlättas, missbruk av offentliga medel undviks och en internationell konkurrenspolitik främjas.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen föreslå åtgärder för att skapa ett registreringsförfarande som underlättar försäljning över gränserna, framför allt av begagnade bilar. Parlamentet stöder kommissionens ståndpunkt om förfaranden för registrering av motorfordon (3) och bekräftar att vissa nationella bestämmelser utgör ett hinder för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet konstaterar att dessa nationella bestämmelser inverkar på näringsverksamhet som exempelvis fordonsleasing och uthyrning av fordon. Medlemsstaterna uppmanas att så snart som möjligt göra nödvändiga ändringar i sin lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen föreslå åtgärder för att skapa ett registreringsförfarande som underlättar försäljning över gränserna, framför allt av begagnade bilar. Parlamentet stöder kommissionens ståndpunkt om förfaranden för registrering av motorfordon (3) och bekräftar att vissa nationella bestämmelser utgör ett hinder för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet konstaterar att dessa nationella bestämmelser inverkar på näringsverksamhet som exempelvis fordonsleasing och uthyrning av fordon. Medlemsstaterna uppmanas att så snart som möjligt göra nödvändiga ändringar i sin lagstiftning.

En konkurrenskraftig eftermarknad för motorfordon

| 10. | Europaparlamentet uppmärksammar de nya bestämmelserna om reservdelar som har konsekvenser för säkerhets- och miljöområdena och konstaterar att tillämpningen av dessa bestämmelser kommer att leda till att det skapas en inre marknad för sådana delar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmärksammar de nya bestämmelserna om reservdelar som har konsekvenser för säkerhets- och miljöområdena och konstaterar att tillämpningen av dessa bestämmelser kommer att leda till att det skapas en inre marknad för sådana delar.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att bestämmelser om tillgång till information som behövs för reparationer tagits med i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (4) och i förordning (EG) nr 1400/2002, och uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att de bestämmelser i konkurrenslagstiftningen som gäller för motorfordonsbranschen, följs överallt inom gemenskapen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att bestämmelser om tillgång till information som behövs för reparationer tagits med i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (4) och i förordning (EG) nr 1400/2002, och uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att de bestämmelser i konkurrenslagstiftningen som gäller för motorfordonsbranschen, följs överallt inom gemenskapen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja en effektiv konkurrens på eftermarknaden för fordon, genom att i sin kommande motorfordonspolitik och varje rättsakt som efterträder förordning (EG) nr 1400/2002, som kommer att upphöra gälla den 31 maj 2010, ta upp konsumentens fria val och oberoende marknadsaktörers effektiva tillgång till teknisk information, utbildning, reservdelar, felsökningsapparatur som lämpar sig för flera olika märken samt provningsutrustning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja en effektiv konkurrens på eftermarknaden för fordon, genom att i sin kommande motorfordonspolitik och varje rättsakt som efterträder förordning (EG) nr 1400/2002, som kommer att upphöra gälla den 31 maj 2010, ta upp konsumentens fria val och oberoende marknadsaktörers effektiva tillgång till teknisk information, utbildning, reservdelar, felsökningsapparatur som lämpar sig för flera olika märken samt provningsutrustning.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det för konsumenterna är viktigt med information om driftstillförlitlighet och hållbarhet och att denna information grundar sig på omfattande konsumentundersökningar. Myndigheterna skulle kunna underlätta sådana undersökningar genom att tillåta att registreringsmyndigheterna tillhandahåller kontaktuppgifter om fordonsägare som är villiga att delta i sådana undersökningar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det för konsumenterna är viktigt med information om driftstillförlitlighet och hållbarhet och att denna information grundar sig på omfattande konsumentundersökningar. Myndigheterna skulle kunna underlätta sådana undersökningar genom att tillåta att registreringsmyndigheterna tillhandahåller kontaktuppgifter om fordonsägare som är villiga att delta i sådana undersökningar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt hantera frågan om huruvida reparationer ska få utföras av andra än märkesverkstäder (”open reparability”) inom alla berörda generaldirektorat, för att garantera konsumenternas valfrihet och konkurrens på eftermarknaden. Parlamentet anser att detta också bör tillämpas i de kommande åtgärderna om främjande av ny informations- och kommunikationsteknik för fordon och intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt hantera frågan om huruvida reparationer ska få utföras av andra än märkesverkstäder (”open reparability”) inom alla berörda generaldirektorat, för att garantera konsumenternas valfrihet och konkurrens på eftermarknaden. Parlamentet anser att detta också bör tillämpas i de kommande åtgärderna om främjande av ny informations- och kommunikationsteknik för fordon och intelligenta transportsystem.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att skapa en gemensam marknad för trimningsdelar, exempelvis specialdäck, specialhjul och andra trimningsdelar, samt reservdelar, eftersom de många och varierande nationella bestämmelserna hindrar den fortsatta utvecklingen i denna sektor som skulle dra fördel av att gemenskapen harmoniserar lagstiftningen och av ett adekvat immaterialrättsligt skydd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att skapa en gemensam marknad för trimningsdelar, exempelvis specialdäck, specialhjul och andra trimningsdelar, samt reservdelar, eftersom de många och varierande nationella bestämmelserna hindrar den fortsatta utvecklingen i denna sektor som skulle dra fördel av att gemenskapen harmoniserar lagstiftningen och av ett adekvat immaterialrättsligt skydd.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig ytterligare för att bekämpa importen av förfalskade reservdelar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig ytterligare för att bekämpa importen av förfalskade reservdelar.

Att lagstifta bättre och internationalisera regelverket

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att undanröja onödig byråkrati, däribland överlappande bestämmelser som är en följd av internationella konventioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar vikten av att undanröja onödig byråkrati, däribland överlappande bestämmelser som är en följd av internationella konventioner.

| 18. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med en bättre lagstiftning (såsom ordentliga konsekvensbedömningar, principen om kostnadseffektivitet, lämpliga ledtider etc.) för att vi ska få ett konkurrenskraftigt regelverk för bilindustrin, såsom det fastställts i CARS 21-processen. Parlamentet erinrar om att lagstiftningsplanen är en integrerad del av slutrapporten från CARS 21 och bör respekteras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med en bättre lagstiftning (såsom ordentliga konsekvensbedömningar, principen om kostnadseffektivitet, lämpliga ledtider etc.) för att vi ska få ett konkurrenskraftigt regelverk för bilindustrin, såsom det fastställts i CARS 21-processen. Parlamentet erinrar om att lagstiftningsplanen är en integrerad del av slutrapporten från CARS 21 och bör respekteras.

| 19. | Europaparlamentet inser att bättre utformade bestämmelser, som överensstämmer med befintliga sociala behov och miljöbehov, som är överskådliga och tillämpas utan undantag och som är integrerade i det internationella motorfordonsregelverket, kan bidra till högre konkurrenskraft och rättvisa konkurrensvillkor för industrin. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet inser att bättre utformade bestämmelser, som överensstämmer med befintliga sociala behov och miljöbehov, som är överskådliga och tillämpas utan undantag och som är integrerade i det internationella motorfordonsregelverket, kan bidra till högre konkurrenskraft och rättvisa konkurrensvillkor för industrin.

| 20. | Europaparlamentet anser att strategisk standardisering är en viktig faktor för konkurrenskraft, och uppmanar därför kommissionen att arbeta för att få europeiska standarder erkända internationellt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att strategisk standardisering är en viktig faktor för konkurrenskraft, och uppmanar därför kommissionen att arbeta för att få europeiska standarder erkända internationellt.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att ersätta 38 av gemenskapens direktiv med befintliga internationella föreskrifter från UNECE (FN:s ekonomiska kommission för Europa) och dessutom möjliggöra självprovning och virtuell provning. Kommissionen uppmanas att fortsätta arbetet med att förenkla lagstiftningen. Parlamentet framhåller att dess stöd för dessa förslag förutsätter att det är helt tydligt och klart att parlamentet förbehåller sig rätten att kräva lagstiftning som är oberoende av UNECE-systemet om man anser att det krävs för att uppfylla EU:s åtaganden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att ersätta 38 av gemenskapens direktiv med befintliga internationella föreskrifter från UNECE (FN:s ekonomiska kommission för Europa) och dessutom möjliggöra självprovning och virtuell provning. Kommissionen uppmanas att fortsätta arbetet med att förenkla lagstiftningen. Parlamentet framhåller att dess stöd för dessa förslag förutsätter att det är helt tydligt och klart att parlamentet förbehåller sig rätten att kräva lagstiftning som är oberoende av UNECE-systemet om man anser att det krävs för att uppfylla EU:s åtaganden.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att lägga fram en årlig rapport inför parlamentet om hur arbetet inom UNECE och kommittéförfarandet fortskrider. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att lägga fram en årlig rapport inför parlamentet om hur arbetet inom UNECE och kommittéförfarandet fortskrider.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar, med tanke på motorfordonssektorns teknik- och utvecklingsintensiva karaktär, kommissionens ambition att införa en mekanism för granskning och översyn. Parlamentet anser dock även att bruket av tidsfristsklausuler bör öka i lagstiftningsarbetet för att säkerställa att lagstiftningen inte bromsar eller motverkar de tekniska landvinningar som forskning och utveckling (FoU) samt marknadskrafter fortlöpande åstadkommer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar, med tanke på motorfordonssektorns teknik- och utvecklingsintensiva karaktär, kommissionens ambition att införa en mekanism för granskning och översyn. Parlamentet anser dock även att bruket av tidsfristsklausuler bör öka i lagstiftningsarbetet för att säkerställa att lagstiftningen inte bromsar eller motverkar de tekniska landvinningar som forskning och utveckling (FoU) samt marknadskrafter fortlöpande åstadkommer.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast påbörja förenklingen av direktiven 74/297/EEG (5), 76/115/EEG (6) och 78/932/EEG (7), samt UNECE-föreskrift nr 122. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast påbörja förenklingen av direktiven 74/297/EEG (5), 76/115/EEG (6) och 78/932/EEG (7), samt UNECE-föreskrift nr 122.

Att anta miljöstandarder för tjugohundratalet

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att gemenskapslagstiftningen reglerar en årlig marknad där mellan 17 och 18 miljoner fordon säljs varje år, vilket motsvarar marknaden för personbilar i Förenta staterna. Parlamentet förväntar sig att en ambitiös utsläppsminskningspolitik kommer att få en positiv inverkan runtom i världen genom att minska utsläppen från transporterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att gemenskapslagstiftningen reglerar en årlig marknad där mellan 17 och 18 miljoner fordon säljs varje år, vilket motsvarar marknaden för personbilar i Förenta staterna. Parlamentet förväntar sig att en ambitiös utsläppsminskningspolitik kommer att få en positiv inverkan runtom i världen genom att minska utsläppen från transporterna.

| 26. | Europaparlamentet understryker att individens rörlighet och fordonssektorn bör ses i ett bredare sammanhang av hållbar rörlighet och anser att rörlighet och miljöskydd inte nödvändigtvis utesluter varandra, utan att framtidens fordonsteknik måste bidra till att göra det möjligt att förena det två. Parlamentet anser nämligen att den utmaning som klimatförändringen innebär erbjuder möjligheter till tekniska framsteg och innovation. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att individens rörlighet och fordonssektorn bör ses i ett bredare sammanhang av hållbar rörlighet och anser att rörlighet och miljöskydd inte nödvändigtvis utesluter varandra, utan att framtidens fordonsteknik måste bidra till att göra det möjligt att förena det två. Parlamentet anser nämligen att den utmaning som klimatförändringen innebär erbjuder möjligheter till tekniska framsteg och innovation.

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om vilken betydelse fordon har för möjligheten att förflytta sig för äldre, framför allt på landsbygden, och funktionshindrade. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om vilken betydelse fordon har för möjligheten att förflytta sig för äldre, framför allt på landsbygden, och funktionshindrade.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa förutsättningar som garanterar hållbara vägtransporter och som främjar flexibilitet inom produktionssystemen och som höjer arbetskraftens kompetensnivå i EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa förutsättningar som garanterar hållbara vägtransporter och som främjar flexibilitet inom produktionssystemen och som höjer arbetskraftens kompetensnivå i EU.

| 29. | Europaparlamentet anser att standarder för förorenande utsläpp har varit en stor framgång och redan lett till mycket miljövänliga personbilar, och betonar vikten av att nå samma framgång när det gäller tunga fordon. Parlamentet anser att nyttan med en rigorös miljölagstiftning för fordonsbranschen inom EU skulle kunna sprida sig långt utanför marknaden i EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att standarder för förorenande utsläpp har varit en stor framgång och redan lett till mycket miljövänliga personbilar, och betonar vikten av att nå samma framgång när det gäller tunga fordon. Parlamentet anser att nyttan med en rigorös miljölagstiftning för fordonsbranschen inom EU skulle kunna sprida sig långt utanför marknaden i EU.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar det snabba införandet av Euro 5- och Euro 6-normer för att minska utsläppen av föroreningar från personbilar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar det snabba införandet av Euro 5- och Euro 6-normer för att minska utsläppen av föroreningar från personbilar.

| 31. | Europaparlamentet anser att enda sättet att få till stånd en bättre luftkvalitet är en snabbare förnyelse av fordonsparken, samtidigt med en övergång till mindre förorenande fordon. Parlamentet anser att ekonomiska resurser bör avsättas för att sporra konsumenterna att byta ut sina gamla fordon mot nya och mindre förorenande fordon. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att enda sättet att få till stånd en bättre luftkvalitet är en snabbare förnyelse av fordonsparken, samtidigt med en övergång till mindre förorenande fordon. Parlamentet anser att ekonomiska resurser bör avsättas för att sporra konsumenterna att byta ut sina gamla fordon mot nya och mindre förorenande fordon.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om en översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (8)(direktivet om bränslekvalitet) så att det kommer att ta hänsyn till vägtransportbränslenas utsläpp av växthusgaser under livscykeln. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om en översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (8)(direktivet om bränslekvalitet) så att det kommer att ta hänsyn till vägtransportbränslenas utsläpp av växthusgaser under livscykeln.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för gemenskapens lagstiftning inleda granskningen och översynen av förfarandena för utsläppsprovning, så att de bättre speglar de faktiska användningsvillkoren, utan att det påverkar de pågående diskussionerna om koldioxidutsläpp från bilar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för gemenskapens lagstiftning inleda granskningen och översynen av förfarandena för utsläppsprovning, så att de bättre speglar de faktiska användningsvillkoren, utan att det påverkar de pågående diskussionerna om koldioxidutsläpp från bilar.

| 34. | Europaparlamentet är mycket oroat över det icke-harmoniserade genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (9) och anser att det direktivet inte är tillräckligt ambitiöst. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är mycket oroat över det icke-harmoniserade genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (9) och anser att det direktivet inte är tillräckligt ambitiöst.

Att minska koldioxidutsläppen väsentligt

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer för att minska koldioxidutsläppen från personbilar väsentligt och anser att ett helhetstänkande där man beaktar alla möjligheter till minskningar av koldioxidutsläppen, t.ex. infrastruktur, förarbeteende, system för uppmuntran av användning av miljövänligare bilar, biobränslen och fordonsteknik, vore det lämpligaste tillvägagångssättet. Kommissionen bör överväga ta fram en gemensam ram för samordnad tillämpning av teknikneutrala och eventuellt harmoniserade skatteincitament kopplade till koldioxidutsläpp, med vilkas hjälp utsläppen av koldioxid kraftigt skulle kunna minskas, utan att konkurrensen snedvrids. Rådet uppmanas att träffa en överenskommelse om kommissionens förslag om att skatterna på personbilar bör kopplas till föroreningsutsläpp, till exempel koldioxidutsläpp, för att det ska gå att undvika en ytterligare fragmentering av den inre marknaden, på grund av att olika medlemsstater tillämpar detta på olika sätt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer för att minska koldioxidutsläppen från personbilar väsentligt och anser att ett helhetstänkande där man beaktar alla möjligheter till minskningar av koldioxidutsläppen, t.ex. infrastruktur, förarbeteende, system för uppmuntran av användning av miljövänligare bilar, biobränslen och fordonsteknik, vore det lämpligaste tillvägagångssättet. Kommissionen bör överväga ta fram en gemensam ram för samordnad tillämpning av teknikneutrala och eventuellt harmoniserade skatteincitament kopplade till koldioxidutsläpp, med vilkas hjälp utsläppen av koldioxid kraftigt skulle kunna minskas, utan att konkurrensen snedvrids. Rådet uppmanas att träffa en överenskommelse om kommissionens förslag om att skatterna på personbilar bör kopplas till föroreningsutsläpp, till exempel koldioxidutsläpp, för att det ska gå att undvika en ytterligare fragmentering av den inre marknaden, på grund av att olika medlemsstater tillämpar detta på olika sätt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ambitiösa men realistiska mål och då ta hänsyn till den faktiska situationen på EU-marknaden, där i dagens läge mindre än 10 procent av fordonsparken förnyas per år, och understryker att det därför är mycket viktigt att nya bilar finns att tillgå till överkomliga priser för att gemenskapens mål ska kunna uppnås. Parlamentet betonar att ju ambitiösare de obligatoriska koldioxidutsläppsmålen är, desto mer tid bör bilindustrin få på sig att anpassa sig. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ambitiösa men realistiska mål och då ta hänsyn till den faktiska situationen på EU-marknaden, där i dagens läge mindre än 10 procent av fordonsparken förnyas per år, och understryker att det därför är mycket viktigt att nya bilar finns att tillgå till överkomliga priser för att gemenskapens mål ska kunna uppnås. Parlamentet betonar att ju ambitiösare de obligatoriska koldioxidutsläppsmålen är, desto mer tid bör bilindustrin få på sig att anpassa sig.

| 37. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att det tar mellan fem och sju år att utveckla nya typer av personbilar, och anser därför att man måste ge bilindustrin tillräckligt med tid för att anpassa sig när man sätter upp obligatoriska mål. Europaparlamentet begär därför att kommissionen inte ställer upp några definitiva obligatoriska mål för koldioxidutsläpp som ska behöva uppnås före 2015. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att det tar mellan fem och sju år att utveckla nya typer av personbilar, och anser därför att man måste ge bilindustrin tillräckligt med tid för att anpassa sig när man sätter upp obligatoriska mål. Europaparlamentet begär därför att kommissionen inte ställer upp några definitiva obligatoriska mål för koldioxidutsläpp som ska behöva uppnås före 2015.

| 38. | Europaparlamentet anser att ett genomsnittligt mål på 125 g CO2/km för nya personbilar år 2015 bör vara möjligt att uppnå. Kommissionen bör arbeta med att ta fram mer ambitiösa långsiktiga mål för minskning av koldioxidutsläpp i fordonssektorn. Parlamentet anser att det har en avgörande betydelse i detta sammanhang att målvärdena fastställs på olika nivåer, utgående från fordonens vikt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att ett genomsnittligt mål på 125 g CO2/km för nya personbilar år 2015 bör vara möjligt att uppnå. Kommissionen bör arbeta med att ta fram mer ambitiösa långsiktiga mål för minskning av koldioxidutsläpp i fordonssektorn. Parlamentet anser att det har en avgörande betydelse i detta sammanhang att målvärdena fastställs på olika nivåer, utgående från fordonens vikt.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har en plan för att fastställa ett bindande mål för agrobränslen och uppmanar kommissionen att utarbeta ett obligatoriskt heltäckande certifieringssystem för agrobränslen som släpps ut på EU-marknaden. Parlamentet anser att utöver beaktande av miljökriterier och sociala kriterier bör certifieringskriterierna utformas så att utsläppen av växthusgaser under hela livscykeln minskar med minst 50 % i jämförelse med konventionella bränslen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har en plan för att fastställa ett bindande mål för agrobränslen och uppmanar kommissionen att utarbeta ett obligatoriskt heltäckande certifieringssystem för agrobränslen som släpps ut på EU-marknaden. Parlamentet anser att utöver beaktande av miljökriterier och sociala kriterier bör certifieringskriterierna utformas så att utsläppen av växthusgaser under hela livscykeln minskar med minst 50 % i jämförelse med konventionella bränslen.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att det, för att genomföra målet med utvidgad användning av biobränslen och väte som maximerar miljöprestandan, är nödvändigt att snarast främja ett omfattande lokalt nät som gör att medborgarna kan få tillgång till sådant bränsle. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att det, för att genomföra målet med utvidgad användning av biobränslen och väte som maximerar miljöprestandan, är nödvändigt att snarast främja ett omfattande lokalt nät som gör att medborgarna kan få tillgång till sådant bränsle.

| 41. | Europaparlamentet är övertygat om att man vid åtgärderna för att minska utsläppen av koldioxid i större utsträckning bör arbeta med att informera fordonsförarna om hur man kör ekonomiskt och hur man på bästa sätt använder den nya tekniken. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet är övertygat om att man vid åtgärderna för att minska utsläppen av koldioxid i större utsträckning bör arbeta med att informera fordonsförarna om hur man kör ekonomiskt och hur man på bästa sätt använder den nya tekniken.

| 42. | Europaparlamentet anser att ett ökat konsumentmedvetande med hjälp av bättre märkning av bränsleeffektivitet och bättre uppgifter om utsläpp av föroreningar bidrar till att uppnå minskningar av koldioxidutsläppen, och uppmanar därför till en översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (10), med hänsyn tagen till hittills bästa praxis. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att ett ökat konsumentmedvetande med hjälp av bättre märkning av bränsleeffektivitet och bättre uppgifter om utsläpp av föroreningar bidrar till att uppnå minskningar av koldioxidutsläppen, och uppmanar därför till en översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (10), med hänsyn tagen till hittills bästa praxis.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om att målet om minskade koldioxidutsläpp från bilar lättast kan uppnås genom en omstrukturering av transportsystemen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om att målet om minskade koldioxidutsläpp från bilar lättast kan uppnås genom en omstrukturering av transportsystemen.

| 44. | Europaparlamentet erkänner Internationella bilfederationens (FIA) ledande roll när det gäller innovativa miljötekniska förändringar som kan minska koldioxidutsläppen och leda till förbättrad energieffektivitet i alla nya bilar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet erkänner Internationella bilfederationens (FIA) ledande roll när det gäller innovativa miljötekniska förändringar som kan minska koldioxidutsläppen och leda till förbättrad energieffektivitet i alla nya bilar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar FIA att intensifiera sina insatser för att främja innovativ trafikrelevant forskning som syftar till att bl.a. förbättra bilars energieffektivitet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar FIA att intensifiera sina insatser för att främja innovativ trafikrelevant forskning som syftar till att bl.a. förbättra bilars energieffektivitet.

| 46. | Europaparlamentet erkänner att motorsporten kan förändra attityder och konsumentbeteende i riktning mot miljövänlig teknik. Parlamentet uppmanar därför FIA och andra berörda inom Formel 1 Motor racing att ändra tävlingsreglerna, så det blir lättare att använda miljövänlig teknik såsom biobränslen, fyrcylindriga motorer och hybridmotorer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erkänner att motorsporten kan förändra attityder och konsumentbeteende i riktning mot miljövänlig teknik. Parlamentet uppmanar därför FIA och andra berörda inom Formel 1 Motor racing att ändra tävlingsreglerna, så det blir lättare att använda miljövänlig teknik såsom biobränslen, fyrcylindriga motorer och hybridmotorer.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser en undersökning där man dokumenterar de ytterligare icke-tekniska åtgärder som har genomförts i syfte att minska koldioxidutsläppen i EU. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser en undersökning där man dokumenterar de ytterligare icke-tekniska åtgärder som har genomförts i syfte att minska koldioxidutsläppen i EU.

Att göra vägtransporter säkrare

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att minska antalet dödsfall i trafiken, bl.a. genom viktig ny teknik, och uppmanar kommissionen att se till att alla krav på säkerhetsutrustning för fordon ska introduceras i enlighet med de principer om bättre lagstiftning som man kommit överens om inom högnivågruppen för CARS 21. Parlamentet betonar att det behövs ett helhetsbetonat grepp, där bättre fordonsteknik, infrastrukturåtgärder och utbildning, upplysning och övervakning av lagarnas efterlevnad sammanförs så att målen för trafiksäkerheten kan uppnås kostnadseffektivt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att minska antalet dödsfall i trafiken, bl.a. genom viktig ny teknik, och uppmanar kommissionen att se till att alla krav på säkerhetsutrustning för fordon ska introduceras i enlighet med de principer om bättre lagstiftning som man kommit överens om inom högnivågruppen för CARS 21. Parlamentet betonar att det behövs ett helhetsbetonat grepp, där bättre fordonsteknik, infrastrukturåtgärder och utbildning, upplysning och övervakning av lagarnas efterlevnad sammanförs så att målen för trafiksäkerheten kan uppnås kostnadseffektivt.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att lyxbilsklassen har fungerat som en katalysator genom att oftast vara först med att införa denna nya teknik, men påpekar att tillkommande säkerhetssystem kan göra personbilarna tyngre och därmed leda till ökade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att lyxbilsklassen har fungerat som en katalysator genom att oftast vara först med att införa denna nya teknik, men påpekar att tillkommande säkerhetssystem kan göra personbilarna tyngre och därmed leda till ökade koldioxidutsläpp.

| 50. | Parlamentet är oroat över de allt snabbare fordonens negativa inverkningar på trafiksäkerheten. Parlamentet rekommenderar att rekommendationerna från studien ”Study for Future Options for Roadworthiness Enforcement” från CITA (International Motor Vehicle Inspection Committee) genomförs, och förordar stöd till en kampanj för ”säker trimning” och en övergång till ESC (elektroniskt stabilitetskontrollsystem) som standardutrustning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

50.

Parlamentet är oroat över de allt snabbare fordonens negativa inverkningar på trafiksäkerheten. Parlamentet rekommenderar att rekommendationerna från studien ”Study for Future Options for Roadworthiness Enforcement” från CITA (International Motor Vehicle Inspection Committee) genomförs, och förordar stöd till en kampanj för ”säker trimning” och en övergång till ESC (elektroniskt stabilitetskontrollsystem) som standardutrustning så snart som möjligt.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra systemet för trafiksäkerhet på vägarna genom att uppdra åt medlemsstaterna att skärpa kraven på körkortsaspiranterna, utöka trafikskolornas skyldigheter och införa principen om regelbundet återkommande kurser för yrkesförare. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra systemet för trafiksäkerhet på vägarna genom att uppdra åt medlemsstaterna att skärpa kraven på körkortsaspiranterna, utöka trafikskolornas skyldigheter och införa principen om regelbundet återkommande kurser för yrkesförare.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra den utvärdering den tillkännagivit för åren 2007–2009 om förutsättningarna för främjande av åtgärder för en minskning av antalet offer för trafikolyckor. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra den utvärdering den tillkännagivit för åren 2007–2009 om förutsättningarna för främjande av åtgärder för en minskning av antalet offer för trafikolyckor.

| 53. | Europaparlamentet begär att kommissionen utvecklar ett system som utan sanktioner tillåter biltillverkare att släppa ut mer koldioxid om det är en följd av rättsligt bindande säkerhetsåtgärder på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär att kommissionen utvecklar ett system som utan sanktioner tillåter biltillverkare att släppa ut mer koldioxid om det är en följd av rättsligt bindande säkerhetsåtgärder på gemenskapsnivå.

| 54. | Europaparlamentet anser inte det bör vara obligatoriskt med halvljus under dagtid i hela EU. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser inte det bör vara obligatoriskt med halvljus under dagtid i hela EU.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera en förbättring av systemen för gränsöverskridande fordonskontroller och indrivandet av böter som utdömts p.g.a. trafikförseelser i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera en förbättring av systemen för gränsöverskridande fordonskontroller och indrivandet av böter som utdömts p.g.a. trafikförseelser i andra medlemsstater.

Att skapa rättvisa handelsförbindelser inom fordonssektorn

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska bilindustrin är en av de mest konkurrenskraftiga industrierna i världen, men tror att denna ställning hotas av illojal konkurrens och överträdelser av immaterialrätten. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska bilindustrin är en av de mest konkurrenskraftiga industrierna i världen, men tror att denna ställning hotas av illojal konkurrens och överträdelser av immaterialrätten.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av WTO för bilindustrin i en alltmer global handelsomgivning. Det är ytterst viktigt att de pågående förhandlingarna vid Doha-utvecklingsrundan leder till att biltillverkarna i största möjliga utsträckning får tillträde till marknaderna i tredjeland, i synnerhet potentiellt stora framväxande marknader. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av WTO för bilindustrin i en alltmer global handelsomgivning. Det är ytterst viktigt att de pågående förhandlingarna vid Doha-utvecklingsrundan leder till att biltillverkarna i största möjliga utsträckning får tillträde till marknaderna i tredjeland, i synnerhet potentiellt stora framväxande marknader.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av WTO:s tvistlösningsmekanism för att lösa problem i samband med export till tredjeländer. Parlamentet erinrar om det positiva resultatet av tvistlösning inom ramen för WTO när det gäller Kanada, Indien och Indonesien. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar vikten av WTO:s tvistlösningsmekanism för att lösa problem i samband med export till tredjeländer. Parlamentet erinrar om det positiva resultatet av tvistlösning inom ramen för WTO när det gäller Kanada, Indien och Indonesien.

| 59. | Europaparlamentet manar till försiktighet i kommissionens ansträngningar att principiellt se över instrumenten för handelspolitiska skyddsåtgärder. Parlamentet påminner om att bilindustrin kan bli föremål för antikonkurrensåtgärder från tredjeländers sida, och uppmanar kommissionen att säkra grundfilosofin för instrumenten för handelspolitiska skyddsåtgärder när den skyddar EU:s industri från otillåtna metoder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet manar till försiktighet i kommissionens ansträngningar att principiellt se över instrumenten för handelspolitiska skyddsåtgärder. Parlamentet påminner om att bilindustrin kan bli föremål för antikonkurrensåtgärder från tredjeländers sida, och uppmanar kommissionen att säkra grundfilosofin för instrumenten för handelspolitiska skyddsåtgärder när den skyddar EU:s industri från otillåtna metoder.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om att ett framgångsrikt slutförande av multilaterala handelsförhandlingar bör förbli en prioritering för EU, men stöder ändå kommissionens vilja att förhandla fram nya bilaterala handelsavtal, framför allt i Asien, för att förbättra villkoren för marknadstillträde. Parlamentet betonar att frihandelsavtalen alltid bör sträva efter omfattande tillträde till marknaden i partnerlandet, och vidhåller att EU:s politik måste slå vakt om de europeiska biltillverkarnas konkurrenskraft i EU och utanför EU. Parlamentet är övertygat om att det är viktigt för bilindustrin att ingå bilaterala handelsavtal med EU och Asean, Indien och Mercosur. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet erinrar om att ett framgångsrikt slutförande av multilaterala handelsförhandlingar bör förbli en prioritering för EU, men stöder ändå kommissionens vilja att förhandla fram nya bilaterala handelsavtal, framför allt i Asien, för att förbättra villkoren för marknadstillträde. Parlamentet betonar att frihandelsavtalen alltid bör sträva efter omfattande tillträde till marknaden i partnerlandet, och vidhåller att EU:s politik måste slå vakt om de europeiska biltillverkarnas konkurrenskraft i EU och utanför EU. Parlamentet är övertygat om att det är viktigt för bilindustrin att ingå bilaterala handelsavtal med EU och Asean, Indien och Mercosur.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de aktuella förhandlingarna med Korea om ett frihandelsavtal se till att Korea tar bort alla befintliga tariffära och icke-tariffära handelshinder utan att införa några nya sådana och att landet tillämpar fler av UNECE:s föreskrifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga en strategi om att successivt avskaffa EU:s importtullar med garantier, och rekommenderar att detta ska kopplas till att Korea tar bort sina icke-tariffära hinder. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de aktuella förhandlingarna med Korea om ett frihandelsavtal se till att Korea tar bort alla befintliga tariffära och icke-tariffära handelshinder utan att införa några nya sådana och att landet tillämpar fler av UNECE:s föreskrifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga en strategi om att successivt avskaffa EU:s importtullar med garantier, och rekommenderar att detta ska kopplas till att Korea tar bort sina icke-tariffära hinder.

| 62. | Europaparlamentet upprepar att Korea har undertecknat och ratificerat UNECE:s avtal från 1958 och har därmed åtagit sig att genomföra UNECE:s förordningar. Kommissionen uppmanas att betona detta vid framtida förhandlingarna och att insistera på ett snabbt genomförande. Frihandelsavtalet ska hur som helst klart och tydligt fastslå att Korea måste tillåta att europeiska bilar som uppfyller UNECE:s standarder och som importeras från EU släpps ut på den koreanska marknaden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet upprepar att Korea har undertecknat och ratificerat UNECE:s avtal från 1958 och har därmed åtagit sig att genomföra UNECE:s förordningar. Kommissionen uppmanas att betona detta vid framtida förhandlingarna och att insistera på ett snabbt genomförande. Frihandelsavtalet ska hur som helst klart och tydligt fastslå att Korea måste tillåta att europeiska bilar som uppfyller UNECE:s standarder och som importeras från EU släpps ut på den koreanska marknaden.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta en särskild mekanism för skyndsam tvistlösning i samband med åtgärder som rör motorfordon, i likhet med den som infördes i frihandelsavtalet mellan Förenta staterna och Korea. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta en särskild mekanism för skyndsam tvistlösning i samband med åtgärder som rör motorfordon, i likhet med den som infördes i frihandelsavtalet mellan Förenta staterna och Korea.

| 64. | Europaparlamentet understryker vikten av nära samarbete med Kina i utarbetandet av ett regelverk som skapar rättvisa konkurrensvillkor och konstaterar att en förutsättning för ett sådant samarbete är att immaterialrätten skyddas effektivt. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker vikten av nära samarbete med Kina i utarbetandet av ett regelverk som skapar rättvisa konkurrensvillkor och konstaterar att en förutsättning för ett sådant samarbete är att immaterialrätten skyddas effektivt.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens begäran att WTO ska inrätta en panel för att lösa frågor om Kinas behandling av importerade fordonsdelar som enligt kommissionen strider mot flera artiklar i de olika WTO-avtalen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens begäran att WTO ska inrätta en panel för att lösa frågor om Kinas behandling av importerade fordonsdelar som enligt kommissionen strider mot flera artiklar i de olika WTO-avtalen.

| 66. | Europaparlamentet stöder kommissionens insatser när det gäller frågor som rör lagstiftningen i Kina, för att garantera rättvisa regler och rättssäkerhet för EU-företag som är verksamma på marknaden där. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet stöder kommissionens insatser när det gäller frågor som rör lagstiftningen i Kina, för att garantera rättvisa regler och rättssäkerhet för EU-företag som är verksamma på marknaden där.

| 67. | Europaparlamentet anser att däckindustrin i EU i hög grad bidrar till en framgångsrik europeisk bilindustri. Kommissionen uppmanas därför att i detalj undersöka frågan om obefogade tekniska handelshinder, till exempel lokala tekniska föreskrifter, som däckindustrin ställs inför på viktiga framväxande marknader i Asien. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att däckindustrin i EU i hög grad bidrar till en framgångsrik europeisk bilindustri. Kommissionen uppmanas därför att i detalj undersöka frågan om obefogade tekniska handelshinder, till exempel lokala tekniska föreskrifter, som däckindustrin ställs inför på viktiga framväxande marknader i Asien.

FoU inom bilindustrin

| 68. | Europaparlamentet välkomnar det som redan uppnåtts tack vare gemenskapens FoU-finansiering och FoU-samarbete, exempelvis inom sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, programmet för konkurrenskraft och innovation samt strategin i2010, och uppmanar kommissionen att ge arbetsprogrammen en tydligare inriktning mot de behov inom fordonssektorn som är en följd av ny lagstiftning eller planerade obligatoriska mål. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar det som redan uppnåtts tack vare gemenskapens FoU-finansiering och FoU-samarbete, exempelvis inom sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration, programmet för konkurrenskraft och innovation samt strategin i2010, och uppmanar kommissionen att ge arbetsprogrammen en tydligare inriktning mot de behov inom fordonssektorn som är en följd av ny lagstiftning eller planerade obligatoriska mål.

| 69. | Europaparlamentet begär att kommissionen före 2012 antar en strategi för att öka FoU-anslagen inom fordonssektorn i avsevärd och tillräcklig omfattning, varvid framför allt underleverantörerna bör beaktas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet begär att kommissionen före 2012 antar en strategi för att öka FoU-anslagen inom fordonssektorn i avsevärd och tillräcklig omfattning, varvid framför allt underleverantörerna bör beaktas.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna göra eventuella ökningar av framtida offentliga FoU-anslag inom fordonssektorn avhängiga av koldioxidutsläppsmålens bindande karaktär. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna göra eventuella ökningar av framtida offentliga FoU-anslag inom fordonssektorn avhängiga av koldioxidutsläppsmålens bindande karaktär.

| 71. | Europaparlamentet framhåller vikten av att förändra bilanvändningen i städerna, och anser att det förutom mer bränsleeffektiva bilar även är nödvändigt att införa eldrivna stadsbilar. Parlamentet efterlyser därför stöd till FoU såvitt avser den nödvändiga tekniken. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet framhåller vikten av att förändra bilanvändningen i städerna, och anser att det förutom mer bränsleeffektiva bilar även är nödvändigt att införa eldrivna stadsbilar. Parlamentet efterlyser därför stöd till FoU såvitt avser den nödvändiga tekniken.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och EU:s institutioner att ge allt nödvändigt stöd till FoU såvitt avser banbrytande teknik, såsom vätgasmotorer, bränsleceller och hybrider. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och EU:s institutioner att ge allt nödvändigt stöd till FoU såvitt avser banbrytande teknik, såsom vätgasmotorer, bränsleceller och hybrider.

| 73. | Europaparlamentet betonar att, om informations- och kommunikationsteknik tillämpas inom hela EU i intelligenta trafikledningssystem för att få trafiken att flyta bättre, kan detta erbjuda stora möjligheter att förebygga negativa miljö- och folkhälsokonsekvenser, olyckfall och energislöseri. Parlamentet anser att för att kunna få till stånd en effektiv kommunikation mellan fordon och infrastruktur i samtliga medlemsstater bör det finnas enhetliga europeiska normer för kommunikationsutrustning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar att, om informations- och kommunikationsteknik tillämpas inom hela EU i intelligenta trafikledningssystem för att få trafiken att flyta bättre, kan detta erbjuda stora möjligheter att förebygga negativa miljö- och folkhälsokonsekvenser, olyckfall och energislöseri. Parlamentet anser att för att kunna få till stånd en effektiv kommunikation mellan fordon och infrastruktur i samtliga medlemsstater bör det finnas enhetliga europeiska normer för kommunikationsutrustning.

| 74. | Europaparlamentet anser att initiativet ”Den intelligenta bilen” (11), Galileo och andra instrument som ska bidra till ett intelligent transportsystem är av mycket stor betydelse, och uppmanar därför kommissionen att ge starkt stöd åt denna utveckling. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att initiativet ”Den intelligenta bilen” (11), Galileo och andra instrument som ska bidra till ett intelligent transportsystem är av mycket stor betydelse, och uppmanar därför kommissionen att ge starkt stöd åt denna utveckling.

| 75. | Europaparlamentet stöder helhjärtat fortsatt FoU såvitt avser innovationer baserade på informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet anser att man inom ramen för initiativet ”Den intelligenta bilen” skulle kunna introducera nya tekniska framsteg som bidrar till att rationalisera trafikflödet genom att underlätta för förarna att fatta rätt beslut och välja den snabbaste vägen till sitt resmål, och därigenom skapa en energivänligare trafik. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer, framför allt medlemsstaterna, att vidta alla nödvändiga åtgärder för genomförandet av eCall. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet stöder helhjärtat fortsatt FoU såvitt avser innovationer baserade på informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet anser att man inom ramen för initiativet ”Den intelligenta bilen” skulle kunna introducera nya tekniska framsteg som bidrar till att rationalisera trafikflödet genom att underlätta för förarna att fatta rätt beslut och välja den snabbaste vägen till sitt resmål, och därigenom skapa en energivänligare trafik. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer, framför allt medlemsstaterna, att vidta alla nödvändiga åtgärder för genomförandet av eCall.

| 76. | Parlamentet ser arbetet med intelligenta transportsystem som en nyckel till en framgångsrik fordonssektor och ett framgångsrikt arbete med att minska sektorns miljöpåverkan. Parlamentet anser att Galileo bör nämnas som exempel, och möjligheten att finna en lösning för att finansiera Galileo inom ramen för ett konsortium där berörda parter förbinder sig att utveckla projektet måste därför prioriteras. |
| --- | --- |

76.

Parlamentet ser arbetet med intelligenta transportsystem som en nyckel till en framgångsrik fordonssektor och ett framgångsrikt arbete med att minska sektorns miljöpåverkan. Parlamentet anser att Galileo bör nämnas som exempel, och möjligheten att finna en lösning för att finansiera Galileo inom ramen för ett konsortium där berörda parter förbinder sig att utveckla projektet måste därför prioriteras.

| 77. | Europaparlamentet anser att en av de första kunskaps- och innovationsgrupper som Europeiska institutet för teknik och innovation inrättar bör inriktas på att minska koldioxidutsläppen genom förbättrad fordonsteknik. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att en av de första kunskaps- och innovationsgrupper som Europeiska institutet för teknik och innovation inrättar bör inriktas på att minska koldioxidutsläppen genom förbättrad fordonsteknik.

Att omstrukturera politiken och vägen framåt

| 78. | Europaparlamentet anser att man måste skapa allmänna förutsättningar för att bilindustrin i EU ska kunna bli hållbar och behålla sin framträdande position inom teknisk, ekologisk och social innovation med hjälp av högkvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att man måste skapa allmänna förutsättningar för att bilindustrin i EU ska kunna bli hållbar och behålla sin framträdande position inom teknisk, ekologisk och social innovation med hjälp av högkvalificerad arbetskraft.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att arbetskraften inom EU:s motorfordonsindustri, hos både tillverkare och leverantörer, är högutbildad, något som har spelat en viktig roll för de goda resultat som EU:s bilindustri har uppnått. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet konstaterar att arbetskraften inom EU:s motorfordonsindustri, hos både tillverkare och leverantörer, är högutbildad, något som har spelat en viktig roll för de goda resultat som EU:s bilindustri har uppnått.

| 80. | Europaparlamentet framhåller bilindustrins betydelse för sysselsättning, tillväxt, innovation och konkurrenskraft, och anser att bilindustrin visserligen måste genomgå stora förändringar, men att även politiken måste anpassas för att se till att gemenskapens lagstiftning på detta område inte leder till att arbetstillfällen går förlorade. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet framhåller bilindustrins betydelse för sysselsättning, tillväxt, innovation och konkurrenskraft, och anser att bilindustrin visserligen måste genomgå stora förändringar, men att även politiken måste anpassas för att se till att gemenskapens lagstiftning på detta område inte leder till att arbetstillfällen går förlorade.

| 81. | Europaparlamentet understryker att gemenskapens lagstiftning om miljö, trafiksäkerhet och energieffektivitet kräver att arbetstagare ges adekvat utbildning, även yrkesutbildning, så att de lättare kan anpassa sig till både tekniska och lagstiftningsmässiga förändringar och behålla eller förbättra sina anställningsmöjligheter. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet understryker att gemenskapens lagstiftning om miljö, trafiksäkerhet och energieffektivitet kräver att arbetstagare ges adekvat utbildning, även yrkesutbildning, så att de lättare kan anpassa sig till både tekniska och lagstiftningsmässiga förändringar och behålla eller förbättra sina anställningsmöjligheter.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna den effektiva användningen av strukturfonderna och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inom fordonssektorn. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna den effektiva användningen av strukturfonderna och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inom fordonssektorn.

| 83. | Europaparlamentet begär att gemenskapsstöd ska undanhållas företag som, efter att ha mottagit sådant stöd i en medlemsstat, flyttar sin produktionsverksamhet till ett annat land utan att helt fullfölja de avtal som ingåtts med den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet begär att gemenskapsstöd ska undanhållas företag som, efter att ha mottagit sådant stöd i en medlemsstat, flyttar sin produktionsverksamhet till ett annat land utan att helt fullfölja de avtal som ingåtts med den berörda medlemsstaten.

| 84. | När det gäller framtida omstruktureringsprocesser betonar Europaparlamentet att EU och medlemsstaterna också måste inrikta sig på olika sätt att stödja omstruktureringsprocessen, och dämpa dess effekter, och på att erbjuda nya möjligheter för arbetstagarna. |
| --- | --- |

84.

När det gäller framtida omstruktureringsprocesser betonar Europaparlamentet att EU och medlemsstaterna också måste inrikta sig på olika sätt att stödja omstruktureringsprocessen, och dämpa dess effekter, och på att erbjuda nya möjligheter för arbetstagarna.

| 85. | Europaparlamentet anser att de informations- och samrådsmekanismer som står till arbetstagarnas förfogande bör förbättras genom en nödvändig översyn av direktiv94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (12). |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att de informations- och samrådsmekanismer som står till arbetstagarnas förfogande bör förbättras genom en nödvändig översyn av direktiv94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (12).

| 86. | Europaparlamentet anser att samrådet med arbetstagare och arbetstagarnas rätt till information måste stärkas på europeisk nivå, så att de kan involveras i beslutsfattandet i ett tidigare skede, vilket skulle lindra de negativa effekterna av omstrukturering. Parlamentet betonar därför betydelsen av det förslag om omstruktureringsforum som kommissionen hänvisar till i sitt ovannämnda meddelande om CARS 21-rapporten. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att samrådet med arbetstagare och arbetstagarnas rätt till information måste stärkas på europeisk nivå, så att de kan involveras i beslutsfattandet i ett tidigare skede, vilket skulle lindra de negativa effekterna av omstrukturering. Parlamentet betonar därför betydelsen av det förslag om omstruktureringsforum som kommissionen hänvisar till i sitt ovannämnda meddelande om CARS 21-rapporten.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att genomföra lämpliga strategier för dem som hotas av omstruktureringen i industrin. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att genomföra lämpliga strategier för dem som hotas av omstruktureringen i industrin.

| 88. | Europaparlamentet yrkar på bättre information till och samråd med arbetstagarna i samband med industrins anpassningsprocess till de nya utmaningar som konstruktion och tillverkning av miljövänligare fordon innebär. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet yrkar på bättre information till och samråd med arbetstagarna i samband med industrins anpassningsprocess till de nya utmaningar som konstruktion och tillverkning av miljövänligare fordon innebär.

| 89. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att se över det aktuella förhållandet mellan tillverkare och handlare, som påverkar konkurrenskraften i EU:s bilindustri och är till allvarlig skada för många små och medelstora företag inom sektorn. Parlamentet anser i detta sammanhang att man måste uppmuntra ett stabilare samarbete inom FoU samt på området industriella strategier. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att anta lämpliga strategier eller skapa den ram som behövs för att det ovan nämnda förhållandet ska kunna stabiliseras och de strukturella svårigheterna undanröjas. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att se över det aktuella förhållandet mellan tillverkare och handlare, som påverkar konkurrenskraften i EU:s bilindustri och är till allvarlig skada för många små och medelstora företag inom sektorn. Parlamentet anser i detta sammanhang att man måste uppmuntra ett stabilare samarbete inom FoU samt på området industriella strategier. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att anta lämpliga strategier eller skapa den ram som behövs för att det ovan nämnda förhållandet ska kunna stabiliseras och de strukturella svårigheterna undanröjas.

| 90. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att utnyttja Europeiska investeringsbankens resurser på ett mer systematiskt sätt för att stödja små och medelstora företag inom fordonssektorn och underlätta deras tillgång till riskkapital. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att utnyttja Europeiska investeringsbankens resurser på ett mer systematiskt sätt för att stödja små och medelstora företag inom fordonssektorn och underlätta deras tillgång till riskkapital.

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter P6_TA(2007)0176.

(2)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

(3)  Tolkningsmeddelande från kommissionen om förfaranden för registrering av motorfordon med ursprung i en annan medlemsstat (EUT C 68, 24.3.2007, s. 15).

(4)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

(5)  Rådets direktiv 74/297/EEG av den 4 juni 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (styrmekanismens uppförande i händelse av en sammanstötning) (EGT L 165, 20.6.1974, s. 16).

(6)  Rådets direktiv 76/115/EEG av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om förankring av bilbälten i motorfordon (EGT L 24, 30.1.1976, s. 6).

(7)  Rådets direktiv 78/932/EEG av den 16 oktober 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om huvudstöd på säten i motorfordon (EGT L 325, 20.11.1978, s. 1).

(8)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

(9)  EGT L 269, 21.10.2000, s. 34.

(10)  EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

(11)  KOM(2006)0059.

(12)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/10

---

P6_TA(2008)0008

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (2007/2144(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (KOM(2006)0824), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer (KOM(2006)0824),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005)0532), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin (KOM(2005)0532),

| — | med beaktande av de relevanta rättsfall som behandlats i Europeiska gemenskapernas domstol, särskilt målen C-250/95, Futura Participations SA och Singer mot Administration des contributions (1), C-141/99, AMID mot Belgische Staat (2), de förenade målen C-397/98 och C-410/98, (Metallgesellschaft Ltd m.fl. mot Commissioners of Ireland Revenue and HM Attorney General) (3), C-446/03, Marks & Spencer plc mot David Halsey (HM Inspector of Taxes) (4) och C-231/05, Oy AA (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta rättsfall som behandlats i Europeiska gemenskapernas domstol, särskilt målen C-250/95, Futura Participations SA och Singer mot Administration des contributions (1), C-141/99, AMID mot Belgische Staat (2), de förenade målen C-397/98 och C-410/98, (Metallgesellschaft Ltd m.fl. mot Commissioners of Ireland Revenue and HM Attorney General) (3), C-446/03, Marks & Spencer plc mot David Halsey (HM Inspector of Taxes) (4) och C-231/05, Oy AA (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2005 om beskattning av företag i Europeiska unionen: en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2005 om beskattning av företag i Europeiska unionen: en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (7),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om genomförande av gemenskapens program för ökad tillväxt och sysselsättning och förbättrad konkurrenskraft för EU:s näringsliv: Framstegen under 2006 och de kommande stegen på vägen mot ett förslag till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) (KOM(2007)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om genomförande av gemenskapens program för ökad tillväxt och sysselsättning och förbättrad konkurrenskraft för EU:s näringsliv: Framstegen under 2006 och de kommande stegen på vägen mot ett förslag till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) (KOM(2007)0223),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet (8),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0481/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0481/2007), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaternas nationella skattesystem måste i allt större utsträckning ta hänsyn till globaliseringen av ekonomin och bemästra den inre marknadens bestämmelser och funktionssätt, med sikte på att uppnå Lissabonstrategins mål för tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaternas nationella skattesystem måste i allt större utsträckning ta hänsyn till globaliseringen av ekonomin och bemästra den inre marknadens bestämmelser och funktionssätt, med sikte på att uppnå Lissabonstrategins mål för tillväxt och konkurrenskraft.

| B. | Globaliseringen av ekonomin har ökat skattekonkurrensen på ett sådant sätt att det lett till en drastisk sänkning av de genomsnittliga bolagsskattesatserna i industriländerna under de senaste 30 åren. |
| --- | --- |

B.

Globaliseringen av ekonomin har ökat skattekonkurrensen på ett sådant sätt att det lett till en drastisk sänkning av de genomsnittliga bolagsskattesatserna i industriländerna under de senaste 30 åren.

| C. | Denna sänkning av skattesatserna har accelererat sedan den senaste utvidgningen av Europeiska unionen, och det finns en tydlig tendens i medlemsstaterna att införa särskilda skattevillkor för att attrahera särskilt flyttbenägna företag. |
| --- | --- |

C.

Denna sänkning av skattesatserna har accelererat sedan den senaste utvidgningen av Europeiska unionen, och det finns en tydlig tendens i medlemsstaterna att införa särskilda skattevillkor för att attrahera särskilt flyttbenägna företag.

| D. | De 27 olika skattesystemen i Europeiska unionen utgör ett hinder för en smidigt fungerande inre marknad, orsakar väsentliga extrakostnader för den gränsöverskridande handeln och affärsverksamheten vad gäller administration och regelefterlevnad, hindrar omstrukturering av företag och leder ibland till dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

D.

De 27 olika skattesystemen i Europeiska unionen utgör ett hinder för en smidigt fungerande inre marknad, orsakar väsentliga extrakostnader för den gränsöverskridande handeln och affärsverksamheten vad gäller administration och regelefterlevnad, hindrar omstrukturering av företag och leder ibland till dubbelbeskattning.

| E. | Minskade kostnader för regelefterlevnad i samband med olika nationella lagar för företagsbeskattning, tydliga regler, slopandet av skattehinder för gränsöverskridande verksamhet och skapandet av lika villkor för europeiska företag som är verksamma på den inre marknaden kan leda till ekonomiska vinster i hela EU genom en dynamisk miljö för företagen. |
| --- | --- |

E.

Minskade kostnader för regelefterlevnad i samband med olika nationella lagar för företagsbeskattning, tydliga regler, slopandet av skattehinder för gränsöverskridande verksamhet och skapandet av lika villkor för europeiska företag som är verksamma på den inre marknaden kan leda till ekonomiska vinster i hela EU genom en dynamisk miljö för företagen.

| F. | Lämplig samordning av skatterna på gemenskapsnivå, vilken inte syftar till att harmonisera skattesatserna, kan bidra till att konkurrenssnedvridningar undviks och kan ge vinster som i hög grad kan komma företagen, deras anställda, konsumenterna, medlemsstaterna och medborgarna till godo. |
| --- | --- |

F.

Lämplig samordning av skatterna på gemenskapsnivå, vilken inte syftar till att harmonisera skattesatserna, kan bidra till att konkurrenssnedvridningar undviks och kan ge vinster som i hög grad kan komma företagen, deras anställda, konsumenterna, medlemsstaterna och medborgarna till godo.

| G. | För att uppnå Lissabonstrategins mål är det nödvändigt med en bättre samordning av medlemsstaternas skattepolitik. |
| --- | --- |

G.

För att uppnå Lissabonstrategins mål är det nödvändigt med en bättre samordning av medlemsstaternas skattepolitik.

| H. | Traditionellt har medlemsstaterna försökt att samordna sina skattesystem genom ett omfattande nätverk av bilaterala skatteöverenskommelser som inte helt och hållet täcker in frågor som förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet. Inom EU är den bilaterala metoden mindre effektiv och leder till sämre samstämmighet än ett multilateralt och samordnat angreppssätt. Ett gemensamt angreppssätt för hela EU avseende en konsoliderad bolagsskattebas – som förslaget om CCCTB – är den lämpligaste lösningen för en gränsöverskridande utjämning av förluster och vinster på den inre marknaden, och kommer att leda till större transparens, öka investeringarna och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

H.

Traditionellt har medlemsstaterna försökt att samordna sina skattesystem genom ett omfattande nätverk av bilaterala skatteöverenskommelser som inte helt och hållet täcker in frågor som förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet. Inom EU är den bilaterala metoden mindre effektiv och leder till sämre samstämmighet än ett multilateralt och samordnat angreppssätt. Ett gemensamt angreppssätt för hela EU avseende en konsoliderad bolagsskattebas – som förslaget om CCCTB – är den lämpligaste lösningen för en gränsöverskridande utjämning av förluster och vinster på den inre marknaden, och kommer att leda till större transparens, öka investeringarna och förbättra konkurrenskraften.

| I. | Medlemsstaterna tillämpar olika bestämmelser rörande utjämning av förluster som uppkommit hos filialer, dotterbolag och delar av koncerner, och därmed snedvrids företagsbesluten och investeringspolitiken på den inre marknaden, vilket påverkar vilka långsiktiga industriella strategier som är lämpliga i medlemsstaterna samt deras skatteinkomster. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaterna tillämpar olika bestämmelser rörande utjämning av förluster som uppkommit hos filialer, dotterbolag och delar av koncerner, och därmed snedvrids företagsbesluten och investeringspolitiken på den inre marknaden, vilket påverkar vilka långsiktiga industriella strategier som är lämpliga i medlemsstaterna samt deras skatteinkomster.

| J. | I stort sett alla skattesystem i Europeiska unionen beskattar vinst och förlust asymmetriskt, dvs. vinster beskattas det år som de är intjänade medan skattevärdet av en förlust inte automatiskt återbetalas till företaget vid den tidpunkt då den inträffar. I EG-domstolens rättspraxis från senare år saknas en ordentlig analys av denna tidsfaktor och dess betydelse för att öka de gränsöverskridande investeringar inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

J.

I stort sett alla skattesystem i Europeiska unionen beskattar vinst och förlust asymmetriskt, dvs. vinster beskattas det år som de är intjänade medan skattevärdet av en förlust inte automatiskt återbetalas till företaget vid den tidpunkt då den inträffar. I EG-domstolens rättspraxis från senare år saknas en ordentlig analys av denna tidsfaktor och dess betydelse för att öka de gränsöverskridande investeringar inom Europeiska unionen.

| K. | Införandet av ett system för gränsöverskridande förlustutjämning skulle innebära att man i vissa medlemsstater skulle avstå från bolagsskatteinkomster utan vissa rättsliga garantier. |
| --- | --- |

K.

Införandet av ett system för gränsöverskridande förlustutjämning skulle innebära att man i vissa medlemsstater skulle avstå från bolagsskatteinkomster utan vissa rättsliga garantier.

| L. | Förluster i inhemska filialer räknas automatiskt in i moderbolagets nettoresultat, men läget är mindre tydligt när utländska filialer gör förluster, eller för inhemska eller utländska delar av en koncern. |
| --- | --- |

L.

Förluster i inhemska filialer räknas automatiskt in i moderbolagets nettoresultat, men läget är mindre tydligt när utländska filialer gör förluster, eller för inhemska eller utländska delar av en koncern.

| M. | Avsaknaden av förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet utgör ett inträdeshinder för somliga marknader och främjar etablering i stora medlemsstater där hemmamarknadens storlek är tillräcklig för att eventuella förluster ska kunna absorberas. |
| --- | --- |

M.

Avsaknaden av förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet utgör ett inträdeshinder för somliga marknader och främjar etablering i stora medlemsstater där hemmamarknadens storlek är tillräcklig för att eventuella förluster ska kunna absorberas.

| N. | Den beskrivna situationen medför att små och medelstora företag försätts i ett sämre läge, eftersom de har svårare att genomföra gränsöverskridande investeringar då det råder osäkerhet beträffande förlustutjämningen och det är vanligt att de gör förluster i ett inledningsskede. |
| --- | --- |

N.

Den beskrivna situationen medför att små och medelstora företag försätts i ett sämre läge, eftersom de har svårare att genomföra gränsöverskridande investeringar då det råder osäkerhet beträffande förlustutjämningen och det är vanligt att de gör förluster i ett inledningsskede.

| 1. | Europaparlamentet ser med stor oro på de negativa konsekvenserna för den inre marknaden till följd av medlemsstaternas olika system när det gäller förluster i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser med stor oro på de negativa konsekvenserna för den inre marknaden till följd av medlemsstaternas olika system när det gäller förluster i gränsöverskridande situationer.

| 2. | Europaparlamentet noterar att varje åtgärd som hindrar etableringsfriheten strider mot artikel 43 i EG-fördraget, och därför bör elimineringen av sådana åtgärder bli föremål för riktade åtgärder. Olika system för företagsbeskattning skapar hinder för tillträde till olika nationella marknader, hindrar den inre marknaden från att fungerar ordentligt, snedvrider konkurrensen, gör det omöjligt att upprätthålla lika villkor för företagen i EU, och bör därför uppmärksammas på detta sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att varje åtgärd som hindrar etableringsfriheten strider mot artikel 43 i EG-fördraget, och därför bör elimineringen av sådana åtgärder bli föremål för riktade åtgärder. Olika system för företagsbeskattning skapar hinder för tillträde till olika nationella marknader, hindrar den inre marknaden från att fungerar ordentligt, snedvrider konkurrensen, gör det omöjligt att upprätthålla lika villkor för företagen i EU, och bör därför uppmärksammas på detta sätt.

| 3. | Europaparlamentet anser att riktade insatser på EU-nivå när det gäller skatteavdrag för förluster i gränsöverskridande situationer kan få den inre marknaden att fungera betydligt bättre. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att riktade insatser på EU-nivå när det gäller skatteavdrag för förluster i gränsöverskridande situationer kan få den inre marknaden att fungera betydligt bättre.

| 4. | Europaparlamentet stöder kommissionens meddelande om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer, som ett viktigt steg för att ta itu med situationen, och uppmanar till lämplig samordning mellan medlemsstaterna avseende tidsplanering och lösningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder kommissionens meddelande om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer, som ett viktigt steg för att ta itu med situationen, och uppmanar till lämplig samordning mellan medlemsstaterna avseende tidsplanering och lösningar.

| 5. | Europaparlamentet betonar att varje riktad åtgärd för att införa förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet måste definieras och genomföras inom ramen för ett multilateralt, gemensamt tillvägagångssätt och genom samordnade åtgärder från medlemsstaterna sida, för att en sammanhållen utveckling av den inre marknaden ska kunna garanteras. Parlamentet påminner om att sådana riktade åtgärder utgör en tillfällig lösning i väntan på att CCCTB ska antas. CCCTB är en övergripande långsiktig lösning för skattehinder i samband med gränsöverskridande utjämning av förluster och vinster, liksom för internprissättning, gränsöverskridande företagssammanslagningar, företagsförvärv och företagsomstruktureringar, och kommer att bidra till att förverkliga en inre marknad med rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att varje riktad åtgärd för att införa förlustutjämning vid gränsöverskridande verksamhet måste definieras och genomföras inom ramen för ett multilateralt, gemensamt tillvägagångssätt och genom samordnade åtgärder från medlemsstaterna sida, för att en sammanhållen utveckling av den inre marknaden ska kunna garanteras. Parlamentet påminner om att sådana riktade åtgärder utgör en tillfällig lösning i väntan på att CCCTB ska antas. CCCTB är en övergripande långsiktig lösning för skattehinder i samband med gränsöverskridande utjämning av förluster och vinster, liksom för internprissättning, gränsöverskridande företagssammanslagningar, företagsförvärv och företagsomstruktureringar, och kommer att bidra till att förverkliga en inre marknad med rättvis konkurrens.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater tillämpar olika metoder för att eliminera dubbelbeskattning, antingen genom att räkna av skatt som betalats utomlands (avräkningsmetoden) eller genom att undanta inkomster från utlandet från skattebasen (undantagandemetoden). Parlamentet noterar att endast vissa av de medlemsstater som tillämpar undantagandemetoden inte tillåter utjämning av förluster som uppstått i filialer i utlandet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater tillämpar olika metoder för att eliminera dubbelbeskattning, antingen genom att räkna av skatt som betalats utomlands (avräkningsmetoden) eller genom att undanta inkomster från utlandet från skattebasen (undantagandemetoden). Parlamentet noterar att endast vissa av de medlemsstater som tillämpar undantagandemetoden inte tillåter utjämning av förluster som uppstått i filialer i utlandet.

| 7. | Europaparlamentet vill uppmärksamma att då förluster som uppkommit hos fasta driftsställen inte får avräknas mot vinster vid ett huvudkontor, är det en annan behandling än den som gäller vid en rent inhemsk situation, och att detta utgör ett hinder för fri etablering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vill uppmärksamma att då förluster som uppkommit hos fasta driftsställen inte får avräknas mot vinster vid ett huvudkontor, är det en annan behandling än den som gäller vid en rent inhemsk situation, och att detta utgör ett hinder för fri etablering.

| 8. | Europaparlamentet anser att man i första hand bör vidta åtgärder för koncerner som är verksamma i flera medlemsstater, eftersom just dessa koncerner drabbas hårdare av skillnaderna när det gäller behandlingen av förluster i gränsöverskridande situationer än koncerner som är verksamma i endast en medlemsstat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man i första hand bör vidta åtgärder för koncerner som är verksamma i flera medlemsstater, eftersom just dessa koncerner drabbas hårdare av skillnaderna när det gäller behandlingen av förluster i gränsöverskridande situationer än koncerner som är verksamma i endast en medlemsstat.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att snedvridningar till följd av skillnaderna mellan de nationella systemen får negativa följder framför allt för små och medelstora företag i förhållande till potentiella konkurrenter och uppmanar därför kommissionen att anta särskilda bestämmelser på detta område. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att snedvridningar till följd av skillnaderna mellan de nationella systemen får negativa följder framför allt för små och medelstora företag i förhållande till potentiella konkurrenter och uppmanar därför kommissionen att anta särskilda bestämmelser på detta område.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att det finns få arrangemang för gränsöverskridande förlustutjämning mellan dotterbolag och moderbolag (koncerner), och att förluster inom en koncern därför inte automatiskt beaktas på samma sätt som inom ett företag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att det finns få arrangemang för gränsöverskridande förlustutjämning mellan dotterbolag och moderbolag (koncerner), och att förluster inom en koncern därför inte automatiskt beaktas på samma sätt som inom ett företag.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att det i en majoritet av medlemsstaterna finns bestämmelser rörande förlustutjämning för koncerner inom landet, där en koncern i praktiken behandlas som en enhet, men att få gör på samma sätt när det gäller gränsöverskridande situationer. Avsaknaden av gränsöverskridande förlustutjämning inom koncerner kan snedvrida investeringsbeslut både när det gäller geografisk placering och valet av juridisk form (filial eller dotterbolag). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att det i en majoritet av medlemsstaterna finns bestämmelser rörande förlustutjämning för koncerner inom landet, där en koncern i praktiken behandlas som en enhet, men att få gör på samma sätt när det gäller gränsöverskridande situationer. Avsaknaden av gränsöverskridande förlustutjämning inom koncerner kan snedvrida investeringsbeslut både när det gäller geografisk placering och valet av juridisk form (filial eller dotterbolag).

| 12. | Europaparlamentet inser att det är svårt att bara utvidga de nationella bestämmelserna till att gälla gränsöverskridande situationer, eftersom skattebaserna skiljer sig åt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet inser att det är svårt att bara utvidga de nationella bestämmelserna till att gälla gränsöverskridande situationer, eftersom skattebaserna skiljer sig åt.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att man erkänner hur viktigt det är med gränsöverskridande förlustutjämning, men det bör påpekas att det är nödvändigt med ytterligare noggrann översyn av systemet för gränsöverskridande förlustutjämning. Man måste bestämma huruvida gränsöverskridande förlustutjämning bör vara begränsad till dotterbolag i förhållande till moderbolaget eller vice versa, och därför bör det göras en noggrann utvärdering av vilka budgeteffekter systemet ger när ett dotterbolags vinst får väga upp moderbolagets förlust. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att man erkänner hur viktigt det är med gränsöverskridande förlustutjämning, men det bör påpekas att det är nödvändigt med ytterligare noggrann översyn av systemet för gränsöverskridande förlustutjämning. Man måste bestämma huruvida gränsöverskridande förlustutjämning bör vara begränsad till dotterbolag i förhållande till moderbolaget eller vice versa, och därför bör det göras en noggrann utvärdering av vilka budgeteffekter systemet ger när ett dotterbolags vinst får väga upp moderbolagets förlust.

| 14. | Europaparlamentet ser EG-domstolens dom i fallet Marks & Spencer som ett erkännande av medlemsstaternas rätt att behålla sina skattesystem, särskilt i samband med oron för skatteflykt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser EG-domstolens dom i fallet Marks & Spencer som ett erkännande av medlemsstaternas rätt att behålla sina skattesystem, särskilt i samband med oron för skatteflykt.

| 15. | Europaparlamentet noterar att EG-domstolens dom i fallet Oy AA visar att de olika nationella skattesystemen behandlar förluster olika och att det därför är oklart om förluster kan konsolideras inom en koncern i alla gränsöverskridande situationer, även om förlusterna uppstår vid en likvidation och således resulterar i en oproportionell situation, vilket visas i Marks & Spencer-fallet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att EG-domstolens dom i fallet Oy AA visar att de olika nationella skattesystemen behandlar förluster olika och att det därför är oklart om förluster kan konsolideras inom en koncern i alla gränsöverskridande situationer, även om förlusterna uppstår vid en likvidation och således resulterar i en oproportionell situation, vilket visas i Marks & Spencer-fallet.

| 16. | Europaparlamentet anser att koncerner så långt som är möjligt bör behandlas på samma sätt oavsett om de finns i flera medlemsstater eller inom en enda medlemsstat. Parlamentet framhåller att när det gäller gränsöverskridande förluster i utländska dotterbolag måste dubbelbeskattning av moderbolaget undvikas och beskattningsrätten fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, får en förlust inte dras av flera gånger och måste skatteflykt undvikas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att koncerner så långt som är möjligt bör behandlas på samma sätt oavsett om de finns i flera medlemsstater eller inom en enda medlemsstat. Parlamentet framhåller att när det gäller gränsöverskridande förluster i utländska dotterbolag måste dubbelbeskattning av moderbolaget undvikas och beskattningsrätten fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, får en förlust inte dras av flera gånger och måste skatteflykt undvikas.

| 17. | Europaparlamentet anser det lämpligt att inleda en debatt om hur koncerner inom EU ska definieras och vad som ska känneteckna dem, med hänsyn tagen till att det finns gemensamma europeiska institutioner såsom Europabolag och Europeisk kooperativ förening, dock utan någon avsikt att begränsa räckvidden för gränsöverskridande förlustutjämningsåtgärder endast till sådana institutioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser det lämpligt att inleda en debatt om hur koncerner inom EU ska definieras och vad som ska känneteckna dem, med hänsyn tagen till att det finns gemensamma europeiska institutioner såsom Europabolag och Europeisk kooperativ förening, dock utan någon avsikt att begränsa räckvidden för gränsöverskridande förlustutjämningsåtgärder endast till sådana institutioner.

| 18. | Europaparlamentet upprepar hur viktigt det är att definiera begreppet koncern i syfte att hindra företagen från att på ett opportunistiskt sätt fördela vinster och förluster mellan EU:s medlemsstater. För att definiera begreppet koncern kan det vara till hjälp att kartlägga särskilda avgörande kriterier inom företaget, t.ex. enligt direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar hur viktigt det är att definiera begreppet koncern i syfte att hindra företagen från att på ett opportunistiskt sätt fördela vinster och förluster mellan EU:s medlemsstater. För att definiera begreppet koncern kan det vara till hjälp att kartlägga särskilda avgörande kriterier inom företaget, t.ex. enligt direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de tre möjligheter som föreslås i kommissionens meddelande om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer och stöder riktade åtgärder som skulle göra det möjligt att effektivt och omedelbart dra av förluster i utländska dotterbolag (årligen, inte bara förluster som uppstår vid en likvidation, som i Marks & Spencer-fallet) vilket skulle utjämnas genom en motsvarande extra beskattning av moderbolaget när dotterbolaget åter går med vinst. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar de tre möjligheter som föreslås i kommissionens meddelande om skattemässig behandling av förluster i gränsöverskridande situationer och stöder riktade åtgärder som skulle göra det möjligt att effektivt och omedelbart dra av förluster i utländska dotterbolag (årligen, inte bara förluster som uppstår vid en likvidation, som i Marks & Spencer-fallet) vilket skulle utjämnas genom en motsvarande extra beskattning av moderbolaget när dotterbolaget åter går med vinst.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att man, för att göra det möjligt att genomföra dessa förslag utan att det ger upphov till skatteflykt, överväger huruvida det borde inrättas ett system för automatiskt informationsutbyte, liknande systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES), så att medlemsstaterna kan kontrollera huruvida dotterbolag har deklarerat negativa skattebaser i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar att man, för att göra det möjligt att genomföra dessa förslag utan att det ger upphov till skatteflykt, överväger huruvida det borde inrättas ett system för automatiskt informationsutbyte, liknande systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES), så att medlemsstaterna kan kontrollera huruvida dotterbolag har deklarerat negativa skattebaser i andra medlemsstater.

| 21. | Europaparlamentet manar dock på kommissionen att ytterligare undersöka vilka möjligheter det finns att ge företagen en konsoliderad bolagsskattebas för deras EU-omfattande verksamhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet manar dock på kommissionen att ytterligare undersöka vilka möjligheter det finns att ge företagen en konsoliderad bolagsskattebas för deras EU-omfattande verksamhet.

| 22. | Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt med ännu en noggrann analys för att utvärdera i vilken utsträckning som det föreslagna systemet för gränsöverskridande förlustutjämning skulle kunna främja gränsöverskridande verksamhet i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt med ännu en noggrann analys för att utvärdera i vilken utsträckning som det föreslagna systemet för gränsöverskridande förlustutjämning skulle kunna främja gränsöverskridande verksamhet i små och medelstora företag.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att varje riktad åtgärd som enskilda medlemsstater vidtar avseende skattebehandlingen av förluster i gränsöverskridande situationer inte ensamt kan lösa problemen med konkurrensstörning och höga kostnader för regelefterlevnad i de EU-företag som är verksamma på den inre marknaden, vilket beror på att man har behållit 27 olika skattesystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att varje riktad åtgärd som enskilda medlemsstater vidtar avseende skattebehandlingen av förluster i gränsöverskridande situationer inte ensamt kan lösa problemen med konkurrensstörning och höga kostnader för regelefterlevnad i de EU-företag som är verksamma på den inre marknaden, vilket beror på att man har behållit 27 olika skattesystem.

| 24. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste agera samordnat när de inför riktade åtgärder för gränsöverskridande förlustutjämning i ett företag eller en koncern. Parlamentet påminner om behovet av bättre samordning mellan medlemsstaterna när det gäller skattefrågor och uppmanar kommissionen att börja spela en aktiv roll. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste agera samordnat när de inför riktade åtgärder för gränsöverskridande förlustutjämning i ett företag eller en koncern. Parlamentet påminner om behovet av bättre samordning mellan medlemsstaterna när det gäller skattefrågor och uppmanar kommissionen att börja spela en aktiv roll.

| 25. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att upprätta en CCCTB. Denna kommer att leda till större klarhet och effektivitet genom att företag kan verka under samma bestämmelser utomlands som i hemlandet, skapa lika villkor och öka konkurrenskraften för EU-företag, öka den gränsöverskridande handeln och investeringarna och på så vis skapa förutsättningar för att fullt ut kunna dra nytta av den inre marknadens fördelar vad avser investeringar och tillväxt samt väsentligt minska de administrativa bördorna, kostnaderna för regelefterlevnad och möjligheterna till skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att upprätta en CCCTB. Denna kommer att leda till större klarhet och effektivitet genom att företag kan verka under samma bestämmelser utomlands som i hemlandet, skapa lika villkor och öka konkurrenskraften för EU-företag, öka den gränsöverskridande handeln och investeringarna och på så vis skapa förutsättningar för att fullt ut kunna dra nytta av den inre marknadens fördelar vad avser investeringar och tillväxt samt väsentligt minska de administrativa bördorna, kostnaderna för regelefterlevnad och möjligheterna till skatteflykt och skattebedrägerier.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att CCCTB innebär gemensamma bestämmelser avseende skattebaser, och på intet sätt påverkar medlemsstaternas frihet att i framtiden bestämma sina egna skattesatser. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att CCCTB innebär gemensamma bestämmelser avseende skattebaser, och på intet sätt påverkar medlemsstaternas frihet att i framtiden bestämma sina egna skattesatser.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lansera CCCTB inom ramen för förstärkt samarbete. Dock påpekar parlamentet att detta är den näst bästa lösningen, då avsaknaden av ett heltäckande system för hela EU kan minska de fördelar som klarheten och de minskade administrativa kostnaderna innebär. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lansera CCCTB inom ramen för förstärkt samarbete. Dock påpekar parlamentet att detta är den näst bästa lösningen, då avsaknaden av ett heltäckande system för hela EU kan minska de fördelar som klarheten och de minskade administrativa kostnaderna innebär.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  REG 1997, s. I-2471.

(2)  REG 2000, s. I-11619.

(3)  REG 2001, s. I-1727.

(4)  REG 2005, s. I-10837.

(5)  Dom av den 18 juli 2007.

(6)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

(7)  EGT C 286 E, 23.11.2006, s. 229.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0367.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/14

---

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2008 om gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (2007/2146(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012”(KOM(2007)0062) och åtföljande interna arbetsdokument (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) och (SEK(2007)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012”(KOM(2007)0062) och åtföljande interna arbetsdokument (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) och (SEK(2007)0216),

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artiklarna 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 och 152, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artiklarna 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 och 152,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1), särskilt artiklarna 27, 31 och 32 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1), särskilt artiklarna 27, 31 och 32 i denna,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer på arbetsmiljöområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer på arbetsmiljöområdet,

| — | med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (2)(ramdirektivet), och dess särdirektiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (2)(ramdirektivet), och dess särdirektiv,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG av den 20 juni 2007 om ändring av rådets direktiv 89/391/EEG, dess särdirektiv samt rådets direktiv 83/477/EEG, 91/383/EEG, 92/29/EEG och 94/33/EG för att förenkla och rationalisera rapporterna om det praktiska genomförandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG av den 20 juni 2007 om ändring av rådets direktiv 89/391/EEG, dess särdirektiv samt rådets direktiv 83/477/EEG, 91/383/EEG, 92/29/EEG och 94/33/EG för att förenkla och rationalisera rapporterna om det praktiska genomförandet (4),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2002 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002–2006 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2002 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002–2006 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 februari 2005 om främjande av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 februari 2005 om främjande av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 med rekommendationer till kommissionen om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 med rekommendationer till kommissionen om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om gemenskapens statistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet på arbetet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om gemenskapens statistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet på arbetet (9),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 29 mars 2007 om hepatit C (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 29 mars 2007 om hepatit C (10),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0518/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0518/2007), och av följande skäl:

| A. | Det finns ett positivt samband mellan ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och företagens lönsamhet när det gäller övergripande resultat, sjukfrånvaro, personalomsättning, personalens motivation, bättre framtoning för företaget och ökad produktivitet. |
| --- | --- |

A.

Det finns ett positivt samband mellan ett effektivt skydd för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och företagens lönsamhet när det gäller övergripande resultat, sjukfrånvaro, personalomsättning, personalens motivation, bättre framtoning för företaget och ökad produktivitet.

| B. | De konkurrenskraftigaste ekonomierna har också bäst siffror för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, vilket i sin tur har en positiv effekt på de offentliga finanserna i form av lägre socialförsäkringsutgifter och högre produktivitet. Arbetsmiljöskyddet bidrar inte enbart till produktivitet, lönsamhet och arbetstagarnas välbefinnande, utan leder också till kostnadsbesparingar för den nationella ekonomin och samhället i stort. |
| --- | --- |

B.

De konkurrenskraftigaste ekonomierna har också bäst siffror för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, vilket i sin tur har en positiv effekt på de offentliga finanserna i form av lägre socialförsäkringsutgifter och högre produktivitet. Arbetsmiljöskyddet bidrar inte enbart till produktivitet, lönsamhet och arbetstagarnas välbefinnande, utan leder också till kostnadsbesparingar för den nationella ekonomin och samhället i stort.

| C. | Det krävs mer forskning om de långsiktiga hälsoeffekterna av vissa arbeten för att förbättra skyddet för arbetstagarna, eftersom vissa sjukdomar uppkommer först flera år efter det att arbetet utförts. |
| --- | --- |

C.

Det krävs mer forskning om de långsiktiga hälsoeffekterna av vissa arbeten för att förbättra skyddet för arbetstagarna, eftersom vissa sjukdomar uppkommer först flera år efter det att arbetet utförts.

| D. | Det är bekymrande att det minskade antalet arbetsolycksfall och arbetssjukdomar inte är jämnt fördelade, eftersom vissa arbetstagargrupper (t.ex. migrerande arbetstagare, tillfälligt anställda, kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare), vissa företag (särskilt små och medelstora företag och mikroföretag), vissa verksamhetssektorer (särskilt byggnadssektorn, fiskesektorn, jordbrukssektorn och transportsektorn) och vissa medlemsstater uppvisar siffror för arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar som är betydligt högre än genomsnittet i EU. |
| --- | --- |

D.

Det är bekymrande att det minskade antalet arbetsolycksfall och arbetssjukdomar inte är jämnt fördelade, eftersom vissa arbetstagargrupper (t.ex. migrerande arbetstagare, tillfälligt anställda, kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare), vissa företag (särskilt små och medelstora företag och mikroföretag), vissa verksamhetssektorer (särskilt byggnadssektorn, fiskesektorn, jordbrukssektorn och transportsektorn) och vissa medlemsstater uppvisar siffror för arbetsplatsolyckor och arbetssjukdomar som är betydligt högre än genomsnittet i EU.

| E. | Arbetsmiljöåtgärder bör vara en mer konsekvent del av företagskulturen, och denna kultur bör gå hand i hand med livslång utbildning och vidareutbildning för arbetstagare och chefer. |
| --- | --- |

E.

Arbetsmiljöåtgärder bör vara en mer konsekvent del av företagskulturen, och denna kultur bör gå hand i hand med livslång utbildning och vidareutbildning för arbetstagare och chefer.

| F. | En konsekvent genomförd arbetsmiljökultur i företagen kan bidra till obyråkratiskt genomförande av arbetsmiljöåtgärder och därigenom leda till ett effektivt hälsoskydd. |
| --- | --- |

F.

En konsekvent genomförd arbetsmiljökultur i företagen kan bidra till obyråkratiskt genomförande av arbetsmiljöåtgärder och därigenom leda till ett effektivt hälsoskydd.

| G. | Viloperioder är av yttersta vikt för ett gott skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

G.

Viloperioder är av yttersta vikt för ett gott skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| H. | Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) omkom cirka 167 000 personer i arbetsolycksfall eller avled av arbetssjukdomar i EU under 2006, och enligt kommissionens meddelande om bättre kvalitet och produktivitet i arbetet uppskattas att 300 000 arbetstagare varje år får bestående funktionshinder av varierande grad. |
| --- | --- |

H.

Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) omkom cirka 167 000 personer i arbetsolycksfall eller avled av arbetssjukdomar i EU under 2006, och enligt kommissionens meddelande om bättre kvalitet och produktivitet i arbetet uppskattas att 300 000 arbetstagare varje år får bestående funktionshinder av varierande grad.

| I. | En verklig arbetsmiljöstrategi bör grundas på den rätta blandningen av följande: tillräcklig medvetenhet för alla, riktad utbildning och yrkesutbildning, lämpliga förebyggande åtgärder och kampanjer, social dialog och arbetstagardelaktighet, lämplig lagstiftning och adekvat genomförande, särskild uppmärksamhet på specifika grupper, sektorer och företagstyper, effektiva inspektioner och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. |
| --- | --- |

I.

En verklig arbetsmiljöstrategi bör grundas på den rätta blandningen av följande: tillräcklig medvetenhet för alla, riktad utbildning och yrkesutbildning, lämpliga förebyggande åtgärder och kampanjer, social dialog och arbetstagardelaktighet, lämplig lagstiftning och adekvat genomförande, särskild uppmärksamhet på specifika grupper, sektorer och företagstyper, effektiva inspektioner och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

| J. | Äldre arbetstagare bör kunna behålla sin hälsa, arbetsförmåga och anställbarhet så länge som möjligt, och åtgärder bör vidtas i detta syfte. |
| --- | --- |

J.

Äldre arbetstagare bör kunna behålla sin hälsa, arbetsförmåga och anställbarhet så länge som möjligt, och åtgärder bör vidtas i detta syfte.

| K. | Inspektioner spelar en avgörande roll för att verkställa den befintliga lagstiftningen och för att förhindra utnyttjande på arbetsplatsen, och bidrar därmed till att främja begreppet anständigt arbete. Inspektörerna måste stödjas genom ökat samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaternas inspektörer. |
| --- | --- |

K.

Inspektioner spelar en avgörande roll för att verkställa den befintliga lagstiftningen och för att förhindra utnyttjande på arbetsplatsen, och bidrar därmed till att främja begreppet anständigt arbete. Inspektörerna måste stödjas genom ökat samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaternas inspektörer.

| L. | Riskbedömning på företagsnivå får inte ses som en engångsföreteelse, utan måste genomföras regelbundet och anpassas till nya förhållanden och/eller risker. Utebliven eller otillräcklig riskbedömning strider mot lagen och är en av huvudorsakerna till arbetsolycksfall och arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

L.

Riskbedömning på företagsnivå får inte ses som en engångsföreteelse, utan måste genomföras regelbundet och anpassas till nya förhållanden och/eller risker. Utebliven eller otillräcklig riskbedömning strider mot lagen och är en av huvudorsakerna till arbetsolycksfall och arbetssjukdomar.

| M. | Det finns ingen tillgänglig statistik över eldsvådors negativa konsekvenser för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

M.

Det finns ingen tillgänglig statistik över eldsvådors negativa konsekvenser för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| N. | Anställda inom sjukvården riskerar att smittas av fler än 20 livshotande virus, inbegripet hepatit B, hepatit C och hiv/aids. |
| --- | --- |

N.

Anställda inom sjukvården riskerar att smittas av fler än 20 livshotande virus, inbegripet hepatit B, hepatit C och hiv/aids.

| O. | Ett av målen i Lissabonstrategin är att sysselsättningsgraden uppgår till 70 procent senast 2010, varvid sysselsättningsgraden för kvinnor skulle vara 60 procent och sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare 50 procent. Arbetstagare med kroniska och långvariga sjukdomar återgår ofta inte till arbetet trots att de bedöms ha förmåga till det, och de som återgår till arbetet drabbas ofta av flerfaldig diskriminering som t.ex. sänkt inkomst. Detta gäller särskilt cancerpatienter, och nyligen genomförda undersökningar visar att en femtedel av före detta bröstcancerpatienter inte återvänder till arbetet, trots att de skulle kunna det. |
| --- | --- |

O.

Ett av målen i Lissabonstrategin är att sysselsättningsgraden uppgår till 70 procent senast 2010, varvid sysselsättningsgraden för kvinnor skulle vara 60 procent och sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare 50 procent. Arbetstagare med kroniska och långvariga sjukdomar återgår ofta inte till arbetet trots att de bedöms ha förmåga till det, och de som återgår till arbetet drabbas ofta av flerfaldig diskriminering som t.ex. sänkt inkomst. Detta gäller särskilt cancerpatienter, och nyligen genomförda undersökningar visar att en femtedel av före detta bröstcancerpatienter inte återvänder till arbetet, trots att de skulle kunna det.

| P. | Andelen anställda på den svarta arbetsmarknaden utan försäkringar är större bland kvinnor än bland män, något som oundvikligen får betydande konsekvenser för deras arbetsrelaterade säkerhets- och hälsovillkor. |
| --- | --- |

P.

Andelen anställda på den svarta arbetsmarknaden utan försäkringar är större bland kvinnor än bland män, något som oundvikligen får betydande konsekvenser för deras arbetsrelaterade säkerhets- och hälsovillkor.

| Q. | Kvinnor och män utgör inte någon homogen grupp. Därför måste strategierna och åtgärderna för arbetsmiljön vara specifikt anpassade till de enskilda arbetsplatserna och ta hänsyn till att vissa faktorer kan påverka kvinnor och män olika. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor och män utgör inte någon homogen grupp. Därför måste strategierna och åtgärderna för arbetsmiljön vara specifikt anpassade till de enskilda arbetsplatserna och ta hänsyn till att vissa faktorer kan påverka kvinnor och män olika.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ambitiösa mål att minska arbetsolycksfallen med i genomsnitt 25 procent i EU. Parlamentet inser att siffran kan variera mellan länderna på grund av olika utgångspunkter, men anser att det ändå är viktigt att ha tydliga och målinriktade åtgärder, en tidsplan och finansiella åtaganden som kan mätas och utvärderas. I avsaknad av åtgärder, tidsplan och åtaganden uppmanar parlamentet kommissionen att rapportera till parlamentet om framstegen med genomförandet av strategin för 2007–2012 efter halva tiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ambitiösa mål att minska arbetsolycksfallen med i genomsnitt 25 procent i EU. Parlamentet inser att siffran kan variera mellan länderna på grund av olika utgångspunkter, men anser att det ändå är viktigt att ha tydliga och målinriktade åtgärder, en tidsplan och finansiella åtaganden som kan mätas och utvärderas. I avsaknad av åtgärder, tidsplan och åtaganden uppmanar parlamentet kommissionen att rapportera till parlamentet om framstegen med genomförandet av strategin för 2007–2012 efter halva tiden.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till och åta sig att minska ojämlikheter som råder inte bara mellan olika medlemsstater utan även inom en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till och åta sig att minska ojämlikheter som råder inte bara mellan olika medlemsstater utan även inom en och samma medlemsstat.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att använda icke bindande instrument där det inte är möjligt eller lämpligt med bindande lagstiftning, vilket ger medlemsstaterna flexibilitet att finna lösningar som ger det bästa resultatet i fråga om arbetsmiljö med hänsyn till de särskilda förhållandena. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att använda icke bindande instrument där det inte är möjligt eller lämpligt med bindande lagstiftning, vilket ger medlemsstaterna flexibilitet att finna lösningar som ger det bästa resultatet i fråga om arbetsmiljö med hänsyn till de särskilda förhållandena.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i större utsträckning betonar förenklad lagstiftning och minskad administrativ börda samt påpekar att förenklingar ger ökade fördelar för medborgarna och hjälper både anställda och arbetsgivare att koncentrera sig på den praktiska hanteringen av arbetsmiljön för att denna ska bli bättre. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att förenklingarna inte på något sätt leder till försämrat skydd för arbetstagarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i större utsträckning betonar förenklad lagstiftning och minskad administrativ börda samt påpekar att förenklingar ger ökade fördelar för medborgarna och hjälper både anställda och arbetsgivare att koncentrera sig på den praktiska hanteringen av arbetsmiljön för att denna ska bli bättre. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att förenklingarna inte på något sätt leder till försämrat skydd för arbetstagarna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin strategi huvudsakligen rikta in sin uppmärksamhet på särskilt farofyllda verksamheter och/eller sektorer, t.ex. metallindustrin, byggnadssektorn, elsektorn och skogsbruket. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin strategi huvudsakligen rikta in sin uppmärksamhet på särskilt farofyllda verksamheter och/eller sektorer, t.ex. metallindustrin, byggnadssektorn, elsektorn och skogsbruket.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad göra Europeiska arbetsmiljöbyrån delaktig i förfarandet och att särskilt uppmana den att lägga fram en undersökning om i vilka sektorer risken för arbetsolycksfall och arbetssjukdomar är som störst och hur man ska hantera dessa risker effektivt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad göra Europeiska arbetsmiljöbyrån delaktig i förfarandet och att särskilt uppmana den att lägga fram en undersökning om i vilka sektorer risken för arbetsolycksfall och arbetssjukdomar är som störst och hur man ska hantera dessa risker effektivt.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionens starka åtagande att hjälpa de små och medelstora företagen att uppfylla sina skyldigheter på arbetsmiljöområdet är utmärkt och stöder helhjärtat denna inställning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionens starka åtagande att hjälpa de små och medelstora företagen att uppfylla sina skyldigheter på arbetsmiljöområdet är utmärkt och stöder helhjärtat denna inställning.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att målen för att minska arbetssjukdomar inte tas upp i kommissionens meddelande, men inser att det är svårt att mäta arbetssjukdomar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över användningen och genomförandet av de nuvarande statistiska förfarandena för att göra det möjligt att på ett korrekt sätt identifiera och mäta arbetssjukdomar, särskilt cancersjukdomar, i syfte att fastställa minskningsmål. Parlamentet föreslår att kommissionen överväger att ersätta kommissionens rekommendation 2003/670/EG om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (11). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att målen för att minska arbetssjukdomar inte tas upp i kommissionens meddelande, men inser att det är svårt att mäta arbetssjukdomar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över användningen och genomförandet av de nuvarande statistiska förfarandena för att göra det möjligt att på ett korrekt sätt identifiera och mäta arbetssjukdomar, särskilt cancersjukdomar, i syfte att fastställa minskningsmål. Parlamentet föreslår att kommissionen överväger att ersätta kommissionens rekommendation 2003/670/EG om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (11).

| 9. | Europaparlamentet poängterar vikten av att integrera ett jämställdhetsperspektiv i arbetsmiljöfrågor och välkomnar kommissionens uppmaning om att det bör utarbetas särskilda metoder för könsspecifika konsekvensanalyser av arbetsmiljön. Parlamentet kritiserar emellertid kommissionen för att inte i tillräcklig utsträckning beakta jämställdhetsintegrering i sitt meddelande eller dess ”Mål för gemskapens strategi 2007–2012” och ”Konkurrensanalys”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet poängterar vikten av att integrera ett jämställdhetsperspektiv i arbetsmiljöfrågor och välkomnar kommissionens uppmaning om att det bör utarbetas särskilda metoder för könsspecifika konsekvensanalyser av arbetsmiljön. Parlamentet kritiserar emellertid kommissionen för att inte i tillräcklig utsträckning beakta jämställdhetsintegrering i sitt meddelande eller dess ”Mål för gemskapens strategi 2007–2012” och ”Konkurrensanalys”.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av tillgången till könsspecifik statistik på gemenskapsnivå över livshotande och icke livshotande arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av tillgången till könsspecifik statistik på gemenskapsnivå över livshotande och icke livshotande arbetssjukdomar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta större hänsyn till könsaspekter vid tillämpningen av de befintliga arbetsmiljödirektiven och göra en könsuppdelad konsekvensanalys av dessa. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta större hänsyn till könsaspekter vid tillämpningen av de befintliga arbetsmiljödirektiven och göra en könsuppdelad konsekvensanalys av dessa.

| 12. | Europaparlamentet betonar att rehabilitering och återanpassning av arbetstagare efter sjukdom eller arbetsolycksfall är av avgörande vikt och välkomnar den särskilda inriktningen på rehabilitering och återanpassning i de nationella strategierna. Parlamentet anser att det är viktigt att regeringarna i sina arbetsmiljöstrategier säkerställer att människor (genom utbildning, omfördelning av arbetsuppgifter osv.) ska få behålla sitt arbete om de har drabbats av en fysisk eller psykisk sjukdom under sitt arbetsliv. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att rehabilitering och återanpassning av arbetstagare efter sjukdom eller arbetsolycksfall är av avgörande vikt och välkomnar den särskilda inriktningen på rehabilitering och återanpassning i de nationella strategierna. Parlamentet anser att det är viktigt att regeringarna i sina arbetsmiljöstrategier säkerställer att människor (genom utbildning, omfördelning av arbetsuppgifter osv.) ska få behålla sitt arbete om de har drabbats av en fysisk eller psykisk sjukdom under sitt arbetsliv.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in fler siffror och uppgifter om arbetstagare med kroniska sjukdomar och analysera deras arbetsvillkor samt att upprätta en stadga om skydd av rättigheter på arbetsplatsen för cancerpatienter och människor med andra kroniska sjukdomar, och att i detta sammanhang kräva att företag gör det möjligt för sjuka att fortsätta sin anställning under behandlingen och återvända till arbetsmarknaden efter det att behandlingen är avslutad. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in fler siffror och uppgifter om arbetstagare med kroniska sjukdomar och analysera deras arbetsvillkor samt att upprätta en stadga om skydd av rättigheter på arbetsplatsen för cancerpatienter och människor med andra kroniska sjukdomar, och att i detta sammanhang kräva att företag gör det möjligt för sjuka att fortsätta sin anställning under behandlingen och återvända till arbetsmarknaden efter det att behandlingen är avslutad.

| 14. | Europaparlamentet är djupt oroat över de ytterst höga olyckstalen bland arbetstagare med tillfälliga eller tidsbegränsade anställningsavtal och bland lågkvalificerade arbetstagare, som i några medlemsstater är minst dubbelt så höga som för andra arbetstagare. Parlamentet noterar också att det finns ett samband mellan dessa anställningsformer och det faktum att det rör sig om anställningar inom högrisksektorer som t.ex. byggsektorn. Parlamentet påpekar att det i rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (12) fastställs som en allmän regel att tillfälligt anställda arbetstagare ska ha samma arbetsmiljörättigheter som tillsvidareanställda arbetstagare, men att inga särskilda mekanismer för att se till att denna princip fungerar i praktiken fastställs i direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast rätta till dessa brister. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är djupt oroat över de ytterst höga olyckstalen bland arbetstagare med tillfälliga eller tidsbegränsade anställningsavtal och bland lågkvalificerade arbetstagare, som i några medlemsstater är minst dubbelt så höga som för andra arbetstagare. Parlamentet noterar också att det finns ett samband mellan dessa anställningsformer och det faktum att det rör sig om anställningar inom högrisksektorer som t.ex. byggsektorn. Parlamentet påpekar att det i rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (12) fastställs som en allmän regel att tillfälligt anställda arbetstagare ska ha samma arbetsmiljörättigheter som tillsvidareanställda arbetstagare, men att inga särskilda mekanismer för att se till att denna princip fungerar i praktiken fastställs i direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast rätta till dessa brister.

| 15. | Europaparlamentet noterar också det ökande antalet atypiska anställningsformer och betonar att de villkor som dessa omfattar inte får innebära hälso- och säkerhetsrisker för anställda och uppdragstagare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar också det ökande antalet atypiska anställningsformer och betonar att de villkor som dessa omfattar inte får innebära hälso- och säkerhetsrisker för anställda och uppdragstagare.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som tillgodoser kvinnors rätt till säkerhet och hälsa på atypiska arbetsplatser, exempelvis vid vård av sjuka i hemmet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder som tillgodoser kvinnors rätt till säkerhet och hälsa på atypiska arbetsplatser, exempelvis vid vård av sjuka i hemmet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut beakta de demografiska förändringarnas konsekvenser för arbetsmiljön. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att förstärka sina förebyggande åtgärder och vidta åtgärder som syftar till att kompensera för försämrad fysik, särskilt genom ergonomi och arbetsplatsdesign samt genom åtgärder och initiativ som syftar till att bevara äldre arbetstagares motivation, kapacitet och hälsa. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut beakta de demografiska förändringarnas konsekvenser för arbetsmiljön. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att förstärka sina förebyggande åtgärder och vidta åtgärder som syftar till att kompensera för försämrad fysik, särskilt genom ergonomi och arbetsplatsdesign samt genom åtgärder och initiativ som syftar till att bevara äldre arbetstagares motivation, kapacitet och hälsa.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar det vetenskapligt bevisande sambandet mellan stress i arbetet och därigenom förorsakade sjukdomar, särskilt kroniska sjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar och belastningsskador. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar det vetenskapligt bevisande sambandet mellan stress i arbetet och därigenom förorsakade sjukdomar, särskilt kroniska sjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar och belastningsskador.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att se till att de befintliga rättsliga instrumenten på arbetsmiljöområdet tillämpas på ett bättre sätt och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga medel för att åstadkomma detta. Bland de åtgärder som bör övervägas bör följande ingå:






  a) | Minimikrav för kvaliteten på förebyggande tjänster och arbetsinspektioner. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att se till att de befintliga rättsliga instrumenten på arbetsmiljöområdet tillämpas på ett bättre sätt och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga medel för att åstadkomma detta. Bland de åtgärder som bör övervägas bör följande ingå:

a)

Minimikrav för kvaliteten på förebyggande tjänster och arbetsinspektioner.

| b) | Strängare påföljder. |
| --- | --- |

b)

Strängare påföljder.

| c) | Bättre utvärdering av genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Bättre utvärdering av genomförandet av lagstiftningen.

| d) | Utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

d)

Utbyte av god praxis.

| e) | Starkare förebyggandekultur och system för tidig varning samt ökad allmän tillgång till information om arbetsmiljövillkor. |
| --- | --- |

e)

Starkare förebyggandekultur och system för tidig varning samt ökad allmän tillgång till information om arbetsmiljövillkor.

| f) | Ökat arbetstagarinflytande på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

f)

Ökat arbetstagarinflytande på arbetsplatsen.

| g) | Stimulansåtgärder för att få arbetsgivarna att uppfylla sina åtaganden beträffande arbetsmiljön. |
| --- | --- |

g)

Stimulansåtgärder för att få arbetsgivarna att uppfylla sina åtaganden beträffande arbetsmiljön.

| h) | Ökad användning av avtal mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

h)

Ökad användning av avtal mellan arbetsmarknadens parter.

| 20. | Europaparlamentet anser att kommissionen har en allvarlig brist på resurser för att i tillräcklig utsträckning kunna kontrollera det faktiska införlivandet och genomförandet av direktiv om arbetsmiljö. Parlamentet anser att kommissionen bör använda de medel den har till förfogande, inbegripet genom att oftare inleda förfaranden om fördragsbrott. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att kommissionen har en allvarlig brist på resurser för att i tillräcklig utsträckning kunna kontrollera det faktiska införlivandet och genomförandet av direktiv om arbetsmiljö. Parlamentet anser att kommissionen bör använda de medel den har till förfogande, inbegripet genom att oftare inleda förfaranden om fördragsbrott.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att arbetsmiljöskydd för alla arbetstagare i EU bör gälla i lika hög grad, att arbetsmiljöskyddet ytterst vilar på principen om kroppslig integritet samt att undantag från lagstiftningen om arbetsmiljöskydd äventyrar arbetstagarnas hälsa och jämställdheten och kan leda till en kapplöpning mot botten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att arbetsmiljöskydd för alla arbetstagare i EU bör gälla i lika hög grad, att arbetsmiljöskyddet ytterst vilar på principen om kroppslig integritet samt att undantag från lagstiftningen om arbetsmiljöskydd äventyrar arbetstagarnas hälsa och jämställdheten och kan leda till en kapplöpning mot botten.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra kontinuerliga konsekvensbedömningar avseende arbetsmiljö, på samma sätt som det görs miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra kontinuerliga konsekvensbedömningar avseende arbetsmiljö, på samma sätt som det görs miljökonsekvensbedömningar.

| 23. | Europaparlamentet anser att arbetsplatsinspektioner är en central del av genomförandet av arbetsmiljölagstiftningen.






  a) | Parlamentet uppmanar därför kommissionen att






  i) | utreda hur Yrkesinspektörskommittén (SLIC) ska kunna bli så effektiv som möjligt och ge största möjliga mervärde samt att därpå förse kommittén med de resurser som krävs för att den ska kunna arbeta effektivt, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att arbetsplatsinspektioner är en central del av genomförandet av arbetsmiljölagstiftningen.

a)

Parlamentet uppmanar därför kommissionen att

i)

utreda hur Yrkesinspektörskommittén (SLIC) ska kunna bli så effektiv som möjligt och ge största möjliga mervärde samt att därpå förse kommittén med de resurser som krävs för att den ska kunna arbeta effektivt,

| ii) | vidareutveckla systemen för informationsutbyte så att förfrågningar om information och samarbete kan hanteras på ett effektivt sätt, |
| --- | --- |

ii)

vidareutveckla systemen för informationsutbyte så att förfrågningar om information och samarbete kan hanteras på ett effektivt sätt,

| iii) | utvärdera effektiviteten hos och effekterna av den inspektionsverksamhet som har föreslagits av SLIC för att införa gemensamma kvantitativa och kvalitativa mål för inspektionerna, och därigenom uppmuntra till att inspektionsorganen används för att underlätta skapandet av en effektiv och fungerande arbetsmiljökultur bland arbetstagarna, |
| --- | --- |

iii)

utvärdera effektiviteten hos och effekterna av den inspektionsverksamhet som har föreslagits av SLIC för att införa gemensamma kvantitativa och kvalitativa mål för inspektionerna, och därigenom uppmuntra till att inspektionsorganen används för att underlätta skapandet av en effektiv och fungerande arbetsmiljökultur bland arbetstagarna,

| iv) | införa metoder för att utvärdera de nationella inspektionssystemen, särskilt genom att fastställa resultattavlor. |
| --- | --- |

iv)

införa metoder för att utvärdera de nationella inspektionssystemen, särskilt genom att fastställa resultattavlor.

| b) | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att






  i) | tillhandahålla tillräcklig personal och finansiella medel för de nationella inspektionsorganen, |
| --- | --- | --- |

b)

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att

i)

tillhandahålla tillräcklig personal och finansiella medel för de nationella inspektionsorganen,

| ii) | öka antalet yrkesinspektörer så att antalet som lägst uppgår till 1 yrkesinspektör per 10 000 arbetstagare, i enlighet med ILO:s rekommendationer, |
| --- | --- |

ii)

öka antalet yrkesinspektörer så att antalet som lägst uppgår till 1 yrkesinspektör per 10 000 arbetstagare, i enlighet med ILO:s rekommendationer,

| iii) | öka kvaliteten på arbetsmiljöinspektionerna genom att tillhandahålla en mer övergripande yrkesutbildning som omfattar områden som t.ex. psykologi, ergonomi, hygien, miljöfaror och toxikologi, |
| --- | --- |

iii)

öka kvaliteten på arbetsmiljöinspektionerna genom att tillhandahålla en mer övergripande yrkesutbildning som omfattar områden som t.ex. psykologi, ergonomi, hygien, miljöfaror och toxikologi,

| iv) | inrikta inspektionerna på prioriterade områden, sektorer och företag där det finns hög risk för olyckor och där det finns många sårbara grupper, t.ex. migrerande arbetstagare, arbetstagare som tillfälligt hyrs ut av bemanningsföretag, lågkvalificerade arbetstagare, unga och äldre arbetstagare samt arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

iv)

inrikta inspektionerna på prioriterade områden, sektorer och företag där det finns hög risk för olyckor och där det finns många sårbara grupper, t.ex. migrerande arbetstagare, arbetstagare som tillfälligt hyrs ut av bemanningsföretag, lågkvalificerade arbetstagare, unga och äldre arbetstagare samt arbetstagare med funktionshinder.

| 24. | Europaparlamentet påpekar den avgörande vikten av förebyggande åtgärder och uppmanar kommissionen att genomföra följande åtgärder inom ramen för strategin:






  a) | Att se till att arbetsgivarna erkänner och fullgör sitt ansvar för att tillhandahålla lämpliga förebyggande tjänster på arbetsplatserna, samtidigt som arbetstagarna själva måste ha en ansvarsfull inställning till sin egen arbetsmiljö. |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar den avgörande vikten av förebyggande åtgärder och uppmanar kommissionen att genomföra följande åtgärder inom ramen för strategin:

a)

Att se till att arbetsgivarna erkänner och fullgör sitt ansvar för att tillhandahålla lämpliga förebyggande tjänster på arbetsplatserna, samtidigt som arbetstagarna själva måste ha en ansvarsfull inställning till sin egen arbetsmiljö.

| b) | Att främja övergripande förebyggande åtgärder enligt den rangordning av åtgärder som anges i direktiv 89/391/EEG. |
| --- | --- |

b)

Att främja övergripande förebyggande åtgärder enligt den rangordning av åtgärder som anges i direktiv 89/391/EEG.

| c) | Att betona att riskbedömning bör vara en kontinuerlig process, inte en engångsföreteelse, och att personalen bör delta fullt ut i riskbedömningarna. |
| --- | --- |

c)

Att betona att riskbedömning bör vara en kontinuerlig process, inte en engångsföreteelse, och att personalen bör delta fullt ut i riskbedömningarna.

| d) | Att säkerställa att förebyggande åtgärder genomförs internt i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

d)

Att säkerställa att förebyggande åtgärder genomförs internt i så stor utsträckning som möjligt.

| e) | Att säkerställa att hälsokontroller kombineras med förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

e)

Att säkerställa att hälsokontroller kombineras med förebyggande åtgärder.

| f) | Att regelbundet anpassa sin arbetsmiljölagstiftning så att tekniska framsteg återspeglas. |
| --- | --- |

f)

Att regelbundet anpassa sin arbetsmiljölagstiftning så att tekniska framsteg återspeglas.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna säkerställer kostnadsfri tillgång till tekniska dokument och standarder för arbetsmiljön på nationell nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna säkerställer kostnadsfri tillgång till tekniska dokument och standarder för arbetsmiljön på nationell nivå.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag i meddelandet om utbildning och yrkesinriktad utbildning och anser att detta är en avgörande faktor för att kunna skapa en förebyggandekultur, vilket bör vara en kontinuerlig process som anpassas till nya tekniska villkor på arbetsplatsen och som också omfattar de arbetstagare som återgår i arbete efter sjukdom eller avbrott i yrkesverksamheten på grund av vårdansvar inom familjen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag i meddelandet om utbildning och yrkesinriktad utbildning och anser att detta är en avgörande faktor för att kunna skapa en förebyggandekultur, vilket bör vara en kontinuerlig process som anpassas till nya tekniska villkor på arbetsplatsen och som också omfattar de arbetstagare som återgår i arbete efter sjukdom eller avbrott i yrkesverksamheten på grund av vårdansvar inom familjen.

| 27. | Europaparlamentet anser att anställda och skyddsombud måste erbjudas skräddarsydd yrkesutbildning och omskolning på arbetsmiljöområdet, varvid arbeten utlagda på entreprenad, tillfälliga anställningar, deltidsarbete, kvinnor och migrerande arbetstagare särskilt bör uppmärksammas. Parlamentet anser att nationella medel och gemenskapsmedel måste fortsätta att användas i detta syfte. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att anställda och skyddsombud måste erbjudas skräddarsydd yrkesutbildning och omskolning på arbetsmiljöområdet, varvid arbeten utlagda på entreprenad, tillfälliga anställningar, deltidsarbete, kvinnor och migrerande arbetstagare särskilt bör uppmärksammas. Parlamentet anser att nationella medel och gemenskapsmedel måste fortsätta att användas i detta syfte.

| 28. | Europaparlamentet anser att arbetsgivarna bör vara skyldiga att underlätta läkarbesök för dagtidsarbetande heltidsanställda och deltidsanställda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att arbetsgivarna bör vara skyldiga att underlätta läkarbesök för dagtidsarbetande heltidsanställda och deltidsanställda.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda de befintliga gemenskapsfonderna (särskilt Europeiska socialfonden) för arbetsmiljörelaterade frågor (förebyggande åtgärder och utveckling av en förebyggandekultur, ökad medvetenhet, yrkesutbildning, livslångt lärande, rehabilitering och återintegrering av arbetstagare som drabbats av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar), vilka särskilt är inriktade på små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördela andra gemenskapsfonder (t.ex. från det sjunde ramprogrammet för forskning) och nationella fonder till forskning om arbetssjukdomar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda de befintliga gemenskapsfonderna (särskilt Europeiska socialfonden) för arbetsmiljörelaterade frågor (förebyggande åtgärder och utveckling av en förebyggandekultur, ökad medvetenhet, yrkesutbildning, livslångt lärande, rehabilitering och återintegrering av arbetstagare som drabbats av arbetsolycksfall eller arbetssjukdomar), vilka särskilt är inriktade på små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördela andra gemenskapsfonder (t.ex. från det sjunde ramprogrammet för forskning) och nationella fonder till forskning om arbetssjukdomar.

| 30. | Med hänsyn till den allt större risk som arbetstagarna inom gruv-, metall-, stål- och varvsindustrin utsätts för anser Europaparlamentet att det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen anslår de medel som behövs för investeringar som syftar till att garantera en säker arbetsmiljö. |
| --- | --- |

30.

Med hänsyn till den allt större risk som arbetstagarna inom gruv-, metall-, stål- och varvsindustrin utsätts för anser Europaparlamentet att det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen anslår de medel som behövs för investeringar som syftar till att garantera en säker arbetsmiljö.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa tillämpningen av en systematisk, könsmedveten strategi när man utvecklar arbetsmiljöstrategier på nationell nivå och på gemenskapsnivå och när man samlar in statistik, genomför undersökningar och forskar om arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utnyttja de finansieringsmöjligheter som Progress-programmet erbjuder på detta område, särskilt i avsnittet om jämställdhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa tillämpningen av en systematisk, könsmedveten strategi när man utvecklar arbetsmiljöstrategier på nationell nivå och på gemenskapsnivå och när man samlar in statistik, genomför undersökningar och forskar om arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utnyttja de finansieringsmöjligheter som Progress-programmet erbjuder på detta område, särskilt i avsnittet om jämställdhet.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa ekonomiska incitament för att främja arbetsmiljön, särskilt genom skatterabatter eller företräde för ”säkra” företag och arbetsmiljöcertifierade företag i offentliga upphandlingar, att införa ett ”bonus-malus”-system för sjukförsäkringar och socialförsäkringsavgifter, och ekonomiska incitament för att ersätta omodern eller farlig utrustning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa ekonomiska incitament för att främja arbetsmiljön, särskilt genom skatterabatter eller företräde för ”säkra” företag och arbetsmiljöcertifierade företag i offentliga upphandlingar, att införa ett ”bonus-malus”-system för sjukförsäkringar och socialförsäkringsavgifter, och ekonomiska incitament för att ersätta omodern eller farlig utrustning.

| 33. | Vidare föreslår Europaparlamentet att medlemsstaterna bör överväga om det går att koppla tilldelningen av offentliga kontrakt till olika arbetsmiljönormer. |
| --- | --- |

33.

Vidare föreslår Europaparlamentet att medlemsstaterna bör överväga om det går att koppla tilldelningen av offentliga kontrakt till olika arbetsmiljönormer.

| 34. | Mot bakgrund av de snabba förändringar som nu är på gång inom samhälle och ekonomi och som också påverkar och förändrar arbetsmarknaden, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att uppmuntra en god anställningspolitik och anständiga arbetsvillkor, uppmuntra arbetsgivarna att verka för en sund livsstil på arbetsplatsen genom arbetsmiljökampanjer, rökförbud på arbetsplatsen och system som uppmuntrar anställda som röker att sluta, samt se till att det tas ansvar och att det råder konsekvens med politiken inom andra områden, framför allt folkhälsopolitiken. |
| --- | --- |

34.

Mot bakgrund av de snabba förändringar som nu är på gång inom samhälle och ekonomi och som också påverkar och förändrar arbetsmarknaden, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att uppmuntra en god anställningspolitik och anständiga arbetsvillkor, uppmuntra arbetsgivarna att verka för en sund livsstil på arbetsplatsen genom arbetsmiljökampanjer, rökförbud på arbetsplatsen och system som uppmuntrar anställda som röker att sluta, samt se till att det tas ansvar och att det råder konsekvens med politiken inom andra områden, framför allt folkhälsopolitiken.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (13). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (13).

| 36. | Europaparlamentet anser att de hälsoproblem som orsakas av exponering för asbest är välkända och att gemenskapslagstiftningen om asbest är tillräcklig. Parlamentet betonar att sjukdomar som orsakas av asbest i Europa förutses ligga på en hög nivå under många år framöver. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anordna en utfrågning om hur man ska hantera de omfattande arbetsmiljöproblem som orsakas av befintlig asbest i byggnader och andra konstruktioner som t.ex. fartyg, tåg och maskiner. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att utarbeta nationella handlingsplaner för asbestsanering och krav på att kartlägga förekomst av asbest i byggnader samt att se till att asbest tas bort på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att de hälsoproblem som orsakas av exponering för asbest är välkända och att gemenskapslagstiftningen om asbest är tillräcklig. Parlamentet betonar att sjukdomar som orsakas av asbest i Europa förutses ligga på en hög nivå under många år framöver. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anordna en utfrågning om hur man ska hantera de omfattande arbetsmiljöproblem som orsakas av befintlig asbest i byggnader och andra konstruktioner som t.ex. fartyg, tåg och maskiner. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att utarbeta nationella handlingsplaner för asbestsanering och krav på att kartlägga förekomst av asbest i byggnader samt att se till att asbest tas bort på ett säkert sätt.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, trots att parlamentet upprepade gånger specifikt har begärt detta, ännu inte har lagt fram något förslag till ändring av direktiv 2000/54/EG för att åtgärda de allvarliga risker som vårdpersonal utsätts för vid arbete med nålar och vassa medicinska redskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av den konsekvensanalys som upphandlats (2007/S 139-171103) och efterlyser en lämplig ändring i överensstämmelse med parlamentets ovannämnda resolution om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick antas i god tid före valperiodens utgång i mitten av 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra lämpliga förebyggande åtgärder och screening för att minska risken för att drabbas av infektioner som överförs via blodet, t.ex. hepatit C. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen, trots att parlamentet upprepade gånger specifikt har begärt detta, ännu inte har lagt fram något förslag till ändring av direktiv 2000/54/EG för att åtgärda de allvarliga risker som vårdpersonal utsätts för vid arbete med nålar och vassa medicinska redskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av den konsekvensanalys som upphandlats (2007/S 139-171103) och efterlyser en lämplig ändring i överensstämmelse med parlamentets ovannämnda resolution om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick antas i god tid före valperiodens utgång i mitten av 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra lämpliga förebyggande åtgärder och screening för att minska risken för att drabbas av infektioner som överförs via blodet, t.ex. hepatit C.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå i spetsen för att utveckla och ingå en överenskommelse om EU-handlingsregler för att förebygga infektioner som uppstår i samband med sjukvård. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå i spetsen för att utveckla och ingå en överenskommelse om EU-handlingsregler för att förebygga infektioner som uppstår i samband med sjukvård.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra arbetsmiljön inom sjukvården, inbegripet i sjukhemmen, genom att ta initiativ till åtgärder för att främja rutinmässig screening av sjukvårdspersonal för att möjliggöra tidig upptäckt och behandling i syfte att minska förekomsten av infektioner som förvärvas i arbetet eller infektioner som överförs i arbetet som t.ex. MRSA. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra arbetsmiljön inom sjukvården, inbegripet i sjukhemmen, genom att ta initiativ till åtgärder för att främja rutinmässig screening av sjukvårdspersonal för att möjliggöra tidig upptäckt och behandling i syfte att minska förekomsten av infektioner som förvärvas i arbetet eller infektioner som överförs i arbetet som t.ex. MRSA.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kravet att medlemsstaterna ska utarbeta nationella strategier och betonar att dessa strategier bör omfatta samma tidsperiod och inledas samma år för att underlätta jämförelser av strategierna och resultaten. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ska sätta upp tydliga och mätbara mål och att strategierna bör inriktas särskilt på små och medelstora företag och sårbara grupper såsom migrerande arbetstagare, unga och äldre arbetstagare, kvinnor, arbetstagare som tillfälligt hyrs ut av bemanningsföretag och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar kravet att medlemsstaterna ska utarbeta nationella strategier och betonar att dessa strategier bör omfatta samma tidsperiod och inledas samma år för att underlätta jämförelser av strategierna och resultaten. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör ska sätta upp tydliga och mätbara mål och att strategierna bör inriktas särskilt på små och medelstora företag och sårbara grupper såsom migrerande arbetstagare, unga och äldre arbetstagare, kvinnor, arbetstagare som tillfälligt hyrs ut av bemanningsföretag och arbetstagare med funktionshinder.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att arbetsplatsen görs tillgänglig och säker för arbetstagare med funktionshinder genom skälig anpassning, särskild utrustning som är anpassad till individuella behov och genom sjukvårdstjänster som funktionshindrade behöver p.g.a. sitt funktionshinder samt tjänster som utvecklats för att minimera och förebygga ytterligare funktionshinder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att arbetsplatsen görs tillgänglig och säker för arbetstagare med funktionshinder genom skälig anpassning, särskild utrustning som är anpassad till individuella behov och genom sjukvårdstjänster som funktionshindrade behöver p.g.a. sitt funktionshinder samt tjänster som utvecklats för att minimera och förebygga ytterligare funktionshinder.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa och genomföra ramdirektivet och de befintliga arbetsmiljöbestämmelserna fullt ut för alla arbetstagare oberoende av rättslig status, att ändra den befintliga lagstiftningen för vissa riskyrken om den har visat sig vara ineffektiv och att särskilt ta hänsyn till arbetstagare som ofta förbigås, såsom anställda vid jordbruksföretag, sjukvårdsanställda, yrkesförare, personer som arbetar med hushållstjänster, distansarbetare och när så är lämpligt anställda inom militära yrken. De bör också garantera att rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14) tillämpas fullt ut och genomförs. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att överväga alla tillgängliga alternativ för att utöka EU:s arbetsmiljöbestämmelser till att omfatta egenföretagare och anställningar inom skyddat arbete som erbjuds människor med funktionshinder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa och genomföra ramdirektivet och de befintliga arbetsmiljöbestämmelserna fullt ut för alla arbetstagare oberoende av rättslig status, att ändra den befintliga lagstiftningen för vissa riskyrken om den har visat sig vara ineffektiv och att särskilt ta hänsyn till arbetstagare som ofta förbigås, såsom anställda vid jordbruksföretag, sjukvårdsanställda, yrkesförare, personer som arbetar med hushållstjänster, distansarbetare och när så är lämpligt anställda inom militära yrken. De bör också garantera att rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14) tillämpas fullt ut och genomförs. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att överväga alla tillgängliga alternativ för att utöka EU:s arbetsmiljöbestämmelser till att omfatta egenföretagare och anställningar inom skyddat arbete som erbjuds människor med funktionshinder.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamt beakta olikheterna mellan kvinnliga och manliga arbetstagare när det gäller arbetsmiljörisker och att motverka dessa risker olika i fråga om social och fysisk infrastruktur. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamt beakta olikheterna mellan kvinnliga och manliga arbetstagare när det gäller arbetsmiljörisker och att motverka dessa risker olika i fråga om social och fysisk infrastruktur.

| 44. | Europaparlamentet understryker att behovet av att analysera de risker som kvinnor och män utsätts för och att vidta lämpliga åtgärder inte innebär att man ska återinföra skyddande, exkluderande åtgärder eller att utforma olika arbetsuppgifter för kvinnor och män. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att behovet av att analysera de risker som kvinnor och män utsätts för och att vidta lämpliga åtgärder inte innebär att man ska återinföra skyddande, exkluderande åtgärder eller att utforma olika arbetsuppgifter för kvinnor och män.

| 45. | Europaparlamentet anser att arbetsgivarnas skyldigheter på arbetsmiljöområdet enbart omfattar de krav som de är skyldiga att uppfylla enligt anställningsavtalen, men att man, för att göra arbetsmiljöbestämmelserna till en del av företagens sociala ansvar, bör uppmuntra arbetsgivarna att där så är möjligt granska de arbetsmiljöbestämmelser som tillämpas av underleverantörer och inom leveranskedjan. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att arbetsgivarnas skyldigheter på arbetsmiljöområdet enbart omfattar de krav som de är skyldiga att uppfylla enligt anställningsavtalen, men att man, för att göra arbetsmiljöbestämmelserna till en del av företagens sociala ansvar, bör uppmuntra arbetsgivarna att där så är möjligt granska de arbetsmiljöbestämmelser som tillämpas av underleverantörer och inom leveranskedjan.

| 46. | Europaparlamentet emotser resultatet av det andra samrådet med arbetsmarknadens parter om belastningsbesvär, och uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att lägga fram ett förslag till direktiv med tanke på den ökande förekomsten av belastningsbesvär och att den befintliga lagstiftningen förefaller otillräcklig eftersom den inte omfattar alla arbetssituationer eller täcker alla risker som är förknippade med arbetsrelaterade belastningsbesvär. Parlamentet kräver att full hänsyn tas till vetenskapliga. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet emotser resultatet av det andra samrådet med arbetsmarknadens parter om belastningsbesvär, och uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att lägga fram ett förslag till direktiv med tanke på den ökande förekomsten av belastningsbesvär och att den befintliga lagstiftningen förefaller otillräcklig eftersom den inte omfattar alla arbetssituationer eller täcker alla risker som är förknippade med arbetsrelaterade belastningsbesvär. Parlamentet kräver att full hänsyn tas till vetenskapliga.

| 47. | Europaparlamentet emotser resultatet av det andra samrådet med arbetsmarknadens parter om översynen av direktivet om cancerogena ämnen från 2004 och anser att det lämpligaste alternativet skulle kunna vara att ändra detta direktiv så att det även omfattar mutagena ämnen och reproduktiva toxiner. Parlamentet föreslår vidare att de yrkeshygieniska gränsvärden för cancerogena ämnen som anges i direktivet bör ses över och att nya yrkeshygieniska gränsvärden bör fastställas för vissa cancerogena ämnen, mutagena ämnen och reproduktiva toxiner som ännu inte har inbegripits i direktivet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet emotser resultatet av det andra samrådet med arbetsmarknadens parter om översynen av direktivet om cancerogena ämnen från 2004 och anser att det lämpligaste alternativet skulle kunna vara att ändra detta direktiv så att det även omfattar mutagena ämnen och reproduktiva toxiner. Parlamentet föreslår vidare att de yrkeshygieniska gränsvärden för cancerogena ämnen som anges i direktivet bör ses över och att nya yrkeshygieniska gränsvärden bör fastställas för vissa cancerogena ämnen, mutagena ämnen och reproduktiva toxiner som ännu inte har inbegripits i direktivet.

| 48. | Europaparlamentet erinrar om att hot mot arbetsmiljön inte bara drabbar kroppsarbetare. Parlamentet vill att man ska ägna större uppmärksamhet åt orsakerna till psykiska sjukdomar och åt psykisk hälsa, missbruk och psykiska risker på arbetsplatsen, såsom stress, trakasserier och mobbning, liksom även våld. Parlamentet kräver också att större vikt läggs vid arbetsgivarstrategier som syftar till att främja en god fysisk och psykisk hälsa. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet erinrar om att hot mot arbetsmiljön inte bara drabbar kroppsarbetare. Parlamentet vill att man ska ägna större uppmärksamhet åt orsakerna till psykiska sjukdomar och åt psykisk hälsa, missbruk och psykiska risker på arbetsplatsen, såsom stress, trakasserier och mobbning, liksom även våld. Parlamentet kräver också att större vikt läggs vid arbetsgivarstrategier som syftar till att främja en god fysisk och psykisk hälsa.

| 49. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att skapa en större samordning med den nya Europeiska kemikaliemyndigheten i Helsingfors och att klargöra ett antal frågor om förhållandet mellan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (15) och andra direktiv om hälsa på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att skapa en större samordning med den nya Europeiska kemikaliemyndigheten i Helsingfors och att klargöra ett antal frågor om förhållandet mellan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (15) och andra direktiv om hälsa på arbetsplatsen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vederbörligen beakta sambandet mellan strategin och Reach-förordningen. Syftet med strategin bör vara att komplettera Reach-förordningen när det gäller skydd mot kemiska risker och att utnyttja möjligheten att förbättra skyddet mot kemiska risker på arbetsplatsen i samband med genomförandet av Reach. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vederbörligen beakta sambandet mellan strategin och Reach-förordningen. Syftet med strategin bör vara att komplettera Reach-förordningen när det gäller skydd mot kemiska risker och att utnyttja möjligheten att förbättra skyddet mot kemiska risker på arbetsplatsen i samband med genomförandet av Reach.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar det ramavtal som arbetsmarknadens parter nyligen ingått om trakasserier och våld på arbetsplatsen, men beklagar att avtalet inte uttryckligen omfattar frågan om våld från tredje part. Parlamentet uppmanar därför arbetsmarknadens parter att rådgöra med varandra i denna fråga. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar det ramavtal som arbetsmarknadens parter nyligen ingått om trakasserier och våld på arbetsplatsen, men beklagar att avtalet inte uttryckligen omfattar frågan om våld från tredje part. Parlamentet uppmanar därför arbetsmarknadens parter att rådgöra med varandra i denna fråga.

| 52. | Europaparlamentet betonar att många lastbilsförare som kör genom Europa arbetar under svåra arbetsförhållanden p.g.a. bristande tillgång till lämpliga vilomöjligheter. I artikel 12 i förordning (EG) nr 561/2006 (16) om körtid och vilotid erkänns uttryckligen vikten av att det finns tillräckligt många säkra och trygga vilomöjligheter för yrkesförare längs motorvägsnätet i EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att följa upp pilotprojektet för trygga parkeringsområden, vilket parlamentet tog initiativ till mot bakgrund av de åtgärder som rekommenderades i yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om säkra och trygga parkeringsplatser (17). |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att många lastbilsförare som kör genom Europa arbetar under svåra arbetsförhållanden p.g.a. bristande tillgång till lämpliga vilomöjligheter. I artikel 12 i förordning (EG) nr 561/2006 (16) om körtid och vilotid erkänns uttryckligen vikten av att det finns tillräckligt många säkra och trygga vilomöjligheter för yrkesförare längs motorvägsnätet i EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att följa upp pilotprojektet för trygga parkeringsområden, vilket parlamentet tog initiativ till mot bakgrund av de åtgärder som rekommenderades i yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om säkra och trygga parkeringsplatser (17).

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det är genomförbart och till nytta både för arbetsmiljön och samhället i stort att kräva att alla nya byggnader som är avsedda att bli arbetsplatser ska förses med sprinklersystem mot eldsvådor där så är möjligt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det är genomförbart och till nytta både för arbetsmiljön och samhället i stort att kräva att alla nya byggnader som är avsedda att bli arbetsplatser ska förses med sprinklersystem mot eldsvådor där så är möjligt.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig dialog mellan alla berörda parter, inbegripet statliga myndigheter, arbetsgivare, arbetstagare och deras företrädare samt civilsamhället, som ett centralt verktyg för att utveckla en hög skyddsnivå för hälsa och säkerhet. Denna dialog bör leda till ökade kunskaper om de verkliga arbetsmiljörisker som arbetstagarna möter och de särskilda behoven och kraven bland vissa grupper av arbetstagare på arbetsplatsnivå och sektorsnivå, samt till utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig dialog mellan alla berörda parter, inbegripet statliga myndigheter, arbetsgivare, arbetstagare och deras företrädare samt civilsamhället, som ett centralt verktyg för att utveckla en hög skyddsnivå för hälsa och säkerhet. Denna dialog bör leda till ökade kunskaper om de verkliga arbetsmiljörisker som arbetstagarna möter och de särskilda behoven och kraven bland vissa grupper av arbetstagare på arbetsplatsnivå och sektorsnivå, samt till utbyte av god praxis.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att kvinnor är väl företrädda vid beslut om arbetsmiljöfrågor på alla nivåer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att kvinnor är väl företrädda vid beslut om arbetsmiljöfrågor på alla nivåer.

| 56. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar är ett av de effektiva verktygen för att förbättra konkurrenskraften, förbättra hälsan och öka säkerheten på arbetsplatsen samt förbättra arbetsmiljön och uppmanar därför till ett utbyte av god praxis på lokal, nationell och europeisk nivå mellan medlemsstaterna och globalt på multinationell nivå samt till fortsatt frivillig tillämpning av företagens sociala ansvar, men som en integrerad del av företagens utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar är ett av de effektiva verktygen för att förbättra konkurrenskraften, förbättra hälsan och öka säkerheten på arbetsplatsen samt förbättra arbetsmiljön och uppmanar därför till ett utbyte av god praxis på lokal, nationell och europeisk nivå mellan medlemsstaterna och globalt på multinationell nivå samt till fortsatt frivillig tillämpning av företagens sociala ansvar, men som en integrerad del av företagens utvecklingsstrategier.

| 57. | Europaparlamentet anser att arbetstagarnas representation är synnerligen viktig för all arbetsmiljöpolitik och att det positiva sambandet mellan skyddsombud på arbetsplatsen och förbättrad produktivitet inte får underskattas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja arbetstagarnas delaktighet och se till att så många arbetstagare som möjligt har tillgång till skyddsombud. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att arbetstagarnas representation är synnerligen viktig för all arbetsmiljöpolitik och att det positiva sambandet mellan skyddsombud på arbetsplatsen och förbättrad produktivitet inte får underskattas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja arbetstagarnas delaktighet och se till att så många arbetstagare som möjligt har tillgång till skyddsombud.

| 58. | Europaparlamentet anser att alltför långa arbetsdagar/otillräckliga viloperioder är en av de avgörande faktorerna när det gäller ökningen av olyckor och sjukfrånvaro och uppmanar till en vettig balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att alltför långa arbetsdagar/otillräckliga viloperioder är en av de avgörande faktorerna när det gäller ökningen av olyckor och sjukfrånvaro och uppmanar till en vettig balans mellan arbete och privatliv.

| 59. | Europaparlamentet gratulerar Europeiska arbetsmiljöbyrån och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor till det arbete som de hittills har utfört och anser att dessa organs expertkunskaper och befogenheter måste utnyttjas till fullo. Parlamentet anser att dessa organ bör fortsätta att användas som instrument för att öka medvetenheten och för insamling, analys och utbyte av information, utbyte av god praxis och undersökningar för att föregripa nya och ökade risker, oavsett om dessa orsakas av sociala förändringar eller hänger samman med den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet gratulerar Europeiska arbetsmiljöbyrån och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor till det arbete som de hittills har utfört och anser att dessa organs expertkunskaper och befogenheter måste utnyttjas till fullo. Parlamentet anser att dessa organ bör fortsätta att användas som instrument för att öka medvetenheten och för insamling, analys och utbyte av information, utbyte av god praxis och undersökningar för att föregripa nya och ökade risker, oavsett om dessa orsakas av sociala förändringar eller hänger samman med den tekniska utvecklingen.

| 60. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att identifiera och övervaka nya och ökade risker – t.ex. på det psykosociala området. Parlamentet gratulerar därför Europeiska arbetsmiljöbyråns riskcentrum till dess arbete och uppmanar kommissionen att agera på grundval av resultaten av detta arbete och lägga fram nödvändiga förslag när nya risker identifieras. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att identifiera och övervaka nya och ökade risker – t.ex. på det psykosociala området. Parlamentet gratulerar därför Europeiska arbetsmiljöbyråns riskcentrum till dess arbete och uppmanar kommissionen att agera på grundval av resultaten av detta arbete och lägga fram nödvändiga förslag när nya risker identifieras.

| 61. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder så att arbete under hårda eller svåra förhållanden beaktas inom ramen för det sociala skyddsnätet för de berörda arbetstagarna, såväl under deras aktiva liv som när de har pensionerats. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder så att arbete under hårda eller svåra förhållanden beaktas inom ramen för det sociala skyddsnätet för de berörda arbetstagarna, såväl under deras aktiva liv som när de har pensionerats.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar att Europeiska arbetsmiljöbyrån forskar kring de särskilda problem och risker som arbetstagare med tillfälliga anställningsavtal, anställda vid bemanningsföretag och anställda hos underleverantörer möter i syfte att underlätta kommissionens och medlemsstaternas arbete för att motverka dessa risker och vederbörligen genomföra den befintliga lagstiftningen för dessa grupper på lämpligt sätt. Parlamentet är samtidigt medvetet om att det arbete som dessa grupper utför i vissa medlemsstater, t.ex. i byggsektorn, innebär en större risk att råka ut för olyckor. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet rekommenderar att Europeiska arbetsmiljöbyrån forskar kring de särskilda problem och risker som arbetstagare med tillfälliga anställningsavtal, anställda vid bemanningsföretag och anställda hos underleverantörer möter i syfte att underlätta kommissionens och medlemsstaternas arbete för att motverka dessa risker och vederbörligen genomföra den befintliga lagstiftningen för dessa grupper på lämpligt sätt. Parlamentet är samtidigt medvetet om att det arbete som dessa grupper utför i vissa medlemsstater, t.ex. i byggsektorn, innebär en större risk att råka ut för olyckor.

| 63. | Europaparlamentet påpekar att det i en global miljö är nödvändigt att samarbeta med internationella organisationer, exempelvis WTO, WHO, ILO, och se till att internationella konventioner och avtal om arbetsmiljö antas och genomförs av alla parter. Parlamentet anser att detta är en viktig faktor för att upprätthålla EU:s konkurrenskraft och undvika att EU-företag omlokaliserar verksamheten till tredje länder med mindre sträng arbetsmiljölagstiftning. Parlamentet anser vidare att detta gäller skydd av mänskliga rättigheter och därför bör det tas upp vid förhandlingar med tredjeländer. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påpekar att det i en global miljö är nödvändigt att samarbeta med internationella organisationer, exempelvis WTO, WHO, ILO, och se till att internationella konventioner och avtal om arbetsmiljö antas och genomförs av alla parter. Parlamentet anser att detta är en viktig faktor för att upprätthålla EU:s konkurrenskraft och undvika att EU-företag omlokaliserar verksamheten till tredje länder med mindre sträng arbetsmiljölagstiftning. Parlamentet anser vidare att detta gäller skydd av mänskliga rättigheter och därför bör det tas upp vid förhandlingar med tredjeländer.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa internationella arbetsmiljöbestämmelser, och särskilt ratificera ILO:s konvention C-187 och genomföra rekommendationen R-197. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa internationella arbetsmiljöbestämmelser, och särskilt ratificera ILO:s konvention C-187 och genomföra rekommendationen R-197.

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(3)  EGT L 262, 17.10.2000, s. 21.

(4)  EGT L 165, 27.6.2007, s. 21.

(5)  EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 290.

(6)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 400.

(7)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 754.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0206.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2007)0501.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2007)0102.

(11)  EUT L 238, 25.9.2003, s. 28.

(12)  EGT L 206, 29.7.1991, s. 19.

(13)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(14)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(16)  EGT L 102, 11.4.2006, s. 1.

(17)  EUT C 175, 27.7.2007, s. 88.

---

Onsdag 16 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/24

---

P6_TA(2008)0012

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om Mot en EU-strategi för barnets rättigheter (2007/2093(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 21–22 juni 2007 om arbetet med fördragsreformen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 21–22 juni 2007 om arbetet med fördragsreformen,

| — | med beaktande av den nya artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, som infördes genom artikel 1.4 i Lissabonfördraget, som föreskriver att unionen ”ska bekämpa ( ...) diskriminering samt främja ( ...) skydd av barnets rättigheter” och att unionen ”i sina förbindelser med den övriga världen ska ( ...) bidra till ( ...) skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nya artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, som infördes genom artikel 1.4 i Lissabonfördraget, som föreskriver att unionen ”ska bekämpa ( ...) diskriminering samt främja ( ...) skydd av barnets rättigheter” och att unionen ”i sina förbindelser med den övriga världen ska ( ...) bidra till ( ...) skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter”,

| — | med beaktande av det beslut som stats- och regeringscheferna fattade i slutet av regeringskonferensen i Lissabon den 19 oktober 2007 om att göra Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) rättsligt bindande och av artikel 24 i stadgan som innehåller särskilda bestämmelser om ”barnets rättigheter” och framför allt slår fast att ”vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner, ska barnets bästa komma i främsta rummet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som stats- och regeringscheferna fattade i slutet av regeringskonferensen i Lissabon den 19 oktober 2007 om att göra Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) rättsligt bindande och av artikel 24 i stadgan som innehåller särskilda bestämmelser om ”barnets rättigheter” och framför allt slår fast att ”vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner, ska barnets bästa komma i främsta rummet”,

| — | med beaktande av unionens beslut att ansluta sig till 1950 års europeiska konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), där det fastställs påföljder för de medlemsländer som inte tillämpar konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av unionens beslut att ansluta sig till 1950 års europeiska konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), där det fastställs påföljder för de medlemsländer som inte tillämpar konventionen,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och de frivilliga protokollen till denna konvention, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och de frivilliga protokollen till denna konvention, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989,

| — | med beaktande av FN:s handlingsplan som antogs på den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo i september 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsplan som antogs på den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo i september 1994,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2006 med titeln ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”(KOM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2006 med titeln ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”(KOM(2006)0367),

| — | med beaktande av lägesrapporten av den 1 mars 2007 från Europaparlamentets ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister, där kommissionen, parlamentet och andra institutioner informerades om den dramatiska ökningen av bortföranden vid vårdnadstvister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten av den 1 mars 2007 från Europaparlamentets ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister, där kommissionen, parlamentet och andra institutioner informerades om den dramatiska ökningen av bortföranden vid vårdnadstvister,

| — | med beaktande av resultaten från Rädda Barnens och Plan Internationals samråd om kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från Rädda Barnens och Plan Internationals samråd om kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” (3),

| — | med beaktande av Europeiska forumet för barns rättigheter som kommissionen inrättade efter offentliggörandet av detta meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” och som höll sitt första möte i Berlin den 4 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska forumet för barns rättigheter som kommissionen inrättade efter offentliggörandet av detta meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” och som höll sitt första möte i Berlin den 4 juni 2007,

| — | med beaktande av den politiska deklaration som antogs i Berlin den 4 juni 2007 i samband med det första forumet, där man inskärper vikten av att hänsyn systematiskt tas till barns rättigheter i Europeiska unionens interna och externa politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska deklaration som antogs i Berlin den 4 juni 2007 i samband med det första forumet, där man inskärper vikten av att hänsyn systematiskt tas till barns rättigheter i Europeiska unionens interna och externa politik,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2006 om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2006 om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi (4),

| — | med beaktande av den tematiska undersökningen nr 4 ”Implementing the rights of the child in the European Union” av den 25 maj 2006 från EU:s nätverk av oberoende exporter om grundläggande rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tematiska undersökningen nr 4 ”Implementing the rights of the child in the European Union” av den 25 maj 2006 från EU:s nätverk av oberoende exporter om grundläggande rättigheter (5),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares studie om våld mot barn, vilken lades fram för FN:s generalförsamling den 11 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares studie om våld mot barn, vilken lades fram för FN:s generalförsamling den 11 oktober 2006,

| — | med beaktande av Unicefs riktlinjer från september 2006 om skydd av barn som fallit offer för människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicefs riktlinjer från september 2006 om skydd av barn som fallit offer för människohandel,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (6),

| — | med beaktande av artiklarna 34 och 35 i FN:s konvention om barnets rättigheter som berör skydd av barn mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp och som syftar till att förhindra att barn bortförs, säljs eller blir föremål för handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 34 och 35 i FN:s konvention om barnets rättigheter som berör skydd av barn mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp och som syftar till att förhindra att barn bortförs, säljs eller blir föremål för handel,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2007”Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet”(KOM(2007)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2007”Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet”(KOM(2007)0267),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A6-0520/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A6-0520/2007), och av följande skäl:

| A. | Huvudsyftet med kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”är att främja en uttrycklig bekräftelse av barns rättigheter, särskilt rätten till en egen identitet, rätten att växa upp under trygga förhållanden/rätten till omvårdnad, rätten till en familj, rätten att vara älskad, rätten till lek och rätten till hälsa, utbildning, social integrering, lika möjligheter, idrott och en ren och skyddad miljö samt rätten att informeras om dessa rättigheter. Det bör skapas ett barnvänligt samhälle där barn kan känna sig omvårdade och aktivt delaktiga. |
| --- | --- |

A.

Huvudsyftet med kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”är att främja en uttrycklig bekräftelse av barns rättigheter, särskilt rätten till en egen identitet, rätten att växa upp under trygga förhållanden/rätten till omvårdnad, rätten till en familj, rätten att vara älskad, rätten till lek och rätten till hälsa, utbildning, social integrering, lika möjligheter, idrott och en ren och skyddad miljö samt rätten att informeras om dessa rättigheter. Det bör skapas ett barnvänligt samhälle där barn kan känna sig omvårdade och aktivt delaktiga.

| B. | Artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna säger att ”varje barn har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkta kontakter med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa”. |
| --- | --- |

B.

Artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna säger att ”varje barn har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkta kontakter med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa”.

| C. | Enligt artikel 24 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter är det viktigt att alla barn har rätt till delaktighet och att deras erfarenheter och åsikter alltid beaktas i frågor som rör dem samt att hänsyn tas till barnets ålder, mognad och intellektuella utveckling. Denna rättighet är absolut och får inte inskränkas. Det måste finnas former för att kommunicera med alla barn, även de som inte uttrycker sig på ett sätt som är lätt för vuxna att förstå, till exempel småbarn, barn med funktionshinder och barn med ett annat språk än det vi själva talar. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 24 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter är det viktigt att alla barn har rätt till delaktighet och att deras erfarenheter och åsikter alltid beaktas i frågor som rör dem samt att hänsyn tas till barnets ålder, mognad och intellektuella utveckling. Denna rättighet är absolut och får inte inskränkas. Det måste finnas former för att kommunicera med alla barn, även de som inte uttrycker sig på ett sätt som är lätt för vuxna att förstå, till exempel småbarn, barn med funktionshinder och barn med ett annat språk än det vi själva talar.

| D. | Det är mycket viktigt att barns rättigheter införlivas och skyddas i all EU-politik som påverkar barn direkt och indirekt (sk. mainstreaming). |
| --- | --- |

D.

Det är mycket viktigt att barns rättigheter införlivas och skyddas i all EU-politik som påverkar barn direkt och indirekt (sk. mainstreaming).

| E. | Om föräldrarna är fattiga och socialt utslagna är det mycket svårt för barnen att utöva sina rättigheter. Det finns dessutom många andra faktorer som förhindrar barn från att utöva sina rättigheter, till exempel föräldrar som mindre väl klarar sin föräldraroll, krav på att barn ska företrädas av en vuxen i domstol eller det faktum att barnet kan åtnjuta rätt till hälsovård endast med tillåtelse från vårdnadshavaren. |
| --- | --- |

E.

Om föräldrarna är fattiga och socialt utslagna är det mycket svårt för barnen att utöva sina rättigheter. Det finns dessutom många andra faktorer som förhindrar barn från att utöva sina rättigheter, till exempel föräldrar som mindre väl klarar sin föräldraroll, krav på att barn ska företrädas av en vuxen i domstol eller det faktum att barnet kan åtnjuta rätt till hälsovård endast med tillåtelse från vårdnadshavaren.

| F. | Vuxna bör ge barn goda möjligheter att komma till tals, så att de kan uttrycka sina åsikter och bli lyssnade på. De vuxna bör också främja barnens fredliga och vänskapliga gester och uppmuntra dem att umgås med andra barn. Tiden är en viktig faktor för att skapa goda förutsättningar för lyhördhet och för att ge barn en möjlighet att komma till tals, inte enbart vid särskilda tillfällen. Detta bör beaktas vid finansieringen av offentliga program. |
| --- | --- |

F.

Vuxna bör ge barn goda möjligheter att komma till tals, så att de kan uttrycka sina åsikter och bli lyssnade på. De vuxna bör också främja barnens fredliga och vänskapliga gester och uppmuntra dem att umgås med andra barn. Tiden är en viktig faktor för att skapa goda förutsättningar för lyhördhet och för att ge barn en möjlighet att komma till tals, inte enbart vid särskilda tillfällen. Detta bör beaktas vid finansieringen av offentliga program.

| G. | Kränkningar av barnens rättigheter, våld mot barn och handel med barn för olagliga adoptioner, prostitution, olagligt arbete, tvångsäktenskap, tiggeri på gatan eller andra ändamål är fortfarande ett problem inom EU. |
| --- | --- |

G.

Kränkningar av barnens rättigheter, våld mot barn och handel med barn för olagliga adoptioner, prostitution, olagligt arbete, tvångsäktenskap, tiggeri på gatan eller andra ändamål är fortfarande ett problem inom EU.

| H. | Alltfler barn lider av kroniska sjukdomar som neurodermit och allergier samt av luftvägssjukdomar och bullerbelastning. |
| --- | --- |

H.

Alltfler barn lider av kroniska sjukdomar som neurodermit och allergier samt av luftvägssjukdomar och bullerbelastning.

| I. | Barns ekologiska rättigheter finns förankrade i FN:s barnkonvention. |
| --- | --- |

I.

Barns ekologiska rättigheter finns förankrade i FN:s barnkonvention.

| J. | Familjen är en gynnsam miljö för att skydda barnens rättigheter, utveckla deras personligheter, bygga upp deras förmågor och ge dem de kunskaper som krävs för att de ska kunna utöva sina rättigheter och bli medvetna om sina skyldigheter. Alla tänkbara åtgärder bör därför vidtas för att stödja familjerna genom lämpliga offentliga åtgärder. Alla barn som saknar en sådan miljö, till exempel föräldralösa, hemlösa och flyktingar, bör dock i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter åtnjuta ett annat skydd som gör det möjligt för dem att växa upp utan att bli utsatta för någon som helst diskriminering. |
| --- | --- |

J.

Familjen är en gynnsam miljö för att skydda barnens rättigheter, utveckla deras personligheter, bygga upp deras förmågor och ge dem de kunskaper som krävs för att de ska kunna utöva sina rättigheter och bli medvetna om sina skyldigheter. Alla tänkbara åtgärder bör därför vidtas för att stödja familjerna genom lämpliga offentliga åtgärder. Alla barn som saknar en sådan miljö, till exempel föräldralösa, hemlösa och flyktingar, bör dock i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter åtnjuta ett annat skydd som gör det möjligt för dem att växa upp utan att bli utsatta för någon som helst diskriminering.

| K. | EU:s strategi för barnets rättigheter bör utgå från de värderingar och principer som fastställts i FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

K.

EU:s strategi för barnets rättigheter bör utgå från de värderingar och principer som fastställts i FN:s konvention om barnets rättigheter.

| L. | Barn bör tillerkännas rätten att vara självständiga rättspersoner, men trots nationell och internationell lagstiftning utsätts kvinnor och flickor ofta för juridisk, social och ekonomisk diskriminering, vilket påverkar deras möjligheter att utöva sina grundläggande rättigheter, såsom lika tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, säkra livsmedel och rent vatten och reproduktiva rättigheter för ungdomar. |
| --- | --- |

L.

Barn bör tillerkännas rätten att vara självständiga rättspersoner, men trots nationell och internationell lagstiftning utsätts kvinnor och flickor ofta för juridisk, social och ekonomisk diskriminering, vilket påverkar deras möjligheter att utöva sina grundläggande rättigheter, såsom lika tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, säkra livsmedel och rent vatten och reproduktiva rättigheter för ungdomar.

| M. | De grundläggande värderingarna och rättigheterna, bland annat jämställdhet mellan kvinnor och män, bör utgöra en nödvändig del av barns uppfostran och ligga till grund för alla följande etapper i livet. |
| --- | --- |

M.

De grundläggande värderingarna och rättigheterna, bland annat jämställdhet mellan kvinnor och män, bör utgöra en nödvändig del av barns uppfostran och ligga till grund för alla följande etapper i livet.

| N. | Det är mycket viktigt att jämställdhetsperspektivet integreras i all politik som berör barn eftersom jämställdheten börjar med att flickors och pojkars lika rättigheter erkänns redan under de första levnadsåren. |
| --- | --- |

N.

Det är mycket viktigt att jämställdhetsperspektivet integreras i all politik som berör barn eftersom jämställdheten börjar med att flickors och pojkars lika rättigheter erkänns redan under de första levnadsåren.

| O. | Kränkningar av invandrarkvinnors och invandrarflickors mänskliga rättigheter i form av så kallade hedersrelaterade brott, tvångsäktenskap, könsstympning eller andra kränkningar kan inte rättfärdigas på någon som helst kulturell eller religiös grund och kan under inga omständigheter tolereras. |
| --- | --- |

O.

Kränkningar av invandrarkvinnors och invandrarflickors mänskliga rättigheter i form av så kallade hedersrelaterade brott, tvångsäktenskap, könsstympning eller andra kränkningar kan inte rättfärdigas på någon som helst kulturell eller religiös grund och kan under inga omständigheter tolereras.

| P. | I Europa utsätts barn redan vid en tidig ålder för skräckskildringar, pornografi och våld i media, vilket kan få förödande psykosociala följder för barn, såsom ångesttillstånd, depressioner, ökad aggressivitet och problem i skolan. |
| --- | --- |

P.

I Europa utsätts barn redan vid en tidig ålder för skräckskildringar, pornografi och våld i media, vilket kan få förödande psykosociala följder för barn, såsom ångesttillstånd, depressioner, ökad aggressivitet och problem i skolan.

Huvudlinjerna i strategin

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ, där det tydligt klargörs att barn omfattas av samtliga konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter på samma sätt som vuxna, samt utöver det ett antal fler rättigheter, bland annat genom FN:s konvention om barnets rättigheter, som har formulerats utifrån barns och ungas särskilda förutsättningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ, där det tydligt klargörs att barn omfattas av samtliga konventioner om grundläggande mänskliga rättigheter på samma sätt som vuxna, samt utöver det ett antal fler rättigheter, bland annat genom FN:s konvention om barnets rättigheter, som har formulerats utifrån barns och ungas särskilda förutsättningar.

| 2. | Europaparlamentet gläds åt att regeringskonferensen den 19 oktober 2007 beslutade att ta med barns rättigheter i Lissabonfördraget som ett av EU:s mål och därmed skapa en ny rättslig ram för barns rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläds åt att regeringskonferensen den 19 oktober 2007 beslutade att ta med barns rättigheter i Lissabonfördraget som ett av EU:s mål och därmed skapa en ny rättslig ram för barns rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har utarbetat en handlingsplan om barn i samband med yttre förbindelser, vilken kommer att falla inom den godkända ramen för och de godkända åtagandena i EU:s strategi för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har utarbetat en handlingsplan om barn i samband med yttre förbindelser, vilken kommer att falla inom den godkända ramen för och de godkända åtagandena i EU:s strategi för barnets rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ett ökande antal områden som omfattas av EU:s befogenheter påverkar barns rättigheter direkt eller indirekt. Kommissionen uppmanas att i den konsekvensanalys som föreskrivs av meddelandet av den 27 april 2005”Hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna ska upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag – Metoder för en systematisk och strikt kontroll”(KOM(2005)0172) ta med ett avsnitt där man bedömer i vilken utsträckning juridisk hänsyn tas till barns rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att ett ökande antal områden som omfattas av EU:s befogenheter påverkar barns rättigheter direkt eller indirekt. Kommissionen uppmanas att i den konsekvensanalys som föreskrivs av meddelandet av den 27 april 2005”Hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna ska upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag – Metoder för en systematisk och strikt kontroll”(KOM(2005)0172) ta med ett avsnitt där man bedömer i vilken utsträckning juridisk hänsyn tas till barns rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att skapa en särskild budgetpost för barns rättigheter, så att det blir möjligt att finansiera arbetet med att genomföra kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” samt särskilda projekt som rör barn, såsom exempelvis det europeiska systemet för tidig varning för bortföranden av barn och ett samordningsorgan som består av företrädare för de centrala myndigheterna i medlemsstaterna som ska ha till uppgift att minska antalet bortföranden av barn. Denna budgetpost bör även omfatta stöd till nätverk av frivilligorganisationer som arbetar inom detta område och se till att barn är delaktiga i arbetet med att genomföra ovannämnda meddelandet och de ovannämnda projekten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att skapa en särskild budgetpost för barns rättigheter, så att det blir möjligt att finansiera arbetet med att genomföra kommissionens ovannämnda meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” samt särskilda projekt som rör barn, såsom exempelvis det europeiska systemet för tidig varning för bortföranden av barn och ett samordningsorgan som består av företrädare för de centrala myndigheterna i medlemsstaterna som ska ha till uppgift att minska antalet bortföranden av barn. Denna budgetpost bör även omfatta stöd till nätverk av frivilligorganisationer som arbetar inom detta område och se till att barn är delaktiga i arbetet med att genomföra ovannämnda meddelandet och de ovannämnda projekten.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt övervakningssystem som stöds med ekonomiska medel och en årlig rapport för att se till att de åtaganden som fastställts i kommissionens meddelande ”Mot en EU strategi för barnets rättigheter” och den framtida strategin för barnets rättigheter genomförs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser ett effektivt övervakningssystem som stöds med ekonomiska medel och en årlig rapport för att se till att de åtaganden som fastställts i kommissionens meddelande ”Mot en EU strategi för barnets rättigheter” och den framtida strategin för barnets rättigheter genomförs.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en framgångsrik kommande strategi kräver att man engagerar sig och vidtar åtgärder på lång sikt, att man övervakar genomförandet av barns rättigheter i högre grad och effektivt genom att utveckla indikatorer och genom att involvera frivilligorganisationer och föräldraföreningar och föreningar inom skolan och att man samordnar strategin med nationella och internationella initiativ och strategier som rör skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en framgångsrik kommande strategi kräver att man engagerar sig och vidtar åtgärder på lång sikt, att man övervakar genomförandet av barns rättigheter i högre grad och effektivt genom att utveckla indikatorer och genom att involvera frivilligorganisationer och föräldraföreningar och föreningar inom skolan och att man samordnar strategin med nationella och internationella initiativ och strategier som rör skydd av barnets rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att från 2008 utarbeta en omfattande rapport om barn och ungdomar i Europeiska unionen. Denna rapport bör publiceras vartannat år. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att från 2008 utarbeta en omfattande rapport om barn och ungdomar i Europeiska unionen. Denna rapport bör publiceras vartannat år.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer att införa en hjälptelefonlinje för barn i hela EU och påpekar att denna tjänst måste vara gratis och tillgänglig dygnet runt. Medlemsstaterna uppmanas att genom olika informationsåtgärder informera barnen om möjligheten att använda denna tjänst. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer att införa en hjälptelefonlinje för barn i hela EU och påpekar att denna tjänst måste vara gratis och tillgänglig dygnet runt. Medlemsstaterna uppmanas att genom olika informationsåtgärder informera barnen om möjligheten att använda denna tjänst.

| 10. | Europaparlamentet emotser med intresse kommissionens rapport om medlemsstaternas genomförande av ovannämnda 2003 års rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet emotser med intresse kommissionens rapport om medlemsstaternas genomförande av ovannämnda 2003 års rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi.

| 11. | Europaparlamentet begär att barns rättigheter, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, ska tas med bland de prioriterade frågorna i det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån). Parlamentet begär att byrån så snart som möjligt ska skapa ett nätverk för samarbete med internationella institutioner, i synnerhet barnombudsmän och frivilligorganisationer som arbetar inom detta område, så att deras erfarenheter och kunskaper tillvaratas fullt ut. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att barns rättigheter, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, ska tas med bland de prioriterade frågorna i det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån). Parlamentet begär att byrån så snart som möjligt ska skapa ett nätverk för samarbete med internationella institutioner, i synnerhet barnombudsmän och frivilligorganisationer som arbetar inom detta område, så att deras erfarenheter och kunskaper tillvaratas fullt ut.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, byrån och medlemsstaterna att samarbeta med relevanta FN-organ, internationella organisationer och forskningscentrum för att förbättra insamlingen av jämförbara statistiska uppgifter om barnens situation i EU, om så krävs genom att utöka Eurostats mandat. Syftet bör vara att utveckla och ta med ett större antal indikatorer som särskilt rör barn, exempelvis fattigdom och socialt utanförskap bland barn. Barnens delaktighet i datainsamlingen bör garanteras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, byrån och medlemsstaterna att samarbeta med relevanta FN-organ, internationella organisationer och forskningscentrum för att förbättra insamlingen av jämförbara statistiska uppgifter om barnens situation i EU, om så krävs genom att utöka Eurostats mandat. Syftet bör vara att utveckla och ta med ett större antal indikatorer som särskilt rör barn, exempelvis fattigdom och socialt utanförskap bland barn. Barnens delaktighet i datainsamlingen bör garanteras.

| 13. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska samla in köns- och åldersuppdelad statistik över alla former av diskriminering och våld som riktar sig mot barn. Kommissionen bör också föra in jämställdhetsperspektivet i alla politiska åtgärder och instrument för den kommande strategin, till exempel inom forumet för barnets rättigheter samt se till att dessa följs upp och utvärderas, bland annat med hjälp av en genusbaserad budget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att kommissionen ska samla in köns- och åldersuppdelad statistik över alla former av diskriminering och våld som riktar sig mot barn. Kommissionen bör också föra in jämställdhetsperspektivet i alla politiska åtgärder och instrument för den kommande strategin, till exempel inom forumet för barnets rättigheter samt se till att dessa följs upp och utvärderas, bland annat med hjälp av en genusbaserad budget.

| 14. | Europaparlamentet begär att barnens rättigheter integreras i EU:s yttre politik och åtgärder, inklusive den europeiska grannskapspolitiken och det strategiska partnerskapet med Ryssland, såsom fastställs i kommissionens kommande arbetsdokument om Europeiska unionens åtgärdsplan om barns rättigheter i yttre förbindelser, samt i utvidgningsprocessen. Dessa riktlinjer bör erkännas vara kraftfulla verktyg som ger möjlighet att främja barnens rättigheter. Kommissionen uppmanas att omvandla dessa möjligheter till specifika mål i gemenskapens och medlemsstaternas externa arbete |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att barnens rättigheter integreras i EU:s yttre politik och åtgärder, inklusive den europeiska grannskapspolitiken och det strategiska partnerskapet med Ryssland, såsom fastställs i kommissionens kommande arbetsdokument om Europeiska unionens åtgärdsplan om barns rättigheter i yttre förbindelser, samt i utvidgningsprocessen. Dessa riktlinjer bör erkännas vara kraftfulla verktyg som ger möjlighet att främja barnens rättigheter. Kommissionen uppmanas att omvandla dessa möjligheter till specifika mål i gemenskapens och medlemsstaternas externa arbete

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheten att i alla internationella överenskommelser mellan Europeiska gemenskapen och tredjeländer införa en särskild, juridiskt bindande klausul om respekten för barns rättigheter så som de fastställs på internationell nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheten att i alla internationella överenskommelser mellan Europeiska gemenskapen och tredjeländer införa en särskild, juridiskt bindande klausul om respekten för barns rättigheter så som de fastställs på internationell nivå.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördubbla sina ansträngningar för att bistå utvecklingsländer i arbetet med att se till att bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter och i de tillhörande frivilliga protokollen införlivas i deras nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördubbla sina ansträngningar för att bistå utvecklingsländer i arbetet med att se till att bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter och i de tillhörande frivilliga protokollen införlivas i deras nationella lagstiftning.

| 17. | Europaparlamentet anser att det bör övervägas att låta EU ansluta sig till FN:s konvention om barnets rättigheter och de båda frivilliga protokollen till den konventionen samt Europarådets konventioner om barnets rättigheter, bland annat den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och konventionerna om utövande av barnets rättigheter, adoptioner, utnyttjande och sexuellt ofredande. Rådet uppmanas att komma med ett principiellt ställningstagande för att göra det möjligt för EU att delta i förhandlingar om framtida konventioner som framför allt rör barns rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det bör övervägas att låta EU ansluta sig till FN:s konvention om barnets rättigheter och de båda frivilliga protokollen till den konventionen samt Europarådets konventioner om barnets rättigheter, bland annat den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och konventionerna om utövande av barnets rättigheter, adoptioner, utnyttjande och sexuellt ofredande. Rådet uppmanas att komma med ett principiellt ställningstagande för att göra det möjligt för EU att delta i förhandlingar om framtida konventioner som framför allt rör barns rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att alla strategier för barnets rättigheter bör utgå från de värderingar och fyra grundprinciper som ingår i FN:s konvention om barnets rättigheter: skydd mot alla former av diskriminering, barnets bästa i första rummet, rätten till liv och utveckling och rätten att uttrycka sin åsikt och att bli lyssnad på i alla frågor eller förfaranden som påverkar barnet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att alla strategier för barnets rättigheter bör utgå från de värderingar och fyra grundprinciper som ingår i FN:s konvention om barnets rättigheter: skydd mot alla former av diskriminering, barnets bästa i första rummet, rätten till liv och utveckling och rätten att uttrycka sin åsikt och att bli lyssnad på i alla frågor eller förfaranden som påverkar barnet.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att alla medlemsstater ännu inte har tillsatt en barnombudsman, i enlighet med uppmaningen från FN:s kommitté för barnets rättigheter, för att främja förverkligandet av barnens rättigheter och det fortsatta genomförandet av FN:s konvention om barnets rättigheter, och uppmanar de medlemsstater som inte har gjort det att göra det snarast. EU bör dessutom ge ekonomiskt stöd till det europeiska nätverket för barnombudsmän (ENOC) så att det får möjlighet att arbeta mer ingående och på EU-nivå med frågor som rör barns rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att alla medlemsstater ännu inte har tillsatt en barnombudsman, i enlighet med uppmaningen från FN:s kommitté för barnets rättigheter, för att främja förverkligandet av barnens rättigheter och det fortsatta genomförandet av FN:s konvention om barnets rättigheter, och uppmanar de medlemsstater som inte har gjort det att göra det snarast. EU bör dessutom ge ekonomiskt stöd till det europeiska nätverket för barnombudsmän (ENOC) så att det får möjlighet att arbeta mer ingående och på EU-nivå med frågor som rör barns rättigheter.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer och bättre rutiner i syfte att förtydliga och underlätta de nationella myndigheternas tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (7), eftersom denna ger utrymme för olika tolkningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer och bättre rutiner i syfte att förtydliga och underlätta de nationella myndigheternas tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (7), eftersom denna ger utrymme för olika tolkningar.

| 21. | Europaparlamentet framhåller vikten av att medlemsstaterna och kandidatländerna genomför befintliga internationella åtaganden fullt ut, särskilt FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, som innehåller särskilda bestämmelser för barn med funktionshinder och ILO:s konventioner om barnarbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller vikten av att medlemsstaterna och kandidatländerna genomför befintliga internationella åtaganden fullt ut, särskilt FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, som innehåller särskilda bestämmelser för barn med funktionshinder och ILO:s konventioner om barnarbete.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Haagkonventionen av den 19 oktober 1996 om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn att göra detta. EU-institutionerna uppmanas att uppmuntra tredjeländer att ratificera de viktigaste internationella instrumenten för skydd av barns rättigheter, i synnerhet de som syftar till att förbättra situationen för invandrande barn. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Haagkonventionen av den 19 oktober 1996 om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn att göra detta. EU-institutionerna uppmanas att uppmuntra tredjeländer att ratificera de viktigaste internationella instrumenten för skydd av barns rättigheter, i synnerhet de som syftar till att förbättra situationen för invandrande barn.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att genom information och rekommendationer aktivt verka för att öka kännedomen om FN:s konvention om barnets rättigheter inom och utanför unionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar EU att genom information och rekommendationer aktivt verka för att öka kännedomen om FN:s konvention om barnets rättigheter inom och utanför unionen.

| 24. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de utan dröjsmål måste uppfylla sina åtaganden på EU-nivå och på internationell nivå när det gäller skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de utan dröjsmål måste uppfylla sina åtaganden på EU-nivå och på internationell nivå när det gäller skydd av barnets rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa utbytesprogram för lärare och elever med länder utanför EU, särskilt länder i Mellanöstern och utvecklingsländer, samt att sprida och främja barns rättigheter, med tyngdpunkten på rätten till utbildning och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa utbytesprogram för lärare och elever med länder utanför EU, särskilt länder i Mellanöstern och utvecklingsländer, samt att sprida och främja barns rättigheter, med tyngdpunkten på rätten till utbildning och jämställdhet mellan könen.

| 26. | Europaparlamentet poängterar hur viktigt det är att barns behov beaktas på flera olika sätt. Ett bra exempel är rapport nr 7 från Unicefs Innocenti Research Center som innehåller sex dimensioner av barnens välfärd: materiellt välbefinnande, hälsa och trygghet, utbildning, familje- och vänskapsband, beteende och risker samt subjektivt välbefinnande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet poängterar hur viktigt det är att barns behov beaktas på flera olika sätt. Ett bra exempel är rapport nr 7 från Unicefs Innocenti Research Center som innehåller sex dimensioner av barnens välfärd: materiellt välbefinnande, hälsa och trygghet, utbildning, familje- och vänskapsband, beteende och risker samt subjektivt välbefinnande.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera att förståndshandikappade barns rättigheter tillvaratas, i synnerhet deras rätt till frihet, utbildning och tillgång till rättsväsendet, och att de skyddas mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera att förståndshandikappade barns rättigheter tillvaratas, i synnerhet deras rätt till frihet, utbildning och tillgång till rättsväsendet, och att de skyddas mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att se till att barn har en effektiv och oberoende företrädare i domstol eller domstolsliknande förhandlingar som rör dem. Barn bör även ha en behörig vårdnadshavare om ingen ansvarsfull, kompetent och lämplig vuxen familjemedlem finns som kan uppfylla sådana plikter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att se till att barn har en effektiv och oberoende företrädare i domstol eller domstolsliknande förhandlingar som rör dem. Barn bör även ha en behörig vårdnadshavare om ingen ansvarsfull, kompetent och lämplig vuxen familjemedlem finns som kan uppfylla sådana plikter.

| 29. | Europaparlamentet betonar att eftersom de allra flesta barn, särskilt små barn, får omsorg inom en familj måste en strategi för barnets rättigheter innehålla bestämmelser som främjar familjers välfärd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att eftersom de allra flesta barn, särskilt små barn, får omsorg inom en familj måste en strategi för barnets rättigheter innehålla bestämmelser som främjar familjers välfärd.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier och vidta omfattande och övergripande åtgärder som syftar till att skydda barns rättigheter och på så sätt uppnå rättvisa mellan barn i olika områden och lika möjligheter för barn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier och vidta omfattande och övergripande åtgärder som syftar till att skydda barns rättigheter och på så sätt uppnå rättvisa mellan barn i olika områden och lika möjligheter för barn.

| 31. | Europaparlamentet föreslår att EU med begreppet ”barn i fara” ska avse alla barn som är offer för en social situation som äventyrar deras psykiska eller fysiska hälsa och/eller utsätter dem för risken att bli involverade i brottslighet, som gärningsmän eller offer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet föreslår att EU med begreppet ”barn i fara” ska avse alla barn som är offer för en social situation som äventyrar deras psykiska eller fysiska hälsa och/eller utsätter dem för risken att bli involverade i brottslighet, som gärningsmän eller offer.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder (informationskampanjer, utbyte av bästa praxis etc.) för att förhindra att barn utsätts för fara, bland annat genom att förebygga ungdomsbrottslighet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder (informationskampanjer, utbyte av bästa praxis etc.) för att förhindra att barn utsätts för fara, bland annat genom att förebygga ungdomsbrottslighet.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att rätten till utbildning och fortbildning är en grundläggande social rättighet och uppmanar alla medlemsstater och kandidatländer att garantera denna rättighet, oavsett vilket socialt och etniskt ursprung barnet eller föräldrarna har eller vilken fysisk eller juridisk situation barnet eller föräldrarna befinner sig i. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att rätten till utbildning och fortbildning är en grundläggande social rättighet och uppmanar alla medlemsstater och kandidatländer att garantera denna rättighet, oavsett vilket socialt och etniskt ursprung barnet eller föräldrarna har eller vilken fysisk eller juridisk situation barnet eller föräldrarna befinner sig i.

| 34. | Europaparlamentet begär att den kommande EU-strategin om barnets rättigheter ska omfatta insatser för förebyggande av könsrelaterat våld, med tyngdpunkten på bland annat upplysningskampanjer om jämlikhet mellan könen som riktar sig till flickor och pojkar, föräldrar, lärare och utsatta samhällsgrupper. Syftet bör vara att flickor ska bli mer självständiga, att deras lika möjligheter ska säkerställas och att deras rättigheter bättre ska skyddas. Pojkars och mäns aktiva delaktighet i de nyss nämnda förebyggande åtgärderna bör främjas. Kommissionen uppmanas att göra sin strategi för utvecklingsstöd och sina handelsavtal avhängiga av införandet av lagstiftning som säkrar jämställdhet mellan kvinnor och män och förbjuder alla typer av våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet begär att den kommande EU-strategin om barnets rättigheter ska omfatta insatser för förebyggande av könsrelaterat våld, med tyngdpunkten på bland annat upplysningskampanjer om jämlikhet mellan könen som riktar sig till flickor och pojkar, föräldrar, lärare och utsatta samhällsgrupper. Syftet bör vara att flickor ska bli mer självständiga, att deras lika möjligheter ska säkerställas och att deras rättigheter bättre ska skyddas. Pojkars och mäns aktiva delaktighet i de nyss nämnda förebyggande åtgärderna bör främjas. Kommissionen uppmanas att göra sin strategi för utvecklingsstöd och sina handelsavtal avhängiga av införandet av lagstiftning som säkrar jämställdhet mellan kvinnor och män och förbjuder alla typer av våld mot kvinnor och barn.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina förbindelser med tredjeländer uppmuntra ratificering av internationella konventioner vars syfte är att undanröja diskriminering av kvinnor och att främja deras deltagande i det ekonomiska, sociala och politiska livet och på så sätt bidra till deras barns välbefinnande. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina förbindelser med tredjeländer uppmuntra ratificering av internationella konventioner vars syfte är att undanröja diskriminering av kvinnor och att främja deras deltagande i det ekonomiska, sociala och politiska livet och på så sätt bidra till deras barns välbefinnande.

Barnets delaktighet

| 36. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har sjösatt ett forum som sammanför representanter för medlemsstaterna, parlamentet, kommissionen, frivilligorganisationer och nationella och internationella organisationer som arbetar med barns rättigheter samt barnen själva. Ett av forumets huvudmål bör vara att göra barnen delaktiga. Kommissionen uppmanas att se till att barn och barnombudsmännen i medlemsstaterna är delaktiga liksom även föräldra- och familjeföreningar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har sjösatt ett forum som sammanför representanter för medlemsstaterna, parlamentet, kommissionen, frivilligorganisationer och nationella och internationella organisationer som arbetar med barns rättigheter samt barnen själva. Ett av forumets huvudmål bör vara att göra barnen delaktiga. Kommissionen uppmanas att se till att barn och barnombudsmännen i medlemsstaterna är delaktiga liksom även föräldra- och familjeföreningar.

| 37. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har tillsatt en avdelningsövergripande grupp och utsett en samordnare för barns rättigheter, och begär att det i enlighet med bestämmelserna i Lissabonfördraget inrättas en samordningsenhet i parlamentet som ska samarbeta med kommissionens avdelningsövergripande enhet och koordinera och förenkla alla parlamentets initiativ och aktiviteter när det gäller barns rättigheter. Dessa organ bör också utgöra ett nätverk för utbyte av information och god praxis i fråga om de nationella strategiska planer för barn som genomförs av vissa medlemsstater. Organen uppmanas att knyta direkta kontakter med barn- och ungdomsorganisationer för att utveckla, genomföra, övervaka och säkra barns meningsfulla och faktiska delaktighet i alla beslut som rör dem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har tillsatt en avdelningsövergripande grupp och utsett en samordnare för barns rättigheter, och begär att det i enlighet med bestämmelserna i Lissabonfördraget inrättas en samordningsenhet i parlamentet som ska samarbeta med kommissionens avdelningsövergripande enhet och koordinera och förenkla alla parlamentets initiativ och aktiviteter när det gäller barns rättigheter. Dessa organ bör också utgöra ett nätverk för utbyte av information och god praxis i fråga om de nationella strategiska planer för barn som genomförs av vissa medlemsstater. Organen uppmanas att knyta direkta kontakter med barn- och ungdomsorganisationer för att utveckla, genomföra, övervaka och säkra barns meningsfulla och faktiska delaktighet i alla beslut som rör dem.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att barn och ungdomar, oavsett ålder, har rätt att uttrycka sina åsikter. Rätten att komma till tals gäller både flickor och pojkar och bör säkerställas i arbetet med att utarbeta en EU-strategi för barnets rättigheter, och ett balanserat deltagande mellan flickor och pojkar bör garanteras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att barn och ungdomar, oavsett ålder, har rätt att uttrycka sina åsikter. Rätten att komma till tals gäller både flickor och pojkar och bör säkerställas i arbetet med att utarbeta en EU-strategi för barnets rättigheter, och ett balanserat deltagande mellan flickor och pojkar bör garanteras.

| 39. | Europaparlamentet inser att ett aktivt deltagande är nära förknippat med information och välkomnar utarbetandet av en informations- och kommunikationsstrategi som syftar till att offentliggöra EU-åtgärder på ett barnvänligt sätt och göra dem tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser att ett aktivt deltagande är nära förknippat med information och välkomnar utarbetandet av en informations- och kommunikationsstrategi som syftar till att offentliggöra EU-åtgärder på ett barnvänligt sätt och göra dem tillgängliga för alla.

| 40. | Europaparlamentet ser med intresse fram emot att kommissionen under 2008 offentliggör sin undersökning som utvärderar befintliga EU-åtgärders inverkan på barns rättigheter och ett samrådsdokument som har till syfte att fastställa de främsta prioriteringarna i EU:s framtida åtgärder när det gäller barns rättigheter. Målet bör i detta fall vara att anta en vitbok. Kommissionen uppmanas att ta hänsyn till resultaten från det ovannämnda samrådet som Rädda Barnen och Plan International höll med omkring ett tusen barn i början av 2007. Av detta samråd framgick att de prioriterade frågorna för barnen själva är våld mot barn, diskriminering, social utestängning och rasism, drogernas, alkoholens och rökningens effekter, prostitution, handel med barn och miljöskydd. Förutom dessa specifika prioriterade frågor måste strategins övergripande mål vara barnens rätt att delta och påverka. Kommissionen uppmanas därför att utveckla en process där alla berörda intressenter, inklusive barn, kan delta i det samråd som är avsett att utforma EU:s strategi för barns rättigheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet ser med intresse fram emot att kommissionen under 2008 offentliggör sin undersökning som utvärderar befintliga EU-åtgärders inverkan på barns rättigheter och ett samrådsdokument som har till syfte att fastställa de främsta prioriteringarna i EU:s framtida åtgärder när det gäller barns rättigheter. Målet bör i detta fall vara att anta en vitbok. Kommissionen uppmanas att ta hänsyn till resultaten från det ovannämnda samrådet som Rädda Barnen och Plan International höll med omkring ett tusen barn i början av 2007. Av detta samråd framgick att de prioriterade frågorna för barnen själva är våld mot barn, diskriminering, social utestängning och rasism, drogernas, alkoholens och rökningens effekter, prostitution, handel med barn och miljöskydd. Förutom dessa specifika prioriterade frågor måste strategins övergripande mål vara barnens rätt att delta och påverka. Kommissionen uppmanas därför att utveckla en process där alla berörda intressenter, inklusive barn, kan delta i det samråd som är avsett att utforma EU:s strategi för barns rättigheter.

| 41. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att information om barnens rättigheter förmedlas till barn på ett barnvänligt sätt och med lämpliga medel. Kommissionen uppmanas att






  — | utveckla effektiva kommunikationsverktyg, bland annat en barnvänlig webbplats, för att främja EU:s arbete med barns rättigheter, |
| --- | --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att information om barnens rättigheter förmedlas till barn på ett barnvänligt sätt och med lämpliga medel. Kommissionen uppmanas att

—

utveckla effektiva kommunikationsverktyg, bland annat en barnvänlig webbplats, för att främja EU:s arbete med barns rättigheter,

| — | skapa ett permanent och gemensamt informationssystem i syfte att öka medvetenheten om barns situation i EU, |
| --- | --- |

—

skapa ett permanent och gemensamt informationssystem i syfte att öka medvetenheten om barns situation i EU,

| — | skapa och främja regelbundna och permanenta informationskanaler om barns situation i EU, såsom statistiska rapporter, studier och utbyte av information och god praxis. |
| --- | --- |

—

skapa och främja regelbundna och permanenta informationskanaler om barns situation i EU, såsom statistiska rapporter, studier och utbyte av information och god praxis.

Våld

| 42. | Europaparlamentet hävdar bestämt att varje form av våld mot barn är oberättigat, även i hemmet, och att allt sådant våld måste fördömas. Parlamentet efterlyser därför gemenskapslagstiftning som förbjuder alla former av våld, sexuellt utnyttjande, förnedrande bestraffning och skadliga traditionella sedvänjor. Parlamentet fördömer alla former av våld mot barn, inklusive fysiskt, psykiskt och sexuellt våld såsom tortyr, utnyttjande och exploatering av barn, bortförande av barn, handel med eller försäljning av barn och deras organ, våld i hemmet, barnpornografi, barnprostitution, pedofili eller skadliga traditioner som till exempel kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap och hedersrelaterade brott. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet hävdar bestämt att varje form av våld mot barn är oberättigat, även i hemmet, och att allt sådant våld måste fördömas. Parlamentet efterlyser därför gemenskapslagstiftning som förbjuder alla former av våld, sexuellt utnyttjande, förnedrande bestraffning och skadliga traditionella sedvänjor. Parlamentet fördömer alla former av våld mot barn, inklusive fysiskt, psykiskt och sexuellt våld såsom tortyr, utnyttjande och exploatering av barn, bortförande av barn, handel med eller försäljning av barn och deras organ, våld i hemmet, barnpornografi, barnprostitution, pedofili eller skadliga traditioner som till exempel kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap och hedersrelaterade brott.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om rekommendationerna i FN:s generalsekreterares ovannämnda studie om våld mot barn när det gäller att förhindra och reagera på alla former av våld mot barn. Parlamentet erkänner i synnerhet behovet att prioritera förebyggande politik och stärka de sociala tjänsterna, särskilt de tjänster som avser familjerådgivning och behovet att förbättra stödet till våldsoffren, ställa förövarna inför rätta och stärka insamlingen och analysen av uppgifter om detta dolda problem. Parlamentet begär att man inom ramen för politiken för att förhindra våld mot barn ska främja en ökad medvetenhet, informations- och utbildningskampanjer och kapacitetsuppbyggnad för yrkesgrupper som arbetar med och för barn. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om rekommendationerna i FN:s generalsekreterares ovannämnda studie om våld mot barn när det gäller att förhindra och reagera på alla former av våld mot barn. Parlamentet erkänner i synnerhet behovet att prioritera förebyggande politik och stärka de sociala tjänsterna, särskilt de tjänster som avser familjerådgivning och behovet att förbättra stödet till våldsoffren, ställa förövarna inför rätta och stärka insamlingen och analysen av uppgifter om detta dolda problem. Parlamentet begär att man inom ramen för politiken för att förhindra våld mot barn ska främja en ökad medvetenhet, informations- och utbildningskampanjer och kapacitetsuppbyggnad för yrkesgrupper som arbetar med och för barn.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att antingen särlagstifta mot kvinnlig könsstympning eller att anta lagar enligt vilka alla som utför könsstympning kan åtalas. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att antingen särlagstifta mot kvinnlig könsstympning eller att anta lagar enligt vilka alla som utför könsstympning kan åtalas.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera mot hedersbrott oavsett orsak, dvs. oberoende av om brottet sker i samband med homosexualitet, religion eller könsidentitet, arrangerade äktenskap eller äktenskap med minderåriga. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera mot hedersbrott oavsett orsak, dvs. oberoende av om brottet sker i samband med homosexualitet, religion eller könsidentitet, arrangerade äktenskap eller äktenskap med minderåriga.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra läkare mer uppmärksamma på de skadliga traditionerna och se till att överträdelser av gällande lag bestraffas på ett konsekvent sätt genom att särskilt uppmärksamma sårbara grupper såsom flickor och kvinnor som invandrat, tillhör etniska minoritetsgrupper eller är funktionshindrade. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra läkare mer uppmärksamma på de skadliga traditionerna och se till att överträdelser av gällande lag bestraffas på ett konsekvent sätt genom att särskilt uppmärksamma sårbara grupper såsom flickor och kvinnor som invandrat, tillhör etniska minoritetsgrupper eller är funktionshindrade.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ålägga vårdpersonal att registrera samtliga fall av kvinnlig könsstympning och att även registrera fall där det misstänks att könsstympning kan komma att utföras. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ålägga vårdpersonal att registrera samtliga fall av kvinnlig könsstympning och att även registrera fall där det misstänks att könsstympning kan komma att utföras.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta ställning mot traditionsbaserat våld mot kvinnor, fördöma familjegrundade kränkningar av invandrarflickors mänskliga rättigheter och att se efter vilka lagar som kan tillämpas för att hålla familjemedlemmarna ansvariga, framför allt när det gäller s.k. hedersrelaterade brott. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta ställning mot traditionsbaserat våld mot kvinnor, fördöma familjegrundade kränkningar av invandrarflickors mänskliga rättigheter och att se efter vilka lagar som kan tillämpas för att hålla familjemedlemmarna ansvariga, framför allt när det gäller s.k. hedersrelaterade brott.

| 49. | Europaparlamentet anser att om våld mot och utnyttjande av barn ska diagnostiseras och tacklas på ett tidigt stadium, måste ett särskilt förfarandeprotokoll införas för att registrera och behandla sådana fall. Man måste även tillhandahålla utbildning för medicinsk personal och vårdpersonal med ansvar för frågor i samband med barns fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att om våld mot och utnyttjande av barn ska diagnostiseras och tacklas på ett tidigt stadium, måste ett särskilt förfarandeprotokoll införas för att registrera och behandla sådana fall. Man måste även tillhandahålla utbildning för medicinsk personal och vårdpersonal med ansvar för frågor i samband med barns fysiska och psykiska hälsa.

| 50. | Europaparlamentet understöder utnämningen av en särskild representant för FN:s generalsekreterare när det gäller eliminering av våld mot barn. Denne bör ges det mandat och de resurser som behövs för att se till att de globala åtagandena för att sätta stopp för våldet mot barn fullgörs. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understöder utnämningen av en särskild representant för FN:s generalsekreterare när det gäller eliminering av våld mot barn. Denne bör ges det mandat och de resurser som behövs för att se till att de globala åtagandena för att sätta stopp för våldet mot barn fullgörs.

| 51. | Europaparlamentet understryker att det måste skapas en rättslig ram beträffande sexuellt utnyttjande av barn och övergrepp mot barn, och att det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna, Europol, Eurojust samt alla behöriga internationella organ bör stärkas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att det måste skapas en rättslig ram beträffande sexuellt utnyttjande av barn och övergrepp mot barn, och att det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna, Europol, Eurojust samt alla behöriga internationella organ bör stärkas.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta resurser för utbildnings- och mediekampanjer avsedda för föräldrar och yrkesmän och att säkerställa barnvänliga juridiska, medicinska och psykosociala tjänster. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta resurser för utbildnings- och mediekampanjer avsedda för föräldrar och yrkesmän och att säkerställa barnvänliga juridiska, medicinska och psykosociala tjänster.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar samtliga institutioner och medlemsstater att aktivt delta i arbetet för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn, handel med barn, pedofili, sexuellt utnyttjande av barn på Internet, barnprostitution samt barnsexturism, genom att vidta alla åtgärder som krävs för att fullborda harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning på grundval av de gemensamma minimiprinciper som fastställs i ovannämnda rambeslut 2004/68/RIF och i andra lagstiftningsinstrument som möjliggör deltagande av offentliga och privata aktörer, i överensstämmelse med kommissionens ovannämnda meddelande ”Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet”. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar samtliga institutioner och medlemsstater att aktivt delta i arbetet för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn, handel med barn, pedofili, sexuellt utnyttjande av barn på Internet, barnprostitution samt barnsexturism, genom att vidta alla åtgärder som krävs för att fullborda harmoniseringen av medlemsstaternas lagstiftning på grundval av de gemensamma minimiprinciper som fastställs i ovannämnda rambeslut 2004/68/RIF och i andra lagstiftningsinstrument som möjliggör deltagande av offentliga och privata aktörer, i överensstämmelse med kommissionens ovannämnda meddelande ”Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet”.

| 54. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att sexuellt utnyttjande av barn i straffrättsligt hänseende bör likställas med våldtäkt. Försvårande omständigheter bör beaktas när ett barn blir sexuellt utnyttjat eller utsätts för sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att sexuellt utnyttjande av barn i straffrättsligt hänseende bör likställas med våldtäkt. Försvårande omständigheter bör beaktas när ett barn blir sexuellt utnyttjat eller utsätts för sexuella övergrepp.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa en könsneutral lagstiftning när det gäller sexuellt våld och att överväga att kriminalisera sexköp av barn (dvs. minderåriga) i enlighet med artikel 1 i det frivilliga protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter som gäller barnhandel, barnprostitution och barnpornografi och som antogs av FN:s generalförsamling den 25 maj 2000. Medvetenhet bland allmänheten är avgörande för att bekämpa och minska efterfrågan på barnprostitution och barnpornografi. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa en könsneutral lagstiftning när det gäller sexuellt våld och att överväga att kriminalisera sexköp av barn (dvs. minderåriga) i enlighet med artikel 1 i det frivilliga protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter som gäller barnhandel, barnprostitution och barnpornografi och som antogs av FN:s generalförsamling den 25 maj 2000. Medvetenhet bland allmänheten är avgörande för att bekämpa och minska efterfrågan på barnprostitution och barnpornografi.

| 56. | Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till rådet av den 16 november 2006 om kampen mot människohandel – ett integrerat tillvägagångssätt och förslag till en handlingsplan (8). I punkt E anför parlamentet att det bör uppställas ett mål om att halvera antalet offer för människohandel under de tio kommande åren även om det allt överskuggande målet naturligtvis bör vara att omgående eliminera denna brottslighet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till rådet av den 16 november 2006 om kampen mot människohandel – ett integrerat tillvägagångssätt och förslag till en handlingsplan (8). I punkt E anför parlamentet att det bör uppställas ett mål om att halvera antalet offer för människohandel under de tio kommande åren även om det allt överskuggande målet naturligtvis bör vara att omgående eliminera denna brottslighet.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder, däribland insamling av köns- och åldersuppdelade uppgifter, i syfte att förebygga och avskaffa alla former av våld som förekommer på deras territorium, såväl i den privata som i den offentliga sfären. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder, däribland insamling av köns- och åldersuppdelade uppgifter, i syfte att förebygga och avskaffa alla former av våld som förekommer på deras territorium, såväl i den privata som i den offentliga sfären.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att stödja en snabb ratificering av det ovannämnda frivilliga tilläggsprotokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter och det frivilliga tilläggsprotokollet om barn i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att stödja en snabb ratificering av det ovannämnda frivilliga tilläggsprotokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter och det frivilliga tilläggsprotokollet om barn i väpnade konflikter.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att se till att offer för människohandel får bästa tänkbara stöd och hjälp. Det är särskilt angeläget att hitta en lämplig och hållbar lösning för barnoffer för människohandel. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att se till att offer för människohandel får bästa tänkbara stöd och hjälp. Det är särskilt angeläget att hitta en lämplig och hållbar lösning för barnoffer för människohandel.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar alla institutioner och medlemsstater att aktivt delta i bekämpandet av handel med barn för alla former av utnyttjande, inklusive arbete (exempelvis barnarbete (9), tvångsarbete, slaveriliknande arbete i hemmet, slaveri, skuldslaveri och tiggeri), tvångsäktenskap, olagliga adoptioner och olaglig verksamhet (exempelvis narkotikahandel och ficktjuveri), sexuellt utnyttjande och prostitution osv. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar alla institutioner och medlemsstater att aktivt delta i bekämpandet av handel med barn för alla former av utnyttjande, inklusive arbete (exempelvis barnarbete (9), tvångsarbete, slaveriliknande arbete i hemmet, slaveri, skuldslaveri och tiggeri), tvångsäktenskap, olagliga adoptioner och olaglig verksamhet (exempelvis narkotikahandel och ficktjuveri), sexuellt utnyttjande och prostitution osv.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart genomföra en utvärdering av de nationella genomförandebestämmelserna antagna enligt rambeslut 2004/68/RIF i syfte att utarbeta ett förslag till en omedelbar ändring av de nationella bestämmelser som strider mot detta beslut. Parlamentet stöder kommissionens åtagande om att tillsammans med de största kreditkortsföretagen bedöma om det är tekniskt genomförbart att stänga ner det nätbaserade betalningssystemet för webbplatser som är involverade i försäljning på nätet av barnpornografiskt material eller införa andra restriktioner. Parlamentet uppmanar också andra aktörer inom näringslivet, såsom exempelvis banker, växlingskontor, Internettjänsteleverantörer och sökmotorföretag att aktivt delta i arbetet mot barnpornografi samt annan kommersiell exploatering av barn. Mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (10) uppmanas rådet och kommissionen att förbjuda barnpornografi och våld mot barn i alla audiovisuella medier. En av kommissionens grundläggande prioriteringar bör vara att stärka de gränsöverskridande insatserna mot barnpornografiska Internetsidor och att förbättra samarbetet mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn i syfte att få till stånd ett åtagande om att stänga illegala webbplatser. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart genomföra en utvärdering av de nationella genomförandebestämmelserna antagna enligt rambeslut 2004/68/RIF i syfte att utarbeta ett förslag till en omedelbar ändring av de nationella bestämmelser som strider mot detta beslut. Parlamentet stöder kommissionens åtagande om att tillsammans med de största kreditkortsföretagen bedöma om det är tekniskt genomförbart att stänga ner det nätbaserade betalningssystemet för webbplatser som är involverade i försäljning på nätet av barnpornografiskt material eller införa andra restriktioner. Parlamentet uppmanar också andra aktörer inom näringslivet, såsom exempelvis banker, växlingskontor, Internettjänsteleverantörer och sökmotorföretag att aktivt delta i arbetet mot barnpornografi samt annan kommersiell exploatering av barn. Mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (10) uppmanas rådet och kommissionen att förbjuda barnpornografi och våld mot barn i alla audiovisuella medier. En av kommissionens grundläggande prioriteringar bör vara att stärka de gränsöverskridande insatserna mot barnpornografiska Internetsidor och att förbättra samarbetet mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn i syfte att få till stånd ett åtagande om att stänga illegala webbplatser.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att barn och ungdomar utnyttjas inom mode, musik, film och idrott. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar att barn och ungdomar utnyttjas inom mode, musik, film och idrott.

| 63. | Europaparlamentet är angeläget om att skydda barnets rättigheter och begär därför att det inrättas ett ändamålsenligt, effektivt och proportionerligt regelsystem i dialog med tjänsteleverantörerna, medierna (offentliga och privata TV-bolag, reklambranschen, pressen, videospel, mobiltelefoner och Internet) och industrin. Syftet med detta system bör bland annat vara att förbjuda sändningar av skadligt bildmaterial och innehåll (bland annat mobbning på nätet) och marknadsföring av våldsamma TV-spel som genom att uppmuntra till våld och sexism kan hämma barnens fysiska och psykiska utveckling. Parlamentet noterar med oro det allt större problemet med att pornografiska bilder och bilder som tagits i samband med sexuella övergrepp mot barn sprids via mms. Parlamentet stöder programmet Safer Internet om operativa och tekniska åtgärder för en säkrare Internetanvändning, särskilt för att skydda barn. Medlemsstaterna och Internetleverantörerna uppmanas att i samarbete med sökmotorföretag och polisen genomföra blockeringsteknik för att förhindra Internetanvändare att få tillträde till olagliga webbplatser som rör sexuellt utnyttjande av barn och allmänheten att få tillgång till material som visar sexuellt utnyttjande av barn. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet är angeläget om att skydda barnets rättigheter och begär därför att det inrättas ett ändamålsenligt, effektivt och proportionerligt regelsystem i dialog med tjänsteleverantörerna, medierna (offentliga och privata TV-bolag, reklambranschen, pressen, videospel, mobiltelefoner och Internet) och industrin. Syftet med detta system bör bland annat vara att förbjuda sändningar av skadligt bildmaterial och innehåll (bland annat mobbning på nätet) och marknadsföring av våldsamma TV-spel som genom att uppmuntra till våld och sexism kan hämma barnens fysiska och psykiska utveckling. Parlamentet noterar med oro det allt större problemet med att pornografiska bilder och bilder som tagits i samband med sexuella övergrepp mot barn sprids via mms. Parlamentet stöder programmet Safer Internet om operativa och tekniska åtgärder för en säkrare Internetanvändning, särskilt för att skydda barn. Medlemsstaterna och Internetleverantörerna uppmanas att i samarbete med sökmotorföretag och polisen genomföra blockeringsteknik för att förhindra Internetanvändare att få tillträde till olagliga webbplatser som rör sexuellt utnyttjande av barn och allmänheten att få tillgång till material som visar sexuellt utnyttjande av barn.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet av en europeisk ram för säkrare mobiltelefonanvändning bland barn och ungdomar. Denna ram har införts som en självregleringskodex bland ledande företag i branschen i EU och kommer även att följas av nationella självregleringskodexar. Detta är ett första viktigt steg för att skydda minderåriga mot de faror som är förenade med användningen av mobiltelefoner. Det krävs dock att kommissionen ständigt övervakar och utvärderar tillämpningen på nationell nivå för att kunna göra en bedömning av resultaten och undersöka behovet av ett lagstiftningsinitiativ på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar genomförandet av en europeisk ram för säkrare mobiltelefonanvändning bland barn och ungdomar. Denna ram har införts som en självregleringskodex bland ledande företag i branschen i EU och kommer även att följas av nationella självregleringskodexar. Detta är ett första viktigt steg för att skydda minderåriga mot de faror som är förenade med användningen av mobiltelefoner. Det krävs dock att kommissionen ständigt övervakar och utvärderar tillämpningen på nationell nivå för att kunna göra en bedömning av resultaten och undersöka behovet av ett lagstiftningsinitiativ på gemenskapsnivå.

| 65. | Europaparlamentet anser att EU behöver ett enhetligt system för klassificering och märkning i samband med försäljning och spridning av audiovisuella medietjänster och videospel till minderåriga, så att det europeiska systemet kan fungera som förebild för länder utanför EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att EU behöver ett enhetligt system för klassificering och märkning i samband med försäljning och spridning av audiovisuella medietjänster och videospel till minderåriga, så att det europeiska systemet kan fungera som förebild för länder utanför EU.

| 66. | Europaparlamentet påminner om det befintliga Europeiska systemet för åldersmärkning av dator- och TV-spel (PEGI) som nyligen kompletterats med särskild märkning av onlinespel. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra och ytterligare stödja denna typ av självreglering för märkning av spel i syfte att bättre skydda minderåriga mot olämpligt innehåll och informera föräldrar om de eventuella risker som spel medför samt goda exempel. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påminner om det befintliga Europeiska systemet för åldersmärkning av dator- och TV-spel (PEGI) som nyligen kompletterats med särskild märkning av onlinespel. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra och ytterligare stödja denna typ av självreglering för märkning av spel i syfte att bättre skydda minderåriga mot olämpligt innehåll och informera föräldrar om de eventuella risker som spel medför samt goda exempel.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa sina kontroller av innehållet i de TV-program som sänds på tider då det är flest barn bland TV-tittarna, och främja föräldrakontrollen genom att tillhandahålla lämplig och likartad information om TV-programmen. Informationstekniken ger barnen nya möjligheter att när som helst få tillgång till TV-program från varje dator med Internetanslutning. Större uppmärksamhet bör fästas vid att granska massmediernas obegränsade rätt att rikta sig till barn och barnets rätt till fullt tillträde till massmedierna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa sina kontroller av innehållet i de TV-program som sänds på tider då det är flest barn bland TV-tittarna, och främja föräldrakontrollen genom att tillhandahålla lämplig och likartad information om TV-programmen. Informationstekniken ger barnen nya möjligheter att när som helst få tillgång till TV-program från varje dator med Internetanslutning. Större uppmärksamhet bör fästas vid att granska massmediernas obegränsade rätt att rikta sig till barn och barnets rätt till fullt tillträde till massmedierna.

| 68. | Europaparlamentet noterar att det i alla medlemsstater skett en mycket oroande ökning av ungdomsbrottsligheten, som involverar ungdomar som gärningsmän och oftast även som offer. Denna ökning måste bemötas med integrerade politiska åtgärder, inte bara på nationell nivå utan även på gemenskapsnivå. Parlamentet rekommenderar därför att man omedelbart genomför en grundlig undersökning av problemet och att man därefter utarbetar planer för ett övergripande ramprogram på gemenskapsnivå för att kombinera åtgärder kring tre vägledande principer: förebyggande åtgärder, social integration av ungdomsbrottslingar och rättsliga och utomrättsliga ingripanden. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar att det i alla medlemsstater skett en mycket oroande ökning av ungdomsbrottsligheten, som involverar ungdomar som gärningsmän och oftast även som offer. Denna ökning måste bemötas med integrerade politiska åtgärder, inte bara på nationell nivå utan även på gemenskapsnivå. Parlamentet rekommenderar därför att man omedelbart genomför en grundlig undersökning av problemet och att man därefter utarbetar planer för ett övergripande ramprogram på gemenskapsnivå för att kombinera åtgärder kring tre vägledande principer: förebyggande åtgärder, social integration av ungdomsbrottslingar och rättsliga och utomrättsliga ingripanden.

| 69. | Europaparlamentet betonar behovet av ökade satsningar på barnkultur genom EU-programmen Media och Kultur och uppmanar rådet och kommissionen att använda nyskapande projekt i barnvänlig form för att väcka intresse för europeisk kultur och europeiska språk samt tidigt stimulera barns vetgirighet. Samtidigt understryker parlamentet vikten av mediekompetens, för att man med hjälp av pedagogiskt innehåll ska främja en mera medveten användning av de olika medierna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar behovet av ökade satsningar på barnkultur genom EU-programmen Media och Kultur och uppmanar rådet och kommissionen att använda nyskapande projekt i barnvänlig form för att väcka intresse för europeisk kultur och europeiska språk samt tidigt stimulera barns vetgirighet. Samtidigt understryker parlamentet vikten av mediekompetens, för att man med hjälp av pedagogiskt innehåll ska främja en mera medveten användning av de olika medierna.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i den kommande strategin utarbeta en omfattande plan för att förhindra brott och mobbning i skolor, annan kränkande behandling, samt det särskilda problemet med ungdomsgäng genom att framför allt engagera familjerna, skolan och sociala tjänster som arbetar med att hjälpa familjer, samt idrotts- och ungdomscentrum och ungdomarna själva med avsikt att skapa möjligheter och främja ett aktivt deltagande i samhället. Dessutom bör medlemsstaterna utbyta god praxis med varandra. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i den kommande strategin utarbeta en omfattande plan för att förhindra brott och mobbning i skolor, annan kränkande behandling, samt det särskilda problemet med ungdomsgäng genom att framför allt engagera familjerna, skolan och sociala tjänster som arbetar med att hjälpa familjer, samt idrotts- och ungdomscentrum och ungdomarna själva med avsikt att skapa möjligheter och främja ett aktivt deltagande i samhället. Dessutom bör medlemsstaterna utbyta god praxis med varandra.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser säkra, utannonserade, konfidentiella och tillgängliga mekanismer för barn, deras representanter och andra för att anmäla våld mot barn. Alla barn, inklusive omhändertagna barn och barn inom rättsliga institutioner, bör vara medvetna om att det finns mekanismer för klagomål. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet efterlyser säkra, utannonserade, konfidentiella och tillgängliga mekanismer för barn, deras representanter och andra för att anmäla våld mot barn. Alla barn, inklusive omhändertagna barn och barn inom rättsliga institutioner, bör vara medvetna om att det finns mekanismer för klagomål.

| 72. | Europaparlamentet hoppas att medlemsstaterna kan införa ett system där man kan få tillgång till information om fällande domar för övergrepp mot barn. Syftet med ett sådant system bör vara att se till att personer som dömts för sexuella övergrepp betraktas som helt olämpliga för arbeten med barn för all framtid och att de därmed inom hela EU nekas tillträde till vissa yrken där man kommer i kontakt med barn i enlighet med parlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006 om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (11). Åtgärder bör i dessa fall vidtas för att förhindra återfall i brott till exempel då tidigare dömda för sexualbrott mot barn reser utomlands. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de framsteg som gjorts i rådet när det gäller utbytet av information mellan medlemsstaterna om nationella straffrättsliga domar. Rådet uppmanas att agera snabbt för att samordna de nationella kriminalregistren genom ett europeiskt nätverk. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet hoppas att medlemsstaterna kan införa ett system där man kan få tillgång till information om fällande domar för övergrepp mot barn. Syftet med ett sådant system bör vara att se till att personer som dömts för sexuella övergrepp betraktas som helt olämpliga för arbeten med barn för all framtid och att de därmed inom hela EU nekas tillträde till vissa yrken där man kommer i kontakt med barn i enlighet med parlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006 om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (11). Åtgärder bör i dessa fall vidtas för att förhindra återfall i brott till exempel då tidigare dömda för sexualbrott mot barn reser utomlands. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de framsteg som gjorts i rådet när det gäller utbytet av information mellan medlemsstaterna om nationella straffrättsliga domar. Rådet uppmanas att agera snabbt för att samordna de nationella kriminalregistren genom ett europeiskt nätverk.

| 73. | Europaparlamentet begär att försäljning och konsumtion av droger och alkohol i skolorna och i skolornas närhet bekämpas, och att barn informeras om riskerna med droger och alkohol. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet begär att försäljning och konsumtion av droger och alkohol i skolorna och i skolornas närhet bekämpas, och att barn informeras om riskerna med droger och alkohol.

| 74. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna enas om vad som avses med övergrepp mot barn, med tanke på att det förekommer olikheter i medlemsstaternas lagstiftning när det gäller till exempel åldern för samtycke till sexuellt umgänge. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna enas om vad som avses med övergrepp mot barn, med tanke på att det förekommer olikheter i medlemsstaternas lagstiftning när det gäller till exempel åldern för samtycke till sexuellt umgänge.

| 75. | Europaparlamentet kräver effektivt skydd av barn mot sexuellt utnyttjande bland annat genom att betrakta barnsexturism som ett brott i samtliga medlemsstater som regleras av en extraterritoriell strafflagstiftning. Parlamentet begär att alla medborgare i unionen som begår ett brott i ett tredjeland ska omfattas av en enhetlig extraterritoriell strafflagstiftning som ska vara tillämplig i hela EU, i enlighet med det frivilliga protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter som avser handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet kräver effektivt skydd av barn mot sexuellt utnyttjande bland annat genom att betrakta barnsexturism som ett brott i samtliga medlemsstater som regleras av en extraterritoriell strafflagstiftning. Parlamentet begär att alla medborgare i unionen som begår ett brott i ett tredjeland ska omfattas av en enhetlig extraterritoriell strafflagstiftning som ska vara tillämplig i hela EU, i enlighet med det frivilliga protokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter som avser handel med barn, barnprostitution och barnpornografi.

| 76. | Europaparlamentet begär att Europol ges befogenheter att samarbeta med medlemsstaternas polismyndigheter och de länder som påverkas av denna turism. Syftet bör vara att genomföra utredningar så att man kan identifiera dem som är ansvariga för dessa brott. För detta ändamål bör det inrättas europeiska sambandsmän. Parlamentet efterlyser även tillräckliga åtgärder för rehabiliteringen och integreringen i samhället av offer för sexuellt utnyttjande som har befriats från sina profitörer. Dessutom efterlyser parlamentet mer information om barnsexturismen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet begär att Europol ges befogenheter att samarbeta med medlemsstaternas polismyndigheter och de länder som påverkas av denna turism. Syftet bör vara att genomföra utredningar så att man kan identifiera dem som är ansvariga för dessa brott. För detta ändamål bör det inrättas europeiska sambandsmän. Parlamentet efterlyser även tillräckliga åtgärder för rehabiliteringen och integreringen i samhället av offer för sexuellt utnyttjande som har befriats från sina profitörer. Dessutom efterlyser parlamentet mer information om barnsexturismen i medlemsstaterna.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stifta lagar som straffbelägger barnsexturism och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka möjligheterna att anta en samordnad EU-strategi mot barnsexturism och att underteckna och främja uppförandekoder för hotell- och turistnäringen, till exempel ECPAT:s (12) Code of Conduct for the Protection of Children from Sexual Exploitation in Travel and Tourism (uppförandekoden om skydd av barn mot sexuellt utnyttjande inom resande och turism) av den 21 april 2004. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stifta lagar som straffbelägger barnsexturism och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka möjligheterna att anta en samordnad EU-strategi mot barnsexturism och att underteckna och främja uppförandekoder för hotell- och turistnäringen, till exempel ECPAT:s (12) Code of Conduct for the Protection of Children from Sexual Exploitation in Travel and Tourism (uppförandekoden om skydd av barn mot sexuellt utnyttjande inom resande och turism) av den 21 april 2004.

| 78. | Europaparlamentet betonar att den stora majoriteten av barn som fallit offer för människohandel för kommersiell sexuell exploatering, såsom prostitution och produktion av barnpornografi, men också när det gäller tvångsgifte, är tonårsflickor, vilket gör människohandeln till en viktig könsfråga. Parlamentet understryker dessutom att det även inom grupper som försöker få bukt med och stoppa människohandel fortfarande finns konventionella attityder om relationerna mellan könen och traditionella uppfattningar om kvinnors och flickors roller. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar att den stora majoriteten av barn som fallit offer för människohandel för kommersiell sexuell exploatering, såsom prostitution och produktion av barnpornografi, men också när det gäller tvångsgifte, är tonårsflickor, vilket gör människohandeln till en viktig könsfråga. Parlamentet understryker dessutom att det även inom grupper som försöker få bukt med och stoppa människohandel fortfarande finns konventionella attityder om relationerna mellan könen och traditionella uppfattningar om kvinnors och flickors roller.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att betrakta ett barn som har blivit vittne till våld i hemmet som ett brottsoffer. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att betrakta ett barn som har blivit vittne till våld i hemmet som ett brottsoffer.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har undertecknat protokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, vilket kompletterar FN-konventionen mot gränsöverskridande brottslighet, som antogs av FN i Palermo år 2000, att göra detta och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla skydd för barn som fallit offer för människohandel, bland annat genom att tillåta offer för människohandel att stanna kvar inom deras territorium tillfälligt eller stadigvarande. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har undertecknat protokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, vilket kompletterar FN-konventionen mot gränsöverskridande brottslighet, som antogs av FN i Palermo år 2000, att göra detta och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla skydd för barn som fallit offer för människohandel, bland annat genom att tillåta offer för människohandel att stanna kvar inom deras territorium tillfälligt eller stadigvarande.

| 81. | Europaparlamentet rekommenderar att den framtida EU-strategin ger särskild tyngd åt den medicinska, psykiska och sociala vården av barn som utsatts för försummelse, övergrepp, misshandel, utnyttjande och direkt och/eller indirekt våld, med tanke på att barnets bästa måste komma i första hand och med tanke på jämställdhetsperspektivet. Parlamentet påminner om att det indirekta våldets konsekvenser på barns hälsa och förebyggandet av detta våld bör tas upp i kommissionens arbete. Parlamentet betonar att dessa frågor ofta hör ihop med fattigdom och social utslagning bland familjer och att man därför måste lösa problemen med nya och mer solidariska socialpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet rekommenderar att den framtida EU-strategin ger särskild tyngd åt den medicinska, psykiska och sociala vården av barn som utsatts för försummelse, övergrepp, misshandel, utnyttjande och direkt och/eller indirekt våld, med tanke på att barnets bästa måste komma i första hand och med tanke på jämställdhetsperspektivet. Parlamentet påminner om att det indirekta våldets konsekvenser på barns hälsa och förebyggandet av detta våld bör tas upp i kommissionens arbete. Parlamentet betonar att dessa frågor ofta hör ihop med fattigdom och social utslagning bland familjer och att man därför måste lösa problemen med nya och mer solidariska socialpolitiska åtgärder.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att redovisa vilken roll efterfrågan har på såväl kommersiell sexuell exploatering av barn som andra former av exploatering av barn. Parlamentet kräver därefter att åtgärder vidtas för att stävja denna efterfrågan, bland annat genom kampanjer riktade till allmänheten. Då människohandel med barn är en organiserad brottslighet, krävs gemensamma ansträngningar från medlemsstaterna för att bekämpa brottsligheten och sätta barnets rätt till skydd främst. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att redovisa vilken roll efterfrågan har på såväl kommersiell sexuell exploatering av barn som andra former av exploatering av barn. Parlamentet kräver därefter att åtgärder vidtas för att stävja denna efterfrågan, bland annat genom kampanjer riktade till allmänheten. Då människohandel med barn är en organiserad brottslighet, krävs gemensamma ansträngningar från medlemsstaterna för att bekämpa brottsligheten och sätta barnets rätt till skydd främst.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att erkänna att flickor är överrepresenterade bland sexutnyttjade barn och att åtgärder mot sexuellt utnyttjande av barn därför bör genomföras ur ett könsperspektiv. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att erkänna att flickor är överrepresenterade bland sexutnyttjade barn och att åtgärder mot sexuellt utnyttjande av barn därför bör genomföras ur ett könsperspektiv.

| 84. | Europaparlamentet anser att könsrelationerna mellan flickor och pojkar i livets tidiga stadier banar vägen för jämställdhet mellan könen i senare livsskeden. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att könsrelationerna mellan flickor och pojkar i livets tidiga stadier banar vägen för jämställdhet mellan könen i senare livsskeden.

| 85. | Europaparlamentet begär att det ska finnas andra straff än fängelsestraff för minderåriga som har begått brott, exempelvis ungdomstjänst. Straffen bör dock stå i proportion till de brott som begåtts. Parlamentet begär också att det ska finnas fortbildningsåtgärder för att underlätta den sociala och yrkesmässiga återanpassningen för dessa personer. Det är viktigt att lära de minderåriga att de inte bara har rättigheter utan även skyldigheter. Kvarhållande av minderåriga lagöverträdare bör endast tillämpas som en sista utväg och för en så kort tid som möjligt. Parlamentet efterlyser också utbildningsåtgärder som möjliggör en återanpassning till samhället och arbetslivet. Fortbildningsåtgärderna ska bland annat syfta till att ge ungdomarna kunskap och verktyg för att hantera den verklighet som de ska leva i. Ungdomarna måste få klart för sig att de är skyldiga att respektera andra människors rättigheter och leva i enlighet med de lagar och regler som samhället har ställt upp. För att göra det möjligt för ungdomarna att utvecklas till ansvarstagande individer krävs att de görs delaktiga och får rätt till inflytande över sin situation och de frågor som rör dem. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet begär att det ska finnas andra straff än fängelsestraff för minderåriga som har begått brott, exempelvis ungdomstjänst. Straffen bör dock stå i proportion till de brott som begåtts. Parlamentet begär också att det ska finnas fortbildningsåtgärder för att underlätta den sociala och yrkesmässiga återanpassningen för dessa personer. Det är viktigt att lära de minderåriga att de inte bara har rättigheter utan även skyldigheter. Kvarhållande av minderåriga lagöverträdare bör endast tillämpas som en sista utväg och för en så kort tid som möjligt. Parlamentet efterlyser också utbildningsåtgärder som möjliggör en återanpassning till samhället och arbetslivet. Fortbildningsåtgärderna ska bland annat syfta till att ge ungdomarna kunskap och verktyg för att hantera den verklighet som de ska leva i. Ungdomarna måste få klart för sig att de är skyldiga att respektera andra människors rättigheter och leva i enlighet med de lagar och regler som samhället har ställt upp. För att göra det möjligt för ungdomarna att utvecklas till ansvarstagande individer krävs att de görs delaktiga och får rätt till inflytande över sin situation och de frågor som rör dem.

| 86. | Europaparlamentet konstaterar att straffmyndighetsåldern i medlemsstaterna idag varierar. Parlamentet begär att kommissionen genomför en studie om medlemsstaternas olika syn på straffmyndighetsåldern, deras behandling av minderåriga lagöverträdare och deras effektiva strategier för att för att förebygga ungdomsbrottslighet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet konstaterar att straffmyndighetsåldern i medlemsstaterna idag varierar. Parlamentet begär att kommissionen genomför en studie om medlemsstaternas olika syn på straffmyndighetsåldern, deras behandling av minderåriga lagöverträdare och deras effektiva strategier för att för att förebygga ungdomsbrottslighet.

| 87. | Europaparlamentet understryker att de personer som arbetar med ungdomsbrottslighet (åklagare, advokater, socialtjänstemän och poliser) måste få särskild utbildning. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker att de personer som arbetar med ungdomsbrottslighet (åklagare, advokater, socialtjänstemän och poliser) måste få särskild utbildning.

| 88. | Europaparlamentet önskar att det inom Europadomstolen för mänskliga rättigheter inrättas en särskild avdelning för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet önskar att det inom Europadomstolen för mänskliga rättigheter inrättas en särskild avdelning för barnets rättigheter.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftåtgärder för att förbjuda alla möjliga former av utnyttjande av barn, bland annat utnyttjande för prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, slaveri eller slaveriliknande verksamhet, användning av barn för tiggeri, olaglig verksamhet, sport och liknande aktiviteter, olagliga adoptioner, tvångsäktenskap eller andra former av utnyttjande. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta kraftåtgärder för att förbjuda alla möjliga former av utnyttjande av barn, bland annat utnyttjande för prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, slaveri eller slaveriliknande verksamhet, användning av barn för tiggeri, olaglig verksamhet, sport och liknande aktiviteter, olagliga adoptioner, tvångsäktenskap eller andra former av utnyttjande.

| 90. | Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att lösa problemet med internationella bortföranden av barn, som ofta är en följd av att föräldrarna strider om vårdnaden efter separationer eller skilsmässor. Barnets bästa ska alltid komma i främsta rummet. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att lösa problemet med internationella bortföranden av barn, som ofta är en följd av att föräldrarna strider om vårdnaden efter separationer eller skilsmässor. Barnets bästa ska alltid komma i främsta rummet.

| 91. | Europaparlamentet betonar att det i artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter fastställs att ”vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, ska barnets bästa komma i främsta rummet.” Av Haagkonventionen om de civila aspekterna på bortföranden av barn (Haag-konventionen) framgår att barnets bästa även omfattar en snabb återvändo efter ett bortförande. Barnets bästa omfattar emellertid mer än enbart en snabb återvändo, exempelvis en säker fysisk närmiljö, en kärleksfull omgivning, en stödjande och flexibel familjestruktur, lämpligt beteende av föräldern som förebild, kontinuitet i uppfostran och omvårdnad och anständiga levnadsvillkor. Haagkonventionen tar inte hänsyn till dessa kriterier. Man tittar till exempel inte på vem av föräldrarna som för bort barnet, om det är en vårdnadshavare eller ej, hur gammalt barnet är, hur länge barnet stannar i ett annat land, om det går i skola där och har fått vänner osv. Trots de goda avsikterna i Haagkonventionen och förordning (EG) nr 2201/2003 blir slutsatsen att barnets rättigheter ofta inte skyddas på ett bra sätt. Kommissionen uppmanas därför att vidta åtgärder för att även på dessa områden bättre skydda barnets rättigheter och att lägga fram förslag i denna riktning. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet betonar att det i artikel 3 i FN:s konvention om barnets rättigheter fastställs att ”vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, ska barnets bästa komma i främsta rummet.” Av Haagkonventionen om de civila aspekterna på bortföranden av barn (Haag-konventionen) framgår att barnets bästa även omfattar en snabb återvändo efter ett bortförande. Barnets bästa omfattar emellertid mer än enbart en snabb återvändo, exempelvis en säker fysisk närmiljö, en kärleksfull omgivning, en stödjande och flexibel familjestruktur, lämpligt beteende av föräldern som förebild, kontinuitet i uppfostran och omvårdnad och anständiga levnadsvillkor. Haagkonventionen tar inte hänsyn till dessa kriterier. Man tittar till exempel inte på vem av föräldrarna som för bort barnet, om det är en vårdnadshavare eller ej, hur gammalt barnet är, hur länge barnet stannar i ett annat land, om det går i skola där och har fått vänner osv. Trots de goda avsikterna i Haagkonventionen och förordning (EG) nr 2201/2003 blir slutsatsen att barnets rättigheter ofta inte skyddas på ett bra sätt. Kommissionen uppmanas därför att vidta åtgärder för att även på dessa områden bättre skydda barnets rättigheter och att lägga fram förslag i denna riktning.

| 92. | Europaparlamentet begär att lämpliga och snabba åtgärder ska vidtas för att söka efter och hitta saknade och bortförda barn, och att bland annat Schengens informationssystem ska användas för att förhindra att saknade barn passerar nationsgränserna. Parlamentet välkomnar den europeiska telefonlinjen för försvunna barn och frivilligorganisationernas motsvarande insatser och uppmanar kommissionen att främja inrättandet av en europeisk telefonjour för barn och ungdomar med problem. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet begär att lämpliga och snabba åtgärder ska vidtas för att söka efter och hitta saknade och bortförda barn, och att bland annat Schengens informationssystem ska användas för att förhindra att saknade barn passerar nationsgränserna. Parlamentet välkomnar den europeiska telefonlinjen för försvunna barn och frivilligorganisationernas motsvarande insatser och uppmanar kommissionen att främja inrättandet av en europeisk telefonjour för barn och ungdomar med problem.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra FN:s generalförsamlings resolutioner A/RES/46/121, A/RES/47/134 och A/RES/49/179 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, A/RES/47/196 om införande av en internationell dag för utrotning av fattigdomen och A/RES/50/107 om firandet av det internationella året för utrotning av fattigdomen och utropandet av FN:s första decennium för utrotning av fattigdomen, samt dokumenten från FN:s ekonomiska och sociala råd E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 och E/CN.4/1990/15 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om rätten till utveckling och E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 om genomförandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra FN:s generalförsamlings resolutioner A/RES/46/121, A/RES/47/134 och A/RES/49/179 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, A/RES/47/196 om införande av en internationell dag för utrotning av fattigdomen och A/RES/50/107 om firandet av det internationella året för utrotning av fattigdomen och utropandet av FN:s första decennium för utrotning av fattigdomen, samt dokumenten från FN:s ekonomiska och sociala råd E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 och E/CN.4/1990/15 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om rätten till utveckling och E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 om genomförandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna.

Fattigdom/diskriminering

| 94. | Europaparlamentet påminner om att 19 procent av barnen i EU lever under fattigdomsgränsen och att det därför måste vidtas lämpliga stödåtgärder som utgår från barnets behov, bland annat åtgärder för att stödja deras familjer. Medlemsstaterna uppmanas att anta ambitiösa och uppnåeliga mål för att minska – och till slut utrota – fattigdom bland barn. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påminner om att 19 procent av barnen i EU lever under fattigdomsgränsen och att det därför måste vidtas lämpliga stödåtgärder som utgår från barnets behov, bland annat åtgärder för att stödja deras familjer. Medlemsstaterna uppmanas att anta ambitiösa och uppnåeliga mål för att minska – och till slut utrota – fattigdom bland barn.

| 95. | Europaparlamentet förespråkar att det i medlemsstaterna inrättas lämpliga strukturer i syfte att hjälpa barn och föräldrar att anpassa sig till förändrade familjesituationer. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet förespråkar att det i medlemsstaterna inrättas lämpliga strukturer i syfte att hjälpa barn och föräldrar att anpassa sig till förändrade familjesituationer.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som gör att barn tillåts vara barn och delta i barnaktiviteter utan social diskriminering och utanförskap. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som gör att barn tillåts vara barn och delta i barnaktiviteter utan social diskriminering och utanförskap.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka integrera strategier som i synnerhet riktar sig mot fattigdom bland barn, ungdomsarbetslöshet och social integrering av minoriteter i alla relevanta utvecklingsstrategier, bland annat strategidokumenten för minskad fattigdom och de vägledande programmen. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka integrera strategier som i synnerhet riktar sig mot fattigdom bland barn, ungdomsarbetslöshet och social integrering av minoriteter i alla relevanta utvecklingsstrategier, bland annat strategidokumenten för minskad fattigdom och de vägledande programmen.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att erbjuda barn möjligheten att ge ett verkligt bidrag i kampen mot fattigdomen. För att öka effektiviteten i kampen mot fattigdom bland barn kräver parlamentet att alla berörda parter, även de allra fattigaste barnen, verkligen aktiveras i att utforma, genomföra och utvärdera de projekt som har som mål att utrota extrem fattigdom. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att erbjuda barn möjligheten att ge ett verkligt bidrag i kampen mot fattigdomen. För att öka effektiviteten i kampen mot fattigdom bland barn kräver parlamentet att alla berörda parter, även de allra fattigaste barnen, verkligen aktiveras i att utforma, genomföra och utvärdera de projekt som har som mål att utrota extrem fattigdom.

| 99. | Europaparlamentet betonar att åtgärder mot kommersiell sexuell exploatering av barn, dvs. handel med barn i sexuella syften, barnpornografi och barnsexturism, bör vara ett av strategins främsta mål, särskilt med tanke på FN:s millennieutvecklingsmål. Fattigdom är ofta en av flera orsaker till social utestängning, diskriminering och barns utsatthet. Kommersiell sexuell exploatering av barn finner dock sin grundorsak i en efterfrågan på sex med barn, och den organiserade brottsligheten som är beredd att profitera på barns utsatthet. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet betonar att åtgärder mot kommersiell sexuell exploatering av barn, dvs. handel med barn i sexuella syften, barnpornografi och barnsexturism, bör vara ett av strategins främsta mål, särskilt med tanke på FN:s millennieutvecklingsmål. Fattigdom är ofta en av flera orsaker till social utestängning, diskriminering och barns utsatthet. Kommersiell sexuell exploatering av barn finner dock sin grundorsak i en efterfrågan på sex med barn, och den organiserade brottsligheten som är beredd att profitera på barns utsatthet.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar till att överväga möjligheten att tillhandahålla psykosocialt och emotionellt stöd till barn som lever under svåra förhållanden, såsom väpnade konflikter eller kriser, till tvångsförflyttande barn och barn som lever i extrem fattigdom. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar till att överväga möjligheten att tillhandahålla psykosocialt och emotionellt stöd till barn som lever under svåra förhållanden, såsom väpnade konflikter eller kriser, till tvångsförflyttande barn och barn som lever i extrem fattigdom.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sin skyldighet att hjälpa till och skydda alla barn mot riskerna för undernäring, sjukdom, vanvård och misshandel, oavsett barnens eller deras föräldrars sociala situation och/eller rättsliga ställning. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sin skyldighet att hjälpa till och skydda alla barn mot riskerna för undernäring, sjukdom, vanvård och misshandel, oavsett barnens eller deras föräldrars sociala situation och/eller rättsliga ställning.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett direktiv som täcker alla de former av diskriminering som avses i artikel 13 i EG-fördraget och alla de områden som omfattas av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (13). |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett direktiv som täcker alla de former av diskriminering som avses i artikel 13 i EG-fördraget och alla de områden som omfattas av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (13).

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa särskild uppmärksamhet vid alla former av diskriminering av barn, bland annat diskriminering av barn som lider av inlärningssvårigheter (exempelvis dyslexi, dyskalkyli, dyspraxi) eller andra former av funktionshinder. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa särskild uppmärksamhet vid alla former av diskriminering av barn, bland annat diskriminering av barn som lider av inlärningssvårigheter (exempelvis dyslexi, dyskalkyli, dyspraxi) eller andra former av funktionshinder.

| 104. | Europaparlamentet gläds åt att det finns många frivilligorganisationer och volontärer som arbetar för att främja vänskap och solidaritet mellan de mest missgynnade barnen och barn med olika social bakgrund för att bekämpa extrem fattigdom och social utslagning. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att se till att även de allra fattigaste barnen kan dra nytta av gemenskapsprojekten och att projekten inom den europeiska volontärtjänsten ger dessa organisationer möjlighet att ta emot unga volontärer. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet gläds åt att det finns många frivilligorganisationer och volontärer som arbetar för att främja vänskap och solidaritet mellan de mest missgynnade barnen och barn med olika social bakgrund för att bekämpa extrem fattigdom och social utslagning. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att se till att även de allra fattigaste barnen kan dra nytta av gemenskapsprojekten och att projekten inom den europeiska volontärtjänsten ger dessa organisationer möjlighet att ta emot unga volontärer.

| 105. | Europaparlamentet begär framför allt att romska barn och barn som tillhör andra nationella minoriteter omfattas av riktade åtgärder, särskilt för att se till att de inte utsätts för diskriminering, segregation, social utestängning, utslagning i skolan och utnyttjande, vilket är vanligt bland romska barn. Medlemsstaterna uppmanas också att sträva efter att åtgärda det faktum att romska barn är överrepresenterade på institutioner för personer med psykiska funktionshinder. Parlamentet begär också att man ska främja utbildningskampanjer, åtgärder för att motverka att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid samt förebyggande hälsoskydds- och stödprojekt, bland annat vaccinationer. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet begär framför allt att romska barn och barn som tillhör andra nationella minoriteter omfattas av riktade åtgärder, särskilt för att se till att de inte utsätts för diskriminering, segregation, social utestängning, utslagning i skolan och utnyttjande, vilket är vanligt bland romska barn. Medlemsstaterna uppmanas också att sträva efter att åtgärda det faktum att romska barn är överrepresenterade på institutioner för personer med psykiska funktionshinder. Parlamentet begär också att man ska främja utbildningskampanjer, åtgärder för att motverka att ungdomar avslutar sin skolgång i förtid samt förebyggande hälsoskydds- och stödprojekt, bland annat vaccinationer.

| 106. | Europaparlamentet anser att EU bör sätta upp ett mål om att det inte ska finnas hemlösa barn eller gatubarn inom EU. Parlamentet efterlyser lämpliga och riktade åtgärder för att hjälpa hemlösa barn och gatubarn eftersom de flesta av dem är mycket traumatiserade och socialt utestängda, inte får formell utbildning eller hälsovård, lätt kan bli offer för människohandel (till exempel prostitution, organhandel och olagliga adoptioner), narkotikaberoende och brottslighet eller ofta är tvungna att tigga. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet anser att EU bör sätta upp ett mål om att det inte ska finnas hemlösa barn eller gatubarn inom EU. Parlamentet efterlyser lämpliga och riktade åtgärder för att hjälpa hemlösa barn och gatubarn eftersom de flesta av dem är mycket traumatiserade och socialt utestängda, inte får formell utbildning eller hälsovård, lätt kan bli offer för människohandel (till exempel prostitution, organhandel och olagliga adoptioner), narkotikaberoende och brottslighet eller ofta är tvungna att tigga.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta problemen för tusentals gatubarn och barn som tvingas till tiggeri som en allvarlig social och människorättslig fråga som bryter mot FN-konventionen om barnets rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas också att införa påföljder mot de personer som bär ansvaret för att barn tvingas till tiggeri. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta problemen för tusentals gatubarn och barn som tvingas till tiggeri som en allvarlig social och människorättslig fråga som bryter mot FN-konventionen om barnets rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas också att införa påföljder mot de personer som bär ansvaret för att barn tvingas till tiggeri.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna och föreningarna i det civila samhället att se till att alla barn får möjlighet att tillhöra en grupp eller en förening för barn, så att det blir möjligt för dem att träffa andra barn och utbyta tankar med dem. Det krävs stödåtgärder av vuxna som tillåter varje barn att ha sin plats i gruppen och uttrycka sig. Därför begär parlamentet att medlemsstaterna och de relevanta lokala myndigheterna uppmuntrar projekt som är inriktade på att låta barnen komma till tals, till exempel kommunala barnråd eller barnparlament, och att samtidigt se till att även de mest utstötta barnen är delaktiga. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna och föreningarna i det civila samhället att se till att alla barn får möjlighet att tillhöra en grupp eller en förening för barn, så att det blir möjligt för dem att träffa andra barn och utbyta tankar med dem. Det krävs stödåtgärder av vuxna som tillåter varje barn att ha sin plats i gruppen och uttrycka sig. Därför begär parlamentet att medlemsstaterna och de relevanta lokala myndigheterna uppmuntrar projekt som är inriktade på att låta barnen komma till tals, till exempel kommunala barnråd eller barnparlament, och att samtidigt se till att även de mest utstötta barnen är delaktiga.

| 109. | Europaparlamentet begär att man ska överväga möjligheten att ta fram ett gemenskapsinstrument för adoptioner som utvecklas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella standarder. Detta gemenskapsinstrument bör förbättra informationstjänsternas kvalitet, förberedandet av internationella adoptioner, handläggningen av internationella adoptionsansökningar och uppföljningstjänsterna efter en adoption. Det bör beaktas att alla internationella konventioner om skydd för barns rättigheter erkänner de övergivna och föräldralösa barnens rättighet till en familj och till omvårdnad. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet begär att man ska överväga möjligheten att ta fram ett gemenskapsinstrument för adoptioner som utvecklas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella standarder. Detta gemenskapsinstrument bör förbättra informationstjänsternas kvalitet, förberedandet av internationella adoptioner, handläggningen av internationella adoptionsansökningar och uppföljningstjänsterna efter en adoption. Det bör beaktas att alla internationella konventioner om skydd för barns rättigheter erkänner de övergivna och föräldralösa barnens rättighet till en familj och till omvårdnad.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera för att tillförsäkra barns grundläggande rätt till en familj. Medlemsstaterna uppmanas därför att ta fram effektiva lösningar för att förhindra att barn överges och att övergivna och föräldralösa barn spärras in på institutioner. Barnets bästa måste alltid komma i första rummet, så som det föreskrivs i FN:s konvention för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera för att tillförsäkra barns grundläggande rätt till en familj. Medlemsstaterna uppmanas därför att ta fram effektiva lösningar för att förhindra att barn överges och att övergivna och föräldralösa barn spärras in på institutioner. Barnets bästa måste alltid komma i första rummet, så som det föreskrivs i FN:s konvention för barnets rättigheter.

| 111. | Europaparlamentet anser att adoptioner kan ske inom barnets hemland eller genom att hitta en familj genom internationella adoptioner, i enlighet med nationell lagstiftning och internationella konventioner. Att placera barn på barnhem bör bara vara en provisorisk lösning. Ett alternativ kan vara att låta barnen komma till fosterfamiljer. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att, tillsammans med Haagkonferensen, Europarådet och barnorganisationer, skapa en ram som garanterar insyn, en effektiv uppföljning av dessa barns utveckling och att samordna sina åtgärder så att handel med barn förhindras. Medlemsstaterna uppmanas att ta särskild hänsyn till barn med särskilda behov, till exempel barn som behöver läkarvård och funktionshindrade barn. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet anser att adoptioner kan ske inom barnets hemland eller genom att hitta en familj genom internationella adoptioner, i enlighet med nationell lagstiftning och internationella konventioner. Att placera barn på barnhem bör bara vara en provisorisk lösning. Ett alternativ kan vara att låta barnen komma till fosterfamiljer. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att, tillsammans med Haagkonferensen, Europarådet och barnorganisationer, skapa en ram som garanterar insyn, en effektiv uppföljning av dessa barns utveckling och att samordna sina åtgärder så att handel med barn förhindras. Medlemsstaterna uppmanas att ta särskild hänsyn till barn med särskilda behov, till exempel barn som behöver läkarvård och funktionshindrade barn.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder till förmån för ungdomar som tidigare varit på barnhem eller institutioner så att dessa personer med hjälp av stödåtgärder kan planera sin yrkesframtid och lättare integreras i samhället. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder till förmån för ungdomar som tidigare varit på barnhem eller institutioner så att dessa personer med hjälp av stödåtgärder kan planera sin yrkesframtid och lättare integreras i samhället.

| 113. | Europaparlamentet framhåller att ungdomsbrottslingar befinner sig i ett socialt utanförskap som mycket ofta gör det omöjligt för dem att i praktiken återintegreras i samhället på ett normalt sätt. Medlemsstaterna uppmanas därför att utarbeta uppföljningsstrategier för de minderåriga eller unga vuxna som är i riskzonen, så att man hjälper dem att planera sin yrkesframtid och lättare återintegreras i samhället. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet framhåller att ungdomsbrottslingar befinner sig i ett socialt utanförskap som mycket ofta gör det omöjligt för dem att i praktiken återintegreras i samhället på ett normalt sätt. Medlemsstaterna uppmanas därför att utarbeta uppföljningsstrategier för de minderåriga eller unga vuxna som är i riskzonen, så att man hjälper dem att planera sin yrkesframtid och lättare återintegreras i samhället.

| 114. | Europaparlamentet konstaterar att de barn som tar hand om föräldrar eller syskon med särskilda behov ska ha rätt till särskilt riktat stöd. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet konstaterar att de barn som tar hand om föräldrar eller syskon med särskilda behov ska ha rätt till särskilt riktat stöd.

| 115. | Europaparlamentet påpekar att man i den kommande EU-strategin bör erkänna familjens viktiga roll som den samhällsinstitution som har huvudansvaret för barnets överlevnad, skydd och utveckling. Barnets rättigheter bör beaktas fullt ut vid strävandena att förena yrkesliv, familjeliv och arbetstid, där särskilt situationen för mödrar som själva har funktionshinder eller som har barn med funktionshinder ska lyftas fram, samt vid utarbetandet av strategier för statliga och/eller privata stödåtgärder för barn och deras föräldrar, för att båda föräldrarna ska kunna klara av och dela på ansvaret för uppfostran och omvårdnad. Det ska erkännas att alltfler människor nuförtiden lever i alternativa familjestrukturer som inte stämmer överens med bilden av den traditionella kärnfamiljen med mamma, pappa och deras biologiska barn. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet påpekar att man i den kommande EU-strategin bör erkänna familjens viktiga roll som den samhällsinstitution som har huvudansvaret för barnets överlevnad, skydd och utveckling. Barnets rättigheter bör beaktas fullt ut vid strävandena att förena yrkesliv, familjeliv och arbetstid, där särskilt situationen för mödrar som själva har funktionshinder eller som har barn med funktionshinder ska lyftas fram, samt vid utarbetandet av strategier för statliga och/eller privata stödåtgärder för barn och deras föräldrar, för att båda föräldrarna ska kunna klara av och dela på ansvaret för uppfostran och omvårdnad. Det ska erkännas att alltfler människor nuförtiden lever i alternativa familjestrukturer som inte stämmer överens med bilden av den traditionella kärnfamiljen med mamma, pappa och deras biologiska barn.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa alla restriktioner i föräldrars möjligheter att träffa sina barn till följd av nationella olikheter, i synnerhet när gäller rätten att tala ett annat språk än landets officiella. Avskaffade restriktioner i samband med en konflikt mellan föräldrarna i ett internationellt äktenskap bör innebära full frihet att tala det språk som barnet och föräldern väljer, med vederbörlig hänsyn till eventuella domstolskrav på att mötena ska vara övervakade. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa alla restriktioner i föräldrars möjligheter att träffa sina barn till följd av nationella olikheter, i synnerhet när gäller rätten att tala ett annat språk än landets officiella. Avskaffade restriktioner i samband med en konflikt mellan föräldrarna i ett internationellt äktenskap bör innebära full frihet att tala det språk som barnet och föräldern väljer, med vederbörlig hänsyn till eventuella domstolskrav på att mötena ska vara övervakade.

| 117. | Europaparlamentet välkomnar tillsättandet av barnombudsmän och uppmanar samtliga medlemsstater att underlätta inrättandet av en sådan tjänst både nationellt och lokalt. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet välkomnar tillsättandet av barnombudsmän och uppmanar samtliga medlemsstater att underlätta inrättandet av en sådan tjänst både nationellt och lokalt.

Barnarbete

| 118. | Europaparlamentet betonar att det är av central betydelse att se till att de barn som i rättslig bemärkelse är tillräckligt gamla för att få anställning avlönas i enlighet med principen om lika lön för lika arbete. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet betonar att det är av central betydelse att se till att de barn som i rättslig bemärkelse är tillräckligt gamla för att få anställning avlönas i enlighet med principen om lika lön för lika arbete.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de överläggningar som hålls av människorättskommittéer och undergrupper som inrättats inom ramen för handels- och samarbetsavtal fokuserar på problemet med barnarbete och skyddet av barn mot varje form av övergrepp, utnyttjande och diskriminering. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de överläggningar som hålls av människorättskommittéer och undergrupper som inrättats inom ramen för handels- och samarbetsavtal fokuserar på problemet med barnarbete och skyddet av barn mot varje form av övergrepp, utnyttjande och diskriminering.

| 120. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att se till att all politik, både intern och extern, i medlemsstaterna och i EU, strävar efter att eliminera alla former av barnarbete. Heltidsutbildning är den bästa lösningen på problemet för såväl flickor som pojkar, både för att förebygga utnyttjande av barn och för att i framtiden bryta den onda cirkeln med analfabetism och fattigdom. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att se till att all politik, både intern och extern, i medlemsstaterna och i EU, strävar efter att eliminera alla former av barnarbete. Heltidsutbildning är den bästa lösningen på problemet för såväl flickor som pojkar, både för att förebygga utnyttjande av barn och för att i framtiden bryta den onda cirkeln med analfabetism och fattigdom.

| 121. | Europaparlamentet fördömer kraftigt alla former av barnarbete, slavarbete och tvångsarbete samt annat arbete som har negativa konsekvenser för barns hälsa och säkerhet. Kommissionen och rådet uppmanas att i större utsträckning göra en koppling mellan EU:s handel med och bistånd till tredjeländer och dessa länders tillämpning av ILO-konventionen om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffandet av alla former av barnarbete. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet fördömer kraftigt alla former av barnarbete, slavarbete och tvångsarbete samt annat arbete som har negativa konsekvenser för barns hälsa och säkerhet. Kommissionen och rådet uppmanas att i större utsträckning göra en koppling mellan EU:s handel med och bistånd till tredjeländer och dessa länders tillämpning av ILO-konventionen om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffandet av alla former av barnarbete.

| 122. | Europaparlamentet påpekar att produkter som säljs i EU kan ha tillverkats av barnarbetare. Kommissionen uppmanas att genomföra ett system som gör att barn som utnyttjats som barnarbetare kan söka upprättelse gentemot EU-företag inför medlemsstaternas nationella domstolar. Vidare uppmanas kommissionen att se till att hela distributionskedjan följer gällande bestämmelser, och att det framför allt utarbetas mekanismer som gör huvudleverantören ansvarig i EU i de fall brott mot FN-konventionerna om barnarbete förekommer i någon del av distributionskedjan. EU uppmanas därför att bland annat tillämpa det allmänna preferenssystemet för att effektivare bekämpa exploateringen av barnarbetare i olika delar av världen och vidta särskilda åtgärder mot farligt arbete, som många barn tvingas utföra. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet påpekar att produkter som säljs i EU kan ha tillverkats av barnarbetare. Kommissionen uppmanas att genomföra ett system som gör att barn som utnyttjats som barnarbetare kan söka upprättelse gentemot EU-företag inför medlemsstaternas nationella domstolar. Vidare uppmanas kommissionen att se till att hela distributionskedjan följer gällande bestämmelser, och att det framför allt utarbetas mekanismer som gör huvudleverantören ansvarig i EU i de fall brott mot FN-konventionerna om barnarbete förekommer i någon del av distributionskedjan. EU uppmanas därför att bland annat tillämpa det allmänna preferenssystemet för att effektivare bekämpa exploateringen av barnarbetare i olika delar av världen och vidta särskilda åtgärder mot farligt arbete, som många barn tvingas utföra.

Barn till invandrare, asylsökande och flyktingar

| 123. | Europaparlamentet begär att barnets bästa ska tillgodoses och att särskild uppmärksamhet ska riktas åt situationen för flyktingbarn, asylsökande och migrerade barn, och barn vars föräldrar är asylsökande, flyktingar eller olagliga invandrare, så att man ser till att dessa barn kan åtnjuta sina rättigheter oavsett deras föräldrars rättsliga ställning och så att man ser till att dessa barn inte lider av konsekvenserna av en situation som de inte kan hållas ansvariga för, och att deras särskilda behov beaktas. Man bör särskilt se till att familjesammanhållningen bevaras, om detta ligger i barnets intresse. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet begär att barnets bästa ska tillgodoses och att särskild uppmärksamhet ska riktas åt situationen för flyktingbarn, asylsökande och migrerade barn, och barn vars föräldrar är asylsökande, flyktingar eller olagliga invandrare, så att man ser till att dessa barn kan åtnjuta sina rättigheter oavsett deras föräldrars rättsliga ställning och så att man ser till att dessa barn inte lider av konsekvenserna av en situation som de inte kan hållas ansvariga för, och att deras särskilda behov beaktas. Man bör särskilt se till att familjesammanhållningen bevaras, om detta ligger i barnets intresse.

| 124. | Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet riktas mot ensamkommande barn i alla slags migrationsärenden, eftersom den organiserade brottsligheten utnyttjar alla möjligheter att föra in ett barn i ett land för att kunna exploatera barnet. Därför måste medlemsstaterna vara uppmärksamma och se till att det finns ”child protection policies” i alla tänkbara situationer. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet riktas mot ensamkommande barn i alla slags migrationsärenden, eftersom den organiserade brottsligheten utnyttjar alla möjligheter att föra in ett barn i ett land för att kunna exploatera barnet. Därför måste medlemsstaterna vara uppmärksamma och se till att det finns ”child protection policies” i alla tänkbara situationer.

| 125. | Europaparlamentet begär att invandrarbarn ges tillträde till utbildning och att det ur ett interkulturellt perspektiv inrättas program och avsätts resurser med särskild inriktning på utsatta barn och barn utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet begär att invandrarbarn ges tillträde till utbildning och att det ur ett interkulturellt perspektiv inrättas program och avsätts resurser med särskild inriktning på utsatta barn och barn utan medföljande vuxen.

| 126. | Europaparlamentet påminner om att de internationella bestämmelserna om skydd av barn även gäller ensamma flyktingbarn som kommer till Europeiska unionens territorium genom olaglig invandring. Alla lokala, regionala och nationella myndigheter och EU-institutioner uppmanas att samarbeta i största möjliga utsträckning i fråga om omhändertagandet av de ensamkommande flyktingbarnen. Kommissionen uppmanas också att införa förfaranden för internationellt stödsamarbete med ursprungsländerna utanför EU. Förfarandena ska garantera att barnen återsänds till sina respektive ursprungsländer på korrekt sätt. Dessutom bör det inrättas mekanismer för omhändertagande av dessa minderåriga efter det att de återvänt till sina ursprungsländer, antingen till sina biologiska familjer eller via system eller institutioner som kan garantera dem ett fullgott skydd. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet påminner om att de internationella bestämmelserna om skydd av barn även gäller ensamma flyktingbarn som kommer till Europeiska unionens territorium genom olaglig invandring. Alla lokala, regionala och nationella myndigheter och EU-institutioner uppmanas att samarbeta i största möjliga utsträckning i fråga om omhändertagandet av de ensamkommande flyktingbarnen. Kommissionen uppmanas också att införa förfaranden för internationellt stödsamarbete med ursprungsländerna utanför EU. Förfarandena ska garantera att barnen återsänds till sina respektive ursprungsländer på korrekt sätt. Dessutom bör det inrättas mekanismer för omhändertagande av dessa minderåriga efter det att de återvänt till sina ursprungsländer, antingen till sina biologiska familjer eller via system eller institutioner som kan garantera dem ett fullgott skydd.

| 127. | Europaparlamentet begär att skyddet av barns rättigheter ska ges en framträdande roll när det gäller att enligt medbeslutandeförfarandet anta nya instrument som ska ligga till grund för det gemensamma asylsystemet. Parlamentet begär att det för detta ändamål ska vidtas särskilda åtgärder som tar vederbörlig hänsyn till barnens utsatthet. Barn bör i synnerhet förses med tillräckligt tillträde till asylsystemet, rådgivning i barnrelaterade förfaranden med vederbörlig hänsyn till de individuella grunderna för asyl för ett barn i en familj som söker asyl och en vidare syn på familjeåterförening inom asylprocessen. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet begär att skyddet av barns rättigheter ska ges en framträdande roll när det gäller att enligt medbeslutandeförfarandet anta nya instrument som ska ligga till grund för det gemensamma asylsystemet. Parlamentet begär att det för detta ändamål ska vidtas särskilda åtgärder som tar vederbörlig hänsyn till barnens utsatthet. Barn bör i synnerhet förses med tillräckligt tillträde till asylsystemet, rådgivning i barnrelaterade förfaranden med vederbörlig hänsyn till de individuella grunderna för asyl för ett barn i en familj som söker asyl och en vidare syn på familjeåterförening inom asylprocessen.

| 128. | Europaparlamentet uppmärksammar den särskilda situationen för migrerade barn som separerats från båda sina föräldrar eller sin tidigare juridiska eller normala vårdnadshavare och ber att behovet av en engagerad EU-åtgärd om rätt till hjälp för ensamma barn beaktas. Åtgärden bör ta hänsyn till tillträde till området, utnämning av vårdnadshavare och deras roll, rätten att bli lyssnad på, mottagningsförhållanden och åtgärder för att spåra familjen samt eventuellt även hållbara lösningar. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmärksammar den särskilda situationen för migrerade barn som separerats från båda sina föräldrar eller sin tidigare juridiska eller normala vårdnadshavare och ber att behovet av en engagerad EU-åtgärd om rätt till hjälp för ensamma barn beaktas. Åtgärden bör ta hänsyn till tillträde till området, utnämning av vårdnadshavare och deras roll, rätten att bli lyssnad på, mottagningsförhållanden och åtgärder för att spåra familjen samt eventuellt även hållbara lösningar.

| 129. | Europaparlamentet uppmärksammar att barn utan medföljande vuxen, statslösa barn och barn som inte registrerades vid födseln är särskilt utsatta. Medlemsstaterna uppmanas att vidta särskilda åtgärder baserade på vad som är bäst för det enskilda barnet, enligt definitionen i FN:s konvention om barnets rättigheter och den definition som gjorts av FN:s flyktingkommissariat. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmärksammar att barn utan medföljande vuxen, statslösa barn och barn som inte registrerades vid födseln är särskilt utsatta. Medlemsstaterna uppmanas att vidta särskilda åtgärder baserade på vad som är bäst för det enskilda barnet, enligt definitionen i FN:s konvention om barnets rättigheter och den definition som gjorts av FN:s flyktingkommissariat.

| 130. | Europaparlamentet understryker vikten av utbildning, och anser att utbildningen bör vara jämställd och fri från användning av våld eller kroppsaga. Kommissionen uppmanas att avsätta nödvändiga resurser för att förebygga alla typer av våld inom flyktinggrupper, särskilt könsbetingat våld och sexuellt utnyttjande, genom att inrätta utbildnings- och informationsprogram avseende kön, mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa, kvinnlig könsstympning och hiv/aids. Dessa program bör rikta sig till både flickor och pojkar. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet understryker vikten av utbildning, och anser att utbildningen bör vara jämställd och fri från användning av våld eller kroppsaga. Kommissionen uppmanas att avsätta nödvändiga resurser för att förebygga alla typer av våld inom flyktinggrupper, särskilt könsbetingat våld och sexuellt utnyttjande, genom att inrätta utbildnings- och informationsprogram avseende kön, mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa, kvinnlig könsstympning och hiv/aids. Dessa program bör rikta sig till både flickor och pojkar.

| 131. | Europaparlamentet framhåller den klyfta som finns mellan lagstiftning och praxis när det gäller genomförandet av europeiska asylinstrument och de stora skillnader som alltjämt råder mellan hur barn med flyktingstatus behandlas i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet framhåller den klyfta som finns mellan lagstiftning och praxis när det gäller genomförandet av europeiska asylinstrument och de stora skillnader som alltjämt råder mellan hur barn med flyktingstatus behandlas i de olika medlemsstaterna.

| 132. | Europaparlamentet påpekar att 5 procent av de asylsökande är minderåriga utan medföljande vuxen, vilket tyder på att det finns ett behov av att utse välutbildade vårdnadshavare för ensamkommande barn för att ta tillvara deras intressen efter ankomsten till värdlandet. Parlamentet kräver en förbättring av barns levnadsvillkor på mottagningsanläggningarna och beklagar att man inte tar hänsyn till barn vid asylförfaranden. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet påpekar att 5 procent av de asylsökande är minderåriga utan medföljande vuxen, vilket tyder på att det finns ett behov av att utse välutbildade vårdnadshavare för ensamkommande barn för att ta tillvara deras intressen efter ankomsten till värdlandet. Parlamentet kräver en förbättring av barns levnadsvillkor på mottagningsanläggningarna och beklagar att man inte tar hänsyn till barn vid asylförfaranden.

| 133. | Europaparlamentet uppmärksammar att många av de risker som flyktingbarn utsätts för även gäller barn som har tvångsförflyttats inom sina egna länder. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmärksammar att många av de risker som flyktingbarn utsätts för även gäller barn som har tvångsförflyttats inom sina egna länder.

| 134. | Europaparlamentet hävdar att barn endast bör skickas tillbaka till sina ursprungsländer om man har förvissat sig om att det är säkert, och framhåller behovet av att spåra och återförena familjer. Det måste vara förbjudet att skicka tillbaka barn vid risk för allvarlig skada genom exempelvis barnarbete, sexuellt utnyttjande, våld, risk för kvinnlig könsstympning eller social utslagning, eller inblandning i en väpnad konflikt. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet hävdar att barn endast bör skickas tillbaka till sina ursprungsländer om man har förvissat sig om att det är säkert, och framhåller behovet av att spåra och återförena familjer. Det måste vara förbjudet att skicka tillbaka barn vid risk för allvarlig skada genom exempelvis barnarbete, sexuellt utnyttjande, våld, risk för kvinnlig könsstympning eller social utslagning, eller inblandning i en väpnad konflikt.

| 135. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra insamlingen av uppgifter om barn som söker flyktingstatus, barn som olagligen uppehåller sig i en annan stat utan att söka flyktingstatus, utfallet av asylförfaranden och framtiden för dessa barn till följd av ett slutligt positivt eller negativt beslut om deras asylansökan för att förhindra att dessa barn försvinner ut i det okända eller faller offer för brottsliga handlingar. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra insamlingen av uppgifter om barn som söker flyktingstatus, barn som olagligen uppehåller sig i en annan stat utan att söka flyktingstatus, utfallet av asylförfaranden och framtiden för dessa barn till följd av ett slutligt positivt eller negativt beslut om deras asylansökan för att förhindra att dessa barn försvinner ut i det okända eller faller offer för brottsliga handlingar.

| 136. | Europaparlamentet understryker utvandringens negativa följder och den osäkra situationen för barn som lämnats kvar ensamma i sitt land av föräldrar som har utvandrat. Parlamentet betonar behovet av att garantera omfattande omsorg om, integration av och utbildning för sådana barn samt återförening med deras familjer när detta är möjligt. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet understryker utvandringens negativa följder och den osäkra situationen för barn som lämnats kvar ensamma i sitt land av föräldrar som har utvandrat. Parlamentet betonar behovet av att garantera omfattande omsorg om, integration av och utbildning för sådana barn samt återförening med deras familjer när detta är möjligt.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera möjligheten för barn som föds i EU, oavsett föräldrarnas rättsliga status, att erbjudas europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera möjligheten för barn som föds i EU, oavsett föräldrarnas rättsliga status, att erbjudas europeiskt medborgarskap.

| 138. | Europaparlamentet påpekar att administrativt kvarhållande av barn till invandrare endast bör ske i undantagsfall. Barn som åtföljs av sina familjer får kvarhållas endast som en sista utväg, under kortast möjliga tid, och om detta ligger i deras intresse i enlighet med artikel 37 b i FN-konventionen om barnets rättigheter. Minderåriga utan medföljande vuxen får inte kvarhållas eller avvisas. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet påpekar att administrativt kvarhållande av barn till invandrare endast bör ske i undantagsfall. Barn som åtföljs av sina familjer får kvarhållas endast som en sista utväg, under kortast möjliga tid, och om detta ligger i deras intresse i enlighet med artikel 37 b i FN-konventionen om barnets rättigheter. Minderåriga utan medföljande vuxen får inte kvarhållas eller avvisas.

| 139. | Europaparlamentet påminner om att barn till migranter har rätt till utbildning och fritidsaktiviteter. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet påminner om att barn till migranter har rätt till utbildning och fritidsaktiviteter.

Barnets rätt till information

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta ett effektivt system för att se till att barn, i såväl hemmen som skolorna och i förhållande till deras ålder och mognad, får information om och ges möjlighet att utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta ett effektivt system för att se till att barn, i såväl hemmen som skolorna och i förhållande till deras ålder och mognad, får information om och ges möjlighet att utöva sina rättigheter.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra det lättare för unga flickor att få information och upplysning om reproduktiv hälsa och tjänster inom området reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra det lättare för unga flickor att få information och upplysning om reproduktiv hälsa och tjänster inom området reproduktiv hälsa.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra kvaliteten på barnomsorgen, inklusive fortlöpande yrkesutbildning och utbildning i barns rättigheter, goda arbetsvillkor och rimlig lön för dem som arbetar inom barnomsorgen, eftersom förskolorna och deras personal ger barnen en stabil grund för framtiden samtidigt som också föräldrarna gynnas, inte minst genom att mödrarnas och de ensamstående mödrarnas arbetsbörda minskas, vilket i sin tur bidrar till att minska fattigdomen bland kvinnor och följaktligen också bland barn. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra kvaliteten på barnomsorgen, inklusive fortlöpande yrkesutbildning och utbildning i barns rättigheter, goda arbetsvillkor och rimlig lön för dem som arbetar inom barnomsorgen, eftersom förskolorna och deras personal ger barnen en stabil grund för framtiden samtidigt som också föräldrarna gynnas, inte minst genom att mödrarnas och de ensamstående mödrarnas arbetsbörda minskas, vilket i sin tur bidrar till att minska fattigdomen bland kvinnor och följaktligen också bland barn.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samordnad insats för att hjälpa partnerländerna att uppnå målet med allmän kostnadsfri grundskoleutbildning (millennieutvecklingsmål 2). Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att anslå tillräckliga medel för programmet Utbildning för alla (Education for All – Fast Track Initiative). |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samordnad insats för att hjälpa partnerländerna att uppnå målet med allmän kostnadsfri grundskoleutbildning (millennieutvecklingsmål 2). Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att anslå tillräckliga medel för programmet Utbildning för alla (Education for All – Fast Track Initiative).

| 144. | Europaparlamentet betonar behovet av att särskilt uppmärksamma millennieutvecklingsmål 3 om jämställdhet mellan könen och att utbilda flickor, anställa och utbilda lokala kvinnliga lärare, avskaffa varje form av manlig dominans i kursplanerna, placera skolorna närmare de samhällen som utnyttjar deras tjänster samt erbjuda ändamålsenliga sanitära inrättningar. Skolorna ska vara ”säkerhetszoner” där barnens rättigheter skyddas, och sexuella trakasserier och våld i och runt skolorna ska med kraft förebyggas och kan inte tolereras. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet betonar behovet av att särskilt uppmärksamma millennieutvecklingsmål 3 om jämställdhet mellan könen och att utbilda flickor, anställa och utbilda lokala kvinnliga lärare, avskaffa varje form av manlig dominans i kursplanerna, placera skolorna närmare de samhällen som utnyttjar deras tjänster samt erbjuda ändamålsenliga sanitära inrättningar. Skolorna ska vara ”säkerhetszoner” där barnens rättigheter skyddas, och sexuella trakasserier och våld i och runt skolorna ska med kraft förebyggas och kan inte tolereras.

| 145. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja projekt för gemensamt boende med flera generationer (dvs. hus med generationsboende) för att göra det möjligt för barn att växa upp tillsammans med äldre och på motsvarande sätt för de äldre att kunna använda sig av ett socialt kontaktnätverk och bidra till barnens utveckling genom att dela med sig av sina kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja projekt för gemensamt boende med flera generationer (dvs. hus med generationsboende) för att göra det möjligt för barn att växa upp tillsammans med äldre och på motsvarande sätt för de äldre att kunna använda sig av ett socialt kontaktnätverk och bidra till barnens utveckling genom att dela med sig av sina kunskaper och erfarenheter.

| 146. | Europaparlamentet understryker att rätten till utbildning är en grundförutsättning för barns sociala utveckling och att alla barn måste ges tillgång till utbildning på grundval av deras individuella färdigheter samt oberoende av etnisk bakgrund, sociala bakgrund eller familjeförhållanden. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet understryker att rätten till utbildning är en grundförutsättning för barns sociala utveckling och att alla barn måste ges tillgång till utbildning på grundval av deras individuella färdigheter samt oberoende av etnisk bakgrund, sociala bakgrund eller familjeförhållanden.

| 147. | Europaparlamentet anser att barn bör ha tillgång till utbildning oberoende av vilken ställning de själva eller deras föräldrar har. Det är viktigt att invandrar- och/eller flyktingbarn ges möjlighet att gå i skolan. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet anser att barn bör ha tillgång till utbildning oberoende av vilken ställning de själva eller deras föräldrar har. Det är viktigt att invandrar- och/eller flyktingbarn ges möjlighet att gå i skolan.

| 148. | Europaparlamentet betonar att rätten till utbildning på grundval av lika möjligheter och icke-diskriminering bör erkännas i den framtida EU-strategin. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet betonar att rätten till utbildning på grundval av lika möjligheter och icke-diskriminering bör erkännas i den framtida EU-strategin.

| 149. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att trycka på att det i läroplanerna ska ingå undervisning i mänskliga rättigheter och i den gemensamma värdegrund som ligger till grund för det demokratiska medborgarskapet. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att trycka på att det i läroplanerna ska ingå undervisning i mänskliga rättigheter och i den gemensamma värdegrund som ligger till grund för det demokratiska medborgarskapet.

| 150. | Europaparlamentet begär att en av prioriteringarna i EU-strategin ska vara att anta en konsekvent uppsättning åtgärder för att se till att barn med funktionshinder får sina rättigheter tillgodosedda. Syftet bör vara att sätta stopp för varje form av diskriminering och främja de funktionshindrade barnens integrering i utbildningsväsendet, det sociala livet och yrkeslivet under livets alla skeden. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet begär att en av prioriteringarna i EU-strategin ska vara att anta en konsekvent uppsättning åtgärder för att se till att barn med funktionshinder får sina rättigheter tillgodosedda. Syftet bör vara att sätta stopp för varje form av diskriminering och främja de funktionshindrade barnens integrering i utbildningsväsendet, det sociala livet och yrkeslivet under livets alla skeden.

| 151. | Europaparlamentet rekommenderar också kommissionen och medlemsstaterna att undersöka funktionshindrade elevers särskilda behov och att skapa möjlighet till individuellt anpassad skolgång som främjar barnens integrering i samhället. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet rekommenderar också kommissionen och medlemsstaterna att undersöka funktionshindrade elevers särskilda behov och att skapa möjlighet till individuellt anpassad skolgång som främjar barnens integrering i samhället.

| 152. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt integrerad utbildning av barn med funktionshinder för att på så sätt se till att de på ett problemfritt sätt integreras i samhället medan de fortfarande går i skolan och för att öka friska icke-funktionshindrade barns tolerans inför funktionshinder och sociala olikheter. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt integrerad utbildning av barn med funktionshinder för att på så sätt se till att de på ett problemfritt sätt integreras i samhället medan de fortfarande går i skolan och för att öka friska icke-funktionshindrade barns tolerans inför funktionshinder och sociala olikheter.

| 153. | Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att man mer beslutsamt ska kunna ta itu med frågor som rör diskriminering, social mångfald, spridning av tolerans i skolorna och förmedling av kunskaper om hälsosamt leverne, näringslära, förebyggande av alkohol- och drogmissbruk och överkonsumtion av läkemedel, psykotropa ämnen och andra rusframkallande ämnen samt lämplig undervisning om sexuell hälsa. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet begär att åtgärder ska vidtas för att man mer beslutsamt ska kunna ta itu med frågor som rör diskriminering, social mångfald, spridning av tolerans i skolorna och förmedling av kunskaper om hälsosamt leverne, näringslära, förebyggande av alkohol- och drogmissbruk och överkonsumtion av läkemedel, psykotropa ämnen och andra rusframkallande ämnen samt lämplig undervisning om sexuell hälsa.

| 154. | Europaparlamentet påminner om att tidig barnomsorg i kollektiva strukturer (dvs. daghem, skola) är ett av de bästa sätten för att åstadkomma balans mellan yrkes- och familjeliv. Dessutom är det ett sätt att redan i ett tidigt skede av barnens utveckling se till att de får lika möjligheter och blir socialt kompetenta. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet påminner om att tidig barnomsorg i kollektiva strukturer (dvs. daghem, skola) är ett av de bästa sätten för att åstadkomma balans mellan yrkes- och familjeliv. Dessutom är det ett sätt att redan i ett tidigt skede av barnens utveckling se till att de får lika möjligheter och blir socialt kompetenta.

| 155. | Europaparlamentet påpekar att det är oberättigat och därmed oacceptabelt att på kulturella eller religiösa grunder hindra flickor från att delta i skolundervisning och idrott, såsom simning. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet påpekar att det är oberättigat och därmed oacceptabelt att på kulturella eller religiösa grunder hindra flickor från att delta i skolundervisning och idrott, såsom simning.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla barn gratis eller förmånligt tillträde till lek- och idrottsanläggningar som passar deras ålder. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla barn gratis eller förmånligt tillträde till lek- och idrottsanläggningar som passar deras ålder.

Hälsa

| 157. | Europaparlamentet pekar på det oroande faktumet att fetma, i synnerhet bland barn, blir allt vanligare i Europa. Enligt uppskattningar finns det över 21 miljoner överviktiga barn i EU och siffran ökar med 400 000 årligen. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag för att reglera aggressiv och vilseledande reklam och att förbättra bestämmelserna om livsmedelsmärkning för förädlade livsmedel för att ta itu med det växande problemet med fetma. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet pekar på det oroande faktumet att fetma, i synnerhet bland barn, blir allt vanligare i Europa. Enligt uppskattningar finns det över 21 miljoner överviktiga barn i EU och siffran ökar med 400 000 årligen. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag för att reglera aggressiv och vilseledande reklam och att förbättra bestämmelserna om livsmedelsmärkning för förädlade livsmedel för att ta itu med det växande problemet med fetma.

| 158. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras relevanta myndigheter att göra sitt yttersta för att garantera att barn får leva i en hälsosam fysisk miljö med tanke på den oproportionerliga inverkan som föroreningar och dåliga levnadsförhållanden har på unga. Vederbörlig uppmärksamhet bör även fästas vid förhållandena i barnens inlärningsmiljö. Dessutom bör det införas lämpliga standarder. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras relevanta myndigheter att göra sitt yttersta för att garantera att barn får leva i en hälsosam fysisk miljö med tanke på den oproportionerliga inverkan som föroreningar och dåliga levnadsförhållanden har på unga. Vederbörlig uppmärksamhet bör även fästas vid förhållandena i barnens inlärningsmiljö. Dessutom bör det införas lämpliga standarder.

| 159. | Europaparlamentet påminner om barns rätt till hälsa och särskilt ungdomars rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och betonar att hälsoskyddet för mödrar måste utgöra en väsentlig del i den kommande strategin för barnets rättigheter, som bör främja levnads- och arbetsförhållanden som är anpassade efter gravida eller ammande kvinnor, och håller fast vid att gällande lagstiftning som garanterar kvinnliga arbetstagares rättigheter ska följas, liksom lika och allmän tillgång för alla kvinnor till offentlig mödravård av god kvalitet, både före och efter födseln, för att minska mödra- och spädbarnsdödligheten samt överföringen av sjukdom från mor till barn. Parlamentet betonar föräldraledighetens enorma vikt för barnets utveckling, i synnerhet genom en nära kontakt med modern inte bara under de första månaderna efter födseln utan också under barnets första år. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet påminner om barns rätt till hälsa och särskilt ungdomars rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och betonar att hälsoskyddet för mödrar måste utgöra en väsentlig del i den kommande strategin för barnets rättigheter, som bör främja levnads- och arbetsförhållanden som är anpassade efter gravida eller ammande kvinnor, och håller fast vid att gällande lagstiftning som garanterar kvinnliga arbetstagares rättigheter ska följas, liksom lika och allmän tillgång för alla kvinnor till offentlig mödravård av god kvalitet, både före och efter födseln, för att minska mödra- och spädbarnsdödligheten samt överföringen av sjukdom från mor till barn. Parlamentet betonar föräldraledighetens enorma vikt för barnets utveckling, i synnerhet genom en nära kontakt med modern inte bara under de första månaderna efter födseln utan också under barnets första år.

| 160. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen erkänner att barn har mycket olika behov under olika utvecklingsstadier i sina liv, från födseln till vuxen ålder. Parlamentet påminner om barns rätt till bästa uppnåeliga hälsa och, i synnerhet, ungdomars rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och familjeplanering. Detta måste därför utgöra en del av den framtida EU-strategin för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen erkänner att barn har mycket olika behov under olika utvecklingsstadier i sina liv, från födseln till vuxen ålder. Parlamentet påminner om barns rätt till bästa uppnåeliga hälsa och, i synnerhet, ungdomars rätt till sexuell och reproduktiv hälsa och familjeplanering. Detta måste därför utgöra en del av den framtida EU-strategin för barnets rättigheter.

| 161. | Europaparlamentet konstaterar att barns rättigheter, såsom de framställs i FN:s konvention om barnets rättigheter, rör alla människor under 18 års ålder och att ungdomars särskilda behov av hälsa och rättigheter i fråga om sexualitet och reproduktivitet måste erkännas. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet konstaterar att barns rättigheter, såsom de framställs i FN:s konvention om barnets rättigheter, rör alla människor under 18 års ålder och att ungdomars särskilda behov av hälsa och rättigheter i fråga om sexualitet och reproduktivitet måste erkännas.

| 162. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja politik om sexuell och reproduktiv hälsa för att minska och eventuellt förhindra sexuellt överförbara infektionssjukdomar inklusive (hiv/aids), oönskade graviditeter och olagliga och riskfyllda aborter för unga kvinnor och förhindra unga människors brist på förståelse för sina egna behov av reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja politik om sexuell och reproduktiv hälsa för att minska och eventuellt förhindra sexuellt överförbara infektionssjukdomar inklusive (hiv/aids), oönskade graviditeter och olagliga och riskfyllda aborter för unga kvinnor och förhindra unga människors brist på förståelse för sina egna behov av reproduktiv hälsa.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda barn till aidssjuka föräldrar, och framhåller behovet att uppfylla millennieutvecklingsmål 5 (Förbättra mödrahälsan), millennieutvecklingsmål 4 (Minska barnadödligheten) och millennieutvecklingsmål 6 (Bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar). Parlamentet efterlyser också investeringar i forskning om och utveckling av pediatrisk antiretroviral behandling, i tillhandahållandet av sängnät som skydd mot malaria och i främjandet av immunisering via GAVI Alliance (tidigare kallat Global Alliance for Vaccines and Immunisation). |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda barn till aidssjuka föräldrar, och framhåller behovet att uppfylla millennieutvecklingsmål 5 (Förbättra mödrahälsan), millennieutvecklingsmål 4 (Minska barnadödligheten) och millennieutvecklingsmål 6 (Bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar). Parlamentet efterlyser också investeringar i forskning om och utveckling av pediatrisk antiretroviral behandling, i tillhandahållandet av sängnät som skydd mot malaria och i främjandet av immunisering via GAVI Alliance (tidigare kallat Global Alliance for Vaccines and Immunisation).

| 164. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla sexualupplysning, information och rådgivning för att öka medvetenheten och respekten för sexualiteten och att hindra oönskade graviditeter och spridning av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar samt att underlätta tillgången till och informationen om olika preventivmedel. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla sexualupplysning, information och rådgivning för att öka medvetenheten och respekten för sexualiteten och att hindra oönskade graviditeter och spridning av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar samt att underlätta tillgången till och informationen om olika preventivmedel.

| 165. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla barn och ungdomar, vare sig de går i skolan eller inte, får anpassad och utförlig vetenskaplig information om sexuell och reproduktiv hälsa för att de ska kunna göra välgrundande val om frågor som rör deras personliga välbefinnande, inklusive förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar och hiv/aids. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla barn och ungdomar, vare sig de går i skolan eller inte, får anpassad och utförlig vetenskaplig information om sexuell och reproduktiv hälsa för att de ska kunna göra välgrundande val om frågor som rör deras personliga välbefinnande, inklusive förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar och hiv/aids.

| 166. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att både inom och utanför EU främja lika tillgång till utbildning på samtliga nivåer liksom till hälsovård för flickor och pojkar. Man bör särskilt uppmärksamma utsatta barn och alldeles särskilt dem som tillhör etniska och sociala minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att både inom och utanför EU främja lika tillgång till utbildning på samtliga nivåer liksom till hälsovård för flickor och pojkar. Man bör särskilt uppmärksamma utsatta barn och alldeles särskilt dem som tillhör etniska och sociala minoritetsgrupper.

| 167. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mera för att bekämpa alkoholrelaterade skador bland kvinnor och barn genom att






  a) | ge kvinnor bättre information om FAS, fetalt alkoholsyndrom, |
| --- | --- | --- |

167.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mera för att bekämpa alkoholrelaterade skador bland kvinnor och barn genom att

a)

ge kvinnor bättre information om FAS, fetalt alkoholsyndrom,

| b) | tillhandahålla tillräcklig hälsovård och rådgivning för kvinnor med alkoholproblem, både under och efter graviditeten, och även för kvinnor och barn i familjer där det finns problem med alkohol- och drogmissbruk, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla tillräcklig hälsovård och rådgivning för kvinnor med alkoholproblem, både under och efter graviditeten, och även för kvinnor och barn i familjer där det finns problem med alkohol- och drogmissbruk,

| c) | införa strängare regler för reklam för alkoholhaltiga drycker och sponsring av idrottsevenemang av alkoholindustrin, såsom att förbjuda reklam mellan kl. 06.00 och 21.00 och förbjuda alkoholreklam med innehåll riktat till barn (till exempel dataspel och tecknade serier) för att barnen inte ska få en positiv bild av alkohol samt |
| --- | --- |

c)

införa strängare regler för reklam för alkoholhaltiga drycker och sponsring av idrottsevenemang av alkoholindustrin, såsom att förbjuda reklam mellan kl. 06.00 och 21.00 och förbjuda alkoholreklam med innehåll riktat till barn (till exempel dataspel och tecknade serier) för att barnen inte ska få en positiv bild av alkohol samt

| d) | förbjuda alkoholhaltiga drycker som till utseendet knappast skiljer sig från godis och leksaker, eftersom barn inte kan skilja mellan alkoholhaltiga och alkoholfria drycker. |
| --- | --- |

d)

förbjuda alkoholhaltiga drycker som till utseendet knappast skiljer sig från godis och leksaker, eftersom barn inte kan skilja mellan alkoholhaltiga och alkoholfria drycker.

| 168. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att förutsättningar finns för att samtliga barn ska kunna få tillträde till alla typer av sjukvård på alla nivåer, och vid behov vidta positiva åtgärder för att göra det möjligt för missgynnade grupper att utnyttja sjukvårdsalternativ som de annars inte skulle ha tillträde till. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att förutsättningar finns för att samtliga barn ska kunna få tillträde till alla typer av sjukvård på alla nivåer, och vid behov vidta positiva åtgärder för att göra det möjligt för missgynnade grupper att utnyttja sjukvårdsalternativ som de annars inte skulle ha tillträde till.

| 169. | Europaparlamentet påminner om att det i rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (14) fastställs anställningsrättigheter för gravida och ammande kvinnor, enligt vilka det krävs att arbetsgivarna måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att varken kvinnan eller fostret utsätts för hälsorisker på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet påminner om att det i rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (14) fastställs anställningsrättigheter för gravida och ammande kvinnor, enligt vilka det krävs att arbetsgivarna måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att varken kvinnan eller fostret utsätts för hälsorisker på arbetsplatsen.

| 170. | Europaparlamentet begär att miljöpåverkan på hormonsystemet, nervsystemet, det psykiska systemet och immunsystemet undersöks och utvärderas. Parlamentet begär också att barnkonsekvensbedömningar införs för all trafikplanering och fysisk planering, och att man inför en positiv märkning av importerade leksaker som tillverkats utan barnarbete. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet begär att miljöpåverkan på hormonsystemet, nervsystemet, det psykiska systemet och immunsystemet undersöks och utvärderas. Parlamentet begär också att barnkonsekvensbedömningar införs för all trafikplanering och fysisk planering, och att man inför en positiv märkning av importerade leksaker som tillverkats utan barnarbete.

Födelseregistrering

| 171. | Europaparlamentet erkänner varje barns rätt att genom födelseregistrering få ett rättsligt erkännande av att det finns och att det har rätt till nationalitet och identitet, oberoende av barnets kön eller etniska ursprung eller föräldrarnas nationalitet eller status som flyktingar, invandrare eller asylsökande. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet erkänner varje barns rätt att genom födelseregistrering få ett rättsligt erkännande av att det finns och att det har rätt till nationalitet och identitet, oberoende av barnets kön eller etniska ursprung eller föräldrarnas nationalitet eller status som flyktingar, invandrare eller asylsökande.

| 172. | Europaparlamentet inser att födelseattester bidrar till att skydda ett barn mot rättighetskränkningar som beror på tvivel om hans eller hennes ålder eller identitet. En noggrann födelseregistrering förhindrar handeln med barn och barns organ, begränsar olagliga adoptioner och gör det omöjligt att hävda att ett barn är äldre än vad det är i syfte att framtvinga tidigt äktenskap, militär värvning av minderåriga, sexuellt utnyttjande, barnarbete (15) och rättslig behandling av minderåriga enligt samma regler som gäller för vuxna. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet inser att födelseattester bidrar till att skydda ett barn mot rättighetskränkningar som beror på tvivel om hans eller hennes ålder eller identitet. En noggrann födelseregistrering förhindrar handeln med barn och barns organ, begränsar olagliga adoptioner och gör det omöjligt att hävda att ett barn är äldre än vad det är i syfte att framtvinga tidigt äktenskap, militär värvning av minderåriga, sexuellt utnyttjande, barnarbete (15) och rättslig behandling av minderåriga enligt samma regler som gäller för vuxna.

| 173. | Europaparlamentet framhåller att barn som inte registrerats är ännu mer utsatta på grund av att de är ”osynliga” och att kränkningar av deras rättigheter sannolikt inte påtalas. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet framhåller att barn som inte registrerats är ännu mer utsatta på grund av att de är ”osynliga” och att kränkningar av deras rättigheter sannolikt inte påtalas.

| 174. | Europaparlamentet beklagar att det i vissa länder förekommer könsdiskriminering i samband med födelseregistreringen genom lagstiftning och praxis som strider mot FN-konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor. Detta inbegriper fall då ensamstående mödrar nekas registrering, moderns nationalitet inte erkänns och diskriminering vid registreringen av flickor som inte går i skolan i de fall då registreringen grundar sig på utbildningssystemet. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet beklagar att det i vissa länder förekommer könsdiskriminering i samband med födelseregistreringen genom lagstiftning och praxis som strider mot FN-konventionen om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor. Detta inbegriper fall då ensamstående mödrar nekas registrering, moderns nationalitet inte erkänns och diskriminering vid registreringen av flickor som inte går i skolan i de fall då registreringen grundar sig på utbildningssystemet.

| 175. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och organisationer som försvarar barns rättigheter samt biståndsorganisationer att delta i verksamhet för att informera om behovet av födelseregistrering i tredjeländer. Barn som saknar födelseattest kan komma att nekas tillgång till skolor, hälsovård och materiellt bistånd från staten eller möjligheten att få eventuella arvsrättigheter erkända. Parlamentet begär att åtgärder främjas för att tillse att alla personer tillhandahålls sådana tjänster till dess att en officiell registrering kan göras. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och organisationer som försvarar barns rättigheter samt biståndsorganisationer att delta i verksamhet för att informera om behovet av födelseregistrering i tredjeländer. Barn som saknar födelseattest kan komma att nekas tillgång till skolor, hälsovård och materiellt bistånd från staten eller möjligheten att få eventuella arvsrättigheter erkända. Parlamentet begär att åtgärder främjas för att tillse att alla personer tillhandahålls sådana tjänster till dess att en officiell registrering kan göras.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förmå medlemsstaterna att bilda varaktiga registreringssystem som gäller från nationell nivå till bynivå med gratis tillträde för hela befolkningen, däribland dem som lever i avlägsna områden, genom att vid behov inrätta mobila registreringsenheter, erbjuda lämplig utbildning för folkbokföringspersonal och anslå tillräckligt med medel för att finansiera dessa initiativ. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förmå medlemsstaterna att bilda varaktiga registreringssystem som gäller från nationell nivå till bynivå med gratis tillträde för hela befolkningen, däribland dem som lever i avlägsna områden, genom att vid behov inrätta mobila registreringsenheter, erbjuda lämplig utbildning för folkbokföringspersonal och anslå tillräckligt med medel för att finansiera dessa initiativ.

| 177. | Europaparlamentet uppmanar gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att säkra en effektiv samordning av sin politik för främjande av födelseregistrering, särskilt med FN och berörda FN-organ, i syfte att komma överens om en gemensam agenda som främjar en effektiv insats på global nivå. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet uppmanar gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att säkra en effektiv samordning av sin politik för främjande av födelseregistrering, särskilt med FN och berörda FN-organ, i syfte att komma överens om en gemensam agenda som främjar en effektiv insats på global nivå.

Barn i väpnade konflikter

| 178. | Europaparlamentet betonar det avgörande behovet av att genomföra EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet betonar det avgörande behovet av att genomföra EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter.

| 179. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i sina nationella lagar och att undersöka, åtala och straffa alla som olagligen har värvat barn till väpnade styrkor/grupper eller utnyttjat dem till att aktivt delta i konfliktsituationer för att därmed se till att alla ansträngningar görs för att sätta stopp för den straffrihetskultur som råder för dessa brott. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i sina nationella lagar och att undersöka, åtala och straffa alla som olagligen har värvat barn till väpnade styrkor/grupper eller utnyttjat dem till att aktivt delta i konfliktsituationer för att därmed se till att alla ansträngningar görs för att sätta stopp för den straffrihetskultur som råder för dessa brott.

| 180. | Europaparlamentet välkomnar uppdateringen av Kapstadsprinciperna från 1997 genom de åtaganden som antogs i Paris 2007 för att skydda barn mot att olagligen värvas eller utnyttjas av väpnade styrkor eller grupper och uppmanar alla stater att anta dem. |
| --- | --- |

180.

Europaparlamentet välkomnar uppdateringen av Kapstadsprinciperna från 1997 genom de åtaganden som antogs i Paris 2007 för att skydda barn mot att olagligen värvas eller utnyttjas av väpnade styrkor eller grupper och uppmanar alla stater att anta dem.

| 181. | Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder för att se till att behandlingen av frihetsberövade barn följer internationell humanitär lagstiftning och människorättslagar, med hänsyn till deras särskilda ställning som barn, och för att förbjuda att barn kvarhålls tillsammans med vuxna, med undantag för föräldrar med små barn. Parlamentet betonar behovet av att främja program för att skapa en medvetenhet hos tjänstemän och annan personal inom rätts- och polisväsendet i de länder där det har konstaterats att pojkar och flickor används som soldater. |
| --- | --- |

181.

Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder för att se till att behandlingen av frihetsberövade barn följer internationell humanitär lagstiftning och människorättslagar, med hänsyn till deras särskilda ställning som barn, och för att förbjuda att barn kvarhålls tillsammans med vuxna, med undantag för föräldrar med små barn. Parlamentet betonar behovet av att främja program för att skapa en medvetenhet hos tjänstemän och annan personal inom rätts- och polisväsendet i de länder där det har konstaterats att pojkar och flickor används som soldater.

| 182. | Europaparlamentet framhåller behovet av att behandla barn enligt bestämmelserna om ungdomsrättsvård och att hitta alternativ till rättsprocesser. Parlamentet kräver att specialiserade ungdomsåklagare och advokater verksamma inom det socialrättsliga området ska assistera barnen vid rättegångar samt att man bildar sannings- och försoningskommissioner. |
| --- | --- |

182.

Europaparlamentet framhåller behovet av att behandla barn enligt bestämmelserna om ungdomsrättsvård och att hitta alternativ till rättsprocesser. Parlamentet kräver att specialiserade ungdomsåklagare och advokater verksamma inom det socialrättsliga området ska assistera barnen vid rättegångar samt att man bildar sannings- och försoningskommissioner.

| 183. | Europaparlamentet ställer krav på återintegrering och fysisk, social och psykisk rehabilitering av före detta barnsoldater och andra barn som drabbats av väpnade konflikter. Parlamentet begär också att dessa barn ska återförenas med sina familjer, erbjudas alternativ vård om en återförening inte är möjlig och kurser där barnen kan ta igen det de har missat i skolan. Dessutom måste det spridas information om hiv/aids. Parlamentet understryker behovet av att åtgärda de särskilda bristerna i återintegreringen av flicksoldater, som ofta är socialt utstötta och marginaliserade, genom att avsätta särskilda resurser för att inrätta program som rör utbildning, sexuell hälsa, psykologiskt stöd och familjerådgivning. |
| --- | --- |

183.

Europaparlamentet ställer krav på återintegrering och fysisk, social och psykisk rehabilitering av före detta barnsoldater och andra barn som drabbats av väpnade konflikter. Parlamentet begär också att dessa barn ska återförenas med sina familjer, erbjudas alternativ vård om en återförening inte är möjlig och kurser där barnen kan ta igen det de har missat i skolan. Dessutom måste det spridas information om hiv/aids. Parlamentet understryker behovet av att åtgärda de särskilda bristerna i återintegreringen av flicksoldater, som ofta är socialt utstötta och marginaliserade, genom att avsätta särskilda resurser för att inrätta program som rör utbildning, sexuell hälsa, psykologiskt stöd och familjerådgivning.

| 184. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste vidta gemensamma diplomatiska åtgärder varje gång det inkommer uppgifter om att barn värvats till krigsförband eller väpnade grupper. |
| --- | --- |

184.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste vidta gemensamma diplomatiska åtgärder varje gång det inkommer uppgifter om att barn värvats till krigsförband eller väpnade grupper.

| 185. | Europaparlamentet konstaterar att nödåtgärder riktade till barn i konfliktdrabbade instabila länder sällan omfattar lämplig utbildning. Kommissionen uppmanas att stödja utbildningsverksamhet, inklusive genomförandet av de miniminormer som utformats av Inter-Agency Network for Education in Emergencies, både i nödsituationer och i övergångsfasen från kris till utveckling. |
| --- | --- |

185.

Europaparlamentet konstaterar att nödåtgärder riktade till barn i konfliktdrabbade instabila länder sällan omfattar lämplig utbildning. Kommissionen uppmanas att stödja utbildningsverksamhet, inklusive genomförandet av de miniminormer som utformats av Inter-Agency Network for Education in Emergencies, både i nödsituationer och i övergångsfasen från kris till utveckling.

| 186. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av en slutgiltig lösning på låsta konflikter skapar en situation där rättsstatsprincipen åsidosätts och mänskliga rättigheter kränks i berörda områden. Detta utgör ett stort hinder för att garantera att barnets samtliga rättigheter respekteras. Parlamentet efterlyser åtgärder för att uppmärksamma barns och deras familjers särskilda behov i områden där det förekommer en låst konflikt. |
| --- | --- |

186.

Europaparlamentet betonar att avsaknaden av en slutgiltig lösning på låsta konflikter skapar en situation där rättsstatsprincipen åsidosätts och mänskliga rättigheter kränks i berörda områden. Detta utgör ett stort hinder för att garantera att barnets samtliga rättigheter respekteras. Parlamentet efterlyser åtgärder för att uppmärksamma barns och deras familjers särskilda behov i områden där det förekommer en låst konflikt.

Barn och demokrati

| 187. | Europaparlamentet betonar barnens rätt att växa upp i ett fritt och öppet samhälle där mänskliga rättigheter och yttrandefrihet respekteras och där inga dödsstraff längre tillämpas, i synnerhet inte på minderåriga personer. |
| --- | --- |

187.

Europaparlamentet betonar barnens rätt att växa upp i ett fritt och öppet samhälle där mänskliga rättigheter och yttrandefrihet respekteras och där inga dödsstraff längre tillämpas, i synnerhet inte på minderåriga personer.

| 188. | Europaparlamentet betonar att barnens situation i odemokratiska stater är mycket otrygg och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna människogrupp. |
| --- | --- |

188.

Europaparlamentet betonar att barnens situation i odemokratiska stater är mycket otrygg och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna människogrupp.

| 189. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tag i frågan om att öka barnens och ungdomarnas politiska medvetenhet i tredjeländer där demokratin är begränsad, så att dessa unga människor kan utvecklas till politiskt medvetna medborgare. |
| --- | --- |

189.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tag i frågan om att öka barnens och ungdomarnas politiska medvetenhet i tredjeländer där demokratin är begränsad, så att dessa unga människor kan utvecklas till politiskt medvetna medborgare.

| 190. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betona vikten av att unga människor ges möjlighet att uttala sina åsikter frivilligt via (politiska) ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

190.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betona vikten av att unga människor ges möjlighet att uttala sina åsikter frivilligt via (politiska) ungdomsorganisationer.

| 191. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, det europeiska nätverket med nationella myndigheter som övervakar barns rättigheter (ChildONEurope), Europarådet, FN:s kommitté för barnets rättigheter, Unicef, Internationella arbetsorganisationen (ILO), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

191.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, det europeiska nätverket med nationella myndigheter som övervakar barns rättigheter (ChildONEurope), Europarådet, FN:s kommitté för barnets rättigheter, Unicef, Internationella arbetsorganisationen (ILO), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Världshälsoorganisationen (WHO).

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(3)  http://www.savethechildren.net/alliance/where_we_work/europegrp_haveyoursay.html.

(4)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 259.

(5)  http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/thematic_comments_2006_en.pdf.

(6)  EUT L 13, 20.1.2004, s. 44.

(7)  EUT L 338, 23.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2116/2004 (EUT L 367, 14.12.2004, s. 1).

(8)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 355.

(9)  I ILO-konventionen nr 182 om de värsta formerna av barnarbete sägs det uttryckligen att människohandel är en av de värsta formerna av utnyttjande.

(10)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(11)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 220.

(12)  ECPAT, som står för End Child Prostitution, Child Pornography and the Trafficking of Children for Sexual Purposes (stoppa barnprostitution, barnpornografi och människohandel med barn för sexuella syften), är ett internationellt stödnätverk.

(13)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(14)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(15)  Se definitionen i artikel 32.1 i FN-konventionen om barnets rättigheter.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/46

---

P6_TA(2008)0013

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (2007/2114(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära”(KOM(2006)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära”(KOM(2006)0614),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om demografiska utmaningar och solidaritet mellan generationerna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om demografiska utmaningar och solidaritet mellan generationerna (3),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000,

| — | med beaktande av artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 25 september 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 25 september 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 24 oktober 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 24 oktober 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om effektiva och rättvisa utbildningssystem i Europa (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet (2006–2010) (7) och av den 27 september 2007 om jämställdhet i Europeiska unionen 2007 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 mars 2007 om en färdplan för jämställdhet (2006–2010) (7) och av den 27 september 2007 om jämställdhet i Europeiska unionen 2007 (8),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet av utskottet för kultur och utbildning samt yttrandena av utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0502/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet av utskottet för kultur och utbildning samt yttrandena av utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0502/2007), och av följande skäl:

| A. | Vuxenutbildning är på väg att bli en politisk prioritet som behöver konkreta och tillräckliga program, synlighet, tillgänglighet, resurser och utvärderingsmetoder. |
| --- | --- |

A.

Vuxenutbildning är på väg att bli en politisk prioritet som behöver konkreta och tillräckliga program, synlighet, tillgänglighet, resurser och utvärderingsmetoder.

| B. | Utbildning är en kritisk faktor för att uppnå målen i Lissabonstrategin om att öka den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och den sociala integrationen. |
| --- | --- |

B.

Utbildning är en kritisk faktor för att uppnå målen i Lissabonstrategin om att öka den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och den sociala integrationen.

| C. | Ytterligare 4 miljoner vuxna skulle behöva delta i ett livslångt lärande för att uppnå den deltagarandel som har avtalats av medlemsstaterna inom ramen för processen ”Utbildning 2010”. |
| --- | --- |

C.

Ytterligare 4 miljoner vuxna skulle behöva delta i ett livslångt lärande för att uppnå den deltagarandel som har avtalats av medlemsstaterna inom ramen för processen ”Utbildning 2010”.

| D. | Ett effektivt system för vuxenutbildning som har tydliga prioriteringar och ett övervakat genomförande och som ingår i strategierna för livslångt lärande kan främja den språkliga, sociala och kulturella integrationen av marginaliserade grupper såsom invandrare och romer, bland vilka många även slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

D.

Ett effektivt system för vuxenutbildning som har tydliga prioriteringar och ett övervakat genomförande och som ingår i strategierna för livslångt lärande kan främja den språkliga, sociala och kulturella integrationen av marginaliserade grupper såsom invandrare och romer, bland vilka många även slutar skolan i förtid.

| E. | Investeringar i vuxenutbildning ger socialt och kulturellt mycket tillbaka när det gäller individuellt välbefinnande och tillfredsställelse och ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

E.

Investeringar i vuxenutbildning ger socialt och kulturellt mycket tillbaka när det gäller individuellt välbefinnande och tillfredsställelse och ett aktivt medborgarskap.

| F. | Vuxenutbildningen bidrar till nyckelkompetenser och detta är viktigt för anställbarheten, rörligheten på arbetsmarkanden och den sociala integrationen. |
| --- | --- |

F.

Vuxenutbildningen bidrar till nyckelkompetenser och detta är viktigt för anställbarheten, rörligheten på arbetsmarkanden och den sociala integrationen.

| G. | Tillförlitliga uppgifter behövs för att studera, jämföra och utvärdera alla vuxenutbildningsmöjligheter och utveckla en politik. |
| --- | --- |

G.

Tillförlitliga uppgifter behövs för att studera, jämföra och utvärdera alla vuxenutbildningsmöjligheter och utveckla en politik.

| H. | Informationen om och tillgången till vuxenutbildningssystem varierar starkt från medlemsstat till medlemsstat. |
| --- | --- |

H.

Informationen om och tillgången till vuxenutbildningssystem varierar starkt från medlemsstat till medlemsstat.

| I. | Erkännande och bekräftelse av formellt, icke-formellt och informellt lärande utgör en hörnsten i strategin för livslångt lärande. |
| --- | --- |

I.

Erkännande och bekräftelse av formellt, icke-formellt och informellt lärande utgör en hörnsten i strategin för livslångt lärande.

| J. | Det är brådskande att knyta vuxenutbildning till den europeiska referensramen för kvalifikationer och öka dess potential när det gäller nyckelkompetenser samt sociala och personliga kompetenser. |
| --- | --- |

J.

Det är brådskande att knyta vuxenutbildning till den europeiska referensramen för kvalifikationer och öka dess potential när det gäller nyckelkompetenser samt sociala och personliga kompetenser.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till handlingsplan för vuxenutbildning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till handlingsplan för vuxenutbildning.

| 2. | Europaparlamentet inser att åtgärder bör vidtas på olika nivåer för att främja, förstärka och skapa möjligheter för en framväxande utbildningskultur, särskilt för vuxna, och att inte bara medlemsstaterna utan även EU bör delta i detta arbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser att åtgärder bör vidtas på olika nivåer för att främja, förstärka och skapa möjligheter för en framväxande utbildningskultur, särskilt för vuxna, och att inte bara medlemsstaterna utan även EU bör delta i detta arbete.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att etablera en kultur för livslångt lärande, som främst är inriktad på vuxenutbildning, genom att bedriva en politik och vidta åtgärder som syftar till att främja kunskapsinhämtning och göra denna mer attraktiv och åtkomlig, samt permanent uppdatera kvalifikationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att etablera en kultur för livslångt lärande, som främst är inriktad på vuxenutbildning, genom att bedriva en politik och vidta åtgärder som syftar till att främja kunskapsinhämtning och göra denna mer attraktiv och åtkomlig, samt permanent uppdatera kvalifikationer.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att jämställdhetsprincipen tillämpas i program för livslångt lärande, så att män och kvinnor i samma utsträckning kan dra nytta av de möjligheter som livslångt lärande ger. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med det europeiska jämställdhetsinstitutet utnyttja alla tillgängliga instrument för övervakning av känsliga jämställdhetsstrategier vid utformningen av vuxenutbildningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att jämställdhetsprincipen tillämpas i program för livslångt lärande, så att män och kvinnor i samma utsträckning kan dra nytta av de möjligheter som livslångt lärande ger. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med det europeiska jämställdhetsinstitutet utnyttja alla tillgängliga instrument för övervakning av känsliga jämställdhetsstrategier vid utformningen av vuxenutbildningen.

Ökad motivation för att delta i vuxenutbildning

| 5. | Europaparlamentet uppmanar till ett ökat främjande av vuxenutbildning för att motivera fler personer att ägna sig åt vuxenutbildning. Parlamentet anser att vuxenutbildning bör spela en nyckelroll i politiken för att främja en allmän utbildningskultur, genom mediakampanjer, information, vägledning och rådgivning – särskilt information, vägledning och rådgivning med inriktning på missgynnade grupper. För att ett sådant främjande ska lyckas anser parlamentet att medlemsstaterna måste kombinera detta med politiska åtgärder som gör det lättare att förena familj och yrkesliv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar till ett ökat främjande av vuxenutbildning för att motivera fler personer att ägna sig åt vuxenutbildning. Parlamentet anser att vuxenutbildning bör spela en nyckelroll i politiken för att främja en allmän utbildningskultur, genom mediakampanjer, information, vägledning och rådgivning – särskilt information, vägledning och rådgivning med inriktning på missgynnade grupper. För att ett sådant främjande ska lyckas anser parlamentet att medlemsstaterna måste kombinera detta med politiska åtgärder som gör det lättare att förena familj och yrkesliv.

| 6. | Europaparlamentet håller med om att särskilda telefonlinjer och webbsidor är mycket framgångsrika sätt att främja vuxenutbildning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet håller med om att särskilda telefonlinjer och webbsidor är mycket framgångsrika sätt att främja vuxenutbildning.

| 7. | Europaparlamentet anser att främjandet av mediekunskap i den allmänna utbildningen och i yrkesutbildningen spelar en avgörande roll för att överbrygga den digitala klyftan mellan generationerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att främjandet av mediekunskap i den allmänna utbildningen och i yrkesutbildningen spelar en avgörande roll för att överbrygga den digitala klyftan mellan generationerna.

Statistik

| 8. | Europaparlamentet anser att jämförbara statistiska uppgifter behövs för att utveckla, kontrollera och utvärdera vuxenutbildningåtgärderna för att ge indikationer och orientering för det integrerade programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att jämförbara statistiska uppgifter behövs för att utveckla, kontrollera och utvärdera vuxenutbildningåtgärderna för att ge indikationer och orientering för det integrerade programmet för livslångt lärande.

| 9. | Europaparlamentet anser att den europeiska vuxenutbildningsundersökningen måste stödjas som ett sätt att både samla in jämförbar information om vuxenutbildning och främja gemensamma begrepp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att den europeiska vuxenutbildningsundersökningen måste stödjas som ett sätt att både samla in jämförbar information om vuxenutbildning och främja gemensamma begrepp.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att uppmuntra ett utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att uppmuntra ett utbyte av bästa praxis.

Förening av arbetsliv, familjeliv och livslångt lärande och effektivt utförande

| 11. | Europaparlamentet påminner om de mål som ställdes upp vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 och betonar medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå målet om tillgången på daghems- och förskoleplatser och att inrätta en ”dag för omvårdnad av barn och andra anhöriga”. Samtidigt framhåller parlamentet att vissa medlemsstater släpar efter betydligt med uppnåendet av Barcelonamålen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om de mål som ställdes upp vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 och betonar medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå målet om tillgången på daghems- och förskoleplatser och att inrätta en ”dag för omvårdnad av barn och andra anhöriga”. Samtidigt framhåller parlamentet att vissa medlemsstater släpar efter betydligt med uppnåendet av Barcelonamålen.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det för att förena familjeliv, arbetsliv och livslångt lärande krävs inte bara större flexibilitet när det gäller tid och rum, utan även sociala, ekonomiska och skatterelaterade incitament för att främja vuxnas tillgång till utbildningsprogram. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det för att förena familjeliv, arbetsliv och livslångt lärande krävs inte bara större flexibilitet när det gäller tid och rum, utan även sociala, ekonomiska och skatterelaterade incitament för att främja vuxnas tillgång till utbildningsprogram.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av en bättre användning av ny teknik och noterar i detta avseende att ökad tillgång till Internet, både genom program för digital integration – för att överbrygga den digitala klyftan – och nya kunskapskällor och utbildningssätt, exempelvis utbildningsprogram på distans och tillhandahållandet av praktikplatser, bör uppmuntras och att alla bör få tillgång till detta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker behovet av en bättre användning av ny teknik och noterar i detta avseende att ökad tillgång till Internet, både genom program för digital integration – för att överbrygga den digitala klyftan – och nya kunskapskällor och utbildningssätt, exempelvis utbildningsprogram på distans och tillhandahållandet av praktikplatser, bör uppmuntras och att alla bör få tillgång till detta.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att man måste förbättra tillgången till ny teknik för kvinnor, även kvinnor i avlägsna områden och landsbygdsområden samt äldre kvinnor, så att de får lika möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vidare behovet av att stödja insatser som syftar till att minska klyftan mellan män och kvinnor när det gäller tekniska och vetenskapliga kvalifikationer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att man måste förbättra tillgången till ny teknik för kvinnor, även kvinnor i avlägsna områden och landsbygdsområden samt äldre kvinnor, så att de får lika möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vidare behovet av att stödja insatser som syftar till att minska klyftan mellan män och kvinnor när det gäller tekniska och vetenskapliga kvalifikationer.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar att den offentliga och privata barnomsorgen behöver blir mer heltäckande och att arbetsgivare bör involveras och uppmuntras att erbjuda barnpassning på företagen och göra det möjligt för föräldrar, särskilt mödrar, att återvända till arbetsplatsen. Föräldrar skulle på detta sätt ha möjlighet att fortsätta med livslångt lärande samtidigt som de jobbar. Parlamentet understryker också behovet av bättre tillhandahållande av offentlig service för hjälp till gamla och vårdbehövande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar att den offentliga och privata barnomsorgen behöver blir mer heltäckande och att arbetsgivare bör involveras och uppmuntras att erbjuda barnpassning på företagen och göra det möjligt för föräldrar, särskilt mödrar, att återvända till arbetsplatsen. Föräldrar skulle på detta sätt ha möjlighet att fortsätta med livslångt lärande samtidigt som de jobbar. Parlamentet understryker också behovet av bättre tillhandahållande av offentlig service för hjälp till gamla och vårdbehövande.

Solidaritet mellan generationerna (mot ålderssegregering) och kulturerna

| 16. | Europaparlamentet erinrar om att demografiska förändringar ger medlemsstaterna en komplex, sammanhängande uppsättning utmaningar och att våra samhällen måste utveckla nya solidaritetsformer mellan generationerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar om att demografiska förändringar ger medlemsstaterna en komplex, sammanhängande uppsättning utmaningar och att våra samhällen måste utveckla nya solidaritetsformer mellan generationerna.

| 17. | Europaparlamentet föreslår därför en bättre överföring och utbyte av vuxnas kunskaper, färdigheter och erfarenheter, särskilt mellan generationerna, i form av mentorssystem för att stödja olika företags- och hantverksverksamheter. Parlamentet anser även att det är viktigt att dessa mentorer ingår i ett nätverk genom vilket de kan dela och utbyta information. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår därför en bättre överföring och utbyte av vuxnas kunskaper, färdigheter och erfarenheter, särskilt mellan generationerna, i form av mentorssystem för att stödja olika företags- och hantverksverksamheter. Parlamentet anser även att det är viktigt att dessa mentorer ingår i ett nätverk genom vilket de kan dela och utbyta information.

| 18. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en ”familjeutbildningsstrategi”, enligt vilken föräldrar motiveras att återgå till lärandet eftersom de vill hjälpa sina egna barn att prestera i skolan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker betydelsen av en ”familjeutbildningsstrategi”, enligt vilken föräldrar motiveras att återgå till lärandet eftersom de vill hjälpa sina egna barn att prestera i skolan.

| 19. | Europaparlamentet stöder arbetet med att ta fram frivilligprogram med tanke på den roll som de spelar i solidariteten mellan generationer och erkännandet av erfarenhet och kvalifikationer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder arbetet med att ta fram frivilligprogram med tanke på den roll som de spelar i solidariteten mellan generationer och erkännandet av erfarenhet och kvalifikationer.

| 20. | Europaparlamentet belyser behovet av att inom ramen för rörlighet och social sammanhållning, särskilt för invandrare, erbjuda flexibla möjligheter till utbildningsprogram samt lämpliga villkor för att förverkliga dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet belyser behovet av att inom ramen för rörlighet och social sammanhållning, särskilt för invandrare, erbjuda flexibla möjligheter till utbildningsprogram samt lämpliga villkor för att förverkliga dem.

Betydelsen av språkinlärning och särskilda behov hos riskgrupper

| 21. | Europaparlamentet betraktar inrättandet av nationella och lokala centra för stöd till invandrare som ett nyckelverktyg, där användbar information kan göras tillgänglig och där frågor som hör samman med invandrarnas fullständiga integrering i samhället kan klarläggas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betraktar inrättandet av nationella och lokala centra för stöd till invandrare som ett nyckelverktyg, där användbar information kan göras tillgänglig och där frågor som hör samman med invandrarnas fullständiga integrering i samhället kan klarläggas.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att det är viktigt att öka stödet till språkkurser, särskilt sådana som riktas till invandrare, och att uppmuntra till studier av främmande språk överlag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att det är viktigt att öka stödet till språkkurser, särskilt sådana som riktas till invandrare, och att uppmuntra till studier av främmande språk överlag.

| 23. | Europaparlamentet stöder tanken på att inrätta ”kompetensrevision” för invandrare, lågutbildade och funktionshindrade och anser att kompetensrevisioner utöver att ge ekonomiska fördelar även kan bidra till minskad rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och utanförskap. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder tanken på att inrätta ”kompetensrevision” för invandrare, lågutbildade och funktionshindrade och anser att kompetensrevisioner utöver att ge ekonomiska fördelar även kan bidra till minskad rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och utanförskap.

Tillgång till högre utbildning

| 24. | Europaparlamentet anser att högre utbildning bör vara tillgänglig för fler grupper i samhället, inbegripet vuxna med arbetslivserfarenhet och äldre personer, och att utbildningssystemet bör anpassas och göras mer flexibelt i samband härmed. För detta krävs det lämpliga infrastrukturåtgärder och personalresurser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att högre utbildning bör vara tillgänglig för fler grupper i samhället, inbegripet vuxna med arbetslivserfarenhet och äldre personer, och att utbildningssystemet bör anpassas och göras mer flexibelt i samband härmed. För detta krävs det lämpliga infrastrukturåtgärder och personalresurser.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att en modernisering av gymnasieutbildningssystemen är nödvändig för att de ska bli mer konkurrenskraftiga, tillgängliga och effektiva. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att en modernisering av gymnasieutbildningssystemen är nödvändig för att de ska bli mer konkurrenskraftiga, tillgängliga och effektiva.

Bättre kvalitet, undervisning och varierat utförande

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att mycket kompetent personal arbetar inom vuxenutbildningen, och anser att stöd bör ges till särskilda program för vuxenutbildare och uppmuntrar till inrättandet av högskoleprogram som leder till en examen i vuxenutbildning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av att mycket kompetent personal arbetar inom vuxenutbildningen, och anser att stöd bör ges till särskilda program för vuxenutbildare och uppmuntrar till inrättandet av högskoleprogram som leder till en examen i vuxenutbildning.

| 27. | Europaparlamentet stöder åtgärder som syftar till att öka kompetensöverföringen och rörligheten inom vuxenutbildningen, exempelvis följande:






  a) | Genomförande och utvidgning av den europeiska referensramen för kvalifikationer och Europass. |
| --- | --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder åtgärder som syftar till att öka kompetensöverföringen och rörligheten inom vuxenutbildningen, exempelvis följande:

a)

Genomförande och utvidgning av den europeiska referensramen för kvalifikationer och Europass.

| b) | Erkännande och godkännande av grundläggande färdigheter, nyckelkompetenser, formella, icke-formella och informella kvalifikationer och utbildning för att säkerställa öppenhet när det gäller resultat av lärande och därigenom underlätta erkännandet av genomgången utbildning och övergången mellan olika utbildningsbanor. |
| --- | --- |

b)

Erkännande och godkännande av grundläggande färdigheter, nyckelkompetenser, formella, icke-formella och informella kvalifikationer och utbildning för att säkerställa öppenhet när det gäller resultat av lärande och därigenom underlätta erkännandet av genomgången utbildning och övergången mellan olika utbildningsbanor.

Sysselsättningsutsikter

| 28. | Europaparlamentet håller med om att livslångt lärande spelar en viktig roll framför allt för att förbättra den sociala integrationen och anställbarheten men också för den enskildes personliga utveckling och för att skapa överensstämmelse mellan de anställdas kunskaper och arbetsmarknadens behov och för att uppnå Lissabonmålen med en högre medverkan från människor över 50 år samt även för konkurrenskraften. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet håller med om att livslångt lärande spelar en viktig roll framför allt för att förbättra den sociala integrationen och anställbarheten men också för den enskildes personliga utveckling och för att skapa överensstämmelse mellan de anställdas kunskaper och arbetsmarknadens behov och för att uppnå Lissabonmålen med en högre medverkan från människor över 50 år samt även för konkurrenskraften.

| 29. | Europaparlamentet betonar att vuxenutbildningen är viktig för att uppnå målet att skapa bättre jobb i Europa liksom för att förbättra livskvalitet och främja individuell utveckling samt för att låta människor förverkliga sig själva och utöva aktivt medborgarskap. Parlamentet understryker betydelsen av att företagen på förhand fastställer behoven av utbildad personal och kraven på arbetsmarknaden, så att vuxenutbildningsutbudet återspeglar efterfrågan på kunskaper och färdigheter. Parlamentet påpekar att utbildningens innehåll måste tillrättaläggas efter arbetslivets och det praktiska livets krav. Parlamentet betonar vikten av den roll som förbindelser mellan arbetsmarknadens parter kan spela i detta hänseende. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att vuxenutbildningen är viktig för att uppnå målet att skapa bättre jobb i Europa liksom för att förbättra livskvalitet och främja individuell utveckling samt för att låta människor förverkliga sig själva och utöva aktivt medborgarskap. Parlamentet understryker betydelsen av att företagen på förhand fastställer behoven av utbildad personal och kraven på arbetsmarknaden, så att vuxenutbildningsutbudet återspeglar efterfrågan på kunskaper och färdigheter. Parlamentet påpekar att utbildningens innehåll måste tillrättaläggas efter arbetslivets och det praktiska livets krav. Parlamentet betonar vikten av den roll som förbindelser mellan arbetsmarknadens parter kan spela i detta hänseende.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att livslångt lärande inte bara ökar arbetstagarnas anställbarhet utan också ökar deras anpassning samt geografiska och yrkesmässiga rörlighet vilket är viktigt för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet understryker värdet av att främja inlärning av andra (och tredje) språk för att underlätta arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att livslångt lärande inte bara ökar arbetstagarnas anställbarhet utan också ökar deras anpassning samt geografiska och yrkesmässiga rörlighet vilket är viktigt för att den inre marknaden ska fungera väl. Parlamentet understryker värdet av att främja inlärning av andra (och tredje) språk för att underlätta arbetskraftens rörlighet.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att en låg kunskapsnivå, som i dag berör en tredjedel av den europeiska arbetskraften (72 miljoner arbetstagare), medför stor risk för arbetslöshet men att den enskilde genom utbildning ständigt kommer att ha eller skaffa sig den kunskapsnivå som behövs för att få en anställning eller ett arbete med bättre kvalitet. Parlamentet betonar betydelsen av att man erkänner och validerar kunskaper och färdigheter som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande, vilket tillhandahåller en grund för utvecklingen av livslångt lärande både inom nationella ramar för yrkeskvalifikationer och inom den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att en låg kunskapsnivå, som i dag berör en tredjedel av den europeiska arbetskraften (72 miljoner arbetstagare), medför stor risk för arbetslöshet men att den enskilde genom utbildning ständigt kommer att ha eller skaffa sig den kunskapsnivå som behövs för att få en anställning eller ett arbete med bättre kvalitet. Parlamentet betonar betydelsen av att man erkänner och validerar kunskaper och färdigheter som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande, vilket tillhandahåller en grund för utvecklingen av livslångt lärande både inom nationella ramar för yrkeskvalifikationer och inom den europeiska ramen för kvalifikationer.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att samtliga medborgare har lika tillgång till och möjlighet att medverka i program för livslångt lärande, och beklagar i detta sammanhang att deltagandet är minst bland lågutbildade, kvinnor, invandrare, äldre, landsbygdsbor och funktionshindrade. Parlamentet anser att de måste erbjudas andra anpassade program och metoder. Parlamentet anser i detta sammanhang att extra vikt bör läggas vid att ge arbetstagare och arbetslösa fortbildning och vidareutbildning i ny teknik, och uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av ny informations- och kommunikationsteknik i utbildningssyfte, eftersom denna på ett avgörande sätt bidrar till lika möjligheter för alla genom att underlätta tillgången till livslångt lärande, och att särskilt främja och finansiera sådan utbildning som riktar sig till arbetstagare och arbetslösa med låg utbildningsnivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att samtliga medborgare har lika tillgång till och möjlighet att medverka i program för livslångt lärande, och beklagar i detta sammanhang att deltagandet är minst bland lågutbildade, kvinnor, invandrare, äldre, landsbygdsbor och funktionshindrade. Parlamentet anser att de måste erbjudas andra anpassade program och metoder. Parlamentet anser i detta sammanhang att extra vikt bör läggas vid att ge arbetstagare och arbetslösa fortbildning och vidareutbildning i ny teknik, och uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av ny informations- och kommunikationsteknik i utbildningssyfte, eftersom denna på ett avgörande sätt bidrar till lika möjligheter för alla genom att underlätta tillgången till livslångt lärande, och att särskilt främja och finansiera sådan utbildning som riktar sig till arbetstagare och arbetslösa med låg utbildningsnivå.

| 33. | Europaparlamentet understryker den betydelse vuxenutbildningen, inklusive språk- och yrkesutbildningen, har för att integrera invandrare samt för att öka deras anställbarhet och förbättra deras deltagande på arbetsmarknaden liksom för att stärka deras medverkan i samhället. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker den betydelse vuxenutbildningen, inklusive språk- och yrkesutbildningen, har för att integrera invandrare samt för att öka deras anställbarhet och förbättra deras deltagande på arbetsmarknaden liksom för att stärka deras medverkan i samhället.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att låta arbetsmarknadens parter och andra intressenter, inbegripet icke-statliga organisationer på det sociala området, aktivt medverka, eftersom fungerande relationer på arbetsmarknaden är en förutsättning för att arbetsgivare och arbetstagare ska kunna agera jämbördigt. Parlamentet anser att i medlemsstater utan utvecklade strukturer för arbetsmarknadens relationer bör uppbyggnaden av sådana understödjas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att låta arbetsmarknadens parter och andra intressenter, inbegripet icke-statliga organisationer på det sociala området, aktivt medverka, eftersom fungerande relationer på arbetsmarknaden är en förutsättning för att arbetsgivare och arbetstagare ska kunna agera jämbördigt. Parlamentet anser att i medlemsstater utan utvecklade strukturer för arbetsmarknadens relationer bör uppbyggnaden av sådana understödjas.

| 35. | Europaparlamentet framhåller den betydelse som Europeiska socialfonden (ESF) och andra strukturfonder har för att uppnå målet om livslångt lärande för alla och uppmanar med eftertryck till en övervakning av strukturfonderna för att se till att utökade medel anslås till dem som har största behovet av livslångt lärande. Parlamentet beklagar att man i somliga medlemsstater varken prioriterar en förbättrad tillgång till vuxenutbildning, tillräckligt högt eller anslår tillräckliga medel för ändamålet framför allt för äldre eller lågutbildade anställda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att flitigare använda sig av strukturfonderna och framför allt (ESF) Europeiska socialfonden. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka de särskilda programmen inom detta område. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller den betydelse som Europeiska socialfonden (ESF) och andra strukturfonder har för att uppnå målet om livslångt lärande för alla och uppmanar med eftertryck till en övervakning av strukturfonderna för att se till att utökade medel anslås till dem som har största behovet av livslångt lärande. Parlamentet beklagar att man i somliga medlemsstater varken prioriterar en förbättrad tillgång till vuxenutbildning, tillräckligt högt eller anslår tillräckliga medel för ändamålet framför allt för äldre eller lågutbildade anställda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att flitigare använda sig av strukturfonderna och framför allt (ESF) Europeiska socialfonden. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka de särskilda programmen inom detta område.

| 36. | Europaparlamentet betonar att en förbättring av hur vuxenutbildningstjänsten tillhandahålls, av tillgången till information och av möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv är avgörande för att deltagandet ska öka och är stimulerande om de kombineras med incitament. Parlamentet påpekar att åtgärder för att främja ett effektivt tillhandahållande bl.a. omfattar att förbättra tillgängligheten av undervisningslokaler i närområdet, underlätta studier på arbetsplatsen genom en anpassning av arbetstiderna, tillhandahålla lokal barnpassning, anordna distansutbildning för funktionshindrade och sårbara grupper som bor i avlägsna områden, ge information och vägledning om åtgärder för livslångt lärande och om karriärmöjligheter samt erbjuda skräddarsydda program och tillgång till flexibel undervisning. Parlamentet understryker att sådana åtgärder också måste få ett allmänt erkännande och bör bidra till avancemang inom yrket. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att en förbättring av hur vuxenutbildningstjänsten tillhandahålls, av tillgången till information och av möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv är avgörande för att deltagandet ska öka och är stimulerande om de kombineras med incitament. Parlamentet påpekar att åtgärder för att främja ett effektivt tillhandahållande bl.a. omfattar att förbättra tillgängligheten av undervisningslokaler i närområdet, underlätta studier på arbetsplatsen genom en anpassning av arbetstiderna, tillhandahålla lokal barnpassning, anordna distansutbildning för funktionshindrade och sårbara grupper som bor i avlägsna områden, ge information och vägledning om åtgärder för livslångt lärande och om karriärmöjligheter samt erbjuda skräddarsydda program och tillgång till flexibel undervisning. Parlamentet understryker att sådana åtgärder också måste få ett allmänt erkännande och bör bidra till avancemang inom yrket.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med den låga sysselsättningsgraden bland äldre anställda, framför allt sådana som haft atypiska anställningsförhållanden eller saknar färdigheter i informations- och kommunikationsteknik, och för att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att tillhandahålla livslångt lärande på alla nivåer och på så vis underlätta framsteg inom sysselsättningen, oavsett om det handlar om den första anställningen, en återgång till arbetsmarknaden eller en önskan att förlänga arbetslivet. Parlamentet anser att det är lika viktigt att ge företagen uppmuntran och incitament att behålla eller anställa äldre arbetstagare, som i regel är ytterst kompetenta, erfarna, uthålliga och mycket välutbildade. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med den låga sysselsättningsgraden bland äldre anställda, framför allt sådana som haft atypiska anställningsförhållanden eller saknar färdigheter i informations- och kommunikationsteknik, och för att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att tillhandahålla livslångt lärande på alla nivåer och på så vis underlätta framsteg inom sysselsättningen, oavsett om det handlar om den första anställningen, en återgång till arbetsmarknaden eller en önskan att förlänga arbetslivet. Parlamentet anser att det är lika viktigt att ge företagen uppmuntran och incitament att behålla eller anställa äldre arbetstagare, som i regel är ytterst kompetenta, erfarna, uthålliga och mycket välutbildade.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge arbetstagare som tvingats byta arbete efter en arbetsolycka eller sjukdom möjlighet att kontinuerligt fortbilda sig och förbättra sina karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge arbetstagare som tvingats byta arbete efter en arbetsolycka eller sjukdom möjlighet att kontinuerligt fortbilda sig och förbättra sina karriärmöjligheter.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla incitament av ekonomiskt eller annat slag för anställda, för att se till att de stannar kvar i arbetslivet, och för att uppmuntra arbetsgivare att anställa och behålla äldre arbetskraft, genom att tillhandahålla möjligheter till livslångt lärande samt genom att förbättra arbetsförhållandena och arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla incitament av ekonomiskt eller annat slag för anställda, för att se till att de stannar kvar i arbetslivet, och för att uppmuntra arbetsgivare att anställa och behålla äldre arbetskraft, genom att tillhandahålla möjligheter till livslångt lärande samt genom att förbättra arbetsförhållandena och arbetets kvalitet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att varje medlemsstat vidtar de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna och anslår medel för att erbjuda och ge tillgång till livslångt lärande för samtliga anställda och arbetssökande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att varje medlemsstat vidtar de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna och anslår medel för att erbjuda och ge tillgång till livslångt lärande för samtliga anställda och arbetssökande.

Finansiering

| 41. | Europaparlamentet uppmanar investerare att satsa på att utveckla sådana program, färdigheter och kvalifikationer som kan ge kvinnor grundläggande färdigheter i chefskap och företagande och förbättra deras kvalifikationer så att de har möjlighet att avancera till ledande positioner. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar investerare att satsa på att utveckla sådana program, färdigheter och kvalifikationer som kan ge kvinnor grundläggande färdigheter i chefskap och företagande och förbättra deras kvalifikationer så att de har möjlighet att avancera till ledande positioner.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar till en omfattande spridning av förfarandet varigenom arbetsgivare finansierar och organiserar utbildning, med stöd av skatteförmåner, för deras medarbetare, eftersom medarbetarnas kvalifikationer och färdigheter är en nyckelaspekt på innovation, produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar till en omfattande spridning av förfarandet varigenom arbetsgivare finansierar och organiserar utbildning, med stöd av skatteförmåner, för deras medarbetare, eftersom medarbetarnas kvalifikationer och färdigheter är en nyckelaspekt på innovation, produktivitet och konkurrenskraft.

| 43. | Europaparlamentet anser att vuxenutbildningen bör hålla hög nivå på alla områden, särskilt genom utbildnings- och kulturåtgärder och högkvalitativa utbildningsmodeller som säkerställer att människors kunskaper och färdigheter överensstämmer med såväl yrkesprofilens ändrade krav som organiseringen av arbetet och arbetsmetoder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att vuxenutbildningen bör hålla hög nivå på alla områden, särskilt genom utbildnings- och kulturåtgärder och högkvalitativa utbildningsmodeller som säkerställer att människors kunskaper och färdigheter överensstämmer med såväl yrkesprofilens ändrade krav som organiseringen av arbetet och arbetsmetoder.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till samordning, samarbete, effektivitet och öppenhet mellan lagstiftningsåtgärder och de institutionella ramarna, nätverken och partnerskapen av enheter eller föreningar som ägnar sig åt vuxenutbildning, med hjälp av lokala, regionala, nationella, europeiska (offentliga eller privata) ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar med kraft till samordning, samarbete, effektivitet och öppenhet mellan lagstiftningsåtgärder och de institutionella ramarna, nätverken och partnerskapen av enheter eller föreningar som ägnar sig åt vuxenutbildning, med hjälp av lokala, regionala, nationella, europeiska (offentliga eller privata) ekonomiska resurser.

| 45. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att ekonomiska incitament erbjuds för att ge människor fri tillgång till utbildning och de medföljande fördelarna. Parlamentet påpekar att sådana ekonomiska incitament kan ha formen av skatteincitament, bidrag, medfinansiering eller sänkt skatt eller sänkta sociala avgifter för arbetsgivare som inrättar lämpliga arbetsvillkor för vuxenutbildning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att ekonomiska incitament erbjuds för att ge människor fri tillgång till utbildning och de medföljande fördelarna. Parlamentet påpekar att sådana ekonomiska incitament kan ha formen av skatteincitament, bidrag, medfinansiering eller sänkt skatt eller sänkta sociala avgifter för arbetsgivare som inrättar lämpliga arbetsvillkor för vuxenutbildning.

| 46. | Europaparlamentet värdesätter betydelsen av internutbildning och betonar att såväl små och medelstora företag som mikroföretag och nya företag måste högprioriteras eftersom just dessa företag har de sämsta ekonomiska möjligheterna att utbilda sin personal. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet värdesätter betydelsen av internutbildning och betonar att såväl små och medelstora företag som mikroföretag och nya företag måste högprioriteras eftersom just dessa företag har de sämsta ekonomiska möjligheterna att utbilda sin personal.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar arbetsgivarna att som ett led i företagens sociala ansvar finansiera yrkes- och fortbildningsprogram som främjar livslångt lärande, särskilt för kvinnliga anställda, för att förlänga deras yrkesverksamma liv och förbättra kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden och avancera i yrkeslivet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar arbetsgivarna att som ett led i företagens sociala ansvar finansiera yrkes- och fortbildningsprogram som främjar livslångt lärande, särskilt för kvinnliga anställda, för att förlänga deras yrkesverksamma liv och förbättra kvinnors möjligheter att delta på arbetsmarknaden och avancera i yrkeslivet.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

(2)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 131.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0400.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0463.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0417.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0063.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0423.

---

Torsdag 17 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/53

---

P6_TA(2008)0016

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien: från löften till handling (2007/2076(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sydkaukasien och särskilt sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om EU:s Sydkaukasienpolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sydkaukasien och särskilt sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om EU:s Sydkaukasienpolitik (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Svartahavssynergin – ett nytt regionalt samarbetsinitiativ”(KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Svartahavssynergin – ett nytt regionalt samarbetsinitiativ”(KOM(2007)0160),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726),

| — | med beaktande av de handlingsplaner som antagits med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de handlingsplaner som antagits med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), som nära hänger samman med genomförandet av de gemensamt antagna handlingsplanerna som ersätter det tekniska stöd som hittills har tillhandahållits genom Tacis och Meda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), som nära hänger samman med genomförandet av de gemensamt antagna handlingsplanerna som ersätter det tekniska stöd som hittills har tillhandahållits genom Tacis och Meda,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En energipolitik för Europa” KOM(2007)0001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En energipolitik för Europa” KOM(2007)0001,

| — | med beaktande av kommissionens konferens om den europeiska grannskapspolitiken den 3 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens konferens om den europeiska grannskapspolitiken den 3 september 2007,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2),

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1771 (2006) och resolution 1525 (2006) om en stabilitetspakt för Sydkaukasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1771 (2006) och resolution 1525 (2006) om en stabilitetspakt för Sydkaukasien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007 om ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik om energi” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007 om ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik om energi” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 14–15 december 2006 och den 21–22 juni 2007, samt det tyska ordförandeskapets lägesrapport med titeln ”Stärkande av den europeiska grannskapspolitiken” av den 15 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 14–15 december 2006 och den 21–22 juni 2007, samt det tyska ordförandeskapets lägesrapport med titeln ”Stärkande av den europeiska grannskapspolitiken” av den 15 juni 2007,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet om säkerhet och utveckling av den 19–20 november 2007 och EU:s åtagande att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet om säkerhet och utveckling av den 19–20 november 2007 och EU:s åtagande att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av de partnerskaps- och samarbetsavtal som ingåtts med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de partnerskaps- och samarbetsavtal som ingåtts med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien,

| — | med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det nionde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Armenien den 30 januari 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det nionde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Armenien den 30 januari 2007,

| — | med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det åttonde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Azerbajdzjan den 12 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det åttonde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Azerbajdzjan den 12 september 2007,

| — | med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det nionde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Georgien den 26 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från det nionde sammanträdet i den parlamentariska samarbetskommittén för EU och Georgien den 26 juni 2007,

| — | med beaktande av de senaste parlamentsvalen i Armenien och Azerbajdzjan och OSSE/ODIHR:s observatörsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de senaste parlamentsvalen i Armenien och Azerbajdzjan och OSSE/ODIHR:s observatörsrapporter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1781 (2007) av den 15 oktober 2007 om konflikten mellan Georgien och Abchazien och utvidgningen av mandatet för FN:s observatörsgrupp i Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1781 (2007) av den 15 oktober 2007 om konflikten mellan Georgien och Abchazien och utvidgningen av mandatet för FN:s observatörsgrupp i Georgien,

| — | med beaktande av rådets ordförandeskaps förklaringar 14818/07 om den aktuella situationen i Georgien och 14809/07 om domen mot Eynulla Fatullayev i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ordförandeskaps förklaringar 14818/07 om den aktuella situationen i Georgien och 14809/07 om domen mot Eynulla Fatullayev i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av Bakuinitiativet för utveckling av energisamarbete och samförståndsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan om ett strategiskt partnerskap på energiområdet, som undertecknades i Bryssel den 7 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bakuinitiativet för utveckling av energisamarbete och samförståndsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan om ett strategiskt partnerskap på energiområdet, som undertecknades i Bryssel den 7 november 2006,

| — | med beaktande av EU:s åtagande att verka för att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål och det europeiska samförståndet om utveckling (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s åtagande att verka för att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål och det europeiska samförståndet om utveckling (5),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av valövervakningsrapporterna från Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av valövervakningsrapporterna från Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0516/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0516/2007), och av följande skäl:

| A. | Rådet (allmänna frågor) förklarade vid sitt sammanträde den 26 februari 2001 sin vilja att spela en mer aktiv politisk roll i Sydkaukasien, att försöka finna metoder för att stödja insatser som syftar till att förebygga och lösa konflikter i området och att delta i återuppbyggnadsarbetet efter konflikter. |
| --- | --- |

A.

Rådet (allmänna frågor) förklarade vid sitt sammanträde den 26 februari 2001 sin vilja att spela en mer aktiv politisk roll i Sydkaukasien, att försöka finna metoder för att stödja insatser som syftar till att förebygga och lösa konflikter i området och att delta i återuppbyggnadsarbetet efter konflikter.

| B. | Järnvägen Baku–Tbilisi–Kars kommer att skapa en ny öppning mellan Sydkaukasien, Turkiet och Västeuropa, men förstärker också isoleringen av Armenien och bryter sålunda mot målen för den europeiska grannskapspolitiken. Rekommendationerna från högnivågruppen för transporter kommer emellertid att genomföras och transportkorridoren Europa–Kaukasus–Asien (Traceca) förblir den transnationella huvudvägen för Kaukasus som förbinder samtliga länder i regionen. |
| --- | --- |

B.

Järnvägen Baku–Tbilisi–Kars kommer att skapa en ny öppning mellan Sydkaukasien, Turkiet och Västeuropa, men förstärker också isoleringen av Armenien och bryter sålunda mot målen för den europeiska grannskapspolitiken. Rekommendationerna från högnivågruppen för transporter kommer emellertid att genomföras och transportkorridoren Europa–Kaukasus–Asien (Traceca) förblir den transnationella huvudvägen för Kaukasus som förbinder samtliga länder i regionen.

| C. | Att den europeiska grannskapspolitiken utvidgas till Armenien, Azerbajdzjan och Georgien är ett viktigt steg framåt för EU:s engagemang i området som skapar nödvändiga förutsättningar för ett aktivt deltagande i Sydkaukasien från EU:s sida och ger länderna i regionen en möjlighet till närmare samarbete med EU. Fler incitament behövs för att motivera Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att gå vidare med reformarbetet. |
| --- | --- |

C.

Att den europeiska grannskapspolitiken utvidgas till Armenien, Azerbajdzjan och Georgien är ett viktigt steg framåt för EU:s engagemang i området som skapar nödvändiga förutsättningar för ett aktivt deltagande i Sydkaukasien från EU:s sida och ger länderna i regionen en möjlighet till närmare samarbete med EU. Fler incitament behövs för att motivera Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att gå vidare med reformarbetet.

| D. | Den europeiska grannskapspolitiken baseras på delade värderingar och ett effektivt genomförande av politiska, ekonomiska, och institutionella reformer med det uttalade syftet att skapa ett område med vänskapliga grannar med starka demokratier som bygger på fungerande marknadsekonomier och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Den europeiska grannskapspolitiken baseras på delade värderingar och ett effektivt genomförande av politiska, ekonomiska, och institutionella reformer med det uttalade syftet att skapa ett område med vänskapliga grannar med starka demokratier som bygger på fungerande marknadsekonomier och rättsstatsprincipen.

| E. | Den europeiska grannskapspolitiken behöver utvecklas för att man ska få en bättre och effektivare EU-politik gentemot området och för att EU ska ges den roll av säkerhets- och stabilitetsaktör som unionen skulle kunna spela. EU måste skapa sig en tydlig profil och en starkare närvaro i regionen. |
| --- | --- |

E.

Den europeiska grannskapspolitiken behöver utvecklas för att man ska få en bättre och effektivare EU-politik gentemot området och för att EU ska ges den roll av säkerhets- och stabilitetsaktör som unionen skulle kunna spela. EU måste skapa sig en tydlig profil och en starkare närvaro i regionen.

| F. | Att länderna i Sydkaukasien deltar i den europeiska grannskapspolitiken medför ökade skyldigheter och åtaganden också för dem själva. Goda grannförbindelser och regionalt samarbete är grundläggande beståndsdelar i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

F.

Att länderna i Sydkaukasien deltar i den europeiska grannskapspolitiken medför ökade skyldigheter och åtaganden också för dem själva. Goda grannförbindelser och regionalt samarbete är grundläggande beståndsdelar i den europeiska grannskapspolitiken.

| G. | En fredlig lösning av konflikten i Nagorno-Karabach
  –
  en konflikt som försämrar förbindelserna mellan Armenien och Azerbajdzjan – och av Georgiens interna konflikter i Abchazien och Sydossetien är avgörande för stabiliteten i EU:s grannskap, liksom för den ekonomiska och sociala utvecklingen i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

G.

En fredlig lösning av konflikten i Nagorno-Karabach
  –
  en konflikt som försämrar förbindelserna mellan Armenien och Azerbajdzjan – och av Georgiens interna konflikter i Abchazien och Sydossetien är avgörande för stabiliteten i EU:s grannskap, liksom för den ekonomiska och sociala utvecklingen i Sydkaukasien.

| H. | Frågan om vidare internationalisering av de olösta konflikterna efter Sovjettiden måste vara en av de viktigaste i förbindelserna mellan EU och Ryssland, för att problemen i de gemensamma grannländerna ska kunna tacklas mer effektivt. |
| --- | --- |

H.

Frågan om vidare internationalisering av de olösta konflikterna efter Sovjettiden måste vara en av de viktigaste i förbindelserna mellan EU och Ryssland, för att problemen i de gemensamma grannländerna ska kunna tacklas mer effektivt.

| I. | Regionens betydelse för en positiv involvering från EU:s sida är inte endast kopplat till dess geografiska läge som ett transitområde för energileveranser från Centralasien till Europa, utan grundas även på det ömsesidiga intresse som alla berörda parter har av att regionen ska utvecklas i riktning mot demokrati, välstånd och rättssäkerhet och därmed skapa en fungerande ram för regional och interregional utveckling och samarbete i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

I.

Regionens betydelse för en positiv involvering från EU:s sida är inte endast kopplat till dess geografiska läge som ett transitområde för energileveranser från Centralasien till Europa, utan grundas även på det ömsesidiga intresse som alla berörda parter har av att regionen ska utvecklas i riktning mot demokrati, välstånd och rättssäkerhet och därmed skapa en fungerande ram för regional och interregional utveckling och samarbete i Sydkaukasien.

| J. | Regionen har blivit en arena för konkurrens mellan flera stora geopolitiska aktörers strategiska intressen. De enskilda partnerskapshandlingsplaner som alla de tre länderna har med Nato gör pakten till en ny aktör i regionen. |
| --- | --- |

J.

Regionen har blivit en arena för konkurrens mellan flera stora geopolitiska aktörers strategiska intressen. De enskilda partnerskapshandlingsplaner som alla de tre länderna har med Nato gör pakten till en ny aktör i regionen.

| K. | Dialog och samordning mellan EU, Ryssland och Förenta staterna kan bidra till att främja demokrati, trygga energiförsörjningen och öka den regionala säkerheten i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

K.

Dialog och samordning mellan EU, Ryssland och Förenta staterna kan bidra till att främja demokrati, trygga energiförsörjningen och öka den regionala säkerheten i Sydkaukasien.

| L. | Georgien och Armenien har haft stark ekonomisk tillväxt under de senaste åren och Azerbajdzjan rankas bland världens snabbast växande ekonomier, med en ökning av bruttonationalprodukten på 34,5 % 2006, främst grundad på landets gas- och oljereserver. Trots dessa tillväxttal kännetecknas samhällena i de tre länderna av fattigdoms- och arbetslöshetsnivåer som fortfarande är mycket höga, begränsad tillgång till grundläggande sociala tjänster, låga inkomster och ojämlik fördelning av dessa inkomster. |
| --- | --- |

L.

Georgien och Armenien har haft stark ekonomisk tillväxt under de senaste åren och Azerbajdzjan rankas bland världens snabbast växande ekonomier, med en ökning av bruttonationalprodukten på 34,5 % 2006, främst grundad på landets gas- och oljereserver. Trots dessa tillväxttal kännetecknas samhällena i de tre länderna av fattigdoms- och arbetslöshetsnivåer som fortfarande är mycket höga, begränsad tillgång till grundläggande sociala tjänster, låga inkomster och ojämlik fördelning av dessa inkomster.

| M. | Det pågår en destabiliserande kapprustning i Sydkaukasien, som kännetecknas av att militära arsenaler byggs upp i en aldrig tidigare skådad takt. |
| --- | --- |

M.

Det pågår en destabiliserande kapprustning i Sydkaukasien, som kännetecknas av att militära arsenaler byggs upp i en aldrig tidigare skådad takt.

Armenien, Azerbajdzjan och Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Armenien, Azerbajdzjan och Georgien nu är med i den europeiska grannskapspolitiken och att respektive samarbetsråd gav sitt stöd åt grannskapspolitikens bilaterala handlingsplaner den 14 november 2006. Parlamentet uttrycker sitt stöd för de ansträngningar som nu görs för att handlingsplanerna ska genomföras, och att alla intressenter ska medverka i processen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att Armenien, Azerbajdzjan och Georgien nu är med i den europeiska grannskapspolitiken och att respektive samarbetsråd gav sitt stöd åt grannskapspolitikens bilaterala handlingsplaner den 14 november 2006. Parlamentet uttrycker sitt stöd för de ansträngningar som nu görs för att handlingsplanerna ska genomföras, och att alla intressenter ska medverka i processen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att i en politisk strategi gentemot de tre länderna i Sydkaukasien får de tre staternas speciella särdrag inte förbises. Parlamentet stöder den inbyggda differentieringen då den europeiska grannskapspolitiken ska tillämpas på de berörda länderna, och betonar behovet av att EU:s förbindelser med länderna stärks i enlighet med ländernas individuella framsteg när det gäller att tillämpa deras respektive handlingsplan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att i en politisk strategi gentemot de tre länderna i Sydkaukasien får de tre staternas speciella särdrag inte förbises. Parlamentet stöder den inbyggda differentieringen då den europeiska grannskapspolitiken ska tillämpas på de berörda länderna, och betonar behovet av att EU:s förbindelser med länderna stärks i enlighet med ländernas individuella framsteg när det gäller att tillämpa deras respektive handlingsplan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar den geopolitiska situationen i Armenien, Georgien och Azerbajdzjan i förhållande till Ryssland, Iran och Turkiet och det tilltagande intresset för detta område från andra ekonomiska makter som Ryssland, Förenta staterna och Kina. Parlamentet anser därför att det är av allra största vikt att samarbetet med Sydkaukasien ges högsta prioritet, framför allt när det gäller energifrågor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar den geopolitiska situationen i Armenien, Georgien och Azerbajdzjan i förhållande till Ryssland, Iran och Turkiet och det tilltagande intresset för detta område från andra ekonomiska makter som Ryssland, Förenta staterna och Kina. Parlamentet anser därför att det är av allra största vikt att samarbetet med Sydkaukasien ges högsta prioritet, framför allt när det gäller energifrågor.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att EU:s huvudmål i regionen är att främja de sydkaukasiska ländernas utveckling till öppna, fredliga, säkra och stabila stater som kan bidra till goda grannförbindelser i regionen och till regional stabilitet och är beredda att dela europeiska värden och utveckla en institutionell och rättslig driftskompatibilitet mellan sig själva och med EU. För att nå dessa mål uppmanar parlamentet EU att ta fram en regionalpolitik för Sydkaukasien som genomförs gemensamt med länderna i regionen och kompletteras med enskilda bilaterala politiska åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att EU:s huvudmål i regionen är att främja de sydkaukasiska ländernas utveckling till öppna, fredliga, säkra och stabila stater som kan bidra till goda grannförbindelser i regionen och till regional stabilitet och är beredda att dela europeiska värden och utveckla en institutionell och rättslig driftskompatibilitet mellan sig själva och med EU. För att nå dessa mål uppmanar parlamentet EU att ta fram en regionalpolitik för Sydkaukasien som genomförs gemensamt med länderna i regionen och kompletteras med enskilda bilaterala politiska åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den europeiska grannskapspolitiken var avsedd att överskrida skiljelinjerna i Europa genom ett successivt utvidgande av området med frihet, välstånd och säkerhet. Europeiska unionen och länderna i Sydkaukasien uppmanas att genom partnersamverkan, utstationering av tjänstemän och andra tillgängliga stödprogram dra fördel av den omfattande kunskap och erfarenhet som de nya medlemsstaterna tillägnat sig när de omdanat sina samhällen och ekonomier i samband med EU-integrationsprocessen, särskilt när det gäller att förstärka gränsövervakningen och tullmyndigheterna samt utveckla regionalt samarbete mellan dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den europeiska grannskapspolitiken var avsedd att överskrida skiljelinjerna i Europa genom ett successivt utvidgande av området med frihet, välstånd och säkerhet. Europeiska unionen och länderna i Sydkaukasien uppmanas att genom partnersamverkan, utstationering av tjänstemän och andra tillgängliga stödprogram dra fördel av den omfattande kunskap och erfarenhet som de nya medlemsstaterna tillägnat sig när de omdanat sina samhällen och ekonomier i samband med EU-integrationsprocessen, särskilt när det gäller att förstärka gränsövervakningen och tullmyndigheterna samt utveckla regionalt samarbete mellan dem.

| 6. | Europaparlamentet betonar att granskningarna och finansieringen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken måste användas för att främja uppbyggnad av institutioner, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokratisering och regionalt samarbete. Parlamentet slår återigen fast att EU måste vidta nya kraftfulla åtgärder för att uppmuntra till ett genuint regionalt samarbete och integration. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om hur den regionala samarbetsprocessen framskrider och anpassa sin politik och sina instrument därefter. Parlamentet ser fram emot att allt konstruktivare förbindelser utvecklas mellan EU och de olika intressenterna, särskilt civilsamhället, i partnerländerna, för att göra den europeiska grannskapspolitiksprocessen mer dynamisk och öppen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att granskningarna och finansieringen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken måste användas för att främja uppbyggnad av institutioner, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, demokratisering och regionalt samarbete. Parlamentet slår återigen fast att EU måste vidta nya kraftfulla åtgärder för att uppmuntra till ett genuint regionalt samarbete och integration. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om hur den regionala samarbetsprocessen framskrider och anpassa sin politik och sina instrument därefter. Parlamentet ser fram emot att allt konstruktivare förbindelser utvecklas mellan EU och de olika intressenterna, särskilt civilsamhället, i partnerländerna, för att göra den europeiska grannskapspolitiksprocessen mer dynamisk och öppen.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att tack vare den snabba och starka tillväxten av bruttonationalprodukten har Azerbajdzjan blivit biståndsgivare samtidigt som internationella givare har minskat sin verksamhet i landet betydligt. Europaparlamentet föreslår att EU bör fokusera på att överföra kunskap och bästa praxis inom ramen för Twinning-, Taiex- och Sigma-programmen (inom ENPI). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att tack vare den snabba och starka tillväxten av bruttonationalprodukten har Azerbajdzjan blivit biståndsgivare samtidigt som internationella givare har minskat sin verksamhet i landet betydligt. Europaparlamentet föreslår att EU bör fokusera på att överföra kunskap och bästa praxis inom ramen för Twinning-, Taiex- och Sigma-programmen (inom ENPI).

| 8. | Europaparlamentet anser att handelspolitiken utgör en avgörande faktor när det gäller att skapa politisk stabilitet och ekonomisk utveckling som leder till att fattigdomen i Sydkaukasien minskar. Handelspolitiken är också av avgörande betydelse för en fördjupad integration mellan EU och Sydkaukasien. Parlamentet betonar att de sociala aspekterna av handelspolitiken måste beaktas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att handelspolitiken utgör en avgörande faktor när det gäller att skapa politisk stabilitet och ekonomisk utveckling som leder till att fattigdomen i Sydkaukasien minskar. Handelspolitiken är också av avgörande betydelse för en fördjupad integration mellan EU och Sydkaukasien. Parlamentet betonar att de sociala aspekterna av handelspolitiken måste beaktas.

| 9. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att göra en förstudie för att bedöma möjligheten att ingå ett frihandelsavtal med Georgien och Armenien. Parlamentet är av uppfattningen att ett sådant avtal skulle gynna alla parter. I väntan på det uppmanar parlamentet kommissionen och rådet att vidta åtgärder för att se till att Armenien, Georgien och Azerbajdzjan så långt som möjligt drar nytta av det allmänna preferenssystemet samtidigt som parlamentet understryker vikten av att Azerbajdzjan blir medlem i WTO för att de bilaterala handelsförbindelserna ska kunna vidareutvecklas. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att ta itu med kvarstående hinder för landets anslutning till WTO, såsom de höga tullavgifterna, den bristande insynen, korruptionen och det faktum att man inte tillämpar handelslagar och hävdar immaterialrätten och uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja Azerbajdzjans i dess process inför anslutning till WTO. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att göra en förstudie för att bedöma möjligheten att ingå ett frihandelsavtal med Georgien och Armenien. Parlamentet är av uppfattningen att ett sådant avtal skulle gynna alla parter. I väntan på det uppmanar parlamentet kommissionen och rådet att vidta åtgärder för att se till att Armenien, Georgien och Azerbajdzjan så långt som möjligt drar nytta av det allmänna preferenssystemet samtidigt som parlamentet understryker vikten av att Azerbajdzjan blir medlem i WTO för att de bilaterala handelsförbindelserna ska kunna vidareutvecklas. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att ta itu med kvarstående hinder för landets anslutning till WTO, såsom de höga tullavgifterna, den bristande insynen, korruptionen och det faktum att man inte tillämpar handelslagar och hävdar immaterialrätten och uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja Azerbajdzjans i dess process inför anslutning till WTO.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att Georgien har utsatts för ett massivt tryck till följd av det ryska ekonomiska embargot som genomdrevs för över ett år sedan och stängde de traditionella marknaderna för georgiska varor och därigenom berövade ett antal medborgare deras försörjning. Parlamentet betonar att det är lika viktigt att snabbt sluta ett frihandelsavtal med Georgien för att förstärka förbindelserna mellan EU och Georgien som för att befria landet från konsekvenserna av det ryska embargot. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att Georgien har utsatts för ett massivt tryck till följd av det ryska ekonomiska embargot som genomdrevs för över ett år sedan och stängde de traditionella marknaderna för georgiska varor och därigenom berövade ett antal medborgare deras försörjning. Parlamentet betonar att det är lika viktigt att snabbt sluta ett frihandelsavtal med Georgien för att förstärka förbindelserna mellan EU och Georgien som för att befria landet från konsekvenserna av det ryska embargot.

| 11. | Europaparlamentet understryker att alla de tre staterna måste fortsätta sina strävanden att minska fattigdomen och följa principen om hållbar utveckling. Parlamentet föreslår att ändamålsenliga politiska åtgärder vidtas för att minska den sociala polariseringen och säkerställa tillgång till sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja de tre länderna för att öka deras nationella förmåga att förbättra och genomföra politiska åtgärder för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att alla de tre staterna måste fortsätta sina strävanden att minska fattigdomen och följa principen om hållbar utveckling. Parlamentet föreslår att ändamålsenliga politiska åtgärder vidtas för att minska den sociala polariseringen och säkerställa tillgång till sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja de tre länderna för att öka deras nationella förmåga att förbättra och genomföra politiska åtgärder för att minska fattigdomen.

| 12. | Europaparlamentet anser att den europeiska grannskapspolitiken skapar en utmärkt ram för regionalt och underregionalt samarbete i syfte att skapa ett verkligt område med säkerhet, demokrati och stabilitet både i Sydkaukasien och i Svartahavsregionen. Parlamentet anser att en differentierad bilateral strategi gentemot de tre länderna i Sydkaukasien måste ha en global multilateral dimension som gör att ett regionalt samarbete växer fram. Parlamentet






  — | fäster särskild vikt vid att Armenien, Azerbajdzjan och Georgien aktivt deltar och medverkar i processen för att genomföra Svartahavssynergin och därmed förknippade regionala projekt, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den europeiska grannskapspolitiken skapar en utmärkt ram för regionalt och underregionalt samarbete i syfte att skapa ett verkligt område med säkerhet, demokrati och stabilitet både i Sydkaukasien och i Svartahavsregionen. Parlamentet anser att en differentierad bilateral strategi gentemot de tre länderna i Sydkaukasien måste ha en global multilateral dimension som gör att ett regionalt samarbete växer fram. Parlamentet

—

fäster särskild vikt vid att Armenien, Azerbajdzjan och Georgien aktivt deltar och medverkar i processen för att genomföra Svartahavssynergin och därmed förknippade regionala projekt,

| — | förespråkar en intensifierad reguljär politisk dialog mellan EU och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, |
| --- | --- |

—

förespråkar en intensifierad reguljär politisk dialog mellan EU och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien,

| — | välkomnar att Georgien och Armenien ställer sig bakom de flesta förklaringarna och ståndpunkterna i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) och stöder beslutet att involvera Azerbajdzjan på samma sätt, |
| --- | --- |

—

välkomnar att Georgien och Armenien ställer sig bakom de flesta förklaringarna och ståndpunkterna i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) och stöder beslutet att involvera Azerbajdzjan på samma sätt,

| — | uppmanar med kraft de tre länderna att inte hindra eller lägga in veto mot EU finansierade gränsöverskridande program och projekt som syftar till att återuppta dialogen, bygga upp förtroende mellan parterna och ta itu med regionala problem, |
| --- | --- |

—

uppmanar med kraft de tre länderna att inte hindra eller lägga in veto mot EU finansierade gränsöverskridande program och projekt som syftar till att återuppta dialogen, bygga upp förtroende mellan parterna och ta itu med regionala problem,

| — | efterlyser ett mer verkningsfullt samarbete mellan de tre länderna inom ramen för det regionala miljöcentrumet för Kaukasien, |
| --- | --- |

—

efterlyser ett mer verkningsfullt samarbete mellan de tre länderna inom ramen för det regionala miljöcentrumet för Kaukasien,

| — | efterlyser ett utökat regionalt samarbete i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa och särskilt när det gäller gränskontroll, migration och asyl, kampen mot organiserad brottslighet, människo- och narkotikahandel, olaglig invandring, terrorism och penningtvätt, |
| --- | --- |

—

efterlyser ett utökat regionalt samarbete i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa och särskilt när det gäller gränskontroll, migration och asyl, kampen mot organiserad brottslighet, människo- och narkotikahandel, olaglig invandring, terrorism och penningtvätt,

| — | uppmanar kommissionen att samordna och stödja de åtgärder som vidtas av medlemsstater vilka redan är involverade i regional konfliktlösning. |
| --- | --- |

—

uppmanar kommissionen att samordna och stödja de åtgärder som vidtas av medlemsstater vilka redan är involverade i regional konfliktlösning.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet

| 13. | Europaparlamentet berömmer de interna politiska och institutionella reformer som Armenien genomförde efter konstitutionsreformen och i samband med genomförandet av handlingsplanen i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmuntrar de armeniska myndigheterna att fortsätta på den inslagna vägen och ytterligare förstärka de demokratiska strukturerna, rättsstatsprincipen och skyddet för mänskliga rättigheter. Europaparlamentet efterlyser särskilt fortsatta bemödanden i fråga om att skapa en oberoende domarkår, främja reformer av polisen, statsförvaltningen och de lokala myndigheterna, bekämpa korruption och skapa ett livfullt civilt samhälle. Parlamentet noterar uttalandet från det internationella valobservatörsuppdraget om att parlamentsvalet i maj 2007 i stort följde internationella åtaganden. Parlamentet förutsätter om att de armeniska myndigheterna kommer att arbeta nära tillsammans med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet för att ta itu med de återstående problemen och därmed ytterligare höja de standarder som redan har skapats och till fullo garantera att det presidentval som ska hållas den 19 februari 2008 kan genomföras på ett fritt och rättvist sätt. Parlamentet uppmuntrar generellt sett upprättandet av en konstruktiv dialog mellan regeringen och oppositionen i syfte att stärka pluralismen som demokratins kärna. Europaparlamentet uppmanar vidare de armeniska myndigheterna att undersöka anklagelser om våld och övergrepp i häkten och på fängelser samt korruption och brott mot yttrandefriheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet berömmer de interna politiska och institutionella reformer som Armenien genomförde efter konstitutionsreformen och i samband med genomförandet av handlingsplanen i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmuntrar de armeniska myndigheterna att fortsätta på den inslagna vägen och ytterligare förstärka de demokratiska strukturerna, rättsstatsprincipen och skyddet för mänskliga rättigheter. Europaparlamentet efterlyser särskilt fortsatta bemödanden i fråga om att skapa en oberoende domarkår, främja reformer av polisen, statsförvaltningen och de lokala myndigheterna, bekämpa korruption och skapa ett livfullt civilt samhälle. Parlamentet noterar uttalandet från det internationella valobservatörsuppdraget om att parlamentsvalet i maj 2007 i stort följde internationella åtaganden. Parlamentet förutsätter om att de armeniska myndigheterna kommer att arbeta nära tillsammans med Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Europarådet för att ta itu med de återstående problemen och därmed ytterligare höja de standarder som redan har skapats och till fullo garantera att det presidentval som ska hållas den 19 februari 2008 kan genomföras på ett fritt och rättvist sätt. Parlamentet uppmuntrar generellt sett upprättandet av en konstruktiv dialog mellan regeringen och oppositionen i syfte att stärka pluralismen som demokratins kärna. Europaparlamentet uppmanar vidare de armeniska myndigheterna att undersöka anklagelser om våld och övergrepp i häkten och på fängelser samt korruption och brott mot yttrandefriheten.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att situationen för de mänskliga rättigheterna och mediefriheten försämrats i Azerbajdzjan. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att säkerställa mediernas frihet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende presidentens benådning av den 28 december 2007 då sex journalister frisläpptes ur fängelse och uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart frisläppa alla återstående fängslade journalister, stoppa trakasserierna mot journalister, särskilt i form av missbruk av de straffrättsliga ärekränkningslagarna, och att tillkännage ett moratorium när det gäller fortsatt tillämpning av dessa lagar, som ett steg att visa sitt stöd för yttrandefriheten. Europaparlamentet förväntar sig att Azerbajdzjans myndigheter ska följa Europarådets Venedigkommissions rekommendationer för att säkerställa mötesfriheten och att de inte inskränker de politiska partiernas verksamhet inför 2008 års val samt att de ser till att OSSE-standarderna till fullo följs. Azerbajdzjans myndigheter uppmanas även att förhindra polisvåld och utreda alla anklagelser om övergrepp i häkten. Parlamentet upprepar EU:s beredvillighet att stödja Azerbajdzjan när landet genomför reformer knutna till respekten för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin oro över att situationen för de mänskliga rättigheterna och mediefriheten försämrats i Azerbajdzjan. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att säkerställa mediernas frihet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende presidentens benådning av den 28 december 2007 då sex journalister frisläpptes ur fängelse och uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att omedelbart frisläppa alla återstående fängslade journalister, stoppa trakasserierna mot journalister, särskilt i form av missbruk av de straffrättsliga ärekränkningslagarna, och att tillkännage ett moratorium när det gäller fortsatt tillämpning av dessa lagar, som ett steg att visa sitt stöd för yttrandefriheten. Europaparlamentet förväntar sig att Azerbajdzjans myndigheter ska följa Europarådets Venedigkommissions rekommendationer för att säkerställa mötesfriheten och att de inte inskränker de politiska partiernas verksamhet inför 2008 års val samt att de ser till att OSSE-standarderna till fullo följs. Azerbajdzjans myndigheter uppmanas även att förhindra polisvåld och utreda alla anklagelser om övergrepp i häkten. Parlamentet upprepar EU:s beredvillighet att stödja Azerbajdzjan när landet genomför reformer knutna till respekten för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att omfattande reformer har genomförts av Georgiens regering efter rosrevolutionen. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare framsteg inom ramen för ett pluralistiskt styrelseskick och dialog mellan regeringen och oppositionen, rättssäkerhet och uppfyllande av människorättsåtaganden, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende, nolltolerans ifråga om polisvåld, straffrättsliga reformer och förbättrade förhållanden för fångar. Parlamentet uppmanar Georgiens myndigheter att respektera äganderätten, mötesfriheten, yttrandefriheten, minoritetsrättigheterna i enlighet med ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och mediernas frihet. Parlamentet förväntar sig att Georgien uppfyller målen i den handlingsplan som utarbetats inom den europeiska grannskapspolitiken och Europarådets rekommendationer, för att man ska uppnå ett långsiktigt hållbart demokratiskt styrelseskick och med särskild betoning på respekt för mångfald och opposition, inbyggda kontroll- och maktdelningsmekanismer och institutionella reformer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att omfattande reformer har genomförts av Georgiens regering efter rosrevolutionen. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare framsteg inom ramen för ett pluralistiskt styrelseskick och dialog mellan regeringen och oppositionen, rättssäkerhet och uppfyllande av människorättsåtaganden, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende, nolltolerans ifråga om polisvåld, straffrättsliga reformer och förbättrade förhållanden för fångar. Parlamentet uppmanar Georgiens myndigheter att respektera äganderätten, mötesfriheten, yttrandefriheten, minoritetsrättigheterna i enlighet med ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och mediernas frihet. Parlamentet förväntar sig att Georgien uppfyller målen i den handlingsplan som utarbetats inom den europeiska grannskapspolitiken och Europarådets rekommendationer, för att man ska uppnå ett långsiktigt hållbart demokratiskt styrelseskick och med särskild betoning på respekt för mångfald och opposition, inbyggda kontroll- och maktdelningsmekanismer och institutionella reformer.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att det stöder Georgiens bemödanden att genomföra politiska och ekonomiska reformer och förstärka sina demokratiska institutioner, inklusive en reform av vallagen, och därigenom bygga ett fredligt och välmående Georgien som kan bidra till stabilitet både i regionen och i övriga Europa. Parlamentet är djupt oroat över den politiska utvecklingen i Georgien i november 2007, som trappades upp till ett våldsamt tillslag mot fredliga demonstranter från polisens sida, till att oberoende mediekontor stängdes och till att undantagstillstånd infördes. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att den övergripande bedömningen från den internationella valobservatörsdelegationen var att presidentvalet den 5 januari 2008 i huvudsak genomfördes i enlighet med de flesta av OSSE:s och Europarådets åtaganden och standarder för demokratiska val. Även om betydande brister avslöjades vilka måste åtgärdas snarast, var detta val det första verkligt konkurrenspräglade presidentvalet som gjorde det möjligt för det georgiska folket att uttrycka sin politiska vilja. Parlamentet uppmanar alla politiska krafter i Georgien att sträva efter en demokratisk politisk kultur där politiska motståndare respekteras och där en konstruktiv dialog syftar till att stödja och konsolidera Georgiens ömtåliga demokratiska institutioner. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att ta itu med de brister som konstaterades i den preliminära rapporten från den internationella valobservatörsgruppen före de parlamentsval som skall hållas under våren 2008. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att det stöder Georgiens bemödanden att genomföra politiska och ekonomiska reformer och förstärka sina demokratiska institutioner, inklusive en reform av vallagen, och därigenom bygga ett fredligt och välmående Georgien som kan bidra till stabilitet både i regionen och i övriga Europa. Parlamentet är djupt oroat över den politiska utvecklingen i Georgien i november 2007, som trappades upp till ett våldsamt tillslag mot fredliga demonstranter från polisens sida, till att oberoende mediekontor stängdes och till att undantagstillstånd infördes. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att den övergripande bedömningen från den internationella valobservatörsdelegationen var att presidentvalet den 5 januari 2008 i huvudsak genomfördes i enlighet med de flesta av OSSE:s och Europarådets åtaganden och standarder för demokratiska val. Även om betydande brister avslöjades vilka måste åtgärdas snarast, var detta val det första verkligt konkurrenspräglade presidentvalet som gjorde det möjligt för det georgiska folket att uttrycka sin politiska vilja. Parlamentet uppmanar alla politiska krafter i Georgien att sträva efter en demokratisk politisk kultur där politiska motståndare respekteras och där en konstruktiv dialog syftar till att stödja och konsolidera Georgiens ömtåliga demokratiska institutioner. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att ta itu med de brister som konstaterades i den preliminära rapporten från den internationella valobservatörsgruppen före de parlamentsval som skall hållas under våren 2008.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att presidentvalet den 5 januari 2008 genomfördes på ett fredligt sätt och betraktar detta som ytterligare ett steg på vägen mot en ytterligare demokratisering av det georgiska samhället och uppbyggandet och konsoliderandet av Georgiens demokratiska institutioner. Parlamentet förväntar sig att den nyvalde presidenten skall vidta de nödvändiga stegen för en konstruktiv dialog med oppositionen i detta syfte. Parlamentet uttrycker dock sin oro över genomförandet av valkampanjen som helhet, vilken ägde rum i ett kraftigt polariserat klimat som utmärktes av brist på förtroende och anklagelser om överträdelser som präglade stämningen samt av avsiktlig överlappning mellan den förre presidentens statliga verksamhet och hans valkampanj vilket bidrog till en orättvis kampanjsituation. De georgiska myndigheterna uppmanas att på ett adekvat sätt och snarast ta itu med alla klagomål i samband med valprocessen. De georgiska myndigheterna uppmanas med eftertryck att ta vederbörlig hänsyn till synpunkterna från de internationella valobservatörerna i syfte att lösa alla de problem som påpekats och att på ett adekvat och grundligt sätt förbereda de kommande allmänna valen. Oppositionen uppmanas att agera ansvarsfullt, respektera valresultatet och medverka på ett konstruktivt sätt i den politiska debatten i Georgiens demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att presidentvalet den 5 januari 2008 genomfördes på ett fredligt sätt och betraktar detta som ytterligare ett steg på vägen mot en ytterligare demokratisering av det georgiska samhället och uppbyggandet och konsoliderandet av Georgiens demokratiska institutioner. Parlamentet förväntar sig att den nyvalde presidenten skall vidta de nödvändiga stegen för en konstruktiv dialog med oppositionen i detta syfte. Parlamentet uttrycker dock sin oro över genomförandet av valkampanjen som helhet, vilken ägde rum i ett kraftigt polariserat klimat som utmärktes av brist på förtroende och anklagelser om överträdelser som präglade stämningen samt av avsiktlig överlappning mellan den förre presidentens statliga verksamhet och hans valkampanj vilket bidrog till en orättvis kampanjsituation. De georgiska myndigheterna uppmanas att på ett adekvat sätt och snarast ta itu med alla klagomål i samband med valprocessen. De georgiska myndigheterna uppmanas med eftertryck att ta vederbörlig hänsyn till synpunkterna från de internationella valobservatörerna i syfte att lösa alla de problem som påpekats och att på ett adekvat och grundligt sätt förbereda de kommande allmänna valen. Oppositionen uppmanas att agera ansvarsfullt, respektera valresultatet och medverka på ett konstruktivt sätt i den politiska debatten i Georgiens demokratiska institutioner.

| 18. | Europaparlamentet betonar att Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens tydliga åtaganden att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är av yttersta vikt när deras framtida förbindelser med EU ska avgöras. Parlamentet förväntar sig att länderna uppfyller målen i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan och Europarådets rekommendationer på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om inrättande av underutskott för mänskliga rättigheter med samtliga tre länder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens tydliga åtaganden att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är av yttersta vikt när deras framtida förbindelser med EU ska avgöras. Parlamentet förväntar sig att länderna uppfyller målen i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplan och Europarådets rekommendationer på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om inrättande av underutskott för mänskliga rättigheter med samtliga tre länder.

| 19. | Europaparlamentet förväntar sig att myndigheterna i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien säkerställer yttrande-, mötes- och pressfrihet inför de respektive valen 2008. Parlamentet understryker att ländernas förmåga att ge en rättvis och balanserad tillgång till både offentliga och privata medier och genomföra valen i enlighet med internationella normer är avgörande för om deras förbindelser med EU ska utökas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förväntar sig att myndigheterna i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien säkerställer yttrande-, mötes- och pressfrihet inför de respektive valen 2008. Parlamentet understryker att ländernas förmåga att ge en rättvis och balanserad tillgång till både offentliga och privata medier och genomföra valen i enlighet med internationella normer är avgörande för om deras förbindelser med EU ska utökas.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att utse Polen till EU:s medlare mellan Georgiens regering och oppositionens medier under valrörelsen inför valet i januari 2008. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att de nya medlemsstaterna, som har starka kulturella och historiska band med regionen, engagerar sig. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att utse Polen till EU:s medlare mellan Georgiens regering och oppositionens medier under valrörelsen inför valet i januari 2008. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att de nya medlemsstaterna, som har starka kulturella och historiska band med regionen, engagerar sig.

| 21. | Europaparlamentet understryker att civilsamhället måste stödjas och ges ökad makt och kontakten mellan människorna måste utvecklas genom främjande av demokrati och rättssäkerhet. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fullt ut använda de möjligheter som erbjuds genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat för att övervaka hur den europeiska grannskapspolitiken genomförs. Parlamentet understryker att den europeiska grannskapspolitikens process, och särskilt övervakningen av dess genomförande, måste vara öppen för samarbete och samråd med civilsamhället. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föregå med gott exempel genom att fastställa konkreta mekanismer för samråd med civilsamhället. Parlamentet understryker vikten av att se till att resurserna fördelas rättvist utan politiskt motiverad statlig inblandning. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att också utveckla riktlinjer för lokala och regionala myndigheter om deras speciella roll när det gäller att tillämpa de handlingsplaner som antagits inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att civilsamhället måste stödjas och ges ökad makt och kontakten mellan människorna måste utvecklas genom främjande av demokrati och rättssäkerhet. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fullt ut använda de möjligheter som erbjuds genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat för att övervaka hur den europeiska grannskapspolitiken genomförs. Parlamentet understryker att den europeiska grannskapspolitikens process, och särskilt övervakningen av dess genomförande, måste vara öppen för samarbete och samråd med civilsamhället. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föregå med gott exempel genom att fastställa konkreta mekanismer för samråd med civilsamhället. Parlamentet understryker vikten av att se till att resurserna fördelas rättvist utan politiskt motiverad statlig inblandning. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att också utveckla riktlinjer för lokala och regionala myndigheter om deras speciella roll när det gäller att tillämpa de handlingsplaner som antagits inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 22. | Europaparlamentet understryker vikten av samarbete när det gäller den fria rörligheten över EU:s och grannländernas gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt se till att EU-Georgiens underutskott för rättvisa, frihet och säkerhet inleder sin verksamhet och att vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar om återtagandeavtal och avtal om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Georgien och för att ett rörlighetspartnerskapsavtal undertecknas med EU, samtidigt som parlamentet betonar att ytterligare dröjsmål har negativ effekt på lösningen av de interna konflikterna i Georgien och noterar de svårigheter som orsakats av de ryska myndigheternas beslut om att bevilja ryska pass till människor som lever i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet stöder att det inleds förhandlingar om avtal med Armenien och Azerbajdzjan. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra samarbetet i syfte att göra de konsulära tjänsterna i länderna i Sydkaukasien mer ändamålsenliga och påskynda skapandet av gemensamma centrum för visumansökningar. Parlamentet ger sitt stöd till att man undersöker ytterligare initiativ inom utvecklandet av en övergripande strategi för migrationen i Öst- och Sydösteuropa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker vikten av samarbete när det gäller den fria rörligheten över EU:s och grannländernas gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt se till att EU-Georgiens underutskott för rättvisa, frihet och säkerhet inleder sin verksamhet och att vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar om återtagandeavtal och avtal om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Georgien och för att ett rörlighetspartnerskapsavtal undertecknas med EU, samtidigt som parlamentet betonar att ytterligare dröjsmål har negativ effekt på lösningen av de interna konflikterna i Georgien och noterar de svårigheter som orsakats av de ryska myndigheternas beslut om att bevilja ryska pass till människor som lever i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet stöder att det inleds förhandlingar om avtal med Armenien och Azerbajdzjan. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra samarbetet i syfte att göra de konsulära tjänsterna i länderna i Sydkaukasien mer ändamålsenliga och påskynda skapandet av gemensamma centrum för visumansökningar. Parlamentet ger sitt stöd till att man undersöker ytterligare initiativ inom utvecklandet av en övergripande strategi för migrationen i Öst- och Sydösteuropa.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ekonomiskt uppmuntra europeiska icke-statliga organisationers närvaro i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, i syfte att sprida deras kunskaper och erfarenheter av att skapa ett organiserat civilsamhälle. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ekonomiskt uppmuntra europeiska icke-statliga organisationers närvaro i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, i syfte att sprida deras kunskaper och erfarenheter av att skapa ett organiserat civilsamhälle.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra alla tänkbara ansträngningar för att föra samman icke-statliga organisationer och företrädare för civilsamhällena i de tre länderna i Sydkaukasien och därmed underlätta dialogen, främja ömsesidig förståelse och grundligt ta itu med regionens problem. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de relevanta länderna att inte hindra ett sådant initiativ. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra alla tänkbara ansträngningar för att föra samman icke-statliga organisationer och företrädare för civilsamhällena i de tre länderna i Sydkaukasien och därmed underlätta dialogen, främja ömsesidig förståelse och grundligt ta itu med regionens problem. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de relevanta länderna att inte hindra ett sådant initiativ.

| 25. | Europaparlamentet understryker att underlättande av fri rörlighet för personer är kopplat till säkra gränser, och välkomnar kommissionens initiativ till att främja regionalt samarbete i Sydkaukasien när det gäller integrerat gränssamarbete. Parlamentet understryker att visumkraven för lokal gränstrafik måste göras mer ändamålsenliga. Parlamentet inser att god vilja från båda sidor är en förutsättning för samarbete längs hela Georgiens gräns mot Ryssland. Parlamentet betonar betydelsen av att budget och intäkter hanteras med öppenhet så att statsutgifter blir begripliga för vanliga människor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att underlättande av fri rörlighet för personer är kopplat till säkra gränser, och välkomnar kommissionens initiativ till att främja regionalt samarbete i Sydkaukasien när det gäller integrerat gränssamarbete. Parlamentet understryker att visumkraven för lokal gränstrafik måste göras mer ändamålsenliga. Parlamentet inser att god vilja från båda sidor är en förutsättning för samarbete längs hela Georgiens gräns mot Ryssland. Parlamentet betonar betydelsen av att budget och intäkter hanteras med öppenhet så att statsutgifter blir begripliga för vanliga människor.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de tre länderna att öka sina ansträngningar ifråga om korruptionsbekämpning och inrättande av ett gynnsamt investerings- och affärsklimat. Parlamentet understryker vikten av insyn i budgetarbetet i syfte att garantera att staten blir ansvars- och redovisningsskyldig för de offentliga utgifterna. Parlamentet understryker att utveckling av äganderätten är grundläggande för tillväxten inom de små och medelstora företagen och för en hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet uppmuntrar främjandet av marknadsekonomiska reformer som syftar till att öka konkurrenskraften och konsolidera den privata sektorn. Parlamentet stöder harmonisering och ytterligare intensifiering av avregleringsåtgärderna i enlighet med WTO:s principer. Parlamentet understryker vikten av att ekonomiska reformer åtföljs av lämpliga sociala åtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de tre länderna att öka sina ansträngningar ifråga om korruptionsbekämpning och inrättande av ett gynnsamt investerings- och affärsklimat. Parlamentet understryker vikten av insyn i budgetarbetet i syfte att garantera att staten blir ansvars- och redovisningsskyldig för de offentliga utgifterna. Parlamentet understryker att utveckling av äganderätten är grundläggande för tillväxten inom de små och medelstora företagen och för en hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet uppmuntrar främjandet av marknadsekonomiska reformer som syftar till att öka konkurrenskraften och konsolidera den privata sektorn. Parlamentet stöder harmonisering och ytterligare intensifiering av avregleringsåtgärderna i enlighet med WTO:s principer. Parlamentet understryker vikten av att ekonomiska reformer åtföljs av lämpliga sociala åtgärder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i alla tre länderna att se till att åtgärder som vidtas i samband med korruptionsbekämpning inte används för politiska syften och att utredningar, åtal och rättegångar genomförs rättvist och under insyn. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i alla tre länderna att se till att åtgärder som vidtas i samband med korruptionsbekämpning inte används för politiska syften och att utredningar, åtal och rättegångar genomförs rättvist och under insyn.

| 28. | Europaparlamentet noterar att de olösta konflikterna efter Sovjettiden och den osäkerhet de har lett till har medfört att militärutgifterna i staterna i regionen har ökat, vilket har påverkat deras ekonomiska och sociala utveckling negativt. Parlamentet uppmanar därför staterna i regionen att stoppa ökningen av militärutgifterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att de olösta konflikterna efter Sovjettiden och den osäkerhet de har lett till har medfört att militärutgifterna i staterna i regionen har ökat, vilket har påverkat deras ekonomiska och sociala utveckling negativt. Parlamentet uppmanar därför staterna i regionen att stoppa ökningen av militärutgifterna.

Fredlig konfliktlösning

| 29. | Europaparlamentet anser att en fredlig lösning på de olösta konflikterna efter Sovjettiden utgör den enda vägen mot politisk stabilitet och ekonomisk utveckling i Sydkaukasien, liksom i ett större regionalt sammanhang. Parlamentet betonar att EU har en viktig roll att spela när det gäller att bidra till att skapa dialog och förståelse i regionen och att säkerställa genomförandet av FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1325 (2000). Parlamentet förespråkar gränsöverskridande program och dialog mellan de civila samhällena som ett redskap för att förändra konfliktsituationer och bygga upp ett förtroende över skiljelinjerna. Parlamentet välkomnar särskilt kommissionens ansträngningar att ge bistånd och sprida information till Abchazien och Sydossetien. Parlamentet stöder initiativet från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby, att öppna informationskontor i de båda regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och Semneby att även låta Nagorno-Karabach omfattas av samma slags bistånd och informationsspridning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en fredlig lösning på de olösta konflikterna efter Sovjettiden utgör den enda vägen mot politisk stabilitet och ekonomisk utveckling i Sydkaukasien, liksom i ett större regionalt sammanhang. Parlamentet betonar att EU har en viktig roll att spela när det gäller att bidra till att skapa dialog och förståelse i regionen och att säkerställa genomförandet av FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1325 (2000). Parlamentet förespråkar gränsöverskridande program och dialog mellan de civila samhällena som ett redskap för att förändra konfliktsituationer och bygga upp ett förtroende över skiljelinjerna. Parlamentet välkomnar särskilt kommissionens ansträngningar att ge bistånd och sprida information till Abchazien och Sydossetien. Parlamentet stöder initiativet från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby, att öppna informationskontor i de båda regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och Semneby att även låta Nagorno-Karabach omfattas av samma slags bistånd och informationsspridning.

| 30. | Europaparlamentet avvisar alla försök från utländska makters sida att skapa exklusiva inflytandesfärer. Parlamentet önskar ett konstruktivt åtagande tillsammans med alla länder i det gemensamma grannskapet och uppmanar med kraft Ryssland att inte motsätta sig EU:s engagemang i konfliktlösning och fredsbevarande insatser i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet avvisar alla försök från utländska makters sida att skapa exklusiva inflytandesfärer. Parlamentet önskar ett konstruktivt åtagande tillsammans med alla länder i det gemensamma grannskapet och uppmanar med kraft Ryssland att inte motsätta sig EU:s engagemang i konfliktlösning och fredsbevarande insatser i Sydkaukasien.

| 31. | Europaparlamentet noterar att de motsägelsefulla i principerna om självbestämmande och territoriell integritet bidrar till att permanenta de olösta konflikterna efter Sovjettiden i Sydkaukasien. Parlamentet anser att detta problem bara kan lösas genom förhandlingar som utgår ifrån principerna i FN-stadgan och slutakten från Helsingfors och inom ramen för regional integration. Parlamentet konstaterar att denna process inte kan äga rum utan stöd från världssamfundet, och uppmanar EU att ta initiativ till åtgärder i detta syfte. Parlamentet anser dessutom att förbättrade interetniska relationer, på grundval av europeiska normer, och att minoriteternas rättigheter förstärks så att den sociala sammanhållningen i staterna i Sydkaukasien ökar är avgörande för att få till stånd en förhandlingslösning på konflikterna i regionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att de motsägelsefulla i principerna om självbestämmande och territoriell integritet bidrar till att permanenta de olösta konflikterna efter Sovjettiden i Sydkaukasien. Parlamentet anser att detta problem bara kan lösas genom förhandlingar som utgår ifrån principerna i FN-stadgan och slutakten från Helsingfors och inom ramen för regional integration. Parlamentet konstaterar att denna process inte kan äga rum utan stöd från världssamfundet, och uppmanar EU att ta initiativ till åtgärder i detta syfte. Parlamentet anser dessutom att förbättrade interetniska relationer, på grundval av europeiska normer, och att minoriteternas rättigheter förstärks så att den sociala sammanhållningen i staterna i Sydkaukasien ökar är avgörande för att få till stånd en förhandlingslösning på konflikterna i regionen.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sitt ovillkorliga stöd för Georgiens territoriella integritet och dess okränkbara internationellt erkända gränser, och stöder Georgiens myndigheters fortsatta ansträngningar att uppnå en lösning på landets interna konflikter i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet beklagar emellertid den fortsatt aggressiva retorik som parterna använder när tvistefrågorna diskuteras, och stöder FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, i hans vädjan om fördubblade ansträngningar för att undvika åtgärder som skulle kunna leda till nya fientligheter i Abchazien. Parlamentet uppmanar parterna att till fullo använda dialog- och förhandlingsmetoden för att uppnå en slutgiltig lösning av konflikten i Sydossetien. De facto-myndigheterna uppmanas garantera trygga villkor för att internflyktingarna ska kunna återvända och att respektera äganderättens obestridliga karaktär i konfliktområdena i enlighet med FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1781 (2007). Att man finner tillfredsställande lösningar på de grundläggande människorättsfrågorna, såsom internflyktingarnas rätt att återvända till sin egendom, och att alla parter genomför korrekta utredningar av krigsbrott och fall med försvunna personer, kommer enligt parlamentet att spela en nyckelroll för att en bestående lösning ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar alla parter att återgå till förhandlingsbordet och välkomnar det första mötet på hög nivå mellan företrädare för Georgien och Abchazien som nyligen ägde rum efter ett långt uppehåll |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar sitt ovillkorliga stöd för Georgiens territoriella integritet och dess okränkbara internationellt erkända gränser, och stöder Georgiens myndigheters fortsatta ansträngningar att uppnå en lösning på landets interna konflikter i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet beklagar emellertid den fortsatt aggressiva retorik som parterna använder när tvistefrågorna diskuteras, och stöder FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, i hans vädjan om fördubblade ansträngningar för att undvika åtgärder som skulle kunna leda till nya fientligheter i Abchazien. Parlamentet uppmanar parterna att till fullo använda dialog- och förhandlingsmetoden för att uppnå en slutgiltig lösning av konflikten i Sydossetien. De facto-myndigheterna uppmanas garantera trygga villkor för att internflyktingarna ska kunna återvända och att respektera äganderättens obestridliga karaktär i konfliktområdena i enlighet med FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolution 1781 (2007). Att man finner tillfredsställande lösningar på de grundläggande människorättsfrågorna, såsom internflyktingarnas rätt att återvända till sin egendom, och att alla parter genomför korrekta utredningar av krigsbrott och fall med försvunna personer, kommer enligt parlamentet att spela en nyckelroll för att en bestående lösning ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar alla parter att återgå till förhandlingsbordet och välkomnar det första mötet på hög nivå mellan företrädare för Georgien och Abchazien som nyligen ägde rum efter ett långt uppehåll

| 33. | Europaparlamentet anser att ytterligare förseningar när det gäller en lösning av konflikten i Nagorno-Karabach inte kommer att vara till fördel för någon av de inblandade parterna utan i stället skulle äventyra stabiliteten i regionen och hämma det regionala och ekonomiska framåtskridandet. Parlamentet upprepar sin respekt och sitt stöd för Azerbajdzjans territoriella integritet och internationellt erkända gränser, liksom för rätten till självbestämmande i enlighet med FN-stadgan och slutakten från Helsingfors. Parlamentet uppmanar med kraft Armenien och Azerbajdzjan inom OSSE att snarast ta varje tillfälle att finna en fredlig lösning på konflikten i Nagorno-Karabach. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för Minsk-gruppen men beklagar avsaknaden av substantiella framsteg i förhandlingarna. Parlamentet uppmanar parterna att tillämpa de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, och särskilt låta alla flyktingar och internflyktingar med säkerhet och värdighet återvända till sina hem. Parlamentet varnar för varje form av militant eller provokativ retorik som kan undergräva förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att ytterligare förseningar när det gäller en lösning av konflikten i Nagorno-Karabach inte kommer att vara till fördel för någon av de inblandade parterna utan i stället skulle äventyra stabiliteten i regionen och hämma det regionala och ekonomiska framåtskridandet. Parlamentet upprepar sin respekt och sitt stöd för Azerbajdzjans territoriella integritet och internationellt erkända gränser, liksom för rätten till självbestämmande i enlighet med FN-stadgan och slutakten från Helsingfors. Parlamentet uppmanar med kraft Armenien och Azerbajdzjan inom OSSE att snarast ta varje tillfälle att finna en fredlig lösning på konflikten i Nagorno-Karabach. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för Minsk-gruppen men beklagar avsaknaden av substantiella framsteg i förhandlingarna. Parlamentet uppmanar parterna att tillämpa de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, och särskilt låta alla flyktingar och internflyktingar med säkerhet och värdighet återvända till sina hem. Parlamentet varnar för varje form av militant eller provokativ retorik som kan undergräva förhandlingsprocessen.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att bemödanden att föra de tre länderna i regionen närmare varandra hindras av att de olösta konflikterna efter Sovjettiden till följd av territoriella anspråk och separatism består. Parlamentet understryker att konfliktområden ofta används som tillflyktsorter för organiserad brottslighet, penningtvätt, narkotikahandel och vapensmuggling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar att bemödanden att föra de tre länderna i regionen närmare varandra hindras av att de olösta konflikterna efter Sovjettiden till följd av territoriella anspråk och separatism består. Parlamentet understryker att konfliktområden ofta används som tillflyktsorter för organiserad brottslighet, penningtvätt, narkotikahandel och vapensmuggling.

| 35. | Europaparlamentet påminner berörda myndigheter om att flyktingar och internflyktingar inte bör användas som verktyg i konflikten, och uppmanar till avgörande åtgärder för att förbättra levnadsförhållandena och den sociala situationen för internflyktingarna innan de tillerkänns sin mänskliga rättighet att återvända hem. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner berörda myndigheter om att flyktingar och internflyktingar inte bör användas som verktyg i konflikten, och uppmanar till avgörande åtgärder för att förbättra levnadsförhållandena och den sociala situationen för internflyktingarna innan de tillerkänns sin mänskliga rättighet att återvända hem.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ge ekonomiskt stöd till Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens bemödanden att ta itu med flyktingars och tvångsförflyttade personers situation genom att hjälpa till att renovera byggnader och bygga vägar, infrastruktur för vatten- och elektricitetsförsörjning, sjukhus och skolor så att dessa grupper kan integreras bättre, samtidigt som utvecklingen av de regioner där de bor underlättas utan att lokalbefolkningen, som ofta också lever under fattigdomsgränsen, glöms bort. Parlamentet betonar vikten av att tackla problemet med de många landminor som finns kvar sedan konflikten i Nagorno-Karabach och som fortfarande skadar och ibland dödar människor. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ge ekonomiskt stöd till Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens bemödanden att ta itu med flyktingars och tvångsförflyttade personers situation genom att hjälpa till att renovera byggnader och bygga vägar, infrastruktur för vatten- och elektricitetsförsörjning, sjukhus och skolor så att dessa grupper kan integreras bättre, samtidigt som utvecklingen av de regioner där de bor underlättas utan att lokalbefolkningen, som ofta också lever under fattigdomsgränsen, glöms bort. Parlamentet betonar vikten av att tackla problemet med de många landminor som finns kvar sedan konflikten i Nagorno-Karabach och som fortfarande skadar och ibland dödar människor.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar nyckelaktörerna i regionen att spela en konstruktiv roll när det gäller att finna en lösning på de olösta konflikterna efter Sovjettiden och att vidta åtgärder för att normalisera sina förbindelser med grannarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Turkiet att allvarligt och intensivt engagera sig för att lösa de kvarstående tvisterna med samtliga grannar, i enlighet med FN-stadgan, relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd och andra relevanta internationella konventioner, och även genomföra uppriktiga och öppna diskussioner om händelser i det förgångna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska och armeniska regeringarna att inleda en försoningsprocess för nuet och det förgångna och uppmanar kommissionen att underlätta denna process samtidigt som den drar fördel av det regionala samarbete som förverkligats inom den europeiska grannskapspolitiken och Svartahavssynergin. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att med de turkiska och armeniska myndigheterna diskutera ett öppnande av gränsen mellan de två länderna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar nyckelaktörerna i regionen att spela en konstruktiv roll när det gäller att finna en lösning på de olösta konflikterna efter Sovjettiden och att vidta åtgärder för att normalisera sina förbindelser med grannarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Turkiet att allvarligt och intensivt engagera sig för att lösa de kvarstående tvisterna med samtliga grannar, i enlighet med FN-stadgan, relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd och andra relevanta internationella konventioner, och även genomföra uppriktiga och öppna diskussioner om händelser i det förgångna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska och armeniska regeringarna att inleda en försoningsprocess för nuet och det förgångna och uppmanar kommissionen att underlätta denna process samtidigt som den drar fördel av det regionala samarbete som förverkligats inom den europeiska grannskapspolitiken och Svartahavssynergin. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att med de turkiska och armeniska myndigheterna diskutera ett öppnande av gränsen mellan de två länderna.

| 38. | Europaparlamentet föreslår att en ”3+3-konferens” om säkerhet och samarbete i Sydkaukasien arrangeras, med medverkan från å ena sidan de tre staterna i Sydkaukasien och å den andra EU, Förenta staterna och Ryssland, för att diskutera frågan om säkerhet och regionalt samarbete i Sydkaukasien, med inriktning på att skapa förutsättningar för att finna en lösning i regionen på de olösta konflikterna efter Sovjettiden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet föreslår att en ”3+3-konferens” om säkerhet och samarbete i Sydkaukasien arrangeras, med medverkan från å ena sidan de tre staterna i Sydkaukasien och å den andra EU, Förenta staterna och Ryssland, för att diskutera frågan om säkerhet och regionalt samarbete i Sydkaukasien, med inriktning på att skapa förutsättningar för att finna en lösning i regionen på de olösta konflikterna efter Sovjettiden.

Energi- och transportsamarbete

| 39. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid öppnandet av gasledningen mellan Baku, Tbilisi och Erzurum och av oljeledningen mellan Baku, Tbilisi och Ceyhan och betonar betydelsen av projekten inom den transkaspiska energikorridoren. De kan komma att leda till ekonomisk och handelsmässig utveckling i regionen och ökad trygghet, säkerhet och diversifiering när det gäller energiförsörjning och transitsystem från Azerbajdzjan och området kring Kaspiska havet till EU-marknaden. Parlamentet uppmanar dock på det bestämdaste de inblandade länderna och kommissionen att inkludera Armenien i projekt inom den transkaspiska energikokorridoren Baku–Tbilisi–Erzerum-projektet, i enlighet med det mål för regionalt samarbete som främjas genom den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid öppnandet av gasledningen mellan Baku, Tbilisi och Erzurum och av oljeledningen mellan Baku, Tbilisi och Ceyhan och betonar betydelsen av projekten inom den transkaspiska energikorridoren. De kan komma att leda till ekonomisk och handelsmässig utveckling i regionen och ökad trygghet, säkerhet och diversifiering när det gäller energiförsörjning och transitsystem från Azerbajdzjan och området kring Kaspiska havet till EU-marknaden. Parlamentet uppmanar dock på det bestämdaste de inblandade länderna och kommissionen att inkludera Armenien i projekt inom den transkaspiska energikokorridoren Baku–Tbilisi–Erzerum-projektet, i enlighet med det mål för regionalt samarbete som främjas genom den europeiska grannskapspolitiken.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av att fördjupa energipartnerskapet mellan EU och Azerbajdzjan i enlighet med det ovannämnda samförståndsavtalet av den 7 november 2006, och välkomnar att regeringarna i Azerbajdzjan och Georgien är beredda att fortsätta att spela en aktiv roll för att främja en marknadsbaserad energiförsörjning och transitdiversifiering i regionen och därmed i stor utsträckning bidra till att trygga Europas energiförsörjning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar vikten av att fördjupa energipartnerskapet mellan EU och Azerbajdzjan i enlighet med det ovannämnda samförståndsavtalet av den 7 november 2006, och välkomnar att regeringarna i Azerbajdzjan och Georgien är beredda att fortsätta att spela en aktiv roll för att främja en marknadsbaserad energiförsörjning och transitdiversifiering i regionen och därmed i stor utsträckning bidra till att trygga Europas energiförsörjning.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den rapport som lämnades av den ovannämnda högnivågruppen om transport med titeln ”Network for Peace and Development” och kommissionens meddelande om att utvidga de främsta transeuropeiska transportnäten till grannländerna (KOM(2007)0032). Parlamentet upprepar sitt stöd för skapandet av ny infrastruktur och livskraftiga transportkorridorer som skapar diversifiering både i fråga om leverantörer och rutter, såsom energikorridoren genom Kaspiska havet och Svarta havet och Nabuccorörledningen, liksom projekten Inogate (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) och Traceca som binder samman regionerna kring Svarta havet och Kaspiska havet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar den rapport som lämnades av den ovannämnda högnivågruppen om transport med titeln ”Network for Peace and Development” och kommissionens meddelande om att utvidga de främsta transeuropeiska transportnäten till grannländerna (KOM(2007)0032). Parlamentet upprepar sitt stöd för skapandet av ny infrastruktur och livskraftiga transportkorridorer som skapar diversifiering både i fråga om leverantörer och rutter, såsom energikorridoren genom Kaspiska havet och Svarta havet och Nabuccorörledningen, liksom projekten Inogate (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) och Traceca som binder samman regionerna kring Svarta havet och Kaspiska havet.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att verkligheten har förändrats och att klimatförändringar och tryggad försörjning är oerhört viktiga faktorer. Parlamentet anser att det är avgörande att skapa en diversifierad försörjning och att detta bara kan ske genom ett utökat samarbete med grannländerna, särskilt i Sydkaukasien och Centralasien, och uppmuntrar till regional och interregional utveckling. Parlamentet anser att genomförandet av energidiversifieringsprojekten bör vara en prioriterad fråga i den förstärkta europeiska grannskapspolitiken och efterlyser ökat stöd till en förbättring av investeringsklimatet och den rättsliga ramen på energiområdet i producent- och transitländerna, på basis av principerna i Energistadgefördraget. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att verkligheten har förändrats och att klimatförändringar och tryggad försörjning är oerhört viktiga faktorer. Parlamentet anser att det är avgörande att skapa en diversifierad försörjning och att detta bara kan ske genom ett utökat samarbete med grannländerna, särskilt i Sydkaukasien och Centralasien, och uppmuntrar till regional och interregional utveckling. Parlamentet anser att genomförandet av energidiversifieringsprojekten bör vara en prioriterad fråga i den förstärkta europeiska grannskapspolitiken och efterlyser ökat stöd till en förbättring av investeringsklimatet och den rättsliga ramen på energiområdet i producent- och transitländerna, på basis av principerna i Energistadgefördraget.

| 43. | Azerbajdzjans gas- och oljereserver beräknas kunna exploateras de närmaste femton eller tjugo åren. Parlamentet noterar att oljefälten under Kaspiska havet enligt färska beräkningar innehåller omkring 14 miljarder fat och att gasresurserna uppgår till 850–1 370 miljarder kubikmeter. Ansträngningar måste göras för att landet ska undvika de fallgropar som kan följa av det alltför starka beroendet av råvaruexport och Europaparlamentet betonar därför vikten av hållbara alternativ, både från politisk och ekonomisk synpunkt. Parlamentet uppmanar den azerbajdzjanska regeringen att vidta de nödvändiga stegen för att inrätta den lagstiftnings- och verksamhetsram som krävs för att EU-bistånd inom området förnybar energi och energieffektivitet ska kunna användas på bästa sätt. |
| --- | --- |

43.

Azerbajdzjans gas- och oljereserver beräknas kunna exploateras de närmaste femton eller tjugo åren. Parlamentet noterar att oljefälten under Kaspiska havet enligt färska beräkningar innehåller omkring 14 miljarder fat och att gasresurserna uppgår till 850–1 370 miljarder kubikmeter. Ansträngningar måste göras för att landet ska undvika de fallgropar som kan följa av det alltför starka beroendet av råvaruexport och Europaparlamentet betonar därför vikten av hållbara alternativ, både från politisk och ekonomisk synpunkt. Parlamentet uppmanar den azerbajdzjanska regeringen att vidta de nödvändiga stegen för att inrätta den lagstiftnings- och verksamhetsram som krävs för att EU-bistånd inom området förnybar energi och energieffektivitet ska kunna användas på bästa sätt.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar med intresse kommissionens förslag att göra en studie av om ett eventuellt ”grannskapsavtal om energi” skulle vara gångbart och uppmanar i det syftet partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken att respektera internationell rätt och gjorda åtaganden på världsmarknaderna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar med intresse kommissionens förslag att göra en studie av om ett eventuellt ”grannskapsavtal om energi” skulle vara gångbart och uppmanar i det syftet partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken att respektera internationell rätt och gjorda åtaganden på världsmarknaderna.

| 45. | Europaparlamentet stöder Armeniens regerings ansträngningar för att stänga den befintliga reaktorn i Medzamor-kärnkraftverket i förtid och finna hållbara alternativa lösningar för energiförsörjningen, vilket EU har krävt, men uttrycker sin oro över regeringens beslut att bygga en ny reaktor i samma kärnkraftverk, som ligger i ett seismiskt område, och uppmuntrar de armeniska myndigheterna att finna alternativa lösningar för energiförsörjningen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet stöder Armeniens regerings ansträngningar för att stänga den befintliga reaktorn i Medzamor-kärnkraftverket i förtid och finna hållbara alternativa lösningar för energiförsörjningen, vilket EU har krävt, men uttrycker sin oro över regeringens beslut att bygga en ny reaktor i samma kärnkraftverk, som ligger i ett seismiskt område, och uppmuntrar de armeniska myndigheterna att finna alternativa lösningar för energiförsörjningen.

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att man i energisamarbetet också tar hänsyn till ländernas egna energibehov och nytta, främst i form av tillgång på energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att energiprojekt som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd inom ramen för ENPI direkt minskar fattigdomen och gagnar lokalbefolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd för de tre ländernas bemödanden att bekämpa klimatförändringar och söka konkreta lösningar på ineffektiv energiproduktion och ineffektiva konsumtionsmönster, inklusive genom tekniköverföring. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet rekommenderar att man i energisamarbetet också tar hänsyn till ländernas egna energibehov och nytta, främst i form av tillgång på energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att energiprojekt som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd inom ramen för ENPI direkt minskar fattigdomen och gagnar lokalbefolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd för de tre ländernas bemödanden att bekämpa klimatförändringar och söka konkreta lösningar på ineffektiv energiproduktion och ineffektiva konsumtionsmönster, inklusive genom tekniköverföring.

| 47. | Europaparlamentet noterar interregionala initiativ som järnvägsprojektet Baku–Tbilisi–Kars. Parlamentet anser att det här initiativet öppnar dörren för en bättre ekonomisk och politisk integration av den delen av världen i den europeiska och internationella ekonomin, och att det kommer att bidra till att utveckla ekonomi och handel i regionen. Parlamentet betonar dock att projektet förbigår den befintliga och fullt fungerande järnvägsförbindelsen i Armenien. Parlamentet uppmanar republikerna i Sydkaukasien och Turkiet att bedriva en ändamålsenlig politik för regional ekonomisk integration och att avstå från kortsynta och politiskt motiverade regionala energi- och transportprojekt som strider mot den europeiska grannskapspolitikens principer om sund utveckling. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar interregionala initiativ som järnvägsprojektet Baku–Tbilisi–Kars. Parlamentet anser att det här initiativet öppnar dörren för en bättre ekonomisk och politisk integration av den delen av världen i den europeiska och internationella ekonomin, och att det kommer att bidra till att utveckla ekonomi och handel i regionen. Parlamentet betonar dock att projektet förbigår den befintliga och fullt fungerande järnvägsförbindelsen i Armenien. Parlamentet uppmanar republikerna i Sydkaukasien och Turkiet att bedriva en ändamålsenlig politik för regional ekonomisk integration och att avstå från kortsynta och politiskt motiverade regionala energi- och transportprojekt som strider mot den europeiska grannskapspolitikens principer om sund utveckling.

Övriga kommentarer

| 48. | Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om att de regelbundna rapporterna från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, inklusive den slutliga övergripande rapporten som läggs fram när uppdraget är utfört, ska göras tillgängliga för parlamentet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar sitt önskemål om att de regelbundna rapporterna från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, inklusive den slutliga övergripande rapporten som läggs fram när uppdraget är utfört, ska göras tillgängliga för parlamentet.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om att uppgradera sin delegation i Jerevan och att inrätta en delegation i Baku innan 2007 är till ända. Kommissionen uppmanas se till att dessa delegationer blir verksamma utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 10 maj 2007 om att uppgradera sin delegation i Jerevan och att inrätta en delegation i Baku innan 2007 är till ända. Kommissionen uppmanas se till att dessa delegationer blir verksamma utan ytterligare dröjsmål.

| 50. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att göra EU:s särskilda representant för Sydkaukasus mer synlig i syfte att förbättra informationen om EU:s strategi till de olika länderna och deras medborgare. Parlamentet anser att det i det avseendet är av avgörande betydelse att civilsamhället medverkar aktivt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att göra EU:s särskilda representant för Sydkaukasus mer synlig i syfte att förbättra informationen om EU:s strategi till de olika länderna och deras medborgare. Parlamentet anser att det i det avseendet är av avgörande betydelse att civilsamhället medverkar aktivt.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att överväga nya utökade avtal med de berörda länderna på grundval av deras respektive prestationer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att överväga nya utökade avtal med de berörda länderna på grundval av deras respektive prestationer.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar parlamenten i de olika länderna att stärka den parlamentariska oppositionens representation i sina delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna, och stöder ökat regionalt samarbete mellan parlamenten, och då även med den parlamentariska församlingen inom Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet och Sydkaukasiens parlamentariska initiativ. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar parlamenten i de olika länderna att stärka den parlamentariska oppositionens representation i sina delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna, och stöder ökat regionalt samarbete mellan parlamenten, och då även med den parlamentariska församlingen inom Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet och Sydkaukasiens parlamentariska initiativ.

| 53. | Europaparlamentet understryker att befintliga multilaterala organisationer måste användas för att öka interaktionen mellan Europeiska unionen och länderna i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att befintliga multilaterala organisationer måste användas för att öka interaktionen mellan Europeiska unionen och länderna i Sydkaukasien.

| 54. | Europaparlamentet slår återigen fast att det krävs samordning mellan EU:s institutioner och andra bilaterala och multilaterala aktörer för att skapa konsekvens mellan handlingsplanerna och åtagandena gentemot Europarådet, OSSE, Nato och FN. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet slår återigen fast att det krävs samordning mellan EU:s institutioner och andra bilaterala och multilaterala aktörer för att skapa konsekvens mellan handlingsplanerna och åtagandena gentemot Europarådet, OSSE, Nato och FN.

| 55. | Europaparlamentet betonar att Sydkaukasien är en viktig region för EU och att parlamentet måste göra en noggrann uppföljning av hur den europeiska grannskapspolitikens olika handlingsplaner genomförs. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att Sydkaukasien är en viktig region för EU och att parlamentet måste göra en noggrann uppföljning av hur den europeiska grannskapspolitikens olika handlingsplaner genomförs.

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien samt till regeringarna i Turkiet, Förenta staterna och Ryska federationen och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Armenien, Azerbajdzjan och Georgien samt till regeringarna i Turkiet, Förenta staterna och Ryska federationen och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 193.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0538.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0413.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0017.

(5)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/64

---

P6_TA(2008)0017

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (2007/2101(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Svartahavssynergin – Ett nytt regionalt samarbetsinitiativ”(KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Svartahavssynergin – Ett nytt regionalt samarbetsinitiativ”(KOM(2007)0160),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Regionalt samarbete i Svartahavsområdet: det aktuella läget och möjliga åtgärder från EU:s sida för att främja ytterligare utveckling i området”(KOM(1997)0597), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Regionalt samarbete i Svartahavsområdet: det aktuella läget och möjliga åtgärder från EU:s sida för att främja ytterligare utveckling i området”(KOM(1997)0597),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726),

| — | med beaktande av handlingsplanerna inom den europeiska grannskapspolitiken med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina såväl som av de partnerskaps- och samarbetsavtal som har slutits med dessa stater och som löper ut 2008 eller 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanerna inom den europeiska grannskapspolitiken med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina såväl som av de partnerskaps- och samarbetsavtal som har slutits med dessa stater och som löper ut 2008 eller 2009,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet för upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å den andra, som trädde i kraft den 1 december 1997 och som löpte ut 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet för upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å den andra, som trädde i kraft den 1 december 1997 och som löpte ut 2007,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/35/EG av den 23 januari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Turkiet (1)(”partnerskapet för anslutning”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/35/EG av den 23 januari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Turkiet (1)(”partnerskapet för anslutning”),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Republiken Moldavien, Ryska federationen, Turkiet, Ukraina och Södra Kaukasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Republiken Moldavien, Ryska federationen, Turkiet, Ukraina och Södra Kaukasien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2)
  , |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2)
  ,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om fartygsolyckorna i Kertjsundet i Svarta havet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2007 om fartygsolyckorna i Kertjsundet i Svarta havet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Södra Kaukasien: från löften till handling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Södra Kaukasien: från löften till handling (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007 om ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik för energi” (5)
  , |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007 om ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik för energi” (5)
  ,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0510/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0510/2007).

| A. | Svartahavsregionen ligger i skärningspunkten mellan Europa, Centralasien och Mellanöstern och karakteriseras av nära historiska och kulturella band, stora möjligheter, men även av väldiga skillnader. Regionen består av EU-medlemsstaterna Bulgarien, Grekland och Rumänien, kandidatlandet Turkiet, partner inom den europeiska grannskapspolitiken, dvs. Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina samt Ryska federationen, med vilken EU har enats om ett strategiskt partnerskap som grundas på fyra gemensamma områden. |
| --- | --- |

A.

Svartahavsregionen ligger i skärningspunkten mellan Europa, Centralasien och Mellanöstern och karakteriseras av nära historiska och kulturella band, stora möjligheter, men även av väldiga skillnader. Regionen består av EU-medlemsstaterna Bulgarien, Grekland och Rumänien, kandidatlandet Turkiet, partner inom den europeiska grannskapspolitiken, dvs. Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina samt Ryska federationen, med vilken EU har enats om ett strategiskt partnerskap som grundas på fyra gemensamma områden.

| B. | I och med anslutningen av Bulgarien och Rumänien till EU har Svarta havet till en viss omfattning blivit ett innanhav för EU och därmed fått en ny dimension av strategisk betydelse för EU som resulterar i både fler delade utmaningar och mål och i förnyade möjligheter till stärkt samarbete mellan EU och länderna i regionen som syftar till att upprätta ett verkligt område för säkerhet, stabilitet, demokrati och välstånd. |
| --- | --- |

B.

I och med anslutningen av Bulgarien och Rumänien till EU har Svarta havet till en viss omfattning blivit ett innanhav för EU och därmed fått en ny dimension av strategisk betydelse för EU som resulterar i både fler delade utmaningar och mål och i förnyade möjligheter till stärkt samarbete mellan EU och länderna i regionen som syftar till att upprätta ett verkligt område för säkerhet, stabilitet, demokrati och välstånd.

| C. | Alternativen för samarbete inom utveckling och förvaltning av synergierna i Svartahavsregionen måste fastställas mot bakgrund av ett stort antal befintliga handlingsprogram, arrangemang och förhållningssätt gentemot regionen. |
| --- | --- |

C.

Alternativen för samarbete inom utveckling och förvaltning av synergierna i Svartahavsregionen måste fastställas mot bakgrund av ett stort antal befintliga handlingsprogram, arrangemang och förhållningssätt gentemot regionen.

| D. | Kommissionen föreslog en inledande strategi för Svartahavsregionen i sitt ovannämnda meddelande från 1997 om regionalt samarbete i Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen föreslog en inledande strategi för Svartahavsregionen i sitt ovannämnda meddelande från 1997 om regionalt samarbete i Svartahavsområdet.

| E. | De specifika aspekterna i EU:s politik för södra Kaukasien behandlas ovannämnda resolution av den 17 januari 2008. |
| --- | --- |

E.

De specifika aspekterna i EU:s politik för södra Kaukasien behandlas ovannämnda resolution av den 17 januari 2008.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande med titeln ”Svartahavssynergin – Ett nytt regionalt samarbetsinitiativ” och målet att stärka samarbetet med och inom Svartahavsregionen genom att komplettera den befintliga bilaterala politiken med en ny regional politik. Parlamentet uppmärksammar särskilt att frågor om trygg energiförsörjning och anslutningsförhandlingarna med Turkiet, liksom det faktum att partnerskaps- och samarbetsavtalen snart löper ut och förhandlingarna om deras framtid, placerar det regionala samarbetet i Svartahavsområdet bland de högst prioriterade frågorna på EU:s utrikespolitiska dagordning. Det anser att den framtida utvecklingen vid Svarta havet på lång sikt skulle ha stor nytta av en oberoende Svartahavsstrategi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande med titeln ”Svartahavssynergin – Ett nytt regionalt samarbetsinitiativ” och målet att stärka samarbetet med och inom Svartahavsregionen genom att komplettera den befintliga bilaterala politiken med en ny regional politik. Parlamentet uppmärksammar särskilt att frågor om trygg energiförsörjning och anslutningsförhandlingarna med Turkiet, liksom det faktum att partnerskaps- och samarbetsavtalen snart löper ut och förhandlingarna om deras framtid, placerar det regionala samarbetet i Svartahavsområdet bland de högst prioriterade frågorna på EU:s utrikespolitiska dagordning. Det anser att den framtida utvecklingen vid Svarta havet på lång sikt skulle ha stor nytta av en oberoende Svartahavsstrategi.

| 2. | Europaparlamentet understryker att Svartahavsområdet behöver bemötas med en mer samstämd, hållbar och strategisk politisk inriktning som, tillsammans med politiken för den nordliga dimensionen och Europa-Medelhavspartnerskapet, leder till skapandet av en strategi för Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att Svartahavsområdet behöver bemötas med en mer samstämd, hållbar och strategisk politisk inriktning som, tillsammans med politiken för den nordliga dimensionen och Europa-Medelhavspartnerskapet, leder till skapandet av en strategi för Svartahavsområdet.

| 3. | Europaparlamentet anser att meddelandet, i syfte att anta en sammanhållen, effektiv och resultatinriktad regional politik, måste åtföljas av ytterligare konsekventa åtgärder av EU för att främja en verkligt regional dimension som är skräddarsydd för detta område. Parlamentet är också bekymrat över att resultaten för den regionala strategin för Svartahavsområdet som tillämpats sedan 1997 inte har utvärderats på ett lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av genomförda och pågående åtgärder och att lägga fram resultatet inför parlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att meddelandet, i syfte att anta en sammanhållen, effektiv och resultatinriktad regional politik, måste åtföljas av ytterligare konsekventa åtgärder av EU för att främja en verkligt regional dimension som är skräddarsydd för detta område. Parlamentet är också bekymrat över att resultaten för den regionala strategin för Svartahavsområdet som tillämpats sedan 1997 inte har utvärderats på ett lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av genomförda och pågående åtgärder och att lägga fram resultatet inför parlamentet.

| 4. | Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att genomföra en första utvärdering av Svartahavssynergin under 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att med utgångspunkt i denna utvärdering, och med hänsyn tagen till de rekommendationer som parlamentet gör i såväl denna som andra relevanta resolutioner, presentera konkreta förslag om hur regionalt samarbete och genuint partnerskap i Svartahavsområdet kan främjas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att i utarbetande av framtida översyner eller utvidgande av sin Svartahavsstrategi utnyttja de erfarenheter som gjorts inom den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att genomföra en första utvärdering av Svartahavssynergin under 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att med utgångspunkt i denna utvärdering, och med hänsyn tagen till de rekommendationer som parlamentet gör i såväl denna som andra relevanta resolutioner, presentera konkreta förslag om hur regionalt samarbete och genuint partnerskap i Svartahavsområdet kan främjas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att i utarbetande av framtida översyner eller utvidgande av sin Svartahavsstrategi utnyttja de erfarenheter som gjorts inom den nordliga dimensionen.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den regionala politiken för Svartahavsområdet inte får användas vare sig för att tillhandahålla ett alternativ till EU-medlemskapet eller för att ange EU:s gränser. Parlamentet anser dock att de mål som anges i denna bör ingå som fullständiga och sammanhängande delar i EU:s övergripande utrikespolitik gentemot sina grannländer och de länder som medverkar i den regionala strategin för Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den regionala politiken för Svartahavsområdet inte får användas vare sig för att tillhandahålla ett alternativ till EU-medlemskapet eller för att ange EU:s gränser. Parlamentet anser dock att de mål som anges i denna bör ingå som fullständiga och sammanhängande delar i EU:s övergripande utrikespolitik gentemot sina grannländer och de länder som medverkar i den regionala strategin för Svartahavsområdet.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, kandidatlandet Turkiet samt Ryssland bör involveras i det regionala samarbetet i Svartahavsområdet på lika villkor. Parlamentet anser att endast genom att gradvis bygga upp en kultur om gemensamt ansvar för de utmaningar som länderna i Svartahavsområdet står inför, även på säkerhetsområdet, kommer det att vara möjligt för Europa att uppfylla sin fulla potential i regionen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka aktivt för att involvera samtliga Svartahavsländer i denna regionala politik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, kandidatlandet Turkiet samt Ryssland bör involveras i det regionala samarbetet i Svartahavsområdet på lika villkor. Parlamentet anser att endast genom att gradvis bygga upp en kultur om gemensamt ansvar för de utmaningar som länderna i Svartahavsområdet står inför, även på säkerhetsområdet, kommer det att vara möjligt för Europa att uppfylla sin fulla potential i regionen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka aktivt för att involvera samtliga Svartahavsländer i denna regionala politik.

| 7. | Europaparlamentet anser att den nya politiken bör inriktas på ett antal prioriterade områden för vilka kommissionen bör tillhandahålla en detaljerad handlingsplan med konkreta mål, riktmärken och uppföljningar och som ska utgöra en grund för att stärka EU:s engagemang i regionen såväl som stärka det inomregionala samarbetet. Parlamentet understryker att EU måste fokusera på ett begränsat antal prioriterade mål och undvika splittring och dubbelarbete. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den nya politiken bör inriktas på ett antal prioriterade områden för vilka kommissionen bör tillhandahålla en detaljerad handlingsplan med konkreta mål, riktmärken och uppföljningar och som ska utgöra en grund för att stärka EU:s engagemang i regionen såväl som stärka det inomregionala samarbetet. Parlamentet understryker att EU måste fokusera på ett begränsat antal prioriterade mål och undvika splittring och dubbelarbete.

Utmaningar på säkerhetsområdet

| 8. | Europaparlamentet understryker att olösta och ihållande konflikter i Svartahavsregionen utgör en mycket stor utmaning för stabiliteten och den hållbara utvecklingen i regionen och är ett stort hinder i processen att främja det regionala samarbetet. Parlamentet uppmanar därför till ett mer aktivt och omfattande deltagande från EU:s sida i de pågående insatserna för att lösa konflikterna enligt folkrätten och principerna för territoriell integritet och till ett djupare engagemang från EU:s sida i konflikthantering och fredsbevarande uppdrag. Parlamentet anser att EU bör spela en avgörande roll när det gäller att bidra till en anda av förståelse, dialog och förtroendeskapande åtgärder i regionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att olösta och ihållande konflikter i Svartahavsregionen utgör en mycket stor utmaning för stabiliteten och den hållbara utvecklingen i regionen och är ett stort hinder i processen att främja det regionala samarbetet. Parlamentet uppmanar därför till ett mer aktivt och omfattande deltagande från EU:s sida i de pågående insatserna för att lösa konflikterna enligt folkrätten och principerna för territoriell integritet och till ett djupare engagemang från EU:s sida i konflikthantering och fredsbevarande uppdrag. Parlamentet anser att EU bör spela en avgörande roll när det gäller att bidra till en anda av förståelse, dialog och förtroendeskapande åtgärder i regionen.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att Ryssland har en påtaglig militär närvaro i regionen i form av sin Svartahavsflotta med hemmahamn i Sevastopol på Krimhalvön. Parlamentet påpekar att 1997 års avtal mellan Ryssland och Ukraina om Svartahavsflottans förläggning löper ut 2017. Parlamentet konstaterar att denna ännu olösta fråga redan har gett upphov till spänningar mellan Rysslands och Ukrainas regeringar. Parlamentet uppmuntrar EU att engagera sig i denna strategiskt viktiga fråga och arbeta i närmare kontakt med Rysslands och Ukrainas regeringar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att Ryssland har en påtaglig militär närvaro i regionen i form av sin Svartahavsflotta med hemmahamn i Sevastopol på Krimhalvön. Parlamentet påpekar att 1997 års avtal mellan Ryssland och Ukraina om Svartahavsflottans förläggning löper ut 2017. Parlamentet konstaterar att denna ännu olösta fråga redan har gett upphov till spänningar mellan Rysslands och Ukrainas regeringar. Parlamentet uppmuntrar EU att engagera sig i denna strategiskt viktiga fråga och arbeta i närmare kontakt med Rysslands och Ukrainas regeringar.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU måste ange konsekventa prioriteringar på området med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för Svartahavssynergin, med målet att samordna och förena hela politikområden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att EU måste ange konsekventa prioriteringar på området med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för Svartahavssynergin, med målet att samordna och förena hela politikområden.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen, med beaktande av de höga viseringsavgifter som tillämpas när det gäller vissa grannländer efter utvidgningen av Schengenområdet den 21 december 2007, att se över viseringsavgifterna och sänka dem till en nivå som är överkomlig för vanliga medborgare i de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken eller strategiska partnerskap med EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen, med beaktande av de höga viseringsavgifter som tillämpas när det gäller vissa grannländer efter utvidgningen av Schengenområdet den 21 december 2007, att se över viseringsavgifterna och sänka dem till en nivå som är överkomlig för vanliga medborgare i de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken eller strategiska partnerskap med EU.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om behovet av att ta itu med utmaningarna i samband med gränsöverskridande brottslighet, olaglig handel och olaglig migration och samtidigt till fullo respektera principen om ”non-refoulement”. Parlamentet understryker att åtgärder på detta område måste kombineras med lämpliga åtgärder för att stärka rörligheten i syfte att stimulera kontakterna mellan folken och därmed sprida europeiska värden som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet och kommissionen att sluta avtal om förenklad visering och återtagande med de Svartahavsländer som ännu inte fått möjlighet till detta, samt att främja den fria rörligheten på alla andra sätt som står till deras förfogande, inklusive underteckna rörlighetspartnerskap med de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker särskilt behovet av effektiva viseringslättnader för lokal gränstrafik liksom för vissa specifika befolkningsgrupper som studerande, affärsmän och aktörerna inom det civila samhället. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om behovet av att ta itu med utmaningarna i samband med gränsöverskridande brottslighet, olaglig handel och olaglig migration och samtidigt till fullo respektera principen om ”non-refoulement”. Parlamentet understryker att åtgärder på detta område måste kombineras med lämpliga åtgärder för att stärka rörligheten i syfte att stimulera kontakterna mellan folken och därmed sprida europeiska värden som demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet och kommissionen att sluta avtal om förenklad visering och återtagande med de Svartahavsländer som ännu inte fått möjlighet till detta, samt att främja den fria rörligheten på alla andra sätt som står till deras förfogande, inklusive underteckna rörlighetspartnerskap med de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet understryker särskilt behovet av effektiva viseringslättnader för lokal gränstrafik liksom för vissa specifika befolkningsgrupper som studerande, affärsmän och aktörerna inom det civila samhället.

| 13. | Parlamentet betonar vikten av att utveckla det gränsöverskridande förvaltningssamarbetet och gränsförvaltningssamarbetet i syfte att uppnå målen vad avser både säkerhet och fri rörlighet. Parlamentet anser att viktiga erfarenheter har kunnat dras till följd av EU:s gränsuppdrag (EUBAM) i Moldavien och Ukraina när det gäller att möta säkerhetsutmaningar genom multilateralt samarbete, och anser att uppdraget bör stärkas ytterligare och användas som exempel för samarbete vid gränserna. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet betonar vikten av att utveckla det gränsöverskridande förvaltningssamarbetet och gränsförvaltningssamarbetet i syfte att uppnå målen vad avser både säkerhet och fri rörlighet. Parlamentet anser att viktiga erfarenheter har kunnat dras till följd av EU:s gränsuppdrag (EUBAM) i Moldavien och Ukraina när det gäller att möta säkerhetsutmaningar genom multilateralt samarbete, och anser att uppdraget bör stärkas ytterligare och användas som exempel för samarbete vid gränserna.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en grundlig analys av det specifika säkerhetsläget och säkerhetsutmaningarna i de olika staterna i Svartahavsregionen. Parlamentet stöder förslaget att Europol får mandat och medel för att kunna utföra en analys gällande regionen, särskilt på migrationsområdet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av en grundlig analys av det specifika säkerhetsläget och säkerhetsutmaningarna i de olika staterna i Svartahavsregionen. Parlamentet stöder förslaget att Europol får mandat och medel för att kunna utföra en analys gällande regionen, särskilt på migrationsområdet.

Främjande av politisk stabilitet och effektiv demokrati

| 15. | Europaparlamentet anser att en ny politik för Svartahavsområdet inte kan begränsas till ekonomiskt samarbete, utan bör också ha som mål att upprätta ett område som kännetecknas av hållbar demokrati, god samhällsstyrning och rättssäkerhet, och understryker särskilt betydelsen av politiska och rättsliga reformer och ett effektivt genomförande av åtaganden. Parlamentet betonar att främjandet av respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och de grundläggande friheterna är en av hörnstenarna inom EU:s utrikespolitik och betonar behovet av att främja dessa värderingar både i bilaterala förbindelser och i regionalpolitiken, oaktat graden av tillmötesgående som partnerregeringarna uppvisar. Parlamentet uppmanar EU att föra fram frågor om regionalt samarbete på dessa områden som led i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med Svartahavsländerna liksom i multilaterala fora. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fullt ut använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och Svartahavssynergin för att främja regionalt samarbete mellan de olika civila samhällena. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att en ny politik för Svartahavsområdet inte kan begränsas till ekonomiskt samarbete, utan bör också ha som mål att upprätta ett område som kännetecknas av hållbar demokrati, god samhällsstyrning och rättssäkerhet, och understryker särskilt betydelsen av politiska och rättsliga reformer och ett effektivt genomförande av åtaganden. Parlamentet betonar att främjandet av respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och de grundläggande friheterna är en av hörnstenarna inom EU:s utrikespolitik och betonar behovet av att främja dessa värderingar både i bilaterala förbindelser och i regionalpolitiken, oaktat graden av tillmötesgående som partnerregeringarna uppvisar. Parlamentet uppmanar EU att föra fram frågor om regionalt samarbete på dessa områden som led i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med Svartahavsländerna liksom i multilaterala fora. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fullt ut använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och Svartahavssynergin för att främja regionalt samarbete mellan de olika civila samhällena.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att skapa en EU-region för Svartahavsområdet i syfte att främja regionalt samarbete genom samarbete mellan regionala och lokala aktörer. Parlamentet understryker hur viktigt det är med bottom-up-projekt och gränsöverskridande samarbete på lokal nivå när det gäller att skapa ett verkligt utrymme för demokrati och effektiv samhällsstyrning i Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att skapa en EU-region för Svartahavsområdet i syfte att främja regionalt samarbete genom samarbete mellan regionala och lokala aktörer. Parlamentet understryker hur viktigt det är med bottom-up-projekt och gränsöverskridande samarbete på lokal nivå när det gäller att skapa ett verkligt utrymme för demokrati och effektiv samhällsstyrning i Svartahavsområdet.

| 17. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att upprätta och utveckla goda grannstatsförbindelser bland länderna i Svartahavsregionen och mellan dessa länder deras grannstater, på grundval av ömsesidig respekt, territoriell integritet, icke-inblandning i varandras inre angelägenheter och förbud mot att använda våld och hot om att använda våld, såsom grundprinciper för att främja det regionala samarbetet. Parlamentet understryker betydelsen av en dialog med det civila samhället och av interkulturell dialog på detta område och uppmanar kommissionen att ytterligare främja en sådan dialog, särskilt inom ramen för Europeiska året för interkulturell dialog (2008) i syfte att främja framväxten av en kultur av ömsesidig tolerans, respekt för olikheter, regional dialog och samarbete. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att upprätta och utveckla goda grannstatsförbindelser bland länderna i Svartahavsregionen och mellan dessa länder deras grannstater, på grundval av ömsesidig respekt, territoriell integritet, icke-inblandning i varandras inre angelägenheter och förbud mot att använda våld och hot om att använda våld, såsom grundprinciper för att främja det regionala samarbetet. Parlamentet understryker betydelsen av en dialog med det civila samhället och av interkulturell dialog på detta område och uppmanar kommissionen att ytterligare främja en sådan dialog, särskilt inom ramen för Europeiska året för interkulturell dialog (2008) i syfte att främja framväxten av en kultur av ömsesidig tolerans, respekt för olikheter, regional dialog och samarbete.

Samarbete på energi-, transport- och miljöområdena

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar Svartahavsregionens strategiska betydelse som ett produktions- och överföringsområde för diversifieringen och säkerheten avseende EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i brådskande ordning överväga att öka sitt praktiska stöd för infrastrukturprojekt av strategisk betydelse. Parlamentet upprepar sitt stöd för skapandet av ny infrastruktur och livskraftiga transportkorridorer som skapar diversifiering både i fråga om leverantörer och rutter, såsom energikorridoren genom Kaspiska havet och Svarta havet och Nabucco-, AMBO- och Constanta/Trieste-rörledningarna samt övriga planerade transitprojekt för gas och olja, såväl som Inogate- och Tracecaprojekten som sammanbinder regionerna vid Svarta havet och Kaspiska havet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar Svartahavsregionens strategiska betydelse som ett produktions- och överföringsområde för diversifieringen och säkerheten avseende EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i brådskande ordning överväga att öka sitt praktiska stöd för infrastrukturprojekt av strategisk betydelse. Parlamentet upprepar sitt stöd för skapandet av ny infrastruktur och livskraftiga transportkorridorer som skapar diversifiering både i fråga om leverantörer och rutter, såsom energikorridoren genom Kaspiska havet och Svarta havet och Nabucco-, AMBO- och Constanta/Trieste-rörledningarna samt övriga planerade transitprojekt för gas och olja, såväl som Inogate- och Tracecaprojekten som sammanbinder regionerna vid Svarta havet och Kaspiska havet.

| 19. | Parlamentet efterlyser utvärderingar av de sociala och miljömässiga följdverkningarna av sådana projekt för transitinfrastruktur och anser att Svartahavssynergin bör utgöra en lämplig ram för främjande av marknadsreformer i regionen som syftar till att skapa konkurrenskraftiga, förutsebara och öppna energimarknader. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet efterlyser utvärderingar av de sociala och miljömässiga följdverkningarna av sådana projekt för transitinfrastruktur och anser att Svartahavssynergin bör utgöra en lämplig ram för främjande av marknadsreformer i regionen som syftar till att skapa konkurrenskraftiga, förutsebara och öppna energimarknader.

| 20. | Europaparlamentet anser att insatser för att stärka de fysiska förbindelserna mellan länderna längs Svarta havet skulle göra mycket för att främja den regionala sammanhållningen. Parlamentet anser att samarbetet på transport- och miljöområdena inte bör begränsas till energifrågor, utan bör innefatta ett heltäckande förhållningssätt där man tar hänsyn till regionens behov. Parlamentet noterar planerna på att bygga en ringväg runt Svarta havet och betonar Svarta havets och Donaus strategiska betydelse som regionala transportleder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att insatser för att stärka de fysiska förbindelserna mellan länderna längs Svarta havet skulle göra mycket för att främja den regionala sammanhållningen. Parlamentet anser att samarbetet på transport- och miljöområdena inte bör begränsas till energifrågor, utan bör innefatta ett heltäckande förhållningssätt där man tar hänsyn till regionens behov. Parlamentet noterar planerna på att bygga en ringväg runt Svarta havet och betonar Svarta havets och Donaus strategiska betydelse som regionala transportleder.

| 21. | Europaparlamentet understryker Donaus betydelse som en mycket viktig transportaxel och ekonomisk pulsåder som binder samman EU och Svartahavsregionen. Parlamentet anser därför att en hållbar utveckling av Donau och dess ekonomiska potential för att koppla samman länderna kring Svarat havet bör ingå bland de prioriterade mål som styr EU:s engagemang i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och presentera en studie med förslag om konkreta initiativ i detta hänseende och som även beaktar miljöaspekterna. Europaparlamentet hävdar med kraft att om EU:s tillträde till Svarta havet ska utnyttjas till fullo kommer det att bli nödvändigt att utveckla infrastrukturen vid EU:s hamnar vid Svarta havet (Bourgas, Constanța, Mangalia och Varna) liksom vid hamnarna vid Donaumynningen för att underlätta för intermodala transporter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker Donaus betydelse som en mycket viktig transportaxel och ekonomisk pulsåder som binder samman EU och Svartahavsregionen. Parlamentet anser därför att en hållbar utveckling av Donau och dess ekonomiska potential för att koppla samman länderna kring Svarat havet bör ingå bland de prioriterade mål som styr EU:s engagemang i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och presentera en studie med förslag om konkreta initiativ i detta hänseende och som även beaktar miljöaspekterna. Europaparlamentet hävdar med kraft att om EU:s tillträde till Svarta havet ska utnyttjas till fullo kommer det att bli nödvändigt att utveckla infrastrukturen vid EU:s hamnar vid Svarta havet (Bourgas, Constanța, Mangalia och Varna) liksom vid hamnarna vid Donaumynningen för att underlätta för intermodala transporter.

| 22. | Europaparlamentet är djupt oroat över miljösituationen i Svartahavsregionen, särskilt den som råder i och vid Svarta havet och som har orsakats av okontrollerade föroreningar och förvärrats genom flera miljöolyckor, såväl som över situationen i och vid Donau och dess delta. Parlamentet understryker behovet av ett ökat genomförande av multilaterala miljöavtal i regionen och av miljöutvärderingar i alla regionala projekt och uppmanar till ett utvidgat samarbete mellan EU och länderna i Svartahavsregionen för att tackla regionens miljöutmaningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är djupt oroat över miljösituationen i Svartahavsregionen, särskilt den som råder i och vid Svarta havet och som har orsakats av okontrollerade föroreningar och förvärrats genom flera miljöolyckor, såväl som över situationen i och vid Donau och dess delta. Parlamentet understryker behovet av ett ökat genomförande av multilaterala miljöavtal i regionen och av miljöutvärderingar i alla regionala projekt och uppmanar till ett utvidgat samarbete mellan EU och länderna i Svartahavsregionen för att tackla regionens miljöutmaningar.

| 23. | Europaparlamentet oroas särskilt av okontrollerade oljeföroreningar och de följder som dessa får för djurlivet. Parlamentet understryker behovet av samarbete som går utöver det stöd som kommissionen ger genom sitt övervaknings- och informationscentrum, särskilt när det gäller att förebygga oljespill och med fokus på ansträngningar för att förbättra säkerheten för sjötransporter med tankfartyg. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet oroas särskilt av okontrollerade oljeföroreningar och de följder som dessa får för djurlivet. Parlamentet understryker behovet av samarbete som går utöver det stöd som kommissionen ger genom sitt övervaknings- och informationscentrum, särskilt när det gäller att förebygga oljespill och med fokus på ansträngningar för att förbättra säkerheten för sjötransporter med tankfartyg.

| 24. | Europaparlamentet uppmärksammar Donaudeltat som är hemvist för ett unikt växt- och djurliv. Det är mycket viktigt att miljökonsekvensbedömningar görs för infrastrukturprojekt som Bistrayakanalen mellan Rumänien och Ukraina. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmärksammar Donaudeltat som är hemvist för ett unikt växt- och djurliv. Det är mycket viktigt att miljökonsekvensbedömningar görs för infrastrukturprojekt som Bistrayakanalen mellan Rumänien och Ukraina.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa de riktlinjer som arbetsgruppen DABLAS (för Donau och Svarta havet) utarbetat för att lösa miljöproblemen, som inte bara angår Donau utan även Dnestr- och Dnepravrinningsområdena. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa de riktlinjer som arbetsgruppen DABLAS (för Donau och Svarta havet) utarbetat för att lösa miljöproblemen, som inte bara angår Donau utan även Dnestr- och Dnepravrinningsområdena.

Samarbete inom handel och ekonomi

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar den ojämna, men trots det starka, ekonomiska tillväxten i hela regionen, men uppmärksammar det faktum att det är i huvudsak de olje- och gasexporterande länderna som står för denna tillväxt. Parlamentet uppmärksammar den privata sektorns bräcklighet i många länder som gränsar till Svarta havet. Parlamentet understryker vikten av att skapa ett område för att ta tillvara ekonomiska möjligheter och skapa ekonomiskt välstånd inom Svartahavsområdet till förmån för dess invånare och handelspartner. Parlamentet understryker behovet av att förbättra investeringsklimatet för offentliga aktörer på det lokala planet liksom för utländska investerare, särskilt genom att öka ansträngningarna inom ramen för kampen mot korruption och bedrägeri, och främja marknadsekonomiska reformer för att öka konkurrenskraften och den ekonomiska attraktionskraften, skapa diversifierade ekonomier och ge underlag för en hållbar utveckling, social rättvisa och sammanhållning. Parlamentet uppmuntrar till harmonisering och ytterligare liberaliseringsåtgärder och stöder upprättandet av ett frihandelsområde i enlighet med WTO:s principer. Parlamentet anser att EU, såsom viktig handelspartner till länderna i Svartahavsområdet, har en ledande roll att spela när det gäller att främja ovan nämnda mål och uppmuntra regionen att vidta nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar den ojämna, men trots det starka, ekonomiska tillväxten i hela regionen, men uppmärksammar det faktum att det är i huvudsak de olje- och gasexporterande länderna som står för denna tillväxt. Parlamentet uppmärksammar den privata sektorns bräcklighet i många länder som gränsar till Svarta havet. Parlamentet understryker vikten av att skapa ett område för att ta tillvara ekonomiska möjligheter och skapa ekonomiskt välstånd inom Svartahavsområdet till förmån för dess invånare och handelspartner. Parlamentet understryker behovet av att förbättra investeringsklimatet för offentliga aktörer på det lokala planet liksom för utländska investerare, särskilt genom att öka ansträngningarna inom ramen för kampen mot korruption och bedrägeri, och främja marknadsekonomiska reformer för att öka konkurrenskraften och den ekonomiska attraktionskraften, skapa diversifierade ekonomier och ge underlag för en hållbar utveckling, social rättvisa och sammanhållning. Parlamentet uppmuntrar till harmonisering och ytterligare liberaliseringsåtgärder och stöder upprättandet av ett frihandelsområde i enlighet med WTO:s principer. Parlamentet anser att EU, såsom viktig handelspartner till länderna i Svartahavsområdet, har en ledande roll att spela när det gäller att främja ovan nämnda mål och uppmuntra regionen att vidta nödvändiga åtgärder.

| 27. | Europaparlamentet beaktar den viktiga roll som turismnäringen i kustområden spelar som katalysator för Svartahavsområdets utveckling i fråga om handel och ekonomisk tillväxt. Parlamentet understryker behovet att ytterligare utveckla infrastrukturen för turismen och att uppmuntra till diversifiering inom området för turismprodukter, för att därigenom skydda traditionella försörjningssätt, utnyttja naturresurser på ett bättre sätt (särskilt jordvärme som erbjuder viktiga möjligheter för näringslivet) och skapa underlag för ökad livskvalitet i regionen. Parlamentet understryker att förenklade viseringsregler för resor mellan grannländerna kommer att främja rörlighet och gynna såväl handeln som annan ekonomisk verksamhet. Parlamentet anser att Svartahavssynergin bör utgöra en lämplig ram för att främja utvecklingen av turism inom Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beaktar den viktiga roll som turismnäringen i kustområden spelar som katalysator för Svartahavsområdets utveckling i fråga om handel och ekonomisk tillväxt. Parlamentet understryker behovet att ytterligare utveckla infrastrukturen för turismen och att uppmuntra till diversifiering inom området för turismprodukter, för att därigenom skydda traditionella försörjningssätt, utnyttja naturresurser på ett bättre sätt (särskilt jordvärme som erbjuder viktiga möjligheter för näringslivet) och skapa underlag för ökad livskvalitet i regionen. Parlamentet understryker att förenklade viseringsregler för resor mellan grannländerna kommer att främja rörlighet och gynna såväl handeln som annan ekonomisk verksamhet. Parlamentet anser att Svartahavssynergin bör utgöra en lämplig ram för att främja utvecklingen av turism inom Svartahavsområdet.

| 28. | Europaparlamentet noterar interregionala initiativ som järnvägsprojektet Baku-Tbilisi-Kars. Parlamentet anser att det här initiativet öppnar dörren för en bättre ekonomisk och politisk integration av den delen av världen i den europeiska och internationella ekonomin, och att det kommer att bidra till att utveckla ekonomi och handel i regionen. Parlamentet betonar dock att projektet förbigår den befintliga och fullt fungerande järnvägsförbindelsen i Armenien. Europaparlamentet uppmanar med kraft republikerna i Sydkaukasien och Turkiet att bedriva en ändamålsenlig politik för regional ekonomisk integration och att avstå från kortsynta och politiskt motiverade regionala energi- och transportprojekt som strider mot den europeiska grannskapspolitikens principer om sund utveckling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar interregionala initiativ som järnvägsprojektet Baku-Tbilisi-Kars. Parlamentet anser att det här initiativet öppnar dörren för en bättre ekonomisk och politisk integration av den delen av världen i den europeiska och internationella ekonomin, och att det kommer att bidra till att utveckla ekonomi och handel i regionen. Parlamentet betonar dock att projektet förbigår den befintliga och fullt fungerande järnvägsförbindelsen i Armenien. Europaparlamentet uppmanar med kraft republikerna i Sydkaukasien och Turkiet att bedriva en ändamålsenlig politik för regional ekonomisk integration och att avstå från kortsynta och politiskt motiverade regionala energi- och transportprojekt som strider mot den europeiska grannskapspolitikens principer om sund utveckling.

Utbildning och forskning

| 29. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att öka dialogen mellan kulturerna och uppmanar kommissionen att främja detta ytterligare. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att öka dialogen mellan kulturerna och uppmanar kommissionen att främja detta ytterligare.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet att underlätta för kontakter människor emellan genom att främja samarbete inom utbildning och forskning via existerande och tillgängliga EU-program (Tempus, Erasmus Mundus, det sjunde ramprogrammet för forskning). Parlamentet uppmanar EU och Svartahavsländerna att utöka sitt samarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker behovet att underlätta för kontakter människor emellan genom att främja samarbete inom utbildning och forskning via existerande och tillgängliga EU-program (Tempus, Erasmus Mundus, det sjunde ramprogrammet för forskning). Parlamentet uppmanar EU och Svartahavsländerna att utöka sitt samarbete.

| 31. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att locka forskare från Svartahavsländerna till EU genom att förenkla förfarandena för utfärdande av arbetstillstånd, bland annat genom att införa blåkortssystemet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att locka forskare från Svartahavsländerna till EU genom att förenkla förfarandena för utfärdande av arbetstillstånd, bland annat genom att införa blåkortssystemet.

Institutionella och finansiella aspekter

| 32. | Europaparlamentet stöder idén att EU-medlemsstaterna i regionen intar en ledande roll avseende främjandet av ett fördjupat samarbete med och inom regionen. Parlamentet anser att Rumänien, Bulgarien och Grekland, såsom EU-medlemsstater i Svartahavsområdet, kan och bör spela en ledande roll i detta hänseende. Parlamentet understryker den särskilda roll som dessa medlemsstater kan spela när det gäller överföring av expertkunskaper och know-how genom partnersamverkan-, Taiex- och Sigmaprogrammen. Parlamentet anser att man fullt ut bör använda EU:s kunskaper när det gäller att verka för regionalt samarbete i andra närliggande geografiska yttre områden, särskilt inom den nordliga dimensionen, i syfte att utbyta bästa metoder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder idén att EU-medlemsstaterna i regionen intar en ledande roll avseende främjandet av ett fördjupat samarbete med och inom regionen. Parlamentet anser att Rumänien, Bulgarien och Grekland, såsom EU-medlemsstater i Svartahavsområdet, kan och bör spela en ledande roll i detta hänseende. Parlamentet understryker den särskilda roll som dessa medlemsstater kan spela när det gäller överföring av expertkunskaper och know-how genom partnersamverkan-, Taiex- och Sigmaprogrammen. Parlamentet anser att man fullt ut bör använda EU:s kunskaper när det gäller att verka för regionalt samarbete i andra närliggande geografiska yttre områden, särskilt inom den nordliga dimensionen, i syfte att utbyta bästa metoder.

| 33. | Parlamentet understryker Rysslands och Turkiets ställning i Svartahavsregionen när det gäller att främja regionalt samarbete. Parlamentet anser att om regionalt samarbete i Svartahavsområdet ska lyckas är det av största vikt att dessa länder involveras på ett konstruktivt sätt, tillsammans med alla andra berörda stater. |
| --- | --- |

33.

Parlamentet understryker Rysslands och Turkiets ställning i Svartahavsregionen när det gäller att främja regionalt samarbete. Parlamentet anser att om regionalt samarbete i Svartahavsområdet ska lyckas är det av största vikt att dessa länder involveras på ett konstruktivt sätt, tillsammans med alla andra berörda stater.

| 34. | Europaparlamentet erinrar om att det redan finns en mångfald av regionala samarbetsmekanismer i Svartahavsregionen. Parlamentet understryker därför behovet av att EU och länderna i Svartahavsregionen samordnar sin verksamhet och förhindrar överlappande insatser. Parlamentet anser att ett stärkande av och ett utökat samarbete med de olika regionala organisationerna och initiativen, t.ex. Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet (BSEC), Svartahavsforumet för partnerskap och dialog, GUAM-organisationen för demokrati och ekonomisk utveckling och andra sektorsorganisationer, med hänsyn till deras specifika sakkunskap, eventuellt inom en ny struktur, kan tillhandahålla en lämplig ram för skapande av synergi Parlamentet anser att den politiska dimensionen av dialogen och samarbetet med och inom Svartahavsområdet också bör utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erinrar om att det redan finns en mångfald av regionala samarbetsmekanismer i Svartahavsregionen. Parlamentet understryker därför behovet av att EU och länderna i Svartahavsregionen samordnar sin verksamhet och förhindrar överlappande insatser. Parlamentet anser att ett stärkande av och ett utökat samarbete med de olika regionala organisationerna och initiativen, t.ex. Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet (BSEC), Svartahavsforumet för partnerskap och dialog, GUAM-organisationen för demokrati och ekonomisk utveckling och andra sektorsorganisationer, med hänsyn till deras specifika sakkunskap, eventuellt inom en ny struktur, kan tillhandahålla en lämplig ram för skapande av synergi Parlamentet anser att den politiska dimensionen av dialogen och samarbetet med och inom Svartahavsområdet också bör utvecklas ytterligare.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen nyligen har tilldelas observatörsstatus i BSEC, och uppmärksammar de befintliga förbindelserna mellan parlamentet och BSEC:s parlamentariska församling. Parlamentet anser att det är viktigt att ytterligare främja den parlamentariska dimensionen i samarbetet mellan parlamentet och parlamenten i länderna i Svartahavsregionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen nyligen har tilldelas observatörsstatus i BSEC, och uppmärksammar de befintliga förbindelserna mellan parlamentet och BSEC:s parlamentariska församling. Parlamentet anser att det är viktigt att ytterligare främja den parlamentariska dimensionen i samarbetet mellan parlamentet och parlamenten i länderna i Svartahavsregionen.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet att utveckla samarbetet i Svartahavsområdet även på icke-statlig nivå. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja insatser att skapa en plattform för icke-statliga organisationer verksamma i Svartahavsområdet i syfte att skapa en ram för utbyte mellan civilsamhällena i regionen, främja medvetenhet om gemensamma problem och bidra till genomförandet och övervakningen av EU:s handlingsplaner för regionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker behovet att utveckla samarbetet i Svartahavsområdet även på icke-statlig nivå. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja insatser att skapa en plattform för icke-statliga organisationer verksamma i Svartahavsområdet i syfte att skapa en ram för utbyte mellan civilsamhällena i regionen, främja medvetenhet om gemensamma problem och bidra till genomförandet och övervakningen av EU:s handlingsplaner för regionen.

| 37. | Europaparlamentet kräver en rationell användning av gemenskapens finansiella instrument genom bättre samordning av ENPI, strukturfonderna och det föranslutningsstöd som är tillgängligt för regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med mottagarländerna fastställa ett allmänt rapporteringssystem innan resurserna tilldelas, i syfte att övervaka och mäta resursanvändningens hållbarhet, effektivitet och förenlighet med EU:s allmänna politiska mål. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver en rationell användning av gemenskapens finansiella instrument genom bättre samordning av ENPI, strukturfonderna och det föranslutningsstöd som är tillgängligt för regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med mottagarländerna fastställa ett allmänt rapporteringssystem innan resurserna tilldelas, i syfte att övervaka och mäta resursanvändningens hållbarhet, effektivitet och förenlighet med EU:s allmänna politiska mål.

| 38. | Europaparlamentet stöder fördubblingen av de finansiella resurser som görs tillgängliga inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) för finansiering av gränsöverskridande projekt. Parlamentet begär att användningen av de finansiella resurserna ska omfattas av samma principer som de som gäller för strukturfonderna, särskilt principerna om partnerskap, hållbarhet, effektivitet, icke-diskriminering och en decentraliserad struktur, och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om användningen av dessa fonder och om de framsteg som uppnåtts, genom korta halvårsrapporter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder fördubblingen av de finansiella resurser som görs tillgängliga inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) för finansiering av gränsöverskridande projekt. Parlamentet begär att användningen av de finansiella resurserna ska omfattas av samma principer som de som gäller för strukturfonderna, särskilt principerna om partnerskap, hållbarhet, effektivitet, icke-diskriminering och en decentraliserad struktur, och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om användningen av dessa fonder och om de framsteg som uppnåtts, genom korta halvårsrapporter.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid projekt för kontakter mellan människor inom ramen för gränsöverskridande samarbete erbjuda och särskilt främja det decentraliserade finansieringsinstrumentet ”småprojektsfonder”. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid projekt för kontakter mellan människor inom ramen för gränsöverskridande samarbete erbjuda och särskilt främja det decentraliserade finansieringsinstrumentet ”småprojektsfonder”.

| 40. | Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka kapacitetsuppbyggnaden bland lokala och regionala parter i Svartahavsregionen när det gäller programplanering samt förberedelse och genomförande av projekt för att säkerställa en effektiv förvaltning av gemenskapens finansiella instrument. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka kapacitetsuppbyggnaden bland lokala och regionala parter i Svartahavsregionen när det gäller programplanering samt förberedelse och genomförande av projekt för att säkerställa en effektiv förvaltning av gemenskapens finansiella instrument.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas parlament och regeringar samt till parlamenten och regeringarna i alla länder i Svartahavsregionen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas parlament och regeringar samt till parlamenten och regeringarna i alla länder i Svartahavsregionen.

---

(1)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 34.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0538.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0625.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0016.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0413.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/70

---

P6_TA(2008)0018

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om Kenya

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det preliminära uttalandet från Europeiska unionens valövervakningsdelegation (EUEOM) i Kenya den 1 januari 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära uttalandet från Europeiska unionens valövervakningsdelegation (EUEOM) i Kenya den 1 januari 2008,

| — | med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 11 januari 2008 på EU:s vägnar om Afrikanska, unionens insatser för medling |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 11 januari 2008 på EU:s vägnar om Afrikanska, unionens insatser för medling

| — | med beaktande av 1981 års riktlinjer för demokratiska val i den afrikanska stadgan och 2007 års afrikanska stadga om demokrati, val och styrelseformer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1981 års riktlinjer för demokratiska val i den afrikanska stadgan och 2007 års afrikanska stadga om demokrati, val och styrelseformer,

| — | med beaktande av den Afrikanska unionens förklaring om principerna för demokratiska val i Afrika (2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Afrikanska unionens förklaring om principerna för demokratiska val i Afrika (2002),

| — | med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning och uppförandekoden för internationella valobservatörer som FN antog den 27 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principer för internationell valövervakning och uppförandekoden för internationella valobservatörer som FN antog den 27 oktober 2005,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000(”Cotonouavtalet”) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005, och framför allt artiklarna 8 och 9 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000(”Cotonouavtalet”) och ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005, och framför allt artiklarna 8 och 9 i detta avtal,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 27 december 2007 anordnades president- och parlamentsval i Kenya. Nio partier ställde upp med kandidater till presidentvalet, bland annat president Mwai Kibaki från Party of National Unity (PNU) och Raila Odinga från Orange Democratic Movement (ODM). |
| --- | --- |

A.

Den 27 december 2007 anordnades president- och parlamentsval i Kenya. Nio partier ställde upp med kandidater till presidentvalet, bland annat president Mwai Kibaki från Party of National Unity (PNU) och Raila Odinga från Orange Democratic Movement (ODM).

| B. | De två större partierna, PNU och ODM, fick 43 respektive 99 platser av totalt 210 i det nationella parlamentet. |
| --- | --- |

B.

De två större partierna, PNU och ODM, fick 43 respektive 99 platser av totalt 210 i det nationella parlamentet.

| C. | Presidentvalet i Kenya 2007 uppfyllde inte de grundläggande internationella och regionala normerna för demokratiska val och följdes av kravaller som kostade över 600 människor livet. |
| --- | --- |

C.

Presidentvalet i Kenya 2007 uppfyllde inte de grundläggande internationella och regionala normerna för demokratiska val och följdes av kravaller som kostade över 600 människor livet.

| D. | Det politiska våld som följde valet ledde till att 250 000 människor fördrevs från sina hem och drabbade mellan 400 000 och 500 000 kenyaner, framför allt från städerna Eldoret, Kericho och Kisumu, enligt FN:s byrå för samordning av humanitära frågor (OCHA) |
| --- | --- |

D.

Det politiska våld som följde valet ledde till att 250 000 människor fördrevs från sina hem och drabbade mellan 400 000 och 500 000 kenyaner, framför allt från städerna Eldoret, Kericho och Kisumu, enligt FN:s byrå för samordning av humanitära frågor (OCHA)

| E. | Den aktuella politiska krisen har huvudsakligen uppkommit på grund av spänningar i den tidigare Nationella regnbågskoalitionen (NARC), som vann valet i Kenya år 2000. Mwai Kibaki och Raila Odinga enades då om att dela makten, en överenskommelse som inte uppfylldes. |
| --- | --- |

E.

Den aktuella politiska krisen har huvudsakligen uppkommit på grund av spänningar i den tidigare Nationella regnbågskoalitionen (NARC), som vann valet i Kenya år 2000. Mwai Kibaki och Raila Odinga enades då om att dela makten, en överenskommelse som inte uppfylldes.

| F. | De rekommendationer som gjordes av 2002 års EUEOM, avseende valkretsars storlek och gränser vid allmänna val och att förordnandet för deltagarna i Kenyas valkommission borde förlängas till att vara i sex månader efter de allmänna valen för att förstärka dess oberoende och professionalitet, har inte beaktats tillräckligt. |
| --- | --- |

F.

De rekommendationer som gjordes av 2002 års EUEOM, avseende valkretsars storlek och gränser vid allmänna val och att förordnandet för deltagarna i Kenyas valkommission borde förlängas till att vara i sex månader efter de allmänna valen för att förstärka dess oberoende och professionalitet, har inte beaktats tillräckligt.

| G. | Atmosfären under valkampanjen 2007 kännetecknades av en stark politisk polarisering mellan Kibakis och Odingas anhängare, vilket skapade spänningar inom deras respektive etniska samfund. |
| --- | --- |

G.

Atmosfären under valkampanjen 2007 kännetecknades av en stark politisk polarisering mellan Kibakis och Odingas anhängare, vilket skapade spänningar inom deras respektive etniska samfund.

| H. | Detta presidentval har svikit det kenyanska folkets hopp och förväntningar. Folket var ivrigt engagerade i valprocessen genom att delta i valet i stort antal på ett fredligt och tålmodigt sätt. |
| --- | --- |

H.

Detta presidentval har svikit det kenyanska folkets hopp och förväntningar. Folket var ivrigt engagerade i valprocessen genom att delta i valet i stort antal på ett fredligt och tålmodigt sätt.

| I. | Trots intensiva diplomatiska ansträngningar, bland annat ett medlingsuppdrag av Afrikanska unionens ordförande, John Kofi Agyekum Kufuor, tillika president i Ghana, och insatser från fyra tidigare presidenter, har man misslyckats med att lösa den politiska krisen. |
| --- | --- |

I.

Trots intensiva diplomatiska ansträngningar, bland annat ett medlingsuppdrag av Afrikanska unionens ordförande, John Kofi Agyekum Kufuor, tillika president i Ghana, och insatser från fyra tidigare presidenter, har man misslyckats med att lösa den politiska krisen.

| J. | Den 8 januari 2008 utnämnde Mwai Kibaki ensidigt 17 medlemmar av sin regering innan den internationella medlingen slutförts, och förekom därmed i praktiken trepartsförhandlingarna vilket föranledde ODM att återuppta sina massiva protester. |
| --- | --- |

J.

Den 8 januari 2008 utnämnde Mwai Kibaki ensidigt 17 medlemmar av sin regering innan den internationella medlingen slutförts, och förekom därmed i praktiken trepartsförhandlingarna vilket föranledde ODM att återuppta sina massiva protester.

| K. | Under valkampanjen respekterades i stort sett förenings-, yttrande- och mötesfriheten men kampanjen kännetecknades också av politisk och etnisk splittring som bidrog till den laddade situationen under valrörelsens slutfas. |
| --- | --- |

K.

Under valkampanjen respekterades i stort sett förenings-, yttrande- och mötesfriheten men kampanjen kännetecknades också av politisk och etnisk splittring som bidrog till den laddade situationen under valrörelsens slutfas.

| L. | Det internationella samfundet uppmärksammade inte tillräckligt dessa underliggande etniska motsättningar och måste hädanefter ta hänsyn till denna fråga vid alla eventuella framtida försök att medla i den aktuella krisen i Kenya. |
| --- | --- |

L.

Det internationella samfundet uppmärksammade inte tillräckligt dessa underliggande etniska motsättningar och måste hädanefter ta hänsyn till denna fråga vid alla eventuella framtida försök att medla i den aktuella krisen i Kenya.

| M. | Kenyas valkommission övervakade de logistiska och tekniska aspekterna av valet, underlättade tillgången till valregistreringslokalerna och utbildade valarbetare. |
| --- | --- |

M.

Kenyas valkommission övervakade de logistiska och tekniska aspekterna av valet, underlättade tillgången till valregistreringslokalerna och utbildade valarbetare.

| N. | Kenyas valkommission visade dock inte prov på den opartiskhet och öppenhet och ingav inte den tillit som utgör grundförutsättningar för demokratiska val vilket återspeglas i bristerna i förfarandet för nomineringen av medlemmarna i Kenyas valkommission. |
| --- | --- |

N.

Kenyas valkommission visade dock inte prov på den opartiskhet och öppenhet och ingav inte den tillit som utgör grundförutsättningar för demokratiska val vilket återspeglas i bristerna i förfarandet för nomineringen av medlemmarna i Kenyas valkommission.

| O. | Observatörer från EUEOM (EU:s valövervakningsdelegation) välkomnades av de behöriga myndigheterna vid vallokalerna, där röstningen skedde på ett lugnt sätt. |
| --- | --- |

O.

Observatörer från EUEOM (EU:s valövervakningsdelegation) välkomnades av de behöriga myndigheterna vid vallokalerna, där röstningen skedde på ett lugnt sätt.

| P. | EUEOM:s valobservatörer gavs dock inte samma tillgång till rösträkningslokalerna. De konstaterade att bristande insyn och avsaknaden av tillförlitliga säkerhetsförfaranden gjorde att resultatet av presidentvalet allvarligt kunde ifrågasättas. |
| --- | --- |

P.

EUEOM:s valobservatörer gavs dock inte samma tillgång till rösträkningslokalerna. De konstaterade att bristande insyn och avsaknaden av tillförlitliga säkerhetsförfaranden gjorde att resultatet av presidentvalet allvarligt kunde ifrågasättas.

| Q. | Ett resultat på över 90 procent valdeltagande registrerades vid vissa vallokaler och Kenyas valkommission uttryckte att den tvivlade på dessa orealistiskt höga siffror. |
| --- | --- |

Q.

Ett resultat på över 90 procent valdeltagande registrerades vid vissa vallokaler och Kenyas valkommission uttryckte att den tvivlade på dessa orealistiskt höga siffror.

| R. | EUEOM konstaterade att valprocessen, på det hela taget, före sammanställandet hade skötts väl och parlamentsvalen bedömdes vara i stort sett lyckade. |
| --- | --- |

R.

EUEOM konstaterade att valprocessen, på det hela taget, före sammanställandet hade skötts väl och parlamentsvalen bedömdes vara i stort sett lyckade.

| S. | EUEOM konstaterade dock att rösträkningen i samband med presidentvalet inte skedde under trovärdiga former och ställde sig därför tveksam till valresultatet. |
| --- | --- |

S.

EUEOM konstaterade dock att rösträkningen i samband med presidentvalet inte skedde under trovärdiga former och ställde sig därför tveksam till valresultatet.

| T. | Enligt övervakningsorganet till skydd för människorättsaktivister (Observatory for the Protection of Human Rights Defenders) har hot framförts mot medlemmar av Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ), en sammanslutning av oberoende icke-statliga organisationer, som inrättades efter valen för att brännmärka valfusk och stödja yttrande- och föreningsfrihet i landet. |
| --- | --- |

T.

Enligt övervakningsorganet till skydd för människorättsaktivister (Observatory for the Protection of Human Rights Defenders) har hot framförts mot medlemmar av Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ), en sammanslutning av oberoende icke-statliga organisationer, som inrättades efter valen för att brännmärka valfusk och stödja yttrande- och föreningsfrihet i landet.

| U. | Kenya har inom ramen för Cotonouavtalet åtagit sig att respektera grundläggande medborgerliga rättigheter, demokrati baserad på rättstatsprincipen samt öppna och ansvarsfulla styrelseformer. |
| --- | --- |

U.

Kenya har inom ramen för Cotonouavtalet åtagit sig att respektera grundläggande medborgerliga rättigheter, demokrati baserad på rättstatsprincipen samt öppna och ansvarsfulla styrelseformer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de tragiska förlusterna av människoliv och den prekära humanitära situationen och uppmanar ihärdigt de behöriga myndigheterna och de berörda parterna att göra sitt yttersta för att skapa fred i Kenya och se till att de mänskliga rättigheterna samt lag och rätt respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de tragiska förlusterna av människoliv och den prekära humanitära situationen och uppmanar ihärdigt de behöriga myndigheterna och de berörda parterna att göra sitt yttersta för att skapa fred i Kenya och se till att de mänskliga rättigheterna samt lag och rätt respekteras.

| 2. | Europaparlamentet ställer sig bakom slutsatserna från EUEOM i dess preliminära uttalande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ställer sig bakom slutsatserna från EUEOM i dess preliminära uttalande.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att resultaten av presidentvalet till följd av rapporterna om ett utbrett valfusk inte kan anses pålitliga, trots att parlamentsvalen överlag förlöpt väl. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att resultaten av presidentvalet till följd av rapporterna om ett utbrett valfusk inte kan anses pålitliga, trots att parlamentsvalen överlag förlöpt väl.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att den sittande presidenten Mwai Kibaki unilateralt utnämnde sin regering, vilket avsevärt har skadat medlingsförsöken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att den sittande presidenten Mwai Kibaki unilateralt utnämnde sin regering, vilket avsevärt har skadat medlingsförsöken.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Mwai Kibaki att respektera sitt lands demokratiska åtaganden i enlighet med den kenyanska konstitutionen och i riktlinjerna i den afrikanska stadgan och den afrikanska stadgan om demokrati, val och styrelseformer om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter i samband med fria och rättvisa val och att gå med på en oberoende granskning av rösträkningen i samband med presidentvalet. Parlamentet uppmanar dessutom de kenyanska myndigheterna att underlätta en sådan utredning för att avhjälpa situationen och att ställa förövarna av de oegentligheter som förekommit i samband med valet till ansvar för sina handlingar |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Mwai Kibaki att respektera sitt lands demokratiska åtaganden i enlighet med den kenyanska konstitutionen och i riktlinjerna i den afrikanska stadgan och den afrikanska stadgan om demokrati, val och styrelseformer om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter i samband med fria och rättvisa val och att gå med på en oberoende granskning av rösträkningen i samband med presidentvalet. Parlamentet uppmanar dessutom de kenyanska myndigheterna att underlätta en sådan utredning för att avhjälpa situationen och att ställa förövarna av de oegentligheter som förekommit i samband med valet till ansvar för sina handlingar

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de kenyanska myndigheterna att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykologiska integriteten för KPTJ:s medlemmar och för samtliga mänskorättsaktivister i landet och att sätta stopp för alla trakasserier mot mänskorättsaktivister i Kenya. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de kenyanska myndigheterna att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykologiska integriteten för KPTJ:s medlemmar och för samtliga mänskorättsaktivister i landet och att sätta stopp för alla trakasserier mot mänskorättsaktivister i Kenya.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar båda sidor att så snart som möjligt påtagligt försöka komma till rätta med problemet genom att inleda förhandlingar. Parlamentet stöder i detta sammanhang att en panel av äldre afrikanska representanter, ledd av FN:s f.d. generalsekreterare Kofi Annan, gör ytterligare medlingsförsök. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar båda sidor att så snart som möjligt påtagligt försöka komma till rätta med problemet genom att inleda förhandlingar. Parlamentet stöder i detta sammanhang att en panel av äldre afrikanska representanter, ledd av FN:s f.d. generalsekreterare Kofi Annan, gör ytterligare medlingsförsök.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens ordförandeskap och kommissionen att noga följa det medlingsuppdrag som leds av Kofi Annan och om nödvändigt garantera en omedelbar fortsättning av dessa medlingsinsatser med en delegation på hög nivå från Europeiska unionen, eventuellt i form av ett gemensamt EU-AU-initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda de kenyanska myndigheterna allt tekniskt och finansiellt bistånd som behövs i processen för en oberoende undersökning av presidentvalet, liksom för de åtgärder som kommer att anses vara nödvändiga för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens ordförandeskap och kommissionen att noga följa det medlingsuppdrag som leds av Kofi Annan och om nödvändigt garantera en omedelbar fortsättning av dessa medlingsinsatser med en delegation på hög nivå från Europeiska unionen, eventuellt i form av ett gemensamt EU-AU-initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda de kenyanska myndigheterna allt tekniskt och finansiellt bistånd som behövs i processen för en oberoende undersökning av presidentvalet, liksom för de åtgärder som kommer att anses vara nödvändiga för att avhjälpa situationen.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att det nyvalda parlamentet gav prov på sin oberoende ställning när den valde Kenneth Marende till talman och understryker den avgörande roll som det nyvalda parlamentet kommer att spela när det gäller att att återupprätta de medborgerliga fri- och rättigheterna i Kenya. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att det nyvalda parlamentet gav prov på sin oberoende ställning när den valde Kenneth Marende till talman och understryker den avgörande roll som det nyvalda parlamentet kommer att spela när det gäller att att återupprätta de medborgerliga fri- och rättigheterna i Kenya.

| 10. | Europaparlamentet kräver att konkreta åtgärder vidtas för att inrätta en verkligt opartisk valkommission som har bättre möjligheter att genomföra fria och rättvisa val i framtiden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att konkreta åtgärder vidtas för att inrätta en verkligt opartisk valkommission som har bättre möjligheter att genomföra fria och rättvisa val i framtiden.

| 11. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på uttalandet från ordföranden för Kenyas centrala valkommission Samuel Kivuitu, som tagit totalt avstånd från de presidentvalsresultat som offentliggjorts i massmedierna och efterlyst en opartisk utredning av det påstådda valfusket. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på uttalandet från ordföranden för Kenyas centrala valkommission Samuel Kivuitu, som tagit totalt avstånd från de presidentvalsresultat som offentliggjorts i massmedierna och efterlyst en opartisk utredning av det påstådda valfusket.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt presidentval om det skulle visa sig omöjligt att ordna med en trovärdig och rättvis omräkning av rösterna vid presidentvalet från ett oberoende organs sida. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser ett nytt presidentval om det skulle visa sig omöjligt att ordna med en trovärdig och rättvis omräkning av rösterna vid presidentvalet från ett oberoende organs sida.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att man i presidentvalet 2007 missade chansen att befästa och vidareutveckla valprocessen och den allmänna demokratiseringen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att man i presidentvalet 2007 missade chansen att befästa och vidareutveckla valprocessen och den allmänna demokratiseringen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla partiledare att ta sitt ansvar för att förhindra ytterligare våld i landet, att bekräfta sitt åtagande till förmån för rättsstaten och att garantera respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar alla partiledare att ta sitt ansvar för att förhindra ytterligare våld i landet, att bekräfta sitt åtagande till förmån för rättsstaten och att garantera respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet är djupt oroat av de sociala återverkningarna av den aktuella ekonomiska krisen och av skadeverkningarna på landets sociala och ekonomiska utveckling samt de ekonomiska konsekvenserna för grannländerna, som i hög grad är beroende av Kenyas infrastrukturer och vilkas humanitära situation försämras till följd av krisen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är djupt oroat av de sociala återverkningarna av den aktuella ekonomiska krisen och av skadeverkningarna på landets sociala och ekonomiska utveckling samt de ekonomiska konsekvenserna för grannländerna, som i hög grad är beroende av Kenyas infrastrukturer och vilkas humanitära situation försämras till följd av krisen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen och kommissionen att snabbt dela ut humanitärt bistånd till internt fördrivna människor och att sätta in all den biståndspersonal som krävs. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen och kommissionen att snabbt dela ut humanitärt bistånd till internt fördrivna människor och att sätta in all den biståndspersonal som krävs.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att se till att händelseutvecklingen kan följas av en fri och oberoende press samt att omedelbart få i gång direktsändningarna på nytt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att se till att händelseutvecklingen kan följas av en fri och oberoende press samt att omedelbart få i gång direktsändningarna på nytt.

| 18. | Europaparlamentet beklagar utbetalningen av Europeiska utvecklingsfondens budgetstöd till Kibakis regering direkt efter valet, vilken felaktigt skulle kunna uppfattas som politiskt partisk och begär att allt övrigt budgetstöd till Kenyas regering fryses tills man hittat en politisk lösning på den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar utbetalningen av Europeiska utvecklingsfondens budgetstöd till Kibakis regering direkt efter valet, vilken felaktigt skulle kunna uppfattas som politiskt partisk och begär att allt övrigt budgetstöd till Kenyas regering fryses tills man hittat en politisk lösning på den nuvarande krisen.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Kenyas regering, medordförandena i den gemensamma parlamentsförsamlingen AVS–EU samt ordförandena i Afrikanska unionens kommission och verkställande råd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Kenyas regering, medordförandena i den gemensamma parlamentsförsamlingen AVS–EU samt ordförandena i Afrikanska unionens kommission och verkställande råd.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/73

---

P6_TA(2008)0019

Europaparlamentets resolution av den 17 janauri 2008 om kvinnornas roll i industrin (2007/2197(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2, artikel 3.2 samt artiklarna 141 och 157 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2, artikel 3.2 samt artiklarna 141 och 157 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som undertecknades den 12 december 2007 (1), särskilt artiklarna 5, 23, 27, 28 och 31 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som undertecknades den 12 december 2007 (1), särskilt artiklarna 5, 23, 27, 28 och 31 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005 med titeln ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik”(KOM(2005)0474), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005 med titeln ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik”(KOM(2005)0474),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män”(KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2007 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män”(KOM(2007)0424),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om arbetsmarknadsrelationer i Europa 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om arbetsmarknadsrelationer i Europa 2006,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om den europeiska sociala dialogen inom olika sektorer, vilken offentliggjordes 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om den europeiska sociala dialogen inom olika sektorer, vilken offentliggjordes 2006,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner och rekommendationer om jämställdhet på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner och rekommendationer om jämställdhet på arbetsmarknaden,

| — | med beaktande av handlingsplanen för jämställdhet mellan kvinnor och män, som undertecknats av arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för jämställdhet mellan kvinnor och män, som undertecknats av arbetsmarknadens parter på europeisk nivå,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 med titeln ”Anständigt arbete för alla” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 med titeln ”Anständigt arbete för alla” (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 september 2002 om kvinnlig representation bland arbetsmarknadens parter på EU-nivå (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 september 2002 om kvinnlig representation bland arbetsmarknadens parter på EU-nivå (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande ”Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande ”Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor” (4),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning om kvinnornas roll i industrin som utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män anordnade den 5 juni 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning om kvinnornas roll i industrin som utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män anordnade den 5 juni 2007,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0519/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0519/2007), och av följande skäl:

| A. | Industrin har stor strategisk betydelse för skapandet av välstånd och sysselsättning i Europeiska unionens medlemsstater, som det är viktigt att bevara. |
| --- | --- |

A.

Industrin har stor strategisk betydelse för skapandet av välstånd och sysselsättning i Europeiska unionens medlemsstater, som det är viktigt att bevara.

| B. | De stereotyper som kvarstår när det gäller kvinnors val av utbildning och yrkesinriktning bidrar till den ojämlika fördelningen av kvinnor inom industrin. |
| --- | --- |

B.

De stereotyper som kvarstår när det gäller kvinnors val av utbildning och yrkesinriktning bidrar till den ojämlika fördelningen av kvinnor inom industrin.

| C. | Kvinnornas roll inom industrin måste alltid grundas på principen om lika lön och karriärmöjligheter, så att man främjar en ökad delaktighet från kvinnornas sida även på verksamhetsområden som inte betraktas som typiskt kvinnliga. |
| --- | --- |

C.

Kvinnornas roll inom industrin måste alltid grundas på principen om lika lön och karriärmöjligheter, så att man främjar en ökad delaktighet från kvinnornas sida även på verksamhetsområden som inte betraktas som typiskt kvinnliga.

| D. | Kvinnornas roll i industrin varierar på grund av att antalet kvinnliga arbetstagare skiljer sig mycket åt mellan olika sektorer, med en överrepresententation inom vissa branscher (textil-, beklädnads-, sömnads-, sko-, kork-, kabel-, elmateriel-, elektronik- och livsmedelsindustrin) och en underrepresententation på de spetsteknologiska områdena, vilket innebär att problemen skiftar mellan olika branscher. |
| --- | --- |

D.

Kvinnornas roll i industrin varierar på grund av att antalet kvinnliga arbetstagare skiljer sig mycket åt mellan olika sektorer, med en överrepresententation inom vissa branscher (textil-, beklädnads-, sömnads-, sko-, kork-, kabel-, elmateriel-, elektronik- och livsmedelsindustrin) och en underrepresententation på de spetsteknologiska områdena, vilket innebär att problemen skiftar mellan olika branscher.

| E. | Bristande jämställdhet utgör fortfarande ett hinder för kvinnors karriärutveckling inom industrin, men hindren är mer subtila idag. |
| --- | --- |

E.

Bristande jämställdhet utgör fortfarande ett hinder för kvinnors karriärutveckling inom industrin, men hindren är mer subtila idag.

| F. | Inom de branscher där kvinnorna utgör majoriteten av arbetstagarna är låga löner det största problemet, vilket återspeglar diskrimineringen av kvinnors arbete, och i kollektivavtalen tas det generellt sett inte tillräcklig hänsyn till jämställdhetsfrågor och kvinnors särskilda behov. Det måste vidtas kraftigare åtgärder för att garantera att redan gällande lagstiftning faktiskt tillämpas. |
| --- | --- |

F.

Inom de branscher där kvinnorna utgör majoriteten av arbetstagarna är låga löner det största problemet, vilket återspeglar diskrimineringen av kvinnors arbete, och i kollektivavtalen tas det generellt sett inte tillräcklig hänsyn till jämställdhetsfrågor och kvinnors särskilda behov. Det måste vidtas kraftigare åtgärder för att garantera att redan gällande lagstiftning faktiskt tillämpas.

| G. | I EU arbetar i genomsnitt nästan 14 procent av de kvinnliga arbetstagarna inom industrin, men i vissa länder uppgår denna andel till mer än 25 procent. Mer än 21 procent av dessa personer arbetar deltid, och av de deltidsarbetande arbetstagarna inom industrin utgörs 65 procent av kvinnor. |
| --- | --- |

G.

I EU arbetar i genomsnitt nästan 14 procent av de kvinnliga arbetstagarna inom industrin, men i vissa länder uppgår denna andel till mer än 25 procent. Mer än 21 procent av dessa personer arbetar deltid, och av de deltidsarbetande arbetstagarna inom industrin utgörs 65 procent av kvinnor.

| H. | Varje företag är oavsett sin storlek eller verksamhetssektor skyldigt att respektera jämställdhetsprincipen på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

H.

Varje företag är oavsett sin storlek eller verksamhetssektor skyldigt att respektera jämställdhetsprincipen på arbetsplatsen.

| I. | Kvinnor med otrygg anställning, deltidsanställning, visstidsanställning och atypiska anställningsformer är mer diskriminerade, särskilt när de får barn, och deras möjligheter till grundläggande utbildning, livslångt lärande och yrkesutbildning är i allmänhet mindre än normalt. Vidare kan kvinnor i otrygga anställningsformer eller med deltidsanställning ofta inte pensionsspara kontinuerligt och löper därför större risk att få för låg inkomst för att klara sitt uppehälle senare i livet. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor med otrygg anställning, deltidsanställning, visstidsanställning och atypiska anställningsformer är mer diskriminerade, särskilt när de får barn, och deras möjligheter till grundläggande utbildning, livslångt lärande och yrkesutbildning är i allmänhet mindre än normalt. Vidare kan kvinnor i otrygga anställningsformer eller med deltidsanställning ofta inte pensionsspara kontinuerligt och löper därför större risk att få för låg inkomst för att klara sitt uppehälle senare i livet.

| J. | Kommissionens vision om en mer integrerad industripolitik av den 5 oktober 2005, som framgår av det ovannämnda meddelandet omfattar visserligen den ekonomiska och sociala sammanhållningen som mål, men tar inte tillräcklig hänsyn till jämställdhetsfrågan. |
| --- | --- |

J.

Kommissionens vision om en mer integrerad industripolitik av den 5 oktober 2005, som framgår av det ovannämnda meddelandet omfattar visserligen den ekonomiska och sociala sammanhållningen som mål, men tar inte tillräcklig hänsyn till jämställdhetsfrågan.

| K. | Tillverkningsindustrin, som sysselsätter 86 procent av de kvinnliga industriarbetarna, består till 99 procent av små och medelstora företag och sysselsätter 58 procent av arbetskraften inom industrin världen över. |
| --- | --- |

K.

Tillverkningsindustrin, som sysselsätter 86 procent av de kvinnliga industriarbetarna, består till 99 procent av små och medelstora företag och sysselsätter 58 procent av arbetskraften inom industrin världen över.

| L. | Utvecklingen av industriarbetet kännetecknas för närvarande mer av en uppluckring av de traditionella anställningsmönstren än av förbättrade arbetsförhållanden och karriärmöjligheter, i synnerhet för kvinnor. |
| --- | --- |

L.

Utvecklingen av industriarbetet kännetecknas för närvarande mer av en uppluckring av de traditionella anställningsmönstren än av förbättrade arbetsförhållanden och karriärmöjligheter, i synnerhet för kvinnor.

| M. | Det finns ett nära samband mellan brist på barnomsorg, ofrivilligt deltidsarbete och brist på utbildningsmöjligheter och på stöd till återinträde i arbetslivet, vilket medför en risk för att kvinnor hamnar inom de minst kvalificerade arbetena och saknar tillräckliga karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

M.

Det finns ett nära samband mellan brist på barnomsorg, ofrivilligt deltidsarbete och brist på utbildningsmöjligheter och på stöd till återinträde i arbetslivet, vilket medför en risk för att kvinnor hamnar inom de minst kvalificerade arbetena och saknar tillräckliga karriärmöjligheter.

| N. | Det finns få könsuppdelade statistiska uppgifter över arbetsfördelningen inom olika yrkeskategorier och lönenivåerna inom de olika industrisektorerna. |
| --- | --- |

N.

Det finns få könsuppdelade statistiska uppgifter över arbetsfördelningen inom olika yrkeskategorier och lönenivåerna inom de olika industrisektorerna.

| O. | Hälsoriskerna och arbetssjukdomarna kan skilja sig åt mellan kvinnor och män, och det är viktigt att mer i detalj analysera de rådande förhållandena och att beakta de specifika konsekvenserna för mödrar. |
| --- | --- |

O.

Hälsoriskerna och arbetssjukdomarna kan skilja sig åt mellan kvinnor och män, och det är viktigt att mer i detalj analysera de rådande förhållandena och att beakta de specifika konsekvenserna för mödrar.

| P. | Kontinuerlig utbildning och snabbare inlärning ökar kvinnors produktivitet och bidrag till ekonomin. |
| --- | --- |

P.

Kontinuerlig utbildning och snabbare inlärning ökar kvinnors produktivitet och bidrag till ekonomin.

| Q. | Det är oundgängligt endast med ett icke-diskriminerande arbetsliv som främjar arbetstagarnas prestationsförmåga och skapandet av en miljö där varje enskild människa respekteras och får sina mål uppmärksammade. |
| --- | --- |

Q.

Det är oundgängligt endast med ett icke-diskriminerande arbetsliv som främjar arbetstagarnas prestationsförmåga och skapandet av en miljö där varje enskild människa respekteras och får sina mål uppmärksammade.

| 1. | Europaparlamentet betonar kvinnornas roll inom industrin och menar att man måste förbättra kvinnornas situation när det gäller lika lön för lika arbete, jämlika arbetsvillkor, karriärmöjligheter och möjligheter till yrkesutbildning, samtidigt som man måste hålla i minnet att föräldraskapet är av grundläggande betydelse i samhället. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar kvinnornas roll inom industrin och menar att man måste förbättra kvinnornas situation när det gäller lika lön för lika arbete, jämlika arbetsvillkor, karriärmöjligheter och möjligheter till yrkesutbildning, samtidigt som man måste hålla i minnet att föräldraskapet är av grundläggande betydelse i samhället.

| 2. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja projekt för kvinnligt företagande inom industrisektorn och att ekonomiskt stödja kvinnor som bildar företag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja projekt för kvinnligt företagande inom industrisektorn och att ekonomiskt stödja kvinnor som bildar företag.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att kvinnor som arbetar inom industrin uppmuntras att kontinuerligt inhämta de färdigheter som krävs för att lyckas i yrket. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att kvinnor som arbetar inom industrin uppmuntras att kontinuerligt inhämta de färdigheter som krävs för att lyckas i yrket.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det till varje steg i karriären finns många bakomliggande orsaker som skapar ett kärvt arbetsklimat för kvinnor inom industrin, till exempel rekryterings- och anställningsförfaranden som skapar faktiska hinder för kvinnor, olika standarder för kvinnor och män, ojämlik fördelning av högkvalificerade arbeten och löneskillnader mellan könen. Parlamentet anser därför att man bör ta itu med var och en av dessa bakomliggande orsaker med hjälp av särskilda strategier som utarbetas av kommissionen eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att det till varje steg i karriären finns många bakomliggande orsaker som skapar ett kärvt arbetsklimat för kvinnor inom industrin, till exempel rekryterings- och anställningsförfaranden som skapar faktiska hinder för kvinnor, olika standarder för kvinnor och män, ojämlik fördelning av högkvalificerade arbeten och löneskillnader mellan könen. Parlamentet anser därför att man bör ta itu med var och en av dessa bakomliggande orsaker med hjälp av särskilda strategier som utarbetas av kommissionen eller medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att det behövs en integrerad industripolitik som tar hänsyn till konkurrenskraften som oundgänglig drivkraft och som samtidigt tryggar arbetstagarnas sociala och ekonomiska rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att det behövs en integrerad industripolitik som tar hänsyn till konkurrenskraften som oundgänglig drivkraft och som samtidigt tryggar arbetstagarnas sociala och ekonomiska rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna uppmanar storföretagen att obligatoriskt förhandla fram och genomföra egna jämställdhetsplaner samt att de främjar ett förhandlat utarbetande och genomförande av sådana planer även inom små och medelstora företag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna uppmanar storföretagen att obligatoriskt förhandla fram och genomföra egna jämställdhetsplaner samt att de främjar ett förhandlat utarbetande och genomförande av sådana planer även inom små och medelstora företag.

| 7. | Europaparlamentet betonar att främjandet av anständiga arbetsvillkor är en viktig aspekt av Europeiska unionens värderingar och uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att efterleva arbetsmarknadsnormerna och garantera anständigt arbete inom de olika industrisektorerna. På så sätt kan man garantera skäliga inkomster för arbetstagare, i synnerhet kvinnor, rätten till hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, socialt skydd och föreningsfrihet, och därigenom i hög grad bidra till att undanröja alla former av könsdiskriminering i arbetet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att främjandet av anständiga arbetsvillkor är en viktig aspekt av Europeiska unionens värderingar och uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att efterleva arbetsmarknadsnormerna och garantera anständigt arbete inom de olika industrisektorerna. På så sätt kan man garantera skäliga inkomster för arbetstagare, i synnerhet kvinnor, rätten till hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, socialt skydd och föreningsfrihet, och därigenom i hög grad bidra till att undanröja alla former av könsdiskriminering i arbetet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt motverka utnyttjande av kvinnor i arbetslivet, något som har observerats i synnerhet inom vissa sektorer, såsom textilindustrin, och för att se till att arbetstagarnas, i synnerhet kvinnornas, grundläggande rättigheter respekteras och social dumping förhindras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt motverka utnyttjande av kvinnor i arbetslivet, något som har observerats i synnerhet inom vissa sektorer, såsom textilindustrin, och för att se till att arbetstagarnas, i synnerhet kvinnornas, grundläggande rättigheter respekteras och social dumping förhindras.

| 9. | Europaparlamentet anser att frågan om kvinnornas roll inom olika industrisektorer inte kan ses isolerat från den allmänna situationen för industrin i Europeiska unionen, de utmaningar som industrin i EU står inför eller behovet av adekvata lösningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att frågan om kvinnornas roll inom olika industrisektorer inte kan ses isolerat från den allmänna situationen för industrin i Europeiska unionen, de utmaningar som industrin i EU står inför eller behovet av adekvata lösningar.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den senaste statistiken visar att exporten till tredjeländer har bibehållit sin andel av den totala omsättningen inom många sektorer, vilket är ett tecken på EU:s konkurrenskraft på de områdena, men vill ändå uttrycka sin oro över den stagnerande inhemska efterfrågan i ett antal medlemsstater samt över den ökande importen från tredjeländer och den fortsatta förlusten av arbetstillfällen inom en del sektorer i EU, något som ofta drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den senaste statistiken visar att exporten till tredjeländer har bibehållit sin andel av den totala omsättningen inom många sektorer, vilket är ett tecken på EU:s konkurrenskraft på de områdena, men vill ändå uttrycka sin oro över den stagnerande inhemska efterfrågan i ett antal medlemsstater samt över den ökande importen från tredjeländer och den fortsatta förlusten av arbetstillfällen inom en del sektorer i EU, något som ofta drabbar kvinnor.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på att man snarast måste vidta åtgärder för att genomföra direktiv 75/117/EEG (5) på ett fullständigt och effektivt sätt i syfte att bekämpa lönediskriminering, särskilt genom ökat samråd med fackliga organisationer och utarbetandet av progressiva sektorsplaner med detaljerade mål som gör det möjligt att sätta stopp för direkt och indirekt lönediskriminering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet insisterar på att man snarast måste vidta åtgärder för att genomföra direktiv 75/117/EEG (5) på ett fullständigt och effektivt sätt i syfte att bekämpa lönediskriminering, särskilt genom ökat samråd med fackliga organisationer och utarbetandet av progressiva sektorsplaner med detaljerade mål som gör det möjligt att sätta stopp för direkt och indirekt lönediskriminering.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra ett gott skydd mot sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra ett gott skydd mot sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att mer i detalj behandla frågan om upprättandet av en metod för att analysera arbetsuppgifter, vilken kan fungera som en garant för lika lön för kvinnor och män. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att mer i detalj behandla frågan om upprättandet av en metod för att analysera arbetsuppgifter, vilken kan fungera som en garant för lika lön för kvinnor och män.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att genomföra EQUAL-projekt som syftar till att höja jämställdhetsarbetets status och understryker vikten av att stödja pilotprojekt för att analysera exakt vilka uppgifter som ingår i olika arbeten med målet att garantera lika lön för kvinnor och män och ge enskilda personer och yrken ett korrekt erkännande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att genomföra EQUAL-projekt som syftar till att höja jämställdhetsarbetets status och understryker vikten av att stödja pilotprojekt för att analysera exakt vilka uppgifter som ingår i olika arbeten med målet att garantera lika lön för kvinnor och män och ge enskilda personer och yrken ett korrekt erkännande.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att man måste främja initiativ som bidrar till att företagen tar fram och genomför positiva åtgärder och jämställdhetsfrämjande personalstrategier vilka stödjer medvetandegörande och utbildning som gör det möjligt att främja, överföra och inlemma framgångsrika metoder i organisationer och företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på att man måste främja initiativ som bidrar till att företagen tar fram och genomför positiva åtgärder och jämställdhetsfrämjande personalstrategier vilka stödjer medvetandegörande och utbildning som gör det möjligt att främja, överföra och inlemma framgångsrika metoder i organisationer och företag.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta fler åtgärder för att öka medvetenheten hos företagen och kontrollen av hur de i sin dagliga verksamhet följer uppförandekoder och kriterier för företagens sociala ansvar samt att skapa bättre arbetsvillkor genom att uppmärksamma arbetstider och respekt för föräldraskap, bland annat genom att garantera möjligheten att återvända till arbetsplatsen efter moderskaps- och föräldraledighet. Parlamentet begär att dessa rättigheter tillvaratas i lagstiftningen och understryker vikten av att man skapar förhållanden som gynnar en god ansvarsfördelning inom familjen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta fler åtgärder för att öka medvetenheten hos företagen och kontrollen av hur de i sin dagliga verksamhet följer uppförandekoder och kriterier för företagens sociala ansvar samt att skapa bättre arbetsvillkor genom att uppmärksamma arbetstider och respekt för föräldraskap, bland annat genom att garantera möjligheten att återvända till arbetsplatsen efter moderskaps- och föräldraledighet. Parlamentet begär att dessa rättigheter tillvaratas i lagstiftningen och understryker vikten av att man skapar förhållanden som gynnar en god ansvarsfördelning inom familjen.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar fler valmöjligheter på arbetsplatsen, så att kvinnor och män ges större möjligheter att utveckla både sitt familje- och yrkesliv. Parlamentet anser att kvinnor och män bör ges mycket bättre tillgång till arbete som motsvarar deras skiftande behov. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar fler valmöjligheter på arbetsplatsen, så att kvinnor och män ges större möjligheter att utveckla både sitt familje- och yrkesliv. Parlamentet anser att kvinnor och män bör ges mycket bättre tillgång till arbete som motsvarar deras skiftande behov.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa bättre, flexiblare och överförbara pensioner och påminner om sin ståndpunkt vid första behandlingen av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter (6). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa bättre, flexiblare och överförbara pensioner och påminner om sin ståndpunkt vid första behandlingen av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter (6).

| 19. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett pålitligt nätverk av samhällstjänster och flexibilitet inom barnomsorg och skolans lägre stadier för att stödja arbetande kvinnor som har småbarn och barn i skolåldern. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett pålitligt nätverk av samhällstjänster och flexibilitet inom barnomsorg och skolans lägre stadier för att stödja arbetande kvinnor som har småbarn och barn i skolåldern.

| 20. | Europaparlamentet betonar att långa arbetstider medför mycket press på arbetstagarna och har en negativ inverkan på deras hälsa, välbefinnande och tillfredsställelse med livet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att långa arbetstider medför mycket press på arbetstagarna och har en negativ inverkan på deras hälsa, välbefinnande och tillfredsställelse med livet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i syfte att sprida goda metoder på detta område belöna företag som arbetar för jämlikhet och skapar möjligheter att förena yrkes- och familjeliv. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i syfte att sprida goda metoder på detta område belöna företag som arbetar för jämlikhet och skapar möjligheter att förena yrkes- och familjeliv.

| 22. | Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtas för att göra det möjligt att förena yrkes-, familje- och privatliv inte får resultera i en uppdelning av könsrollerna eller könsstereotyper och att åtgärderna måste stämma överens med prioriteringarna i handlingsplanen för jämställdhet (2006–2010), särskilt beträffande kvinnors möjligheter att till fullo och på lika villkor delta på arbetsmarknaden och kvinnornas ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera bättre tillgång till samhällstjänster till rimlig kostnad, såsom barnomsorg, fritidssysselsättningar för barn och äldreomsorg, som annars ofta sköts av kvinnor. Vidare efterlyser parlamentet effektivt tekniskt och, om möjligt, finansiellt stöd eller incitament för små och medelstora företag att i egenskap av arbetsgivare tillämpa dessa riktlinjer och metoder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtas för att göra det möjligt att förena yrkes-, familje- och privatliv inte får resultera i en uppdelning av könsrollerna eller könsstereotyper och att åtgärderna måste stämma överens med prioriteringarna i handlingsplanen för jämställdhet (2006–2010), särskilt beträffande kvinnors möjligheter att till fullo och på lika villkor delta på arbetsmarknaden och kvinnornas ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera bättre tillgång till samhällstjänster till rimlig kostnad, såsom barnomsorg, fritidssysselsättningar för barn och äldreomsorg, som annars ofta sköts av kvinnor. Vidare efterlyser parlamentet effektivt tekniskt och, om möjligt, finansiellt stöd eller incitament för små och medelstora företag att i egenskap av arbetsgivare tillämpa dessa riktlinjer och metoder.

| 23. | Europaparlamentet poängterar vikten av förhandlingar och kollektivavtal för bekämpandet av diskrimination av kvinnor, särskilt när det gäller tillgången till arbete, lön, arbetsvillkor, karriär och fortbildning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet poängterar vikten av förhandlingar och kollektivavtal för bekämpandet av diskrimination av kvinnor, särskilt när det gäller tillgången till arbete, lön, arbetsvillkor, karriär och fortbildning.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att fastställa högt satta normer för hälsoskydd på arbetsplatsen vilka beaktar jämställdhetsfrågor – i synnerhet skyddet av gravida kvinnor – inom forskning, kontroll och förebyggande åtgärder. Kvinnor är överrepresenterade i branscher där monotona rörelser orsakar yrkessjukdomar såsom muskuloskeletala besvär, varför särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att fastställa högt satta normer för hälsoskydd på arbetsplatsen vilka beaktar jämställdhetsfrågor – i synnerhet skyddet av gravida kvinnor – inom forskning, kontroll och förebyggande åtgärder. Kvinnor är överrepresenterade i branscher där monotona rörelser orsakar yrkessjukdomar såsom muskuloskeletala besvär, varför särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dessa sjukdomar.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att i större utsträckning ta hänsyn till jämställdhetsaspekten i undersökningar, opinionsundersökningar och nationella enkäter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att i större utsträckning ta hänsyn till jämställdhetsaspekten i undersökningar, opinionsundersökningar och nationella enkäter.

| 26. | Europaparlamentet betonar att de flesta studierna om arbetande fattiga visar att hushåll med endast en inkomst är särskilt drabbade av fattigdom, i synnerhet där kvinnan står för inkomsten. Utrotning av fattigdom och social utslagning måste därför förbli en av Europeiska unionens politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ställa upp och sträva efter ett ambitiöst mål för att minska antalet arbetande fattiga i Europa. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att de flesta studierna om arbetande fattiga visar att hushåll med endast en inkomst är särskilt drabbade av fattigdom, i synnerhet där kvinnan står för inkomsten. Utrotning av fattigdom och social utslagning måste därför förbli en av Europeiska unionens politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ställa upp och sträva efter ett ambitiöst mål för att minska antalet arbetande fattiga i Europa.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strategier och program för fortbildning, bland annat datakurser, riktade till kvinnor i syfte att öka deras delaktighet inom olika delar av näringslivet och att i samband med detta beakta befintliga ekonomiska stöd på lokal och nationell nivå och gemenskapsnivå samt att skapa mer incitament för såväl stora som små och medelstora företag att utnyttja dessa medel. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strategier och program för fortbildning, bland annat datakurser, riktade till kvinnor i syfte att öka deras delaktighet inom olika delar av näringslivet och att i samband med detta beakta befintliga ekonomiska stöd på lokal och nationell nivå och gemenskapsnivå samt att skapa mer incitament för såväl stora som små och medelstora företag att utnyttja dessa medel.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till programmen för fortbildning för kvinnor i små och medelstora industriföretag samt att stödja forskning och innovation i enlighet med sjunde ramprogrammet och bestämmelserna i den europeiska stadga för små och medelstora företag som godkändes i bilaga III i ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte i Santa Maria da Feira i den 20–21 juni 2000. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till programmen för fortbildning för kvinnor i små och medelstora industriföretag samt att stödja forskning och innovation i enlighet med sjunde ramprogrammet och bestämmelserna i den europeiska stadga för små och medelstora företag som godkändes i bilaga III i ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte i Santa Maria da Feira i den 20–21 juni 2000.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja grundutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning och betonar att utbildning är ett oerhört viktigt sätt för kvinnor att lyckas på den könsuppdelade arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja grundutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning och betonar att utbildning är ett oerhört viktigt sätt för kvinnor att lyckas på den könsuppdelade arbetsmarknaden.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser bredast möjliga spridning av agendan för strategisk forskning för den europeiska teknikplattformen för textil- och beklädnadssektorn och uppmanar alla berörda parter att använda innovativ teknik och företagsmodeller med en jämn könsfördelning på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser bredast möjliga spridning av agendan för strategisk forskning för den europeiska teknikplattformen för textil- och beklädnadssektorn och uppmanar alla berörda parter att använda innovativ teknik och företagsmodeller med en jämn könsfördelning på samtliga nivåer.

| 31. | Europaparlamentet beklagar det låga kvinnliga deltagandet inom arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, och uppmanar dessa organisationer att öka utbildningen i jämställdhetsfrågor för de personer som förhandlar om och är ansvariga för kollektivavtal, samt att stärka kvinnors deltagande inom sina beslutande organ. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar det låga kvinnliga deltagandet inom arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, och uppmanar dessa organisationer att öka utbildningen i jämställdhetsfrågor för de personer som förhandlar om och är ansvariga för kollektivavtal, samt att stärka kvinnors deltagande inom sina beslutande organ.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna, särskilt inom de företag som de är aktieägare i. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna, särskilt inom de företag som de är aktieägare i.

| 33. | Europaparlamentet betonar att man måste uppmuntra bildandet av kvinnliga nätverk inom enskilda företag, mellan företag inom samma bransch och mellan olika branscher. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att man måste uppmuntra bildandet av kvinnliga nätverk inom enskilda företag, mellan företag inom samma bransch och mellan olika branscher.

| 34. | Europaparlamentet beklagar den låga andelen kvinnor inom spetsteknologisektorn och betonar betydelsen av utbildningsprogram och naturvetenskaplig och teknisk yrkesutbildning som garanterar kvalitet och diversifiering av utbildningsutbudet för kvinnor i de olika medlemsstaterna och främjar vetenskapliga och tekniska studier bland flickor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar den låga andelen kvinnor inom spetsteknologisektorn och betonar betydelsen av utbildningsprogram och naturvetenskaplig och teknisk yrkesutbildning som garanterar kvalitet och diversifiering av utbildningsutbudet för kvinnor i de olika medlemsstaterna och främjar vetenskapliga och tekniska studier bland flickor.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla och tillämpa strategier för att ta itu med de stora skillnaderna i arbetsmiljön och karriärutvecklingen för kvinnor som arbetar inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla och tillämpa strategier för att ta itu med de stora skillnaderna i arbetsmiljön och karriärutvecklingen för kvinnor som arbetar inom vetenskap och teknik.

| 36. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att sprida befintlig god praxis när det gäller kvinnors deltagande i industriforskning och spetsteknologiföretag. Parlamentet insisterar på betydelsen av att inom detta område göra cheferna i industriföretag med få kvinnliga arbetstagare medvetna om jämställdhetsperspektivet. Detta medvetandegörande bör uttryckas i siffermässiga mål. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att sprida befintlig god praxis när det gäller kvinnors deltagande i industriforskning och spetsteknologiföretag. Parlamentet insisterar på betydelsen av att inom detta område göra cheferna i industriföretag med få kvinnliga arbetstagare medvetna om jämställdhetsperspektivet. Detta medvetandegörande bör uttryckas i siffermässiga mål.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att på alla närliggande politiska områden beakta kvinnornas särskilda situation i industrin, särskilt inom sektorer som genomgår strukturella förändringar och som drabbats av åtgärder inom världshandeln, när det gäller såväl sysselsättningsfrågor som frågor som rör fortbildning och arbetsmiljö. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att på alla närliggande politiska områden beakta kvinnornas särskilda situation i industrin, särskilt inom sektorer som genomgår strukturella förändringar och som drabbats av åtgärder inom världshandeln, när det gäller såväl sysselsättningsfrågor som frågor som rör fortbildning och arbetsmiljö.

| 38. | Europaparlamentet betonar att kvinnor som har avbrutit sin karriär måste genomgå omskolning för att förbättra sin anställbarhet och uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna till livslångt lärande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att kvinnor som har avbrutit sin karriär måste genomgå omskolning för att förbättra sin anställbarhet och uppmanar medlemsstaterna att öka möjligheterna till livslångt lärande.

| 39. | Europaparlamentet erkänner att vissa regioner kännetecknas av en stark koncentration av textil- och beklädnadsföretag, vilka är mycket beroende av kvinnlig arbetskraft, särskilt i de minst gynnade regionerna i EU. Parlamentet kräver att man ägnar särskild uppmärksamhet åt importen från tredjeländer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erkänner att vissa regioner kännetecknas av en stark koncentration av textil- och beklädnadsföretag, vilka är mycket beroende av kvinnlig arbetskraft, särskilt i de minst gynnade regionerna i EU. Parlamentet kräver att man ägnar särskild uppmärksamhet åt importen från tredjeländer.

| 40. | Europaparlamentet anser att man måste stödja utvecklingen av de mindre gynnade regionerna, liksom av områden med permanenta strukturella nackdelar, regioner i de yttersta randområdena och områden som nyligen drabbats av avindustrialisering eller driftsomställningar i syfte att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och kvinnornas sociala integration i dessa områden och regioner. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att man måste stödja utvecklingen av de mindre gynnade regionerna, liksom av områden med permanenta strukturella nackdelar, regioner i de yttersta randområdena och områden som nyligen drabbats av avindustrialisering eller driftsomställningar i syfte att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och kvinnornas sociala integration i dessa områden och regioner.

| 41. | Europaparlamentet anser att utlokaliseringar har drabbat industrier med stor andel kvinnlig arbetskraft som t.ex. textil-, beklädnads-, sko-, kabel-, keramik-, elmateriel-, elektronik- och livsmedelsindustrin. Denna situation drabbar de medlemsstater som har en svag ekonomisk utveckling ännu hårdare, med arbetslöshet och minskad ekonomisk och social sammanhållning till följd. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att utlokaliseringar har drabbat industrier med stor andel kvinnlig arbetskraft som t.ex. textil-, beklädnads-, sko-, kabel-, keramik-, elmateriel-, elektronik- och livsmedelsindustrin. Denna situation drabbar de medlemsstater som har en svag ekonomisk utveckling ännu hårdare, med arbetslöshet och minskad ekonomisk och social sammanhållning till följd.

| 42. | Europaparlamentet insisterar på att man måste övervaka utlokaliseringarna av företag i EU-medlemsstaterna och att man måste byta policy när det gäller beviljande av gemenskapsbidrag i syfte att trygga arbetstillfällena och den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet insisterar på att man måste övervaka utlokaliseringarna av företag i EU-medlemsstaterna och att man måste byta policy när det gäller beviljande av gemenskapsbidrag i syfte att trygga arbetstillfällena och den regionala utvecklingen.

| 43. | Europaparlamentet begär att gemenskapsbidrag inte anslås till företag som efter att ha mottagit bidrag i en medlemsstat flyttar sin produktionsverksamhet till ett annat land utan att fullt ut respektera de avtal som ingåtts med medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär att gemenskapsbidrag inte anslås till företag som efter att ha mottagit bidrag i en medlemsstat flyttar sin produktionsverksamhet till ett annat land utan att fullt ut respektera de avtal som ingåtts med medlemsstaten i fråga.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att uppmärksamt följa upp de aktuella nedläggningarna och utlokaliseringarna av industriföretag och i händelse av oegentligheter begära att utbetalade bidrag återgäldas. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att uppmärksamt följa upp de aktuella nedläggningarna och utlokaliseringarna av industriföretag och i händelse av oegentligheter begära att utbetalade bidrag återgäldas.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i samband med anslagen av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, så att dessa medel kommer även sektorer med stor kvinnlig arbetskraft till godo. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i samband med anslagen av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, så att dessa medel kommer även sektorer med stor kvinnlig arbetskraft till godo.

| 46. | Europaparlamentet anser att man måste inrikta sig på kontrollerad strukturell förändring inom textilindustrin och förmå och uppmuntra kvinnor att vidareutbilda sig för att öka sin anställbarhet inom de växande industrisektorerna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att man måste inrikta sig på kontrollerad strukturell förändring inom textilindustrin och förmå och uppmuntra kvinnor att vidareutbilda sig för att öka sin anställbarhet inom de växande industrisektorerna.

| 47. | Europaparlamentet betonar betydelsen av gemenskapsprogram som främjar skapande av varumärken, skydd av ursprungs- och produktionsbeteckningar och främjande av externa säljfrämjande åtgärder för gemenskapsprodukter inom sektorer där kvinnor dominerar, särskilt på yrkesmässor och internationella mässor och därigenom främja kvinnors arbete och trygga deras sysselsättning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar betydelsen av gemenskapsprogram som främjar skapande av varumärken, skydd av ursprungs- och produktionsbeteckningar och främjande av externa säljfrämjande åtgärder för gemenskapsprodukter inom sektorer där kvinnor dominerar, särskilt på yrkesmässor och internationella mässor och därigenom främja kvinnors arbete och trygga deras sysselsättning.

| 48. | Europaparlamentet anser att kommissionen när den vidtar åtgärder, särskilt inom ramen för förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen, måste beakta varje sektors situation och särskilda egenskaper, de möjligheter och de utmaningar som varje sektor står inför och de svårigheter som varje medlemsstat möter, särskilt på området för kvinnors sysselsättning och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att kommissionen när den vidtar åtgärder, särskilt inom ramen för förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen, måste beakta varje sektors situation och särskilda egenskaper, de möjligheter och de utmaningar som varje sektor står inför och de svårigheter som varje medlemsstat möter, särskilt på området för kvinnors sysselsättning och kvinnors rättigheter.

| 49. | Europaparlamentet insisterar på att såväl kvinnliga som manliga arbetstagares rättigheter måste försvaras i omstruktureringsprocessen för industriföretag och att man måste garantera att deras strukturer – särskilt de europeiska företagsråden – får full tillgång till information och möjlighet att vidta avgörande åtgärder i hela processen, bland annat rätt att lägga in veto, och fastställa kriterier för ersättning till arbetstagarna i händelse att företagen inte uppfyller sina avtalsskyldigheter. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet insisterar på att såväl kvinnliga som manliga arbetstagares rättigheter måste försvaras i omstruktureringsprocessen för industriföretag och att man måste garantera att deras strukturer – särskilt de europeiska företagsråden – får full tillgång till information och möjlighet att vidta avgörande åtgärder i hela processen, bland annat rätt att lägga in veto, och fastställa kriterier för ersättning till arbetstagarna i händelse att företagen inte uppfyller sina avtalsskyldigheter.

| 50. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att göra det lättare för arbetstagare att återgå till arbetetslivet efter ett uppehåll. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att göra det lättare för arbetstagare att återgå till arbetetslivet efter ett uppehåll.

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0206.

(3)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 169.

(4)  EGT C 309, 27.10.2000, s. 57.

(5)  Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män (EGT L 45, 19.2.1975, s. 19).

(6)  Antagna texter, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/80

---

P6_TA(2008)0020

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om det andra Forumet för förvaltning av Internet som hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2005 om informationssamhället (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2005 om informationssamhället (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (2),

| — | med beaktande av den principförklaring och den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) i Genève den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den principförklaring och den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) i Genève den 12 december 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Att omsätta Genèveprinciperna i handling”(KOM(2004)0480), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Att omsätta Genèveprinciperna i handling”(KOM(2004)0480),

| — | med beaktande av Tunisåtagandet och Tunisagendan för informationssamhället, som antogs i Tunis den 18 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tunisåtagandet och Tunisagendan för informationssamhället, som antogs i Tunis den 18 november 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Uppföljning av Tunisfasen av världstoppmötet om informationssamhället (WSIS)”(KOM(2006)0181, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”För ett globalt partnerskap i informationssamhället: Uppföljning av Tunisfasen av världstoppmötet om informationssamhället (WSIS)”(KOM(2006)0181,

| — | med beaktande av Europarådets rapport av den 10 augusti 2007 som utarbetades inför det andra Forumet för förvaltning av Internet (Internet Governance Forum) den 12–15 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport av den 10 augusti 2007 som utarbetades inför det andra Forumet för förvaltning av Internet (Internet Governance Forum) den 12–15 november 2007,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Syftet med Forumet för förvaltning av Internet är att genomföra det mandat som världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) fastställde beträffande anordnandet av forum för politisk dialog mellan flera berörda parter under demokratiska och öppna former. |
| --- | --- |

A.

Syftet med Forumet för förvaltning av Internet är att genomföra det mandat som världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) fastställde beträffande anordnandet av forum för politisk dialog mellan flera berörda parter under demokratiska och öppna former.

| B. | Den främsta rollen för Forumet för förvaltning av Internet är att diskutera frågor på ett stort antal områden rörande förvaltning av Internet, och att vid behov lägga fram rekommendationer till det internationella samfundet. |
| --- | --- |

B.

Den främsta rollen för Forumet för förvaltning av Internet är att diskutera frågor på ett stort antal områden rörande förvaltning av Internet, och att vid behov lägga fram rekommendationer till det internationella samfundet.

| C. | Det första Forumet för förvaltning av Internet hölls i Aten den 30 oktober till 2 november 2006. Vid detta forum fastställdes några av de frågor som skulle diskuteras och under vilka former de skulle diskuteras. Man skapade till exempel dynamiska koalitioner som man gick närmare in på vid toppmötet i Rio och som man ska fortsätta att tillämpa vid kommande Forum för förvaltning av Internet. |
| --- | --- |

C.

Det första Forumet för förvaltning av Internet hölls i Aten den 30 oktober till 2 november 2006. Vid detta forum fastställdes några av de frågor som skulle diskuteras och under vilka former de skulle diskuteras. Man skapade till exempel dynamiska koalitioner som man gick närmare in på vid toppmötet i Rio och som man ska fortsätta att tillämpa vid kommande Forum för förvaltning av Internet.

| D. | Det andra Forumet för förvaltning av Internet hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007 och drog till sig mer än 2 000 deltagare. |
| --- | --- |

D.

Det andra Forumet för förvaltning av Internet hölls i Rio de Janeiro den 12–15 november 2007 och drog till sig mer än 2 000 deltagare.

| E. | De tillfälliga delegationer som parlamentet skickade till forumet spelade, tillsammans med kommissionen, en avgörande roll för att främja de europeiska värdena och samspelet med de organisationer inom det civila samhället och de företrädare från nationella parlament som närvarade vid dessa tillställningar. |
| --- | --- |

E.

De tillfälliga delegationer som parlamentet skickade till forumet spelade, tillsammans med kommissionen, en avgörande roll för att främja de europeiska värdena och samspelet med de organisationer inom det civila samhället och de företrädare från nationella parlament som närvarade vid dessa tillställningar.

| F. | Informations- och kommunikationsteknik är av avgörande betydelse för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

F.

Informations- och kommunikationsteknik är av avgörande betydelse för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| G. | En av de viktigaste frågorna för Europa när det gäller informations- och kommunikationsteknik är att överbrygga den digitala klyftan på såväl regional som global nivå. |
| --- | --- |

G.

En av de viktigaste frågorna för Europa när det gäller informations- och kommunikationsteknik är att överbrygga den digitala klyftan på såväl regional som global nivå.

| H. | De absolut viktigaste frågorna för Europeiska unionen och Europarådet under Forumet för förvaltning av Internet var skyddet av barn på Internet, skyddet och främjandet av yttrandefrihet, behovet att garantera öppenhet och tillträde för att möjliggöra mångfald, IP(Internet Protocol) -adresser och IP-nummer samt ”föremålens Internet” som hänger samman med den mer omfattande frågan rörande radiofrekvensidentifiering. |
| --- | --- |

H.

De absolut viktigaste frågorna för Europeiska unionen och Europarådet under Forumet för förvaltning av Internet var skyddet av barn på Internet, skyddet och främjandet av yttrandefrihet, behovet att garantera öppenhet och tillträde för att möjliggöra mångfald, IP(Internet Protocol) -adresser och IP-nummer samt ”föremålens Internet” som hänger samman med den mer omfattande frågan rörande radiofrekvensidentifiering.

| I. | Dessa frågor kommer att tas upp på nytt vid nästa Forum för förvaltning av Internet, som kommer att hållas i New Delhi den 8–11 december 2008. |
| --- | --- |

I.

Dessa frågor kommer att tas upp på nytt vid nästa Forum för förvaltning av Internet, som kommer att hållas i New Delhi den 8–11 december 2008.

| 1. | Även om Forumet för förvaltning av Internet inte antar några formella slutsatser anser Europaparlamentet att det är Europeiska unionens ansvar att stödja denna process eftersom den bidrar till att skapa Internets framtid under positiva och konkreta former i samarbete med flera berörda parter. |
| --- | --- |

1.

Även om Forumet för förvaltning av Internet inte antar några formella slutsatser anser Europaparlamentet att det är Europeiska unionens ansvar att stödja denna process eftersom den bidrar till att skapa Internets framtid under positiva och konkreta former i samarbete med flera berörda parter.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man redan kan dra lärdom av de fruktbara diskussioner som hittills förts i samband med Forumet för förvaltning av Internet, framför allt om frågor som rör reglering av elektronisk kommunikation samt uppgiftsskydd och skydd av privatlivet. Det är viktigt att man i framtiden garanterar ett öppet och oberoende Internet som grundar sig på de berörda parternas initiativ och behov, samt yttrandefriheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man redan kan dra lärdom av de fruktbara diskussioner som hittills förts i samband med Forumet för förvaltning av Internet, framför allt om frågor som rör reglering av elektronisk kommunikation samt uppgiftsskydd och skydd av privatlivet. Det är viktigt att man i framtiden garanterar ett öppet och oberoende Internet som grundar sig på de berörda parternas initiativ och behov, samt yttrandefriheten.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de berörda EU-institutionerna att ta hänsyn till Tunisagendan för informationssamhället i samband med lagstiftningsarbetet, till exempel i samband med översynen av regelverket om elektroniska kommunikationer, översynen av i2010-initiativet samt alla nya lagstiftningsförslag om informations- och kommunikationsteknik. För att ge fler människor tillträde till Internet bör man se till att främja konkurrens mellan operatörer och tjänsteleverantörer, liksom balans mellan olika tekniker och utveckling av informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de berörda EU-institutionerna att ta hänsyn till Tunisagendan för informationssamhället i samband med lagstiftningsarbetet, till exempel i samband med översynen av regelverket om elektroniska kommunikationer, översynen av i2010-initiativet samt alla nya lagstiftningsförslag om informations- och kommunikationsteknik. För att ge fler människor tillträde till Internet bör man se till att främja konkurrens mellan operatörer och tjänsteleverantörer, liksom balans mellan olika tekniker och utveckling av informations- och kommunikationsteknik.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka parlamentens roll i samband med Forumet för förvaltning av Internet och ser fram emot att samarbeta med det brasilianska och det indiska parlamentet och andra intresserade församlingar i samband med nästa Forum för förvaltning av Internet i New Delhi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka parlamentens roll i samband med Forumet för förvaltning av Internet och ser fram emot att samarbeta med det brasilianska och det indiska parlamentet och andra intresserade församlingar i samband med nästa Forum för förvaltning av Internet i New Delhi.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att betrakta Forumet för förvaltning av Internet som en viktig fråga på agendan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att betrakta Forumet för förvaltning av Internet som en viktig fråga på agendan.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Litauen har erbjudit sig att anordna Forumet för förvaltning av Internet 2010. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Litauen har erbjudit sig att anordna Forumet för förvaltning av Internet 2010.

| 7. | Europaparlamentet anser att samarbetet med kommissionen bör förstärkas, till exempel genom att regelbundet hålla möten efter att en rådgivande grupp som inrättats genom Forumet för förvaltning av Internet har haft möte. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att samarbetet med kommissionen bör förstärkas, till exempel genom att regelbundet hålla möten efter att en rådgivande grupp som inrättats genom Forumet för förvaltning av Internet har haft möte.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att engagera nationella och regionala intressenter i Forumet för förvaltning av Internet för att bilda ”lokala” forum för förvaltning av Internet, vilket redan har föreslagits i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av att engagera nationella och regionala intressenter i Forumet för förvaltning av Internet för att bilda ”lokala” forum för förvaltning av Internet, vilket redan har föreslagits i Förenade kungariket.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för att det före mitten av 2009 inrättas ett ”Europeiskt forum för förvaltning av Internet” för att stärka den europeiska dimensionen av hela det arbete som bedrivs i samband med Forumet för förvaltning av Internet och världstoppmötet om informationssamhället. Parlamentet uppmanar talmannen att tillhandahålla de resurser som behövs för att, inför Forumet för förvaltning av Internet i New Delhi, hålla ett förberedande möte med ledamöter i medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för att det före mitten av 2009 inrättas ett ”Europeiskt forum för förvaltning av Internet” för att stärka den europeiska dimensionen av hela det arbete som bedrivs i samband med Forumet för förvaltning av Internet och världstoppmötet om informationssamhället. Parlamentet uppmanar talmannen att tillhandahålla de resurser som behövs för att, inför Forumet för förvaltning av Internet i New Delhi, hålla ett förberedande möte med ledamöter i medlemsstaternas parlament.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 133 E, 8.6.2006, s. 140.

(2)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 133.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/82

---

P6_TA(2008)0021

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om gripandet av den kinesiske dissidenten Hu Jia

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om människorättssituationen i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om människorättssituationen i Kina,

| — | med beaktande av de två senaste rundorna inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 17 oktober 2007 och i Berlin den 15–16 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två senaste rundorna inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 17 oktober 2007 och i Berlin den 15–16 maj 2007,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning om de mänskliga rättigheterna i Kina inför de Olympiska spelen 2008 i Beijing som anordnades av underutskottet för mänskliga rättigheter den 26 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning om de mänskliga rättigheterna i Kina inför de Olympiska spelen 2008 i Beijing som anordnades av underutskottet för mänskliga rättigheter den 26 november 2007,

| — | med beaktande av den olympiska fred som FN:s generalförsamling vädjade om den 31 oktober 2007, då man uppmanade FN:s medlemsstater att respektera och främja freden under OS 2008. |
| --- | --- |

—

med beaktande av den olympiska fred som FN:s generalförsamling vädjade om den 31 oktober 2007, då man uppmanade FN:s medlemsstater att respektera och främja freden under OS 2008.

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 27 december 2007 bortfördes människorättsaktivisten Hu Jia av polis från sitt hem i Peking, misstänkt för att uppvigla till samhällsomstörtande verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Den 27 december 2007 bortfördes människorättsaktivisten Hu Jia av polis från sitt hem i Peking, misstänkt för att uppvigla till samhällsomstörtande verksamhet.

| B. | Hu Jia och hans hustru Zeng Jinyan har avslöjat övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i Kina under de senaste åren och har långa perioder suttit i husarrest på grund av sin verksamhet. |
| --- | --- |

B.

Hu Jia och hans hustru Zeng Jinyan har avslöjat övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i Kina under de senaste åren och har långa perioder suttit i husarrest på grund av sin verksamhet.

| C. | Hu Jia lider av vacklande hälsa med en leversjukdom som tvingar honom att ta medicin. |
| --- | --- |

C.

Hu Jia lider av vacklande hälsa med en leversjukdom som tvingar honom att ta medicin.

| D. | År 2006 utsågs Zeng Jinyan till en av världens hundra ”hjältar och pionjärer” av Time Magazine, och 2007 mottog hon tillsammans med Hu Jia det speciella ”Kinapriset” från Läkare utan gränser samt nominerades till Sacharovpriset. |
| --- | --- |

D.

År 2006 utsågs Zeng Jinyan till en av världens hundra ”hjältar och pionjärer” av Time Magazine, och 2007 mottog hon tillsammans med Hu Jia det speciella ”Kinapriset” från Läkare utan gränser samt nominerades till Sacharovpriset.

| E. | Människorättsorganisationer har kallat gripandet ytterligare ett drag av de kinesiska myndigheterna för att tysta kritiker inför de Olympiska spelen 2008. |
| --- | --- |

E.

Människorättsorganisationer har kallat gripandet ytterligare ett drag av de kinesiska myndigheterna för att tysta kritiker inför de Olympiska spelen 2008.

| F. | 57 kinesiska intellektuella publicerade omedelbart ett öppet brev i vilket de krävde att Hu Jia skulle friges omgående. |
| --- | --- |

F.

57 kinesiska intellektuella publicerade omedelbart ett öppet brev i vilket de krävde att Hu Jia skulle friges omgående.

| G. | I ett uttalande den 31 december 2007 kritiserade Europaparlamentets talman de kinesiska myndigheterna för frihetsberövandet av Hu Jia och uppmanade dem att se de kommande Olympiska spelen 2008 som en möjlighet för Kina att visa att ett land som är värd för världens viktigaste idrottsevenemang bekänner sig till internationellt erkända människorättsnormer, däribland yttrandefriheten. |
| --- | --- |

G.

I ett uttalande den 31 december 2007 kritiserade Europaparlamentets talman de kinesiska myndigheterna för frihetsberövandet av Hu Jia och uppmanade dem att se de kommande Olympiska spelen 2008 som en möjlighet för Kina att visa att ett land som är värd för världens viktigaste idrottsevenemang bekänner sig till internationellt erkända människorättsnormer, däribland yttrandefriheten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt frihetsberövandet av Hu Jia och kräver att han och alla dissidenter som gripits och fängslats för åsiktsbrott ska friges omedelbart. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt frihetsberövandet av Hu Jia och kräver att han och alla dissidenter som gripits och fängslats för åsiktsbrott ska friges omedelbart.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykiska integriteten för Hu Jia och för hans släktingar och advokater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att under alla omständigheter garantera den fysiska och psykiska integriteten för Hu Jia och för hans släktingar och advokater.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina människorättsliga åtaganden och respektera rättsstatsprincipen, särskilt bestämmelserna i den FN-deklaration om människorättsförsvarare som antogs av generalförsamlingen den 9 december 1998, genom att upphöra med trakasserierna mot kinesiska människorättsförsvarare och därigenom visa sitt engagemang för de mänskliga rättigheterna under landets OS-år. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina människorättsliga åtaganden och respektera rättsstatsprincipen, särskilt bestämmelserna i den FN-deklaration om människorättsförsvarare som antogs av generalförsamlingen den 9 december 1998, genom att upphöra med trakasserierna mot kinesiska människorättsförsvarare och därigenom visa sitt engagemang för de mänskliga rättigheterna under landets OS-år.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Kina att inte använda de Olympiska spelen 2008 som en förevändning för att gripa och olagligt kvarhålla och fängsla dissidenter, journalister och människorättsaktivister som antingen rapporterar om eller protesterar mot övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Kina att inte använda de Olympiska spelen 2008 som en förevändning för att gripa och olagligt kvarhålla och fängsla dissidenter, journalister och människorättsaktivister som antingen rapporterar om eller protesterar mot övergrepp mot de mänskliga rättigheterna.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att frågor om de mänskliga rättigheterna bör ägnas mycket större uppmärksamhet under förberedelserna inför de Olympiska spelen 2008 och framhåller vikten av att respektera universella och grundläggande etiska principer och främja ett fredligt samhälle som slår vakt om människovärdet, i enlighet med artiklarna 1 och 2 i den olympiska stadgan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att frågor om de mänskliga rättigheterna bör ägnas mycket större uppmärksamhet under förberedelserna inför de Olympiska spelen 2008 och framhåller vikten av att respektera universella och grundläggande etiska principer och främja ett fredligt samhälle som slår vakt om människovärdet, i enlighet med artiklarna 1 och 2 i den olympiska stadgan.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Kina att reformera sin strafflag för att stärka yttrandefriheten för bland annat de journalister, skribenter, frilansare och reportrar som kommer att rapportera till hela världen från det viktiga evenemang som de Olympiska spelen 2008 utgör. En sådan reform skulle även bidra till att klargöra tillämpningsområdet för vissa oklara lagbestämmelser (exempelvis artikel 105 i den kinesiska strafflagen) och skicka en positiv signal till omvärlden om att det kinesiska kommunistpartiets sjuttonde partikongress banat väg för ökad respekt för åsiktsskillnader. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Kina att reformera sin strafflag för att stärka yttrandefriheten för bland annat de journalister, skribenter, frilansare och reportrar som kommer att rapportera till hela världen från det viktiga evenemang som de Olympiska spelen 2008 utgör. En sådan reform skulle även bidra till att klargöra tillämpningsområdet för vissa oklara lagbestämmelser (exempelvis artikel 105 i den kinesiska strafflagen) och skicka en positiv signal till omvärlden om att det kinesiska kommunistpartiets sjuttonde partikongress banat väg för ökad respekt för åsiktsskillnader.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att låta Hu Jia och alla andra frihetsberövade dissidenter vid behov få tillgång till läkarvård och att beakta att olämpliga fängelseförhållanden kan äventyra deras hälsa. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att låta Hu Jia och alla andra frihetsberövade dissidenter vid behov få tillgång till läkarvård och att beakta att olämpliga fängelseförhållanden kan äventyra deras hälsa.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att stänga de så kallade svarta fängelserna, interneringsanläggningar som inrättats för att hysa ”orosstiftare” inför de Olympiska spelen 2008. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att stänga de så kallade svarta fängelserna, interneringsanläggningar som inrättats för att hysa ”orosstiftare” inför de Olympiska spelen 2008.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta åtgärder gentemot de kinesiska myndigheterna med anledning av gripandet av Hu Jia och försvinnandet den 22 september 2007 av Gao Zhisheng, en känd människorättsadvokat och vän till Hu Jia, som kommit att bli en symbol för de flera tusen fängslade människorättsförsvararna i Kina och deras situation. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta åtgärder gentemot de kinesiska myndigheterna med anledning av gripandet av Hu Jia och försvinnandet den 22 september 2007 av Gao Zhisheng, en känd människorättsadvokat och vän till Hu Jia, som kommit att bli en symbol för de flera tusen fängslade människorättsförsvararna i Kina och deras situation.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president och premiärminister samt Internationella olympiska kommittén. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president och premiärminister samt Internationella olympiska kommittén.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/83

---

P6_TA(2008)0022

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om brott mot de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av resolutionen från den gemensamma parlamentsförsamlingen AVS–EU av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den gemensamma parlamentsförsamlingen AVS–EU av den 22 november 2007 om situationen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt landets östra delar, och dess konsekvenser för regionen,

| — | med beaktande av Romstadgan för den Internationella brottmålsdomstolen, antagen 1998, och framför allt artiklarna 7 och 8 i den, där våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, påtvingat havandeskap, tvångssterilisering eller varje annan form av sexuellt våld definieras som brott mot mänskligheten och som krigsförbrytelser och jämställs med en form av tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, antingen den förövats systematiskt eller inte under internationella eller interna konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för den Internationella brottmålsdomstolen, antagen 1998, och framför allt artiklarna 7 och 8 i den, där våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, påtvingat havandeskap, tvångssterilisering eller varje annan form av sexuellt våld definieras som brott mot mänskligheten och som krigsförbrytelser och jämställs med en form av tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, antingen den förövats systematiskt eller inte under internationella eller interna konflikter,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares tjugofjärde rapport om FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo av den 14 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares tjugofjärde rapport om FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo av den 14 november 2007,

| — | med beaktande av uttalandet den 27 juli 2007 från FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (MONUC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 27 juli 2007 från FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo (MONUC),

| — | med beaktande av publikationen från Human Rights Watch med namnet Renewed Crisis in North Kivu, från oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från Human Rights Watch med namnet Renewed Crisis in North Kivu, från oktober 2007,

| — | med beaktande av publikationen från Human Rights Watch med namnet Seeking Justice: The Prosecution of Sexual Violence in the Congo War, från mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från Human Rights Watch med namnet Seeking Justice: The Prosecution of Sexual Violence in the Congo War, från mars 2005,

| — | med beaktande av Amnesty Internationals rapport 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amnesty Internationals rapport 2007,

| — | med beaktande av den FN-stödda handlingsplanen för humanitära insatser i Demokratiska republiken Kongo från den 11 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den FN-stödda handlingsplanen för humanitära insatser i Demokratiska republiken Kongo från den 11 december 2007,

| — | med beaktande av bulletinen från FN:s kontor för humanitära frågors (Office for the Coordination of Humanitarian Affairs, OCHA) ”Humanitarian News and Analysis” från den 13 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bulletinen från FN:s kontor för humanitära frågors (Office for the Coordination of Humanitarian Affairs, OCHA) ”Humanitarian News and Analysis” från den 13 december 2007,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kriget och oron i östra delen av Demokratiska republiken Kongo har lett till att väpnade rebellgrupper likväl som regeringstrupper och regeringstrogen polis i alarmerande grad utövat sexuellt våld i omfattande skala mot kvinnor. |
| --- | --- |

A.

Kriget och oron i östra delen av Demokratiska republiken Kongo har lett till att väpnade rebellgrupper likväl som regeringstrupper och regeringstrogen polis i alarmerande grad utövat sexuellt våld i omfattande skala mot kvinnor.

| B. | I östra Kongo överfalls kvinnor systematiskt i en omfattning man aldrig sett förut och enligt FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor är det sexuella våldet i Kongo det värsta i världen. |
| --- | --- |

B.

I östra Kongo överfalls kvinnor systematiskt i en omfattning man aldrig sett förut och enligt FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor är det sexuella våldet i Kongo det värsta i världen.

| C. | Våldtäkter förövas också i läger för tvångsfördrivna personer, där många civila tar sin tillflykt från striderna som drivit över 400 000 personer från sina hem och byar enbart under 2007. |
| --- | --- |

C.

Våldtäkter förövas också i läger för tvångsfördrivna personer, där många civila tar sin tillflykt från striderna som drivit över 400 000 personer från sina hem och byar enbart under 2007.

| D. | Enligt FN:s generalsekreterares speciella sändebud i Demokratiska republiken Kongo handlar grymheterna mot kvinnor om våldtäkt, gruppvåldtäkt, sexuellt slaveri och mord, som får långtgående konsekvenser, såsom att kvinnor bryts ned fysiskt och psykiskt. |
| --- | --- |

D.

Enligt FN:s generalsekreterares speciella sändebud i Demokratiska republiken Kongo handlar grymheterna mot kvinnor om våldtäkt, gruppvåldtäkt, sexuellt slaveri och mord, som får långtgående konsekvenser, såsom att kvinnor bryts ned fysiskt och psykiskt.

| E. | Enligt handlingsplanen för humanitära insatser i Demokratiska republiken Kongo 2008 anmäldes 32 353 våldtäkter under 2007 och med största sannolikt är mörkertalet åtskilligt större. |
| --- | --- |

E.

Enligt handlingsplanen för humanitära insatser i Demokratiska republiken Kongo 2008 anmäldes 32 353 våldtäkter under 2007 och med största sannolikt är mörkertalet åtskilligt större.

| F. | I FN:s säkerhetsråds resolution nr 1325(2000) framhålls det att alla stater har ansvar för att det ska bli slut på straffriheten för dem som begått brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, inberäknat sådana som har med sexuellt våld och annat våld mot kvinnor och flickor att göra, samt för att dessa personer ska lagföras. |
| --- | --- |

F.

I FN:s säkerhetsråds resolution nr 1325(2000) framhålls det att alla stater har ansvar för att det ska bli slut på straffriheten för dem som begått brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, inberäknat sådana som har med sexuellt våld och annat våld mot kvinnor och flickor att göra, samt för att dessa personer ska lagföras.

| G. | Våldtäkter verkar vara ett sätt att förödmjuka kvinnor inför deras familjer och de befolkningsgrupper de tillhör, för att man på det sättet ska kunna förstöra dessa gruppers integritet, moral och samhörighetskänsla. |
| --- | --- |

G.

Våldtäkter verkar vara ett sätt att förödmjuka kvinnor inför deras familjer och de befolkningsgrupper de tillhör, för att man på det sättet ska kunna förstöra dessa gruppers integritet, moral och samhörighetskänsla.

| H. | Det är oroväckande att kvinnor och flickor som fallit offer för våldtäkt i hög grad utsätts för social diskriminering av sina familjer och de befolkningsgrupper de tillhör samt att dessa inte vill ha någonting med dem att göra, allt medan gärningsmännen får gå fria från straff. Här har vi ytterligare en orsak till att bara en bråkdel av våldtäktsfallen anmäls av offren. |
| --- | --- |

H.

Det är oroväckande att kvinnor och flickor som fallit offer för våldtäkt i hög grad utsätts för social diskriminering av sina familjer och de befolkningsgrupper de tillhör samt att dessa inte vill ha någonting med dem att göra, allt medan gärningsmännen får gå fria från straff. Här har vi ytterligare en orsak till att bara en bråkdel av våldtäktsfallen anmäls av offren.

| I. | Det är djupt oroande att det inte görs tillräckligt för att grundligt utreda dessa brott och inte heller för att skydda vittnena, offren och offrens familjer samt att det saknas information om fallen och lämplig medicinsk vård för offren. |
| --- | --- |

I.

Det är djupt oroande att det inte görs tillräckligt för att grundligt utreda dessa brott och inte heller för att skydda vittnena, offren och offrens familjer samt att det saknas information om fallen och lämplig medicinsk vård för offren.

| J. | Parlamentet i Demokratiska republiken Kongo antog 2006 en ny lag om sexuellt våld. Syftet med den var att påskynda lagföringen av våldtäktsfall och skärpa straffen, men hittills har effekterna av den varit nog så begränsade. |
| --- | --- |

J.

Parlamentet i Demokratiska republiken Kongo antog 2006 en ny lag om sexuellt våld. Syftet med den var att påskynda lagföringen av våldtäktsfall och skärpa straffen, men hittills har effekterna av den varit nog så begränsade.

| K. | Den 10 december 2007 undertecknades i Nairobi ett gemensamt uttalande mellan Rwanda och Demokratiska republiken Kongo, om en övergripande lösning på problemet med närvaron av väpnade grupper i Kivu, vilka är ansvariga för det sexuella våldet och andra brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

Den 10 december 2007 undertecknades i Nairobi ett gemensamt uttalande mellan Rwanda och Demokratiska republiken Kongo, om en övergripande lösning på problemet med närvaron av väpnade grupper i Kivu, vilka är ansvariga för det sexuella våldet och andra brott mot de mänskliga rättigheterna.

| L. | De många åren av väpnad konflikt har direkt och indirekt krävt fyra miljoner direkta och indirekta offer samt lett till att åtminstone 1,5 miljoner människor, merendels kvinnor och barn, fördrivits från sina hem och den sociala infrastrukturen i Demokratiska republiken Kongo förstörts. |
| --- | --- |

L.

De många åren av väpnad konflikt har direkt och indirekt krävt fyra miljoner direkta och indirekta offer samt lett till att åtminstone 1,5 miljoner människor, merendels kvinnor och barn, fördrivits från sina hem och den sociala infrastrukturen i Demokratiska republiken Kongo förstörts.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt att våldtäkt brukas som vapen i krig och erinrar att sådana gärningar faller under Internationella brottmålsdomstolens och Demokratiska republiken Kongos domsrätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt att våldtäkt brukas som vapen i krig och erinrar att sådana gärningar faller under Internationella brottmålsdomstolens och Demokratiska republiken Kongos domsrätt.

| 2. | Europaparlamentet yrkar framför allt på att de som gjort sig skyldiga till sexuellt våld mot kvinnor ska anmälas, identifieras, lagföras och straffas enligt nationell och internationell strafflag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet yrkar framför allt på att de som gjort sig skyldiga till sexuellt våld mot kvinnor ska anmälas, identifieras, lagföras och straffas enligt nationell och internationell strafflag.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att få slut på straffriheten och genomföra den nya lag mot sexuellt våld, vilken antagits av landets parlament och stadgar om strängare straff mot förövarna av det. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att få slut på straffriheten och genomföra den nya lag mot sexuellt våld, vilken antagits av landets parlament och stadgar om strängare straff mot förövarna av det.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att göra allt som behövs för att stödja de berörda nationella myndigheterna, för att dessa ska kunna utreda fallen och lagföra de skyldiga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att göra allt som behövs för att stödja de berörda nationella myndigheterna, för att dessa ska kunna utreda fallen och lagföra de skyldiga.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU att bevilja omfattande anslag för att offren för sexuellt utnyttjande ska kunna få medicinskt, juridiskt och socialt stöd och kvinnor och flickor få mer att säga till om, så att det på så vis kan sättas stopp för fortsatt sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU att bevilja omfattande anslag för att offren för sexuellt utnyttjande ska kunna få medicinskt, juridiskt och socialt stöd och kvinnor och flickor få mer att säga till om, så att det på så vis kan sättas stopp för fortsatt sexuellt utnyttjande.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla styrkor som deltar i konflikten i östra delen av Demokratiska republiken Kongo att respektera de mänskliga rättigheterna och folkrättens bestämmelser om dem, att upphöra med alla angrepp mot kvinnor och andra civilpersoner samt att tillåta hjälporganisationer att komma till offrens undsättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla styrkor som deltar i konflikten i östra delen av Demokratiska republiken Kongo att respektera de mänskliga rättigheterna och folkrättens bestämmelser om dem, att upphöra med alla angrepp mot kvinnor och andra civilpersoner samt att tillåta hjälporganisationer att komma till offrens undsättning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och FN att formellt erkänna våldtäkt, påtvingat havandeskap, sexuellt slaveri och varje annan form av sexuellt våld som brott mot mänskligheten, grova krigsförbrytelser och en form av tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, antingen de förövats systematiskt eller inte. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU och FN att formellt erkänna våldtäkt, påtvingat havandeskap, sexuellt slaveri och varje annan form av sexuellt våld som brott mot mänskligheten, grova krigsförbrytelser och en form av tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, antingen de förövats systematiskt eller inte.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar FN:s alla medlemsstater som sänder ut personal till det fredsbevarande uppdraget MONUC att följa upp alla påståenden om sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, framför allt om de rör minderåriga, samt ställa dem som gjort sig skyldiga till sådant inför rätta fortast möjligt och yrkar därför på att MONUC ska få ett förstärkt mandat att skydda civilbefolkningen mot sexuellt våld. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar FN:s alla medlemsstater som sänder ut personal till det fredsbevarande uppdraget MONUC att följa upp alla påståenden om sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, framför allt om de rör minderåriga, samt ställa dem som gjort sig skyldiga till sådant inför rätta fortast möjligt och yrkar därför på att MONUC ska få ett förstärkt mandat att skydda civilbefolkningen mot sexuellt våld.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar FN, Afrikanska unionen och EU och de övriga partnerna till Demokratiska republiken Kongo att göra allt för att få till stånd en mekanism för effektiv övervakning och dokumentation av sexuellt våld i Demokratiska republiken Kongo och erbjuda effektivt och adekvat bistånd och skydd till kvinnor, framför allt i östra delen av landet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar FN, Afrikanska unionen och EU och de övriga partnerna till Demokratiska republiken Kongo att göra allt för att få till stånd en mekanism för effektiv övervakning och dokumentation av sexuellt våld i Demokratiska republiken Kongo och erbjuda effektivt och adekvat bistånd och skydd till kvinnor, framför allt i östra delen av landet.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det sexuella våldet skapar en oerhörd flykt från landsbygden och understryker att systematiskt sexuellt våld och en ”kultur av sexuellt våld överlag” förstör alla sociala nät och innebär ett verkligt hot mot nationen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det sexuella våldet skapar en oerhörd flykt från landsbygden och understryker att systematiskt sexuellt våld och en ”kultur av sexuellt våld överlag” förstör alla sociala nät och innebär ett verkligt hot mot nationen.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att konferensen om fred, säkerhet och utveckling inletts i Goma (i norra Kivu) och hoppas att inställandet av fientligheterna under konferensen är det första steget på väg mot att bygga upp förtroende mellan de krigförande parterna. Parlamentet uppmanar med kraft deltagarna att ta upp frågan om sexuellt våld mot kvinnor och flickor och gå in för att de som gjort sig skyldiga till sådant ska ställas inför rätta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att konferensen om fred, säkerhet och utveckling inletts i Goma (i norra Kivu) och hoppas att inställandet av fientligheterna under konferensen är det första steget på väg mot att bygga upp förtroende mellan de krigförande parterna. Parlamentet uppmanar med kraft deltagarna att ta upp frågan om sexuellt våld mot kvinnor och flickor och gå in för att de som gjort sig skyldiga till sådant ska ställas inför rätta.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge stöd, även i form av ekonomisk hjälp, till att det hålls en fredskonferens i Kivu för att befolkningen ska kunna vara med och söka efter varaktiga lösningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge stöd, även i form av ekonomisk hjälp, till att det hålls en fredskonferens i Kivu för att befolkningen ska kunna vara med och söka efter varaktiga lösningar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo och MONUC att garantera en lämplig nivå av säkerhet för hjälporganisationernas medlemmar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Demokratiska republiken Kongo och MONUC att garantera en lämplig nivå av säkerhet för hjälporganisationernas medlemmar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar talmannen att översända denna resolution till kommissionen, medlemsstaternas regeringar, regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och länderna kring Afrikas stora sjöar, Afrikanska unionens institutioner och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar talmannen att översända denna resolution till kommissionen, medlemsstaternas regeringar, regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och länderna kring Afrikas stora sjöar, Afrikanska unionens institutioner och FN:s generalsekreterare.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/86

---

P6_TA(2008)0023

Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Egypten

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europa–Medelhavspartnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europa–Medelhavspartnerskapet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om allvarliga händelser som äventyrar kristna samfunds och andra religiösa samfunds existens (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om allvarliga händelser som äventyrar kristna samfunds och andra religiösa samfunds existens (1),

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen från november 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen från november 1995,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 21 maj 2003 om stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavsparterna – Strategiska riktlinjer (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 21 maj 2003 om stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavsparterna – Strategiska riktlinjer (KOM(2003)0294),

| — | med beaktande av den första konferensen som anordnades av Europa–Medelhavsnätverket för mänskliga rättigheter i Kairo den 26 och 27 januari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första konferensen som anordnades av Europa–Medelhavsnätverket för mänskliga rättigheter i Kairo den 26 och 27 januari 2006,

| — | med beaktande av FN-konventionen mot tortyr, grym omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen mot tortyr, grym omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om försvarare av mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 19 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten ratificerade 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten ratificerade 1982,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av det arbetsprogram som godkändes vid toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i Barcelona i november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbetsprogram som godkändes vid toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i Barcelona i november 2005,

| — | med beaktande av de slutsatser som antogs i Barcelona den 26 november 2005, vid den femte europeiska parlamentsordförandekonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som antogs i Barcelona den 26 november 2005, vid den femte europeiska parlamentsordförandekonferensen,

| — | med beaktande av de resolutioner som antogs vid sammanträdet för den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavet den 27 mars 2006 och det uttalande som församlingens ordförande gjorde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som antogs vid sammanträdet för den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavet den 27 mars 2006 och det uttalande som församlingens ordförande gjorde,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (2),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I mars 2007 undertecknades en handlingsplan EU-Egypten inom det associeringsråd som inrättades genom Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan. Denna handlingsplan innehåller vissa prioriteringar bland vilka särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbättra effektiviteten inom de institutioner som ska stärka demokratin, tillämpa rättsstatsprincipen och främja de mänskliga rättigheterna i alla sammanhang. |
| --- | --- |

A.

I mars 2007 undertecknades en handlingsplan EU-Egypten inom det associeringsråd som inrättades genom Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan. Denna handlingsplan innehåller vissa prioriteringar bland vilka särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbättra effektiviteten inom de institutioner som ska stärka demokratin, tillämpa rättsstatsprincipen och främja de mänskliga rättigheterna i alla sammanhang.

| B. | Främjandet av respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och mål för Europeiska unionen. De utgör också en gemensam grund för utvecklingen inom Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

B.

Främjandet av respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och mål för Europeiska unionen. De utgör också en gemensam grund för utvecklingen inom Europa–Medelhavsområdet.

| C. | Förbindelserna med Egypten är av stor betydelse. Rättvisa och öppna val är det enda sättet att göra framsteg på vägen mot ett mer demokratiskt samhälle, och förbindelserna mellan Egypten och EU är viktiga för stabiliteten och utvecklingen i Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

C.

Förbindelserna med Egypten är av stor betydelse. Rättvisa och öppna val är det enda sättet att göra framsteg på vägen mot ett mer demokratiskt samhälle, och förbindelserna mellan Egypten och EU är viktiga för stabiliteten och utvecklingen i Europa–Medelhavsområdet.

| D. | De egyptiska myndigheterna har lovat att sätta stopp för fängslandet av journalister, men hittills har man inte uppfyllt detta löfte. |
| --- | --- |

D.

De egyptiska myndigheterna har lovat att sätta stopp för fängslandet av journalister, men hittills har man inte uppfyllt detta löfte.

| E. | Oppositionens presidentkandidat Ayman Nour avtjänar fortfarande det femåriga fängelsestraff som 2005 utdömdes efter en orättvis rättegång till följd av ett politiskt motiverat åtal, och hans hälsa blir allt sämre på grund av denna fängelsevistelse. |
| --- | --- |

E.

Oppositionens presidentkandidat Ayman Nour avtjänar fortfarande det femåriga fängelsestraff som 2005 utdömdes efter en orättvis rättegång till följd av ett politiskt motiverat åtal, och hans hälsa blir allt sämre på grund av denna fängelsevistelse.

| F. | Nedläggningen av Centret för fackliga tjänster och dess förgreningar innebar att en icke-statlig organisation för första gången lades ner genom ett genomförandebeslut. Dessutom har Association for Human Rights Legal Aid (Föreningen för rättshjälp i människorättsfrågor) lagts ner, och därefter har människorättsaktivisten Kamal Abbas, centrets chefssamordnare, dömts för ärekränkning av Mohammed Mostafa efter att han publicerat en studie i Kalam Sanya. |
| --- | --- |

F.

Nedläggningen av Centret för fackliga tjänster och dess förgreningar innebar att en icke-statlig organisation för första gången lades ner genom ett genomförandebeslut. Dessutom har Association for Human Rights Legal Aid (Föreningen för rättshjälp i människorättsfrågor) lagts ner, och därefter har människorättsaktivisten Kamal Abbas, centrets chefssamordnare, dömts för ärekränkning av Mohammed Mostafa efter att han publicerat en studie i Kalam Sanya.

| G. | Kopterna, bahaierna, shiiterna, koranisterna och medlemmar av andra religiösa minoriteter lider fortfarande allvarliga nackdelar på grund av sekterisk isolering som innebär en beklaglig begränsning för dem. |
| --- | --- |

G.

Kopterna, bahaierna, shiiterna, koranisterna och medlemmar av andra religiösa minoriteter lider fortfarande allvarliga nackdelar på grund av sekterisk isolering som innebär en beklaglig begränsning för dem.

| 1. | Egypten spelar en viktig roll för fredsprocessen i Mellanöstern och förbindelserna mellan EU och Egypten har stor betydelse för hela Europa–Medelhavsområdet och för kampen mot internationell terrorism och fundamentalism. Men Europaparlamentet påpekar att respekten för mänskliga rättigheter är ett grundläggande värde i associeringsavtalet mellan EU och Egypten, och bekräftar att Europa–Medelhavspartnerskapet har en stor betydelse när det gäller att främja rättssäkerhet och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

1.

Egypten spelar en viktig roll för fredsprocessen i Mellanöstern och förbindelserna mellan EU och Egypten har stor betydelse för hela Europa–Medelhavsområdet och för kampen mot internationell terrorism och fundamentalism. Men Europaparlamentet påpekar att respekten för mänskliga rättigheter är ett grundläggande värde i associeringsavtalet mellan EU och Egypten, och bekräftar att Europa–Medelhavspartnerskapet har en stor betydelse när det gäller att främja rättssäkerhet och grundläggande friheter.

| 2. | Europaparlamentet anser att de senaste gripandena och åtgärderna mot icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare underminerar de åtaganden som den egyptiska regeringen gjort rörande grundläggande rättigheter och friheter samt den demokratiska processen i landet. Parlamentet stöder de icke-statliga organisationernas kampanj för organisationsfrihet som inleddes den 13 maj 2007 av 34 icke-statliga organisationer till följd av den första samlade rapporten om förvaltningars och säkerhetstjänstens trakasserier. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de senaste gripandena och åtgärderna mot icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare underminerar de åtaganden som den egyptiska regeringen gjort rörande grundläggande rättigheter och friheter samt den demokratiska processen i landet. Parlamentet stöder de icke-statliga organisationernas kampanj för organisationsfrihet som inleddes den 13 maj 2007 av 34 icke-statliga organisationer till följd av den första samlade rapporten om förvaltningars och säkerhetstjänstens trakasserier.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att upphöra med alla former av trakasserier, inklusive rättsliga åtgärder, mot och gripanden av mediaarbetare samt människorättsförsvarare och aktivister i allmänhet som begär reformer, och att fullt ut respektera yttrandefriheten i enlighet med artikel 19 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att upphöra med alla former av trakasserier, inklusive rättsliga åtgärder, mot och gripanden av mediaarbetare samt människorättsförsvarare och aktivister i allmänhet som begär reformer, och att fullt ut respektera yttrandefriheten i enlighet med artikel 19 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att fullgöra sitt åtagande att häva undantagstillståndet den 31 maj 2008. De egyptiska myndigheterna uppmanas att ändra lag nr 25 från 1966 om krigsdomstol, som utgör ett av de största hindren för ett fullständigt åtnjutande av grundläggande friheter. Myndigheterna uppmanas också att se till att alla åtgärder som vidtas och lagar som antas för att bekämpa terrorism fullt ut överensstämmer med internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att fullgöra sitt åtagande att häva undantagstillståndet den 31 maj 2008. De egyptiska myndigheterna uppmanas att ändra lag nr 25 från 1966 om krigsdomstol, som utgör ett av de största hindren för ett fullständigt åtnjutande av grundläggande friheter. Myndigheterna uppmanas också att se till att alla åtgärder som vidtas och lagar som antas för att bekämpa terrorism fullt ut överensstämmer med internationell människorättslagstiftning.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sitt kraftfulla stöd för åtgärder som syftar till att garantera akademisk frihet, frihet för medier och rätt till privata trosföreställningar, och begär i detta sammanhang att alla godtyckliga förvaltningsåtgärder såsom de åtgärder som vidtagits mot Centret för fackliga tjänster och föreningen för rättshjälp i människorättsfrågor hävs. Kamal Abbas och andra aktivister måste släppas på fri fot. Föreningslagen bör inte ålägga några godtyckliga begränsningar på fredlig verksamhet som bedrivs av civila samhällsorganisationer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker sitt kraftfulla stöd för åtgärder som syftar till att garantera akademisk frihet, frihet för medier och rätt till privata trosföreställningar, och begär i detta sammanhang att alla godtyckliga förvaltningsåtgärder såsom de åtgärder som vidtagits mot Centret för fackliga tjänster och föreningen för rättshjälp i människorättsfrågor hävs. Kamal Abbas och andra aktivister måste släppas på fri fot. Föreningslagen bör inte ålägga några godtyckliga begränsningar på fredlig verksamhet som bedrivs av civila samhällsorganisationer.

| 6. | Europaparlamentet begär att Ayman Nour släpps omedelbart, med tanke på rapporterna om hans allt sämre hälsa. Kvalificerad vårdpersonal bör omedelbart få besöka honom för att genomföra en hälsoundersökning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att Ayman Nour släpps omedelbart, med tanke på rapporterna om hans allt sämre hälsa. Kvalificerad vårdpersonal bör omedelbart få besöka honom för att genomföra en hälsoundersökning.

| 7. | Europaparlamentet betonar att principerna i Afrikanska enhetsorganisationens konvention från 1969 måste genomföras fullt ut, liksom principerna i den internationella konventionen från 1993 om skydd av migrerande arbetare och deras familjer. Parlamentet stöder slutsatserna från FN:s kommitté om migrerande arbetare från maj 2007, där man begärde att utredningen om morden på 27 sudanesiska asylsökande i december 2005 skulle återupptas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att principerna i Afrikanska enhetsorganisationens konvention från 1969 måste genomföras fullt ut, liksom principerna i den internationella konventionen från 1993 om skydd av migrerande arbetare och deras familjer. Parlamentet stöder slutsatserna från FN:s kommitté om migrerande arbetare från maj 2007, där man begärde att utredningen om morden på 27 sudanesiska asylsökande i december 2005 skulle återupptas.

| 8. | Europaparlamentet begär att man sätter stopp för all tortyr och misshandel, och begär att utredningar inleds när det finns rimliga skäl att misstänka att tortyr har förekommit. Den egyptiska regeringen uppmanas att tillåta ett besök av FN:s särskilde rapportör för tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att man sätter stopp för all tortyr och misshandel, och begär att utredningar inleds när det finns rimliga skäl att misstänka att tortyr har förekommit. Den egyptiska regeringen uppmanas att tillåta ett besök av FN:s särskilde rapportör för tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att domstolsväsendets oberoende garanteras och stärks genom att alla rättsliga bestämmelser som strider mot eller inte innebär en tillräcklig garanti för ett sådant oberoende ändras eller avskaffas. Förenings- och yttrandefriheten för domare måste respekteras och skyddas i enlighet med artiklarna 8 och 9 i FN:s grundläggande principer om domstolsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av att domstolsväsendets oberoende garanteras och stärks genom att alla rättsliga bestämmelser som strider mot eller inte innebär en tillräcklig garanti för ett sådant oberoende ändras eller avskaffas. Förenings- och yttrandefriheten för domare måste respekteras och skyddas i enlighet med artiklarna 8 och 9 i FN:s grundläggande principer om domstolsväsendets oberoende.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar Egyptens ansträngningar för att garantera säkerheten vid gränsen till Gaza, och uppmanar samtliga berörda parter att intensifiera kampen mot smuggling genom tunnlar in till Gazaremsan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar Egyptens ansträngningar för att garantera säkerheten vid gränsen till Gaza, och uppmanar samtliga berörda parter att intensifiera kampen mot smuggling genom tunnlar in till Gazaremsan.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att sätta utveckling i fråga om mänskliga rättigheter mycket högt upp på sin agenda under det förestående underutskottsmötet om politiska frågor rörande EU–Egypten. Rådet och kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet och se till att parlamentet får delta i utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU att sätta utveckling i fråga om mänskliga rättigheter mycket högt upp på sin agenda under det förestående underutskottsmötet om politiska frågor rörande EU–Egypten. Rådet och kommissionen uppmanas att rapportera till parlamentet och se till att parlamentet får delta i utvärderingsprocessen.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Egyptens regering och parlament, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de Medelhavsländer som undertecknat Barcelonadeklarationen samt till talmannen i den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet samt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Egyptens regering och parlament, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de Medelhavsländer som undertecknat Barcelonadeklarationen samt till talmannen i den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet samt till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0542.

(2)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 312.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet SESSIONEN 2007–2008 Sammanträdena den 15–17 januari 2008 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 61 E, 6.3.2008 ANTAGNA TEXTER

Tisdag 15 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/89

---

P6_TA(2008)0001

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 533/2004 om upprättande av partnerskap inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0662),

| — | med beaktande av artikel 181a.2 första meningen i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0471/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181a.2 första meningen i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0471/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0517/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0517/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0002

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/50/EG när det gäller kommissionens genomförandebefogenheter (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 – 2007/0184(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0509), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0509),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0278/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0278/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0506/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0506/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0003

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien – Transportaspekterna (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0090), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0090),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 75.3, 95 och 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0086/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 75.3, 95 och 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0086/2007),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 5 juli 2007 om att ge utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism tillstånd att utarbeta varsitt lagstiftningsbetänkande på grundval av kommissionens ovannämnda förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 5 juli 2007 om att ge utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism tillstånd att utarbeta varsitt lagstiftningsbetänkande på grundval av kommissionens ovannämnda förslag,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för juridiska frågor om den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för juridiska frågor om den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0513/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0513/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| TITEL |
| om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen
  och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien | om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| Ändring 2 |
| BEAKTANDELED 1 |
| med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 75.3,
  artikel 95 och artikel 152.4 b, | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 75.3, |
| Ändring 3 |
| BEAKTANDELED 5 |
| i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och | utgår |
| Ändrings 4 |
| SKÄL 3 |
| (3) Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004 skall alla livsmedelsföretagare inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundande på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-principerna). | utgår |
| Ändrings 5 |
| SKÄL 4 |
| (4) Erfarenheten har visat att i vissa livsmedelsföretag kan livsmedelshygienen tryggas genom korrekt tillämpning av de livsmedelshygieniska kraven i förordning (EG) nr 852/2004 utan att HACCP-systemet tillämpas. De berörda företagen är särskilt småföretag som främst säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, såsom bagerier, slakterier, specerihandlare, marknadsstånd, restauranger och barer, vilka är mikroföretag i den bemärkelse som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag. | utgår |
| Ändring 6 |
| SKÄL 5 |
| (5) Därför bör dessa företag ges undantag från kravet i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004, men samtidigt är det underförstått att de måste följa alla andra krav i den förordningen. | utgår |
| Ändring 7 |
| SKÄL 6 |
| (6) Eftersom ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 och av förordning nr 11 har det gemensamma syftet att minska företagens administrativa bördor utan att förordningarnas syfte påverkas, är det lämpligt att ändringarna kombineras i en enda förordning. | utgår |
| Ändring 8 |
| ARTIKEL 2

  Artikel 5, punkt 3 (förordning (EG) nr 852/2004) |
| Artikel 2 | utgår |
| I artikel 5.3 i förordning (EG) nr 852/2004 skall följande mening läggas till: | |
| ”Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i den här förordningen skall punkt 1 inte tillämpas på företag som är mikroföretag i den bemärkelse som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 och vars verksamhet främst består av direkt försäljning av livsmedel till slutkonsumenten.” | |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

TITEL

om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen
  och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien

om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen

Ändring 2

BEAKTANDELED 1

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 75.3,
  artikel 95 och artikel 152.4 b,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 75.3,

Ändring 3

BEAKTANDELED 5

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

utgår

Ändrings 4

SKÄL 3

(3) Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004 skall alla livsmedelsföretagare inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundande på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-principerna).

utgår

Ändrings 5

SKÄL 4

(4) Erfarenheten har visat att i vissa livsmedelsföretag kan livsmedelshygienen tryggas genom korrekt tillämpning av de livsmedelshygieniska kraven i förordning (EG) nr 852/2004 utan att HACCP-systemet tillämpas. De berörda företagen är särskilt småföretag som främst säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, såsom bagerier, slakterier, specerihandlare, marknadsstånd, restauranger och barer, vilka är mikroföretag i den bemärkelse som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag.

utgår

Ändring 6

SKÄL 5

(5) Därför bör dessa företag ges undantag från kravet i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004, men samtidigt är det underförstått att de måste följa alla andra krav i den förordningen.

utgår

Ändring 7

SKÄL 6

(6) Eftersom ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 och av förordning nr 11 har det gemensamma syftet att minska företagens administrativa bördor utan att förordningarnas syfte påverkas, är det lämpligt att ändringarna kombineras i en enda förordning.

utgår

Ändring 8

ARTIKEL 2

Artikel 5, punkt 3 (förordning (EG) nr 852/2004)

Artikel 2

utgår

I artikel 5.3 i förordning (EG) nr 852/2004 skall följande mening läggas till:

”Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i den här förordningen skall punkt 1 inte tillämpas på företag som är mikroföretag i den bemärkelse som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 och vars verksamhet främst består av direkt försäljning av livsmedel till slutkonsumenten.”

19.2.2009

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/93 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/93

---

P6_TA(2008)0004

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flygplatsavgifter (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0820), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0820),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0056/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för regional utveckling (A6-0497/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för regional utveckling (A6-0497/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0013

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  2008/.../EG
  om flygplatsavgifter

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag ‖,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2)
  ,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

| (1) | Flygplatsers huvudsakliga uppgift och kommersiella verksamhet utgörs av hantering av luftfartyg, från landning till start, och av passagerare och frakt så att lufttrafikföretagen kan tillhandahålla sina lufttransporttjänster. Därför erbjuder flygplatserna ett antal hjälpmedel och tjänster som behövs för luftfartygens drift och hanteringen av passagerare och frakt, och kostnaderna för detta täcks i allmänhet genom flygplatsavgifter.
  Hjälpmedel och tjänster för vilka avgifter tas ut bör tillhandahållas på kostnadseffektiva grunder. |
| --- | --- |

(1)

Flygplatsers huvudsakliga uppgift och kommersiella verksamhet utgörs av hantering av luftfartyg, från landning till start, och av passagerare och frakt så att lufttrafikföretagen kan tillhandahålla sina lufttransporttjänster. Därför erbjuder flygplatserna ett antal hjälpmedel och tjänster som behövs för luftfartygens drift och hanteringen av passagerare och frakt, och kostnaderna för detta täcks i allmänhet genom flygplatsavgifter.
  Hjälpmedel och tjänster för vilka avgifter tas ut bör tillhandahållas på kostnadseffektiva grunder.

| (2) | Det är nödvändigt att anta en gemensam ram för att reglera de väsentliga aspekterna av flygplatsavgifter och sättet för att fastställa flygplatsavgifter, eftersom det finns risk för att de grundläggande kraven i relationen mellan flygplatsernas ledningsenheter och flygplatsanvändare annars inte uppfylls. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att anta en gemensam ram för att reglera de väsentliga aspekterna av flygplatsavgifter och sättet för att fastställa flygplatsavgifter, eftersom det finns risk för att de grundläggande kraven i relationen mellan flygplatsernas ledningsenheter och flygplatsanvändare annars inte uppfylls.

| (3) | Det här direktivet bör tillämpas på flygplatser som är belägna på gemenskapens territorium och överstiger en minimistorlek, eftersom det inte är nödvändigt att tillämpa någon gemenskapsram på förvaltningen och finansieringen av mindre flygplatser. |
| --- | --- |

(3)

Det här direktivet bör tillämpas på flygplatser som är belägna på gemenskapens territorium och överstiger en minimistorlek, eftersom det inte är nödvändigt att tillämpa någon gemenskapsram på förvaltningen och finansieringen av mindre flygplatser.

| (4) | Uttag av avgifter i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och marktjänster har redan behandlats i kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 (4) ‖ och rådets direktiv 96/67/EG (5) ‖. |
| --- | --- |

(4)

Uttag av avgifter i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och marktjänster har redan behandlats i kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 (4) ‖ och rådets direktiv 96/67/EG (5) ‖.

| (5) | Flygplatsavgifter bör vara icke-diskriminerande. Ett obligatoriskt förfarande bör införas för regelbundna samråd mellan flygplatsernas ledningsenheter och flygplatsanvändarna och varje part bör ha möjlighet att hänskjuta frågor till en oberoende tillsynsmyndighet när helst flygplatsanvändarna har invändningar mot ett beslut om flygplatsavgifter eller om ändring av avgiftssystemet. |
| --- | --- |

(5)

Flygplatsavgifter bör vara icke-diskriminerande. Ett obligatoriskt förfarande bör införas för regelbundna samråd mellan flygplatsernas ledningsenheter och flygplatsanvändarna och varje part bör ha möjlighet att hänskjuta frågor till en oberoende tillsynsmyndighet när helst flygplatsanvändarna har invändningar mot ett beslut om flygplatsavgifter eller om ändring av avgiftssystemet.

| (6) | En tillsynsmyndighet bör
  utses eller
  inrättas i varje medlemsstat. Den bör vara oberoende så att det säkerställs att dess beslut är opartiska och bör ha till uppgift att kontrollera att det här direktivet tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt. Myndigheten bör ha de resurser i fråga om personal, sakkunskap och ekonomiska medel som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter
  för att säkerställa att flygplatser tillhandahåller sina tjänster och hjälpmedel på kostnadseffektiva grunder
  . |
| --- | --- |

(6)

En tillsynsmyndighet bör
  utses eller
  inrättas i varje medlemsstat. Den bör vara oberoende så att det säkerställs att dess beslut är opartiska och bör ha till uppgift att kontrollera att det här direktivet tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt. Myndigheten bör ha de resurser i fråga om personal, sakkunskap och ekonomiska medel som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter
  för att säkerställa att flygplatser tillhandahåller sina tjänster och hjälpmedel på kostnadseffektiva grunder
  .

| (7) | Det är mycket viktigt att flygplatsanvändarna regelbundet erhåller information från flygplatsens ledningsenhet om hur och utifrån vilket underlag som flygplatsavgifterna beräknas. En sådan öppenhet kommer att ge lufttrafikföretagen insikt i de kostnader som uppstår för flygplatsen och produktiviteten för en flygplats investeringar. För att flygplatsens ledningsenhet ska kunna göra en korrekt bedömning av vad som krävs inför framtida investeringar bör flygplatsanvändarna åläggas att i god tid underrätta ledningsenheten om alla sina operativa prognoser, utvecklingsprojekt och särskilda behov och önskningar. |
| --- | --- |

(7)

Det är mycket viktigt att flygplatsanvändarna regelbundet erhåller information från flygplatsens ledningsenhet om hur och utifrån vilket underlag som flygplatsavgifterna beräknas. En sådan öppenhet kommer att ge lufttrafikföretagen insikt i de kostnader som uppstår för flygplatsen och produktiviteten för en flygplats investeringar. För att flygplatsens ledningsenhet ska kunna göra en korrekt bedömning av vad som krävs inför framtida investeringar bör flygplatsanvändarna åläggas att i god tid underrätta ledningsenheten om alla sina operativa prognoser, utvecklingsprojekt och särskilda behov och önskningar.

| (8) | Flygplatserna bör underrätta flygplatsanvändarna om betydande infrastrukturprojekt, eftersom sådana i hög grad påverkar nivån på flygplatsavgifterna. Denna information bör tillhandahållas för att möjliggöra övervakning av infrastrukturkostnaderna och i syfte att tillhandahållaändamålsenliga och kostnadseffektiva anläggningar vid den berörda flygplatsen. |
| --- | --- |

(8)

Flygplatserna bör underrätta flygplatsanvändarna om betydande infrastrukturprojekt, eftersom sådana i hög grad påverkar nivån på flygplatsavgifterna. Denna information bör tillhandahållas för att möjliggöra övervakning av infrastrukturkostnaderna och i syfte att tillhandahållaändamålsenliga och kostnadseffektiva anläggningar vid den berörda flygplatsen.

| (9) | Mot bakgrund
  av uppkomsten av lufttrafikföretag som bedriver lågkostnadstrafik bör de flygplatser som dessa lufttrafikföretag trafikerar få möjlighet att tillämpa avgifter som motsvarar nivån på den infrastruktur och/eller de tjänster som tillhandahålls, eftersom lufttrafikföretagen har ett legitimt intresse av att kräva att kvaliteten på de tjänster som flygplatsen tillhandahåller ‖ avspeglas i priset. Alla lufttrafikföretag som så önskar bör dock kunna få tillgång till en sådan
  särskild
  infrastrukturs- eller tjänstenivå på icke-diskriminerande grund. Om efterfrågan överstiger tillgången bör tillträdet fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som ‖ utarbetas av en flygplatsledningsenhet.
  All differentiering av avgifter och/eller avgiftsökning bör vara öppen, objektiv och baseras på tydliga kriterier. Differentieringen kan betraktas som ett incitament för att öppna nya rutter och på så sätt bidra till den regionala utvecklingen i regioner som lider av geografiska och naturliga begränsningar, inbegripet de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund
  av uppkomsten av lufttrafikföretag som bedriver lågkostnadstrafik bör de flygplatser som dessa lufttrafikföretag trafikerar få möjlighet att tillämpa avgifter som motsvarar nivån på den infrastruktur och/eller de tjänster som tillhandahålls, eftersom lufttrafikföretagen har ett legitimt intresse av att kräva att kvaliteten på de tjänster som flygplatsen tillhandahåller ‖ avspeglas i priset. Alla lufttrafikföretag som så önskar bör dock kunna få tillgång till en sådan
  särskild
  infrastrukturs- eller tjänstenivå på icke-diskriminerande grund. Om efterfrågan överstiger tillgången bör tillträdet fastställas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, som ‖ utarbetas av en flygplatsledningsenhet.
  All differentiering av avgifter och/eller avgiftsökning bör vara öppen, objektiv och baseras på tydliga kriterier. Differentieringen kan betraktas som ett incitament för att öppna nya rutter och på så sätt bidra till den regionala utvecklingen i regioner som lider av geografiska och naturliga begränsningar, inbegripet de yttersta randområdena.

| (10) | Metoderna för fastställande och uppbörd av de belopp som krävs för att finansiera luftfartsskyddet varierar i gemenskapen, och det är därför nödvändigt att harmonisera grunden för uttag av kostnaderna för luftfartsskyddet vid gemenskapens flygplatser då dessa kostnader avspeglas i flygplatsavgifterna. Vid dessa flygplatser bör avgiften vara kopplad till
  de faktiska
  kostnaderna för tillhandahållandet av luftfartsskydd
  samtidigt som förvaltningen av
  eventuell offentlig finansiering av
  och statsstöd som täcker
  luftfartsskyddet är ändamålsenligt
  , och tjänsterna bör tillhandahållas till självkostnadspris och får därför inte ge någon vinst. Intäkterna från flygplatsavgifter som införs för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet bör uteslutande användas för att genomföra säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

(10)

Metoderna för fastställande och uppbörd av de belopp som krävs för att finansiera luftfartsskyddet varierar i gemenskapen, och det är därför nödvändigt att harmonisera grunden för uttag av kostnaderna för luftfartsskyddet vid gemenskapens flygplatser då dessa kostnader avspeglas i flygplatsavgifterna. Vid dessa flygplatser bör avgiften vara kopplad till
  de faktiska
  kostnaderna för tillhandahållandet av luftfartsskydd
  samtidigt som förvaltningen av
  eventuell offentlig finansiering av
  och statsstöd som täcker
  luftfartsskyddet är ändamålsenligt
  , och tjänsterna bör tillhandahållas till självkostnadspris och får därför inte ge någon vinst. Intäkterna från flygplatsavgifter som införs för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet bör uteslutande användas för att genomföra säkerhetsåtgärder.

| (11) | Flygplatsanvändarna bör ha rätt till en
  fastställd nivå
  av tjänster i utbyte mot de avgifter som de betalar. Därför bör tjänstenivån vara föremål för avtal mellan flygplatsens ledningsenhet och de sammanslutningar (en eller flera) som företräder flygplatsanvändarna vid flygplatsen, som ingås med regelbundna intervall. |
| --- | --- |

(11)

Flygplatsanvändarna bör ha rätt till en
  fastställd nivå
  av tjänster i utbyte mot de avgifter som de betalar. Därför bör tjänstenivån vara föremål för avtal mellan flygplatsens ledningsenhet och de sammanslutningar (en eller flera) som företräder flygplatsanvändarna vid flygplatsen, som ingås med regelbundna intervall.

| (12) | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i fördraget, särskilt artiklarna 81–89. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i fördraget, särskilt artiklarna 81–89.

| (13) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då system för flygplatsavgifter inte kan införas på nationell nivå på ett enhetligt sätt i hela gemenskapen, och det därför på grund av direktivets omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då system för flygplatsavgifter inte kan införas på nationell nivå på ett enhetligt sätt i hela gemenskapen, och det därför på grund av direktivets omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.    Genom det här direktivet fastställs gemensamma principer för uppbörd av flygplatsavgifter vid gemenskapens flygplatser.
  Direktivet påverkar inte möjligheten för flygplatsens ledningsenhet att besluta sig för att tillämpa systemet för gemensam eller skild kassa (”single till” eller ”dual till”) eller en blandform av dessa två.

2.    Direktivet är tillämpligt på varje flygplats som är belägen på ett territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget, som är öppen för kommersiell trafik och där den årliga trafiken uppgår till över
  fem miljoner
  passagerarrörelser eller
  där den årliga trafiken uppgår till över 15 procent av alla passagerarrörelser i den medlemsstat där flygplatsen är belägen
  .

Medlemsstaterna får, efter att en utförlig undersökning gjorts av den nationella konkurrensmyndigheten, också tillämpa det på andra flygplatser, om detta befunnits nödvändigt.

Det här direktivet ska dessutom tillämpas på flygplatsnätverk och på alla flygplatser inom ett flygplatsnätverk i ett visst område som omfattas av bestämmelserna i fördraget.

Medlemsstaterna ska offentliggöra en förteckning över de flygplatser på deras territorium på vilka detta direktiv ska tillämpas. Denna förteckning ska bygga på uppgifter från Eurostat och ska uppdateras varje år.

Det här direktivet ska inte tillämpas på avgifter som tas ut som ersättning för flygtrafiktjänster en route och terminaltjänster i enlighet med ‖förordning (EG) nr 1794/2006 ‖ eller på avgifter som tas ut som ersättning för marktjänster enligt bilagan till ‖direktiv 96/67/EG ‖
  , eller på avgifter som tas ut för att finansiera assistans åt personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet

   (6).

Det här direktivet påverkar inte varje medlemsstats rätt att tillämpa ytterligare regleringsåtgärder som inte strider mot det här direktivet eller andra relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen på varje ledningsenhet som inrättas på dess territorium. Det kan särskilt röra sig om godkännande av avgiftssystem och/eller avgiftsnivåer på grundval av konkurrenslagstiftningen.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

| a) | ”flygplats”: varje markområde som är särskilt inrättat för landning, start och manövrering av luftfartyg, samt de närliggande byggnader som kan behövas för flygtrafiken och för service till luftfartygen och byggnader och anläggningar som behövs för de kommersiella luftfartstjänsterna, |
| --- | --- |

a)

”flygplats”: varje markområde som är särskilt inrättat för landning, start och manövrering av luftfartyg, samt de närliggande byggnader som kan behövas för flygtrafiken och för service till luftfartygen och byggnader och anläggningar som behövs för de kommersiella luftfartstjänsterna,

| b) | ”flygplatsens ledningsenhet”: den enhet som tillsammans med eller självständigt från annan verksamhet och i kraft av nationella lagar och andra författningar har i uppdrag att administrera flygplatsens
  eller flygplatsnätverkets
  infrastrukturer och samordna och kontrollera den verksamhet som aktörer som befinner sig på berörd flygplats
  eller berört flygplatsnätverk
  bedriver, |
| --- | --- |

b)

”flygplatsens ledningsenhet”: den enhet som tillsammans med eller självständigt från annan verksamhet och i kraft av nationella lagar och andra författningar har i uppdrag att administrera flygplatsens
  eller flygplatsnätverkets
  infrastrukturer och samordna och kontrollera den verksamhet som aktörer som befinner sig på berörd flygplats
  eller berört flygplatsnätverk
  bedriver,

| c) | ”flygplatsanvändare”: varje fysisk eller juridisk person som med flyg transporterar passagerare, post och/eller gods, till eller från den berörda flygplatsen, |
| --- | --- |

c)

”flygplatsanvändare”: varje fysisk eller juridisk person som med flyg transporterar passagerare, post och/eller gods, till eller från den berörda flygplatsen,

| d) | ”flygplatsavgift”: en avgift som tillfaller flygplatsens ledningsenhet och som betalas av flygplatsanvändarna och/eller flygpassagerarna för
  användningen av
  hjälpmedel och
  anlitandet av
  tjänster som uteslutande tillhandahålls av flygplatsens ledningsenhet och som avser landning, start, belysning och parkering av luftfartyg, samt hantering av passagerare och gods, |
| --- | --- |

d)

”flygplatsavgift”: en avgift som tillfaller flygplatsens ledningsenhet och som betalas av flygplatsanvändarna och/eller flygpassagerarna för
  användningen av
  hjälpmedel och
  anlitandet av
  tjänster som uteslutande tillhandahålls av flygplatsens ledningsenhet och som avser landning, start, belysning och parkering av luftfartyg, samt hantering av passagerare och gods,

| e) | ”avgift för luftfartsskydd”: en avgift som specifikt utformats för att täcka alla eller en del av kostnaderna för
  de minimiåtgärder
  som syftar till att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar
  och som fastställts med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten

   (7), |
| --- | --- |

e)

”avgift för luftfartsskydd”: en avgift som specifikt utformats för att täcka alla eller en del av kostnaderna för
  de minimiåtgärder
  som syftar till att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar
  och som fastställts med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten

   (7),

| f) | flygplatsnätverk: en grupp av flygplatser i en medlemsstat som drivs av en flygplatsledningsenhet som utsetts av den behöriga nationella myndigheten. |
| --- | --- |

f)

flygplatsnätverk: en grupp av flygplatser i en medlemsstat som drivs av en flygplatsledningsenhet som utsetts av den behöriga nationella myndigheten.

Artikel 3

Icke-diskriminering

Medlemsstaterna ska säkerställa att flygplatsavgifterna inte medför diskriminering av flygplatsanvändare eller flygpassagerare.

Denna bestämmelse får inte hindra justeringar av avgifterna på grundval av objektiva och tydliga skäl av allmänt intresse.

Artikel 4

Flygplatsnätverk

För att säkerställa tillgång till ett flygplatsnätverks flygplatser till en kostnad som står i proportion till antalet passagerare, kan medlemsstaterna tillåta flygplatsnätverkens operatörer att införa ett enhetligt och öppet system för flygplatsavgifter för alla flygplatser som ingår i flygplatsnätverket. Detta tillstånd får endast beviljas under förutsättning att konkurrensen mellan de olika medlemsstaternas flygplatser inte snedvrids, till exempel med avseende på turism. Vid en eventuell konflikt kan den klagande vända sig till kommissionen på grundval av EG:s relevanta konkurrensbestämmelser.

Artikel 5

Samråd och rättsmedel

1.    Medlemsstaterna ska se till att det vid varje flygplats
  , som detta direktiv tillämpas på,
  inrättas ett obligatoriskt▐ förfarande för samråd mellan flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna eller flygplatsanvändarnas företrädare, för samråd om systemet för flygplatsavgifter och nivån på flygplatsavgifterna
  samt om kvalitetsnivån på de tjänster som flygplatsens ledningsenhet ska tillhandahålla som motprestation för dessa avgifter. Medlemsstaterna ska se till att sådana samråd hålls innan flygplatsens ledningsenhet eller flygplatsanvändarna vill göra några omfattande ändringar i strukturen för eller nivån på flygplatsavgifterna. Om det finns ett flerårigt avtal mellan flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna och flygplatsanvändarnas företrädare ska samrådet ske i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.

2.    Medlemsstaterna ska, när så är möjligt, se till att flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna är eniga om ändringar av systemet för flygplatsavgifter eller nivåerna på flygplatsavgifterna. Därför ska flygplatsens ledningsenhet lämna varje förslag om ändring av systemet för flygplansavgifter eller nivån på flygplatsavgifterna till flygplatsanvändarna senast
  sex månader
  innan ändringarna träder i kraft, tillsammans med skälen för de föreslagna ändringarna. När en flygplatsanvändare så begär ska flygplatsens ledningsenhet hålla samråd med flygplatsanvändarna om de föreslagna ändringarna och ta deras synpunkter i beaktande innan slutligt beslut fattas. Flygplatsens ledningsenhet ska offentliggöra sitt slutliga beslut
  inom rimlig tid
  innan det träder i kraft. Flygplatsens ledningsenhet ska motivera sitt beslut i förhållande till flygplatsanvändarnas synpunkter om flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna inte kan enas om de föreslagna ändringarna.

3.    Om
  fullständig
  oenighet råder om ett beslut om flygplatsavgifter ska medlemsstaterna se till att
  flygplatsens ledningsenhet eller flygplatsanvändarna, om de är företrädare för minst två flygbolag som är oberoende av varandra eller står för minst 10 procent av de årliga flygrörelserna eller det årliga flygpassagerarantalet vid en viss flygplats,
  kan hänskjuta ärendet till den oberoende tillsynsmyndigheten, som ska granska de skäl som anges för ändringen av systemet för flygplatsavgifter eller nivån på flygplatsavgifterna.

Den oberoende tillsynsmyndigheten, som utsetts eller inrättats i enlighet med artikel 12, ska

| a) | inrätta ett förfarande för lösning av tvister mellan flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna eller deras företrädare om ändringar i nivån på eller strukturen för flygplatsavgifterna, inbegripet ändringar som hänför sig till kvaliteten på tjänsterna, |
| --- | --- |

a)

inrätta ett förfarande för lösning av tvister mellan flygplatsens ledningsenhet och flygplatsanvändarna eller deras företrädare om ändringar i nivån på eller strukturen för flygplatsavgifterna, inbegripet ändringar som hänför sig till kvaliteten på tjänsterna,

| b) | fastställa villkoren för att en tvist ska kunna hänskjutas till tillsynsmyndigheten för lösning, |
| --- | --- |

b)

fastställa villkoren för att en tvist ska kunna hänskjutas till tillsynsmyndigheten för lösning,

| c) | fastställa vilka kriterier som ska användas vid bedömning av tvister. |
| --- | --- |

c)

fastställa vilka kriterier som ska användas vid bedömning av tvister.

Dessa villkor och kriterier ska vara icke-diskriminerande, öppna och överensstämma med principerna för EG:s konkurrenslagstiftning och detta direktiv.

Granskningen av en ändring av systemet för flygplatsavgifter eller nivån på flygplatsavgifterna får inte ha någon uppskjutande verkan.

4.
     
  Flygplatsanvändaren ska förete prima facie-bevis för att den ifrågavarande flygplatsen har vidtagit åtgärder som bryter mot EG:s konkurrenslagstiftning.

5.
     
  Detta ska inte påverka några existerande tvistlösningsförfaranden eller lagstadgade förfaranden för överklagande.

Artikel 6

Insyn

1.   Medlemsstaterna ska se till att flygplatsens ledningsenhet en gång per år informerar varje flygplatsanvändare, eller företrädare eller organisation för flygplatsanvändare, om vilket underlag som använts för fastställandet av nivån på alla avgifter som uppbärs vid flygplatsen. Denna information ska omfatta åtminstone:

| a) | en förteckning över de olika tjänster och infrastrukturer som tillhandahålls i utbyte mot de avgifter som uppbärs, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de olika tjänster och infrastrukturer som tillhandahålls i utbyte mot de avgifter som uppbärs,

| b) | metoderna som använts
  för
  att fastställa
  avgifter,
  förutsatt att man anger om systemet för gemensam eller skild kassa (”single till” eller ”dual till”) eller en blandform av dessa använts, |
| --- | --- |

b)

metoderna som använts
  för
  att fastställa
  avgifter,
  förutsatt att man anger om systemet för gemensam eller skild kassa (”single till” eller ”dual till”) eller en blandform av dessa använts,

| c) | totalkostnadsstrukturen vid flygplatsen
  vilken hänför sig till de hjälpmedel och tjänster som flygplatsavgifterna avser att täcka
  ,
  i den mån detta är ändamålsenligt för att beräkna flygplatsavgifterna och det måste redogöras för den i de årliga verksamhetsberättelserna, |
| --- | --- |

c)

totalkostnadsstrukturen vid flygplatsen
  vilken hänför sig till de hjälpmedel och tjänster som flygplatsavgifterna avser att täcka
  ,
  i den mån detta är ändamålsenligt för att beräkna flygplatsavgifterna och det måste redogöras för den i de årliga verksamhetsberättelserna,

| d) | inkomsterna och kostnaderna för varje kategori av avgifter som tas ut vid flygplatsen, |
| --- | --- |

d)

inkomsterna och kostnaderna för varje kategori av avgifter som tas ut vid flygplatsen,

| e) | flygplatsernas inkomster från statligt stöd, subventioner och annat stöd som kan uttryckas i pengar, i förhållande till inkomsterna från avgifter, |
| --- | --- |

e)

flygplatsernas inkomster från statligt stöd, subventioner och annat stöd som kan uttryckas i pengar, i förhållande till inkomsterna från avgifter,

| f) | det statliga och regionala stöd som beviljats flygplatsen och inkomsterna från allmän finansiering i förbindelse med skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, |
| --- | --- |

f)

det statliga och regionala stöd som beviljats flygplatsen och inkomsterna från allmän finansiering i förbindelse med skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster,

| g) | det totala antalet anställda som är sysselsatta med de tjänster som ger upphov till uppbärandet av avgifterna, |
| --- | --- |

g)

det totala antalet anställda som är sysselsatta med de tjänster som ger upphov till uppbärandet av avgifterna,

| h) | prognoser över situationen vid flygplatsen såvitt avser▐ flygtrafikens utveckling och eventuella
  större
  planerade investeringar, |
| --- | --- |

h)

prognoser över situationen vid flygplatsen såvitt avser▐ flygtrafikens utveckling och eventuella
  större
  planerade investeringar,

| i) | den faktiska användningen av flygplatsinfrastruktur och utrustning under viss tid, |
| --- | --- |

i)

den faktiska användningen av flygplatsinfrastruktur och utrustning under viss tid,

| j) | den uppskattade avkastningen av alla större planerade investeringar
  när det gäller deras effekter på flygplatskapaciteten och kvaliteten på
  tjänsterna
  . |
| --- | --- |

j)

den uppskattade avkastningen av alla större planerade investeringar
  när det gäller deras effekter på flygplatskapaciteten och kvaliteten på
  tjänsterna
  .

2.   Medlemsstaterna ska tillse att flygplatsanvändarna
  innan en förväntad ändring av nivån på avgifterna eller systemet för flygplatsavgifter sker eller innan nya avgifter införs
  informerar ledningsenheten om särskilt:

| a) | sina trafikprognoser, |
| --- | --- |

a)

sina trafikprognoser,

| b) | prognoserna om sammansättningen och den planerade användningen av sin flotta, |
| --- | --- |

b)

prognoserna om sammansättningen och den planerade användningen av sin flotta,

| c) | sina utvecklingsprojekt som avser den berörda flygplatsen, |
| --- | --- |

c)

sina utvecklingsprojekt som avser den berörda flygplatsen,

| d) | sina behov såvitt avser den berörda flygplatsen. |
| --- | --- |

d)

sina behov såvitt avser den berörda flygplatsen.

3.    Den information som tillhandahålls enligt

  punkterna 1 och 2

  ska betraktas som konfidentiell och behandlas i enlighet med detta.
  Denna information ska omfattas av nationella lagar om konfidentiella uppgifter. I samband med börsnoterade flygplatser måste särskilt de börsrättsliga reglerna beaktas.

4.
     
  Den oberoende tillsynsmyndigheten ska inom ramen för lämpliga bestämmelser om konfidentialitet ha tillgång till all information som den behöver för sin verksamhet.

Artikel 7

Ny infrastruktur

Medlemsstaterna ska se till att flygplatsens ledningsenhet samråder med flygplatsanvändarna innan planerna för nya infrastrukturprojekt slutgiltigt fastställs.
  Flygplatsens ledningsenhet får inom högst fem år innan investeringen ska genomföras säkra sina intressen genom förfinansiering när flygplatsavgifterna fastställs.

Flygplatsens ledningsenhet kan förfinansiera nya infrastrukturprojekt genom att höja flygplatsavgifterna under förutsättning att

| a) | flygplatsanvändarna öppet informeras om för vilken tidsperiod och hur mycket flygplatsavgifterna ska höjas, |
| --- | --- |

a)

flygplatsanvändarna öppet informeras om för vilken tidsperiod och hur mycket flygplatsavgifterna ska höjas,

| b) | alla tilläggsinkomster uteslutande används för den planerade infrastrukturen, |
| --- | --- |

b)

alla tilläggsinkomster uteslutande används för den planerade infrastrukturen,

| c) | alla officiella tillstånd har erhållits
  . |
| --- | --- |

c)

alla officiella tillstånd har erhållits
  .

Artikel 8

Kvalitetsnormer

1.    För att säkerställa att verksamheten på flygplatsen fungerar smidigt och effektivt ska medlemsstaterna se till att flygplatsens ledningsenhet och de sammanslutningar (en eller flera) som företräder flygplatsanvändarna vid den flygplatsen inleder förhandlingar i syfte att ingå

  avtal om de olika servicenivåerna i enlighet med bestämmelserna om differentierade avgifter i artikel 9
  som omfattar kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls vid flygplatsterminalen eller flygplatsterminalerna samt noggrannhetsgraden och tidpunkten för den information som flygplatsanvändarna ska lämna om sin planerade verksamhet enligt artikel 6.2, så att flygplatsens ledningsenhet har möjlighet att uppfylla sina skyldigheter. Sådana avtal ska ingås minst en gång vartannat år och anmälas till den oberoende tillsynsmyndigheten i varje medlemsstat.

2.    Om enighet om servicenivån inte uppnås ska medlemsstaterna se till att varje part kan hänskjuta frågan till den oberoende tillsynsmyndigheten.

Artikel 9

Skillnader i
  avgifter

1.    Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att flygplatsens ledningsenhet ska kunna variera kvaliteten på och omfattningen av enskilda flygplatstjänster, terminaler eller delar av terminaler, för att tillhandahålla skräddarsydda tjänster eller avsätta en terminal eller del av terminal för särskilt ändamål. Nivån på flygplatsavgifterna får differentieras utifrån kvaliteten på och omfattningen av sådana tjänster
  , men också utifrån miljöprestanda, bullerbelastning eller andra faktorer i allmänhetens intresse, förutsatt att den fastställs på grundval av relevanta och objektiva kriterier som medger insyn
  .

Medlemsstaterna ska även säkerställa att flygplatserna tar ut samma avgifter för samma tjänster. Flygplatsens ledningsenhet kan bevilja flygplatsanvändare avgiftsförmåner beroende på kvaliteten på den tjänst som utnyttjas, förutsatt att den berörda förmånen är tillgänglig för samtliga flygplatsanvändare till öppna och objektiva villkor som offentliggjorts. Den kan bevilja en förmån till användare som öppnar nya rutter, förutsatt att den berörda förmånen beviljas på ett offentligt och icke-diskriminerande sätt och erbjuds samtliga flygplatsanvändare på samma villkor, i enlighet med EG:s konkurrenslagstiftning.

2.    Medlemsstaterna ska se till att varje flygplatsanvändare som önskar utnyttja de skräddarsydda tjänsterna eller få en terminal eller del av terminal avsatt för särskilt ändamål, ska få tillgång till dessa tjänster och denna terminal eller del av terminal.

Om fler användare än vad som är möjligt av kapacitetsskäl önskar få tillgång till de skräddarsydda tjänsterna eller en terminal eller del av terminal som avsatts för särskilda ändamål, ska tillgången fastställas på grundval av relevanta, objektiva, öppet redovisade och icke-diskriminerande kriterier.

Artikel 10

Avgifter för luftfartsskydd

Avgifter för luftfartsskydd får endast användas för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet
  och får inte vara högre än kostnaderna. Avgifterna för luftfartsskyddet får inte ge vinst.
  Kostnaderna ska fastställas i enlighet med
  principerna om ekonomisk effektivitet och effektiv drift samt
  de redovisnings- och värderingsregler som är allmänt vedertagna i varje medlemsstat.
  Medlemsstaterna ska se till att kostnaderna fördelas rättvist mellan de olika användargrupperna på de olika flygplatserna.
  Medlemsstaterna ska dock se till att särskild hänsyn tas till

| — | kostnaderna för att finansiera hjälpmedel och anläggningar som används för skyddsåtgärder, inklusive rimlig värdeminskning för dessa hjälpmedel och anläggningar, |
| --- | --- |

—

kostnaderna för att finansiera hjälpmedel och anläggningar som används för skyddsåtgärder, inklusive rimlig värdeminskning för dessa hjälpmedel och anläggningar,

| — | utgifterna för personal sysselsatt med luftfartsskydd och skyddsåtgärder
  , med undantag för skärpta säkerhetsåtgärder som införts för en kortare tid; sådana åtgärder som med stöd av nationell lagstiftning vidtagits utgående från en särskild riskbedömning och medfört tilläggsutgifter ska inte omfattas av detta direktiv
  , |
| --- | --- |

—

utgifterna för personal sysselsatt med luftfartsskydd och skyddsåtgärder
  , med undantag för skärpta säkerhetsåtgärder som införts för en kortare tid; sådana åtgärder som med stöd av nationell lagstiftning vidtagits utgående från en särskild riskbedömning och medfört tilläggsutgifter ska inte omfattas av detta direktiv
  ,

| — | bidrag och subventioner som beviljats av myndigheterna för luftfartsskyddsändamål. |
| --- | --- |

—

bidrag och subventioner som beviljats av myndigheterna för luftfartsskyddsändamål.

Inkomsterna från avgifter för luftfartsskydd som tas ut vid en flygplats får endast användas för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet på den flygplats där avgiften togs ut. I samband med flygplatsnätverk får inkomsterna från avgifter för luftfartsskydd endast användas för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet på flygplatser som ingår i nätverket.

Artikel 11

Kostnader för längre gående skyddsåtgärder

Medlemsstaterna ska stå för kostnaderna för genomförandet av skyddsåtgärder som går längre än de minimiåtgärder som fastställts med stöd av förordning (EG) nr 2320/2002.

Artikel 12

Oberoende tillsynsmyndighet

1.    Medlemsstaterna ska utse eller inrätta en oberoende enhet som sin oberoende nationella tillsynsmyndighet för att säkerställa en korrekt tillämpning av de åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv och för att
  säkerställa att
  de uppgifter som den
  tilldelats
  enligt artiklarna 5 och 8

  utförs
  . Det kan röra sig om samma enhet som den som medlemsstaterna anförtrott tillämpningen av de ytterligare regleringsåtgärder som avses i artikel 1.2, inbegripet godkännande av avgiftssystemet och/eller nivån på avgifterna, under förutsättning att den enheten uppfyller kraven i punkt 3 i denna artikel.

2.
     
  Den oberoende nationella tillsynsmyndigheten kan under sin tillsyn delegera genomförandet av bestämmelserna eller delar av bestämmelserna i detta direktiv till regionala oberoende tillsynsmyndigheter under förutsättning att genomförandet sker enligt samma normer. Den oberoende nationella tillsynsmyndigheten ska även framledes ansvara för att bestämmelserna i detta direktiv tillämpas på rätt sätt. Bestämmelserna i punkt 3 ska också tillämpas på oberoende regionala tillsynsmyndigheter.

3   . Medlemsstaterna ska garantera den oberoende tillsynsmyndighetens oberoende genom att säkerställa att den är rättsligt åtskild och verksamhetsmässigt oberoende från varje ledningsenhet och lufttrafikföretag. Medlemsstater som behåller äganderätten till eller kontrollen över flygplatser, ledningsenheter eller lufttrafikföretag ska säkerställa att tillsynsverksamheten organisatoriskt sett är helt åtskild från sådan verksamhet som har samband med ägande eller kontroll. Medlemsstaterna ska säkerställa att den oberoende tillsynsmyndigheten utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet redovisat sätt.

4   . Medlemsstaterna ska meddela kommissionen den oberoende nationella tillsynsmyndighetens namn och adress, de uppgifter och ansvarsområden som den anförtrotts och de åtgärder som vidtagits för att följa bestämmelserna i punkt 3.

5   .
  När
  den oberoende tillsynsmyndigheten
  utreder om en ändring av strukturen för eller nivån på flygplatsavgifter, av det slag som avses i artikel 5, är berättigad
  har
  den
  rätt att från
  de berörda
  parterna begära den information som är nödvändig för beslutet
  och skyldighet att samråda med de berörda parterna och eventuella övriga parter som kan påverkas därav för att nå fram till ett beslut. Myndigheten ska fatta sitt beslut så fort detta är praktiskt möjligt inom tre månader efter att den mottagit klagomålet och ska offentliggöra det motiverade beslutet
  . Tillsynsmyndighetens beslut ska ha bindande verkan.

6   . Den oberoende tillsynsmyndigheten ska offentliggöra en årsrapport om sin verksamhet.

Artikel 13

Rapportering och översyn

1.    Kommissionen ska lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv
  tillsammans med en bedömning av de framsteg som gjorts för att uppnå dess mål
  senast ... (8), vid behov tillsammans med förslag till lämpliga åtgärder.

2.    Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta vid tillämpningen av detta direktiv, särskilt i fråga om inhämtningen av de uppgifter som behövs för utarbetandet av den rapport som avses i punkt 1.

Artikel 14

Genomförande

1.    Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ... (9)*. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs.

2.    Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 15

Ikraftträdande och adressater

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ‖den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 10, 15.1.2008, s. 35.

1

EUT C 10, 15.1.2008, s. 35.

(2)  
  EUT C 305, 15.12.2007, s. 11.

2

EUT C 305, 15.12.2007, s. 11.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 januari 2008.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 januari 2008.

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av den 6 december 2006 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (EUT L 341, 7.12.2006, s. 3).

4

Kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av den 6 december 2006 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (EUT L 341, 7.12.2006, s. 3).

(5)  Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (EGT L 272, 25.10.1996, s. 36). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (EGT L 272, 25.10.1996, s. 36). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(6)  

  EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

6

EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

(7)  

  EGT L 355, 30.12.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 849/2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s. 1. Rättad version i EUT L 229, 29.6.2004, s. 3).

7

EGT L 355, 30.12.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 849/2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s. 1. Rättad version i EUT L 229, 29.6.2004, s. 3).

(8)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

8

Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(9)  18 månader efter offentliggörandet av det här direktivet.

9

18 månader efter offentliggörandet av det här direktivet.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/102

---

P6_TA(2008)0005

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0745), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0745),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0439/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0439/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0406/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0406/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på kommissionens bifogade uttalande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på kommissionens bifogade uttalande.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2006)0246

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om export och import av farliga kemikalier

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 689/2008.)

---

BILAGA

KOMMISSIONENS UTTALANDE ANGÅENDE STATUSEN FÖR KVICKSILVER OCH ARSENIK ENLIGT FÖRORDNINGEN OM FÖRHANDSGODKÄNNADEN SEDAN INFORMATION LÄMNATS

Kommissionen framhåller att om metallisk arsenik förbjuds eller blir föremål för sträng restriktion kommer ett förslag om anpassning av den aktuella bilagan att läggas fram i enlighet med artikel 22.3 i förordning (EG) nr 304/2003. Den påpekar också att rådet och parlamentet håller på att utarbeta ett förslag till förbud mot export av kvicksilver från gemenskapen, vilket är mer omfattande än kravet på förhandsgodkännande i Rotterdamkonventionen och den EG-förordning som genomför konventionen.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/103

---

P6_TA(2008)0006

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0159), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0159),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2, 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0104/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2, 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0104/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0515/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0515/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0054

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 592/2008.)

---

Onsdag 16 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/104

---

P6_TA(2008)0010

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om förslaget till rådets förordning om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0383),

| — | med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0273/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0273/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0508/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0508/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 2 |
| (2) Tack vare de erfarenheter som gjorts under perioden 2004–2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999–2003, i dess ändrade lydelse, och inom ramen för tidigare beslut, har det agrometeorologiska systemet för avkastningsprognoser och övervakning av grödor
  kunnat göras
  driftsklart och
  systemet har
  uppnått en avancerad teknisk nivå
  och har bevisat att det fungerar bra
  . | (2) Tack vare de erfarenheter som gjorts under perioden 2004–2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999–2003, i dess ändrade lydelse, och inom ramen för tidigare beslut, har
  man fått både förbättrad kunskap om hur man övervakar markanvändning, marktäckning och miljöparametrar (Lucas-projektet) och bidragit till att
  det agrometeorologiska systemet för avkastningsprognoser och övervakning av grödor
  (Mars-projektet) är
  driftsklart och uppnått en avancerad teknisk nivå. |
| Ändring 2 |
| Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) Endast pilotprojektet Mars som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2066/2003/EG av den 10 november 2003 om fortsatt tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 2004–2007  (1) omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. Närmare bestämt omfattas endast de operativa åtgärder som kommissionen vidtagit och som använder system för fjärranalys inom den gemensamma jordbrukspolitiken av denna förordning. |
| Ändring 3 |
| Skäl 5 |
| (5) Det bör även anges att den information och de beräkningar som inhämtas med hjälp av åtgärderna
  , och som
  innehas av kommissionen,
  bör
  ställas till medlemsstaternas förfogande och
  att
  Europaparlamentet och rådet bör informeras genom en halvtidsrapport och en slutlig rapport om genomförandet av fjärranalysåtgärderna och om hur de medel som ställts till kommissionens förfogande har använts och rapporten skall vid behov åtföljas av ett förslag om förlängning av åtgärderna utöver den period som fastställs i denna förordning. | (5) Det bör även anges att den information och de beräkningar som inhämtas med hjälp av åtgärderna innehas av kommissionen,
  och att de enbart används till uppskattning av avkastningen och inte till övervakning. Informationen och beräkningarna bör
  ställas till medlemsstaternas förfogande och Europaparlamentet och rådet bör informeras genom en halvtidsrapport och en slutlig rapport om genomförandet av fjärranalysåtgärderna och om hur de medel som ställts till kommissionens förfogande har använts och rapporten ska vid behov åtföljas av ett förslag om förlängning av åtgärderna utöver den period som fastställs i denna förordning. |
| Ändring 4 |
| Artikel 1, punkt 1, inledningen |
| 1. | Under en sexårsperiod från och med den 1 januari 2008 får de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken finansieras via Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) på grundval av artikel 3.2 e i förordning (EG) nr 1290/2005
  och på villkor att åtgärderna avser att ge kommissionen möjlighet att |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 2

(2) Tack vare de erfarenheter som gjorts under perioden 2004–2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999–2003, i dess ändrade lydelse, och inom ramen för tidigare beslut, har det agrometeorologiska systemet för avkastningsprognoser och övervakning av grödor
  kunnat göras
  driftsklart och
  systemet har
  uppnått en avancerad teknisk nivå
  och har bevisat att det fungerar bra
  .

(2) Tack vare de erfarenheter som gjorts under perioden 2004–2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999–2003, i dess ändrade lydelse, och inom ramen för tidigare beslut, har
  man fått både förbättrad kunskap om hur man övervakar markanvändning, marktäckning och miljöparametrar (Lucas-projektet) och bidragit till att
  det agrometeorologiska systemet för avkastningsprognoser och övervakning av grödor
  (Mars-projektet) är
  driftsklart och uppnått en avancerad teknisk nivå.

Ändring 2

Skäl 2a (nytt)

(2a) Endast pilotprojektet Mars som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2066/2003/EG av den 10 november 2003 om fortsatt tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 2004–2007  (1) omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. Närmare bestämt omfattas endast de operativa åtgärder som kommissionen vidtagit och som använder system för fjärranalys inom den gemensamma jordbrukspolitiken av denna förordning.

Ändring 3

Skäl 5

(5) Det bör även anges att den information och de beräkningar som inhämtas med hjälp av åtgärderna
  , och som
  innehas av kommissionen,
  bör
  ställas till medlemsstaternas förfogande och
  att
  Europaparlamentet och rådet bör informeras genom en halvtidsrapport och en slutlig rapport om genomförandet av fjärranalysåtgärderna och om hur de medel som ställts till kommissionens förfogande har använts och rapporten skall vid behov åtföljas av ett förslag om förlängning av åtgärderna utöver den period som fastställs i denna förordning.

(5) Det bör även anges att den information och de beräkningar som inhämtas med hjälp av åtgärderna innehas av kommissionen,
  och att de enbart används till uppskattning av avkastningen och inte till övervakning. Informationen och beräkningarna bör
  ställas till medlemsstaternas förfogande och Europaparlamentet och rådet bör informeras genom en halvtidsrapport och en slutlig rapport om genomförandet av fjärranalysåtgärderna och om hur de medel som ställts till kommissionens förfogande har använts och rapporten ska vid behov åtföljas av ett förslag om förlängning av åtgärderna utöver den period som fastställs i denna förordning.

Ändring 4

Artikel 1, punkt 1, inledningen

1.

Under en sexårsperiod från och med den 1 januari 2008 får de åtgärder som kommissionen vidtar med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken finansieras via Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) på grundval av artikel 3.2 e i förordning (EG) nr 1290/2005
  och på villkor att åtgärderna avser att ge kommissionen möjlighet att

| 1. | Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2008–2013 fastställs till 9,2 miljoner euro. Budgetmyndigheten ska godkänna de årliga anslagen inom ramen för budgetplanen,
  och på villkor att åtgärderna avser att ge kommissionen möjlighet att |
| --- | --- |

1.

Finansieringsramen för genomförandet av detta program under perioden 2008–2013 fastställs till 9,2 miljoner euro. Budgetmyndigheten ska godkänna de årliga anslagen inom ramen för budgetplanen,
  och på villkor att åtgärderna avser att ge kommissionen möjlighet att

Ändring 5

Artikel 1, punkt 1, led a

a) förvalta jordbruksmarknaderna,

a)
  bidra till att
  förvalta jordbruksmarknaderna,

Ändring 6

Artikel 1, punkt 1, led c

c) främja spridning av den information som avses i led b, och

c) främja spridning av den information som avses i led b,
  till de organ som har rätt att få den endast i enlighet med denna förordning
  och

Ändring 7

Artikel 1, punkt 2, led b

b)
  Skapande av en infrastruktur för geografiska data samt en webbplats
  .

b)
  Förbättring av webbplatsen för jordbruksenheten inom Gemensamma forskningscentret (GFC) så att alla viktiga forskningsuppgifter står till allmänhetens förfogande
  .

Ändring 8

Artikel 1, punkt 2, led ba (nytt)

ba) Upprättande av en inventarieförteckning över projekt som berör geografi, fjärranalyser och agrometeorologiska system och konsolidering av befintlig infrastruktur för geografiska data och webbplatser.

---

(1)  EUT L 309, 26.11.2003, s. 9.

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/106

---

P6_TA(2008)0011

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9948/2/2007 – C6-0315/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9948/2/2007 – C6-0315/2007),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet  (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0443)  (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet  (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0443)  (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0747) och (KOM(2005)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0747) och (KOM(2005)0483),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0504/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0504/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 233.

(2)  EGT C 331 E, 31.12.2002, s. 200.

---

P6_TC2-COD(2002)0222

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16. januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/.../EG om konsumentkreditavtal och upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2008/48/EG.)

---

Torsdag 17 januari 2008

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/108

---

P6_TA(2008)0014

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad beträffar antagandet av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012 (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0515), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0515),

| — | med beaktande av artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 168/2007, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0322/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 168/2007, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0322/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0514/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0514/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 |
| (1) För att byrån ska kunna utföra sina uppgifter korrekt bör exakta temaområden för dess verksamhet fastställas i ett flerårigt ramprogram som omfattar fem år, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 168/2007. | (1) För att byrån ska kunna utföra sina uppgifter korrekt
  , och med beaktande av syftet med inrättandet av byrån,
  bör exakta temaområden för dess verksamhet fastställas i ett flerårigt ramprogram som omfattar fem år, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 168/2007. |
| Ändring 2 |
| Skäl 2 |
| (2) I ramprogrammet bör kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena för byråns verksamhet. | (2) I ramprogrammet bör kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena för byråns verksamhet
  , liksom även skyddet av rättigheter för personer tillhörande etniska eller nationella minoriteter
  . |
| Ändring 3 |
| Skäl 5 |
| (5) Ramprogrammet bör innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut
  och
  Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Syftena för dessa bör följaktligen beaktas. | (5) Ramprogrammet bör innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut
  ,
  Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning nr(EG) 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter
  samt Europeiska ombudsmannen
  . Syftena och
  ansvarsområdena
  för dessa bör följaktligen beaktas. |
| Ändring 4 |
| Skäl 6a (nytt) |
| | (6a) Byrån får arbeta utanför de temaområden som anges i det fleråriga ramprogrammet på uppdrag av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 168/2007, under förutsättning att byråns ekonomiska och mänskliga resurser tillåter det. |
| Ändring 5 |
| Skäl 7a (nytt) |
| | (7a
  )
  I ramprogrammet anges de temaområden inom vilka byrån bör arbeta, medan byråns uppgifter regleras av artikel 4 i förordning (EG) nr 168/2007, som särskilt anger byråns uppgift att öka allmänhetens medvetenhet om de grundläggande rättigheterna och aktivt sprida information om sitt arbete. |
| Ändring 6 |
| Skäl 7b (nytt) |
| | (7b) Alla människor föds lika och därför är mänskliga rättigheter odelbara och okränkbara. |
| Ändring 7 |
| Skäl 7c (nytt) |
| | (7c) Det är nödvändigt att övervaka att EU-institutionerna och samtliga medlemsstater följer alla de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som medlemsstaterna skrivit under. |
| Ändring 8 |
| Skäl 7d (nytt) |
| | (7d) Byrån bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet. |
| Ändring 9 |
| Artikel 1, punkt 1a (ny) |
| | 1a. Kommissionen får på eget initiativ eller på initiativ från rådet, Europaparlamentet eller byråns styrelse, och tidigast ett år efter antagandet av det fleråriga ramprogrammet, föreslå en översyn av ramprogrammet i enlighet med förfarandet i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 168/2007. |
| Ändring 10 |
| Artikel 1, punkt 2a (ny) |
| | 2a. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet får kräva att byrån ska undersöka specifika åtgärder eller frågor. |
| Ändring 11 |
| Artikel 1a (ny) |
| | Artikel 1a |
| | Uppgifter |
| | Byrån får formulera och offentliggöra slutsatser och yttranden om temaområden som inte omfattas av artikel 2, när det föreligger särskilda och tvingande omständigheter. Under sådana omständigheter ska kommissionen, rådet och Europaparlamentet meddelas om uppgifterna. |
| Ändring 12 |
| Artikel 2, inledningen |
| Temaområdena ska vara följande
  : | Byrån ska i sitt arbete inom följande temaområden, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 1.2a och 1a, försöka identifiera de ekonomiska, sociala och kulturella faktorer som bidrar till respekt för mänskliga rättigheter inom områdena i fråga eller som kan utgöra de underliggande orsakerna till att mänskliga rättigheter kränks
  : |
| Ändring 13 |
| Artikel 2, led b |
| b) Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en minoritet. | b) Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder,ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en
  traditionell nationell och språklig
  minoritet
  samt varje kombination av dessa skäl (multipel diskriminering)
  . |
| Ändring 14 |
| Artikel 2, led j |
| j) Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning. | j) Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning
  när det gäller rättigheter för tilltalade och misstänkta
  . |
| Ändring 15 |
| Artikel 2, led ja (nytt) |
| | ja) Extrem fattigdom och social utslagning. |
| Ändring 16 |
| Artikel 3, punkt 1 |
| 1. | För genomförandet av detta ramprogram ska byrån säkerställa lämplig samordning med relevanta gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer, medlemsstater, internationella organisationer och det civila samhället, på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 10 i förordning (EG) nr 168/2007, för genomförandet av detta ramprogram. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 1

(1) För att byrån ska kunna utföra sina uppgifter korrekt bör exakta temaområden för dess verksamhet fastställas i ett flerårigt ramprogram som omfattar fem år, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 168/2007.

(1) För att byrån ska kunna utföra sina uppgifter korrekt
  , och med beaktande av syftet med inrättandet av byrån,
  bör exakta temaområden för dess verksamhet fastställas i ett flerårigt ramprogram som omfattar fem år, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 168/2007.

Ändring 2

Skäl 2

(2) I ramprogrammet bör kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena för byråns verksamhet.

(2) I ramprogrammet bör kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena för byråns verksamhet
  , liksom även skyddet av rättigheter för personer tillhörande etniska eller nationella minoriteter
  .

Ändring 3

Skäl 5

(5) Ramprogrammet bör innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut
  och
  Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Syftena för dessa bör följaktligen beaktas.

(5) Ramprogrammet bör innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut
  ,
  Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning nr(EG) 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter
  samt Europeiska ombudsmannen
  . Syftena och
  ansvarsområdena
  för dessa bör följaktligen beaktas.

Ändring 4

Skäl 6a (nytt)

(6a) Byrån får arbeta utanför de temaområden som anges i det fleråriga ramprogrammet på uppdrag av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 168/2007, under förutsättning att byråns ekonomiska och mänskliga resurser tillåter det.

Ändring 5

Skäl 7a (nytt)

(7a
  )
  I ramprogrammet anges de temaområden inom vilka byrån bör arbeta, medan byråns uppgifter regleras av artikel 4 i förordning (EG) nr 168/2007, som särskilt anger byråns uppgift att öka allmänhetens medvetenhet om de grundläggande rättigheterna och aktivt sprida information om sitt arbete.

Ändring 6

Skäl 7b (nytt)

(7b) Alla människor föds lika och därför är mänskliga rättigheter odelbara och okränkbara.

Ändring 7

Skäl 7c (nytt)

(7c) Det är nödvändigt att övervaka att EU-institutionerna och samtliga medlemsstater följer alla de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som medlemsstaterna skrivit under.

Ändring 8

Skäl 7d (nytt)

(7d) Byrån bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet.

Ändring 9

Artikel 1, punkt 1a (ny)

1a. Kommissionen får på eget initiativ eller på initiativ från rådet, Europaparlamentet eller byråns styrelse, och tidigast ett år efter antagandet av det fleråriga ramprogrammet, föreslå en översyn av ramprogrammet i enlighet med förfarandet i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 168/2007.

Ändring 10

Artikel 1, punkt 2a (ny)

2a. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet får kräva att byrån ska undersöka specifika åtgärder eller frågor.

Ändring 11

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Uppgifter

Byrån får formulera och offentliggöra slutsatser och yttranden om temaområden som inte omfattas av artikel 2, när det föreligger särskilda och tvingande omständigheter. Under sådana omständigheter ska kommissionen, rådet och Europaparlamentet meddelas om uppgifterna.

Ändring 12

Artikel 2, inledningen

Temaområdena ska vara följande
  :

Byrån ska i sitt arbete inom följande temaområden, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 1.2a och 1a, försöka identifiera de ekonomiska, sociala och kulturella faktorer som bidrar till respekt för mänskliga rättigheter inom områdena i fråga eller som kan utgöra de underliggande orsakerna till att mänskliga rättigheter kränks
  :

Ändring 13

Artikel 2, led b

b) Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en minoritet.

b) Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder,ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en
  traditionell nationell och språklig
  minoritet
  samt varje kombination av dessa skäl (multipel diskriminering)
  .

Ändring 14

Artikel 2, led j

j) Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning.

j) Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning
  när det gäller rättigheter för tilltalade och misstänkta
  .

Ändring 15

Artikel 2, led ja (nytt)

ja) Extrem fattigdom och social utslagning.

Ändring 16

Artikel 3, punkt 1

1.

För genomförandet av detta ramprogram ska byrån säkerställa lämplig samordning med relevanta gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer, medlemsstater, internationella organisationer och det civila samhället, på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 10 i förordning (EG) nr 168/2007, för genomförandet av detta ramprogram.

| 1. | För genomförandet av detta ramprogram ska byrån säkerställa
  lämpligt samarbete och
  lämplig samordning med relevanta gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer, medlemsstater, internationella organisationer och det civila samhället, på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 10 i förordning (EG) nr 168/2007, för genomförandet av detta ramprogram. |
| --- | --- |

1.

För genomförandet av detta ramprogram ska byrån säkerställa
  lämpligt samarbete och
  lämplig samordning med relevanta gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer, medlemsstater, internationella organisationer och det civila samhället, på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 10 i förordning (EG) nr 168/2007, för genomförandet av detta ramprogram.

Ändring 17

Artikel 3, punkt 2a (ny)

2a. Byrån ska aktivt samarbeta med kandidatländerna på området för grundläggande rättigheter i syfte att underlätta deras efterlevnad av gemenskapens lagstiftning.

Ändring 18

Artikel 3, punkt 3

| 3. | Byrån ska behandla frågor rörande diskriminering på grund av kön endast som en del av och i den mån det är relevant för dess arbete när det gäller de allmänna frågor rörande diskriminering som avses i artikel 2.b,
  med beaktande av att de övergripande målen
  för Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006
  , ska vara att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till kommissionen och medlemsstaternas myndigheter
  . |
| --- | --- |

3.

Byrån ska behandla frågor rörande diskriminering på grund av kön endast som en del av och i den mån det är relevant för dess arbete när det gäller de allmänna frågor rörande diskriminering som avses i artikel 2.b,
  med beaktande av att de övergripande målen
  för Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006
  , ska vara att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till kommissionen och medlemsstaternas myndigheter
  .

| 3. | Byrån ska behandla frågor rörande diskriminering på grund av kön
  , särskilt multipel diskriminering,
  endast som en del av och i den mån det är relevant för dess arbete när det gäller de allmänna frågor rörande diskriminering som avses i artikel 2.b,
  i överensstämmelse med syftena och ansvarsområdena
  för Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006.
  Villkoren för samarbetet mellan byrån och institutet ska fastställas i ett samförståndsavtal i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 168/2007
  . |
| --- | --- |

3.

Byrån ska behandla frågor rörande diskriminering på grund av kön
  , särskilt multipel diskriminering,
  endast som en del av och i den mån det är relevant för dess arbete när det gäller de allmänna frågor rörande diskriminering som avses i artikel 2.b,
  i överensstämmelse med syftena och ansvarsområdena
  för Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006.
  Villkoren för samarbetet mellan byrån och institutet ska fastställas i ett samförståndsavtal i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 168/2007
  .

---

| 19.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 41/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 41/111

---

P6_TA(2008)0015

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 januari 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0817), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0817),

| — | med beaktande av artikel 30.1 b, artikel 30.2 och artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 30.1 b, artikel 30.2 och artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0055/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0055/2007),

| — | med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet,

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A6-0447/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A6-0447/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att de finansiella referensbeloppen i kommissionens förslag måste vara förenliga med taket för utgiftskategori 3a i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 och med bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning  (1)(nedan kallad det interinstitutionella avtalet). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de finansiella referensbeloppen i kommissionens förslag måste vara förenliga med taket för utgiftskategori 3a i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 och med bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning  (1)(nedan kallad det interinstitutionella avtalet).

| 3. | Europaparlamentet påminner om att budgetutskottets yttrande inte föregriper resultatet av förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet, som är tillämpligt på inrättandet av Europeiska polisbyrån. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att budgetutskottets yttrande inte föregriper resultatet av förfarandet i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet, som är tillämpligt på inrättandet av Europeiska polisbyrån.

| 4. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 5. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget.

| 7. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet inom ramen för Lissabonfördraget om rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån inte har antagits fram till juni 2008. |
| --- | --- |

7.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet inom ramen för Lissabonfördraget om rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån inte har antagits fram till juni 2008.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Beaktandeled 1a (nytt) |
| | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget  (2)(budgetförordningen), särskilt artikel 185, |
| Ändring 2 |
| Beaktandeled 1b (nytt) |
| | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning  (1), särskilt punkt 47. |
| Ändring 3 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Rådet har ännu inte antagit rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Ikraftträdandet av detta rambeslut är en förutsättning för att Europol ska kunna utföra sitt uppdrag inom en rättslig ram som på ett otvetydigt sätt garanterar att EU-medborgarnas personuppgifter skyddas. Der är därför absolut nödvändigt att rådet snarast antar rambeslutet. |
| Ändring 4 |
| Skäl 4b (nytt) |
| | (4b) I Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europol: förstärkning av den parlamentariska kontrollen och en utökning av befogenheterna  (3) av den 13 april 1999, önskade parlamentet att Europol skulle integreras i Europeiska unionens institutionella system och stå under parlamentets demokratiska kontroll. |
| Ändring 5 |
| Skäl 4c (nytt) |
| | (4c) I Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europols framtida utveckling och fullständiga integration i Europeiska unionens institutionella system  (4) av den 30 maj 2002, och i ”Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europols framtida utveckling” (5) av den 10 april 2003, önskade parlamentet att Europol skulle bli ett gemenskapsorgan. |
| Ändring 6 |
| Skäl 5 |
| Ett inrättande av Europol som ett EU-organ, finansierat genom Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommer att stärka Europaparlamentets roll i kontrollen av Europol, genom att Europarlamentet deltar i antagandet av budgeten. | Ett inrättande av Europol som ett EU-organ, finansierat genom Europeiska unionens allmänna budget, kommer att stärka Europaparlamentets roll i kontrollen
  och i den demokratiska övervakningen
  av Europol, genom att Europaparlamentet deltar i antagandet av budgeten
  , inbegripet tjänsteförteckningen och ansvarsfrihetsförfarandet
  . |
| Ändring 7 |
| Skäl 6a (nytt) |
| | (6a) För inrättandet av Europol krävs ett interinstitutionellt avtal som fastställer grundläggande bestämmelser för Europeiska unionens tillsynsmyndigheter, så att befintliga och framtida organ utformas på ett sätt som främjar klarhet, insyn och rättssäkerhet. |
| Ändring 8 |
| Skäl 8a (nytt) |
| | (8a) Till följd av att Europols operativa befogenheter har utökats behöver vissa förbättringar av dess demokratiska ansvar göras. |
| Ändring 9 |
| Skäl 13 |
| (13) Det finns ett behov av ett uppgiftsskyddsombud som ansvarar för att på ett oberoende sätt se till att behandlingen av personuppgifter är lagenlig och att bestämmelserna i detta beslut om behandling av personuppgifter följs, vilket även gäller behandlingen av personuppgifter om Europols personal, som är skyddad av artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001. | (13) Det finns ett behov av ett uppgiftsskyddsombud som ansvarar för att på ett oberoende sätt se till att behandlingen av personuppgifter är lagenlig och att bestämmelserna i detta beslut om behandling av personuppgifter följs, vilket även gäller behandlingen av personuppgifter om Europols personal, som är skyddad av artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001.
  I sitt arbete bör uppgiftsskyddsombudet samarbeta med de uppgiftsskyddsombud som utsetts i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| Ändring 10 |
| Skäl 14 |
| (14) Förutom att förenkla bestämmelserna om befintliga databehandlingssystem bör Europol få
  större
  möjligheter att skapa och förvalta andra verktyg för databehandling till stöd för sina uppgifter. Sådana verktyg bör införas och förvaltas i överensstämmelse med de generella
  principerna
  för dataskydd
  , men också
  i överensstämmelse med detaljerade regler som skall fastställas av rådet. | (14) Förutom att förenkla bestämmelserna om befintliga databehandlingssystem bör Europol få möjligheter att skapa och förvalta andra verktyg för databehandling till stöd för sina uppgifter. Sådana verktyg bör införas och förvaltas i överensstämmelse med de generella
  principer
  för dataskydd
  som fastställs i gemenskapslagstiftningen och i Europarådets konvention 108 av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter samt
  i överensstämmelse med detaljerade regler som fastställs av rådet
  i samråd med Europaparlamentet
  . |
| Ändring 11 |
| Skäl 19 |
| (19) Europols möjligheter att samarbeta med tredjeländer och externa organ bör rationaliseras för att säkra överensstämmelse med Europeiska unionens generella politik i detta hänseende
  ,
  och
  det bör antas
  nya bestämmelser om hur sådant samarbete skalläga rum i framtiden. | (19) Europols möjligheter att samarbeta med tredjeländer och externa organ bör rationaliseras för att säkra överensstämmelse med Europeiska unionens generella politik i detta hänseende och
  för att garantera att tredjeländer och organ upprätthåller en adekvat skyddsnivå för personuppgifter genom
  nya bestämmelser om hur sådant samarbete skaäga rum i framtiden
  som antas av rådet efter samråd med Europaparlamentet
  . |
| Ändring 12 |
| Artikel 1, punkt 1 |
| Genom detta beslut inrättas en europeisk polisbyrå, nedan kallad Europol, som ett av Europeiska unionens organ. Europol skall ha sitt säte i Haag, Nederländerna. | Genom detta beslut inrättas en europeisk polisbyrå, nedan kallad Europol, som ett av Europeiska unionens organ.
  Det är ett organ som inrättas i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen och punkt 47 i det interinstitutionella avtalet
  . Europol ska ha sitt säte i Haag, Nederländerna. |
| Ändring13 |
| Artikel 5, punkt 1, led a |
| (a) Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser som översänts av myndigheter i medlemsstaterna eller tredjeländer eller andra offentliga eller privata enheter. | (a) Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser som översänts av myndigheter i medlemsstaterna eller tredjeländer eller andra offentliga eller privata enheter.
  När informationen kommer från privata parter ska den samlas in och behandlas lagenligt innan den vidarebefordras till Europol i enlighet med nationell lagstiftning för genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), och tillträde för Europol ska endast medges från fall till fall för särskilda syften och under medlemsstaternas rättsliga kontroll. Ytterligare skydd ska fastställas av Europol efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen och den gemensamma tillsynsmyndigheten. |
| Ändring 14 |
| Artikel 6, punkt 2 |
| 2. | När en gemensam utredningsgrupp inrättas för att behandla fall av förfalskning av euron, kan en Europoltjänsteman utses att leda utredningen, under gruppens ledares direkta ansvar. Om det föreligger meningsskiljaktigheter mellan Europoltjänstemannen och gruppens ledare skall den sistnämndes mening ha företräde. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Beaktandeled 1a (nytt)

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget  (2)(budgetförordningen), särskilt artikel 185,

Ändring 2

Beaktandeled 1b (nytt)

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning  (1), särskilt punkt 47.

Ändring 3

Skäl 4a (nytt)

(4a) Rådet har ännu inte antagit rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Ikraftträdandet av detta rambeslut är en förutsättning för att Europol ska kunna utföra sitt uppdrag inom en rättslig ram som på ett otvetydigt sätt garanterar att EU-medborgarnas personuppgifter skyddas. Der är därför absolut nödvändigt att rådet snarast antar rambeslutet.

Ändring 4

Skäl 4b (nytt)

(4b) I Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europol: förstärkning av den parlamentariska kontrollen och en utökning av befogenheterna  (3) av den 13 april 1999, önskade parlamentet att Europol skulle integreras i Europeiska unionens institutionella system och stå under parlamentets demokratiska kontroll.

Ändring 5

Skäl 4c (nytt)

(4c) I Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europols framtida utveckling och fullständiga integration i Europeiska unionens institutionella system  (4) av den 30 maj 2002, och i ”Europaparlamentets rekommendation till rådet om Europols framtida utveckling” (5) av den 10 april 2003, önskade parlamentet att Europol skulle bli ett gemenskapsorgan.

Ändring 6

Skäl 5

Ett inrättande av Europol som ett EU-organ, finansierat genom Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommer att stärka Europaparlamentets roll i kontrollen av Europol, genom att Europarlamentet deltar i antagandet av budgeten.

Ett inrättande av Europol som ett EU-organ, finansierat genom Europeiska unionens allmänna budget, kommer att stärka Europaparlamentets roll i kontrollen
  och i den demokratiska övervakningen
  av Europol, genom att Europaparlamentet deltar i antagandet av budgeten
  , inbegripet tjänsteförteckningen och ansvarsfrihetsförfarandet
  .

Ändring 7

Skäl 6a (nytt)

(6a) För inrättandet av Europol krävs ett interinstitutionellt avtal som fastställer grundläggande bestämmelser för Europeiska unionens tillsynsmyndigheter, så att befintliga och framtida organ utformas på ett sätt som främjar klarhet, insyn och rättssäkerhet.

Ändring 8

Skäl 8a (nytt)

(8a) Till följd av att Europols operativa befogenheter har utökats behöver vissa förbättringar av dess demokratiska ansvar göras.

Ändring 9

Skäl 13

(13) Det finns ett behov av ett uppgiftsskyddsombud som ansvarar för att på ett oberoende sätt se till att behandlingen av personuppgifter är lagenlig och att bestämmelserna i detta beslut om behandling av personuppgifter följs, vilket även gäller behandlingen av personuppgifter om Europols personal, som är skyddad av artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001.

(13) Det finns ett behov av ett uppgiftsskyddsombud som ansvarar för att på ett oberoende sätt se till att behandlingen av personuppgifter är lagenlig och att bestämmelserna i detta beslut om behandling av personuppgifter följs, vilket även gäller behandlingen av personuppgifter om Europols personal, som är skyddad av artikel 24 i förordning (EG) nr 45/2001.
  I sitt arbete bör uppgiftsskyddsombudet samarbeta med de uppgiftsskyddsombud som utsetts i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Ändring 10

Skäl 14

(14) Förutom att förenkla bestämmelserna om befintliga databehandlingssystem bör Europol få
  större
  möjligheter att skapa och förvalta andra verktyg för databehandling till stöd för sina uppgifter. Sådana verktyg bör införas och förvaltas i överensstämmelse med de generella
  principerna
  för dataskydd
  , men också
  i överensstämmelse med detaljerade regler som skall fastställas av rådet.

(14) Förutom att förenkla bestämmelserna om befintliga databehandlingssystem bör Europol få möjligheter att skapa och förvalta andra verktyg för databehandling till stöd för sina uppgifter. Sådana verktyg bör införas och förvaltas i överensstämmelse med de generella
  principer
  för dataskydd
  som fastställs i gemenskapslagstiftningen och i Europarådets konvention 108 av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter samt
  i överensstämmelse med detaljerade regler som fastställs av rådet
  i samråd med Europaparlamentet
  .

Ändring 11

Skäl 19

(19) Europols möjligheter att samarbeta med tredjeländer och externa organ bör rationaliseras för att säkra överensstämmelse med Europeiska unionens generella politik i detta hänseende
  ,
  och
  det bör antas
  nya bestämmelser om hur sådant samarbete skalläga rum i framtiden.

(19) Europols möjligheter att samarbeta med tredjeländer och externa organ bör rationaliseras för att säkra överensstämmelse med Europeiska unionens generella politik i detta hänseende och
  för att garantera att tredjeländer och organ upprätthåller en adekvat skyddsnivå för personuppgifter genom
  nya bestämmelser om hur sådant samarbete skaäga rum i framtiden
  som antas av rådet efter samråd med Europaparlamentet
  .

Ändring 12

Artikel 1, punkt 1

Genom detta beslut inrättas en europeisk polisbyrå, nedan kallad Europol, som ett av Europeiska unionens organ. Europol skall ha sitt säte i Haag, Nederländerna.

Genom detta beslut inrättas en europeisk polisbyrå, nedan kallad Europol, som ett av Europeiska unionens organ.
  Det är ett organ som inrättas i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen och punkt 47 i det interinstitutionella avtalet
  . Europol ska ha sitt säte i Haag, Nederländerna.

Ändring13

Artikel 5, punkt 1, led a

(a) Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser som översänts av myndigheter i medlemsstaterna eller tredjeländer eller andra offentliga eller privata enheter.

(a) Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser som översänts av myndigheter i medlemsstaterna eller tredjeländer eller andra offentliga eller privata enheter.
  När informationen kommer från privata parter ska den samlas in och behandlas lagenligt innan den vidarebefordras till Europol i enlighet med nationell lagstiftning för genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6), och tillträde för Europol ska endast medges från fall till fall för särskilda syften och under medlemsstaternas rättsliga kontroll. Ytterligare skydd ska fastställas av Europol efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen och den gemensamma tillsynsmyndigheten.

Ändring 14

Artikel 6, punkt 2

2.

När en gemensam utredningsgrupp inrättas för att behandla fall av förfalskning av euron, kan en Europoltjänsteman utses att leda utredningen, under gruppens ledares direkta ansvar. Om det föreligger meningsskiljaktigheter mellan Europoltjänstemannen och gruppens ledare skall den sistnämndes mening ha företräde.

| 2. | När en gemensam utredningsgrupp inrättas för att behandla fall av förfalskning av euron
  eller för de uppgifter som nämns i artikel 5.2
  , kan en Europoltjänsteman utses att leda utredningen, under gruppens ledares direkta ansvar. Om det föreligger meningsskiljaktigheter mellan Europoltjänstemannen och gruppens ledare ska den sistnämndes mening ha företräde. |
| --- | --- |

2.

När en gemensam utredningsgrupp inrättas för att behandla fall av förfalskning av euron
  eller för de uppgifter som nämns i artikel 5.2
  , kan en Europoltjänsteman utses att leda utredningen, under gruppens ledares direkta ansvar. Om det föreligger meningsskiljaktigheter mellan Europoltjänstemannen och gruppens ledare ska den sistnämndes mening ha företräde.

Ändring 15

Artikel 8, punkt 2

| 2. | Den nationella enheten skall fungera som sambandsorgan mellan Europol och de behöriga nationella myndigheterna. Medlemsstaterna får dock tillåta direktkontakt mellan utsedda behöriga myndigheter och Europol på villkor som skall fastställas av medlemsstaten i fråga, vilka
  kan inbegripa
  att kontakt först skall tas med den nationella enheten. |
| --- | --- |

2.

Den nationella enheten skall fungera som sambandsorgan mellan Europol och de behöriga nationella myndigheterna. Medlemsstaterna får dock tillåta direktkontakt mellan utsedda behöriga myndigheter och Europol på villkor som skall fastställas av medlemsstaten i fråga, vilka
  kan inbegripa
  att kontakt först skall tas med den nationella enheten.

| 2. | Den nationella enheten ska fungera som
  enda
  sambandsorgan mellan Europol och de behöriga nationella myndigheterna. Medlemsstaterna får dock tillåta direktkontakt mellan utsedda behöriga myndigheter och Europol på villkor som ska fastställas av medlemsstaten i fråga, vilka
  inbegriper
  att kontakt först ska tas med den nationella enheten. |
| --- | --- |

2.

Den nationella enheten ska fungera som
  enda
  sambandsorgan mellan Europol och de behöriga nationella myndigheterna. Medlemsstaterna får dock tillåta direktkontakt mellan utsedda behöriga myndigheter och Europol på villkor som ska fastställas av medlemsstaten i fråga, vilka
  inbegriper
  att kontakt först ska tas med den nationella enheten.

Den nationella enheten ska samtidigt få information från Europol som utbytts genom direktkontakt mellan Europol och utsedda behöriga myndigheter. Förbindelserna mellan den nationella enheten och de behöriga myndigheterna ska omfattas av den nationella lagstiftningen och särskilt tillämpliga konstitutionella bestämmelser.

Ändring 16

Artikel 9, punkt 2, stycke 2

Det bilaterala utbyte som avses i första stycket d kan också omfatta brott som ligger utanför Europols behörighet, om det är tillåtet enligt nationell lagstiftning.

Det bilaterala utbyte som avses i första stycket d kan också omfatta brott som ligger utanför Europols behörighet, om det är tillåtet enligt nationell lagstiftning.
  Europol ska i detta fall inte hållas ansvarig för innehållet i den information som utbyts.

Ändring 17

Artikel 10, punkt 2

| 2. | Europol får behandla uppgifter i syfte att fastställa om sådana uppgifter är relevanta för Europols arbetsuppgifter och kan införas i något av dess informationssystem. |
| --- | --- |

2.

Europol får behandla uppgifter i syfte att fastställa om sådana uppgifter är relevanta för Europols arbetsuppgifter och kan införas i något av dess informationssystem.

| 2. | Europol får behandla uppgifter i syfte att fastställa om sådana uppgifter är relevanta för Europols arbetsuppgifter och kan införas i något av dess informationssystem.
  I ett sådant fall ska uppgifterna behandlas enbart i syfte att fastställa deras relevans. |
| --- | --- |

2.

Europol får behandla uppgifter i syfte att fastställa om sådana uppgifter är relevanta för Europols arbetsuppgifter och kan införas i något av dess informationssystem.
  I ett sådant fall ska uppgifterna behandlas enbart i syfte att fastställa deras relevans.

Ändring 18

Artikel 10, punkt 3

| 3. | När Europol har för avsikt att upprätta andra system för behandling av personuppgifter än Europols informationssystem, som anges i artikel 11, eller de analysregister som anges i artikel 14, skall rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört Europaparlamentet fastställa på vilka villkor Europol får göra detta. Dessa villkor skall särskilt avse tillgång till och användning av uppgifterna samt tidsgränser för lagring och utplåning av uppgifter, med vederbörlig hänsyn till de principer som anges i artikel 26. |
| --- | --- |

3.

När Europol har för avsikt att upprätta andra system för behandling av personuppgifter än Europols informationssystem, som anges i artikel 11, eller de analysregister som anges i artikel 14, skall rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört Europaparlamentet fastställa på vilka villkor Europol får göra detta. Dessa villkor skall särskilt avse tillgång till och användning av uppgifterna samt tidsgränser för lagring och utplåning av uppgifter, med vederbörlig hänsyn till de principer som anges i artikel 26.

| 3. | När Europol har för avsikt att upprätta andra system för behandling av personuppgifter än Europols informationssystem, som anges i artikel 11, eller de analysregister som anges i artikel 14, ska rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört Europaparlamentet fastställa på vilka villkor Europol får göra detta. Dessa villkor ska särskilt avse tillgång till och användning av uppgifterna samt tidsgränser för lagring och utplåning av uppgifter, med vederbörlig hänsyn till de principer som anges i artikel 26.
  Europols gemensamma tillsynsmyndighet och Europeiska datatillsynsmannen ska höras innan rådet fattar ett sådant beslut. |
| --- | --- |

3.

När Europol har för avsikt att upprätta andra system för behandling av personuppgifter än Europols informationssystem, som anges i artikel 11, eller de analysregister som anges i artikel 14, ska rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört Europaparlamentet fastställa på vilka villkor Europol får göra detta. Dessa villkor ska särskilt avse tillgång till och användning av uppgifterna samt tidsgränser för lagring och utplåning av uppgifter, med vederbörlig hänsyn till de principer som anges i artikel 26.
  Europols gemensamma tillsynsmyndighet och Europeiska datatillsynsmannen ska höras innan rådet fattar ett sådant beslut.

Ändring 19

Artikel 10, punkt 5

| 5. | Europol skall göra sitt yttersta för att se till att dess databehandlingssystem är driftskompatibla med databehandlingssystemen i medlemsstaterna, och särskilt med de databehandlingssystem som används av de organ och byråer med anknytning till gemenskapen eller unionen som Europol kan upprätta förbindelser med enligt artikel 22, genom att följa bästa metoder och använda öppna standarder. |
| --- | --- |

5.

Europol skall göra sitt yttersta för att se till att dess databehandlingssystem är driftskompatibla med databehandlingssystemen i medlemsstaterna, och särskilt med de databehandlingssystem som används av de organ och byråer med anknytning till gemenskapen eller unionen som Europol kan upprätta förbindelser med enligt artikel 22, genom att följa bästa metoder och använda öppna standarder.

| 5. | Europol ska göra sitt yttersta för att se till att dess databehandlingssystem är driftskompatibla med databehandlingssystemen i medlemsstaterna, och särskilt med de databehandlingssystem som används av de organ och byråer med anknytning till gemenskapen eller unionen som Europol kan upprätta förbindelser med enligt artikel 22, genom att följa bästa metoder och använda öppna standarder.
  Samkörning ska tillåtas då rådet, efter samråd med Europols dataskyddsansvariga tjänsteman och den gemensamma tillsynsmyndigheten, fattat ett beslut om detta, i vilket bestämmelser och villkor fastställs, särskilt när det gäller behovet av att samköra uppgifter och de syften för vilka personuppgifterna ska användas. |
| --- | --- |

5.

Europol ska göra sitt yttersta för att se till att dess databehandlingssystem är driftskompatibla med databehandlingssystemen i medlemsstaterna, och särskilt med de databehandlingssystem som används av de organ och byråer med anknytning till gemenskapen eller unionen som Europol kan upprätta förbindelser med enligt artikel 22, genom att följa bästa metoder och använda öppna standarder.
  Samkörning ska tillåtas då rådet, efter samråd med Europols dataskyddsansvariga tjänsteman och den gemensamma tillsynsmyndigheten, fattat ett beslut om detta, i vilket bestämmelser och villkor fastställs, särskilt när det gäller behovet av att samköra uppgifter och de syften för vilka personuppgifterna ska användas.

Ändring 20

Artikel 11, punkt 1

| 1. | Europol skall förvalta Europols informationssystem. Europols informationssystem skall vara direkt åtkomligt för läsning för de nationella enheterna, sambandsmännen, direktören, de biträdande direktörerna och vederbörligen bemyndigade tjänstemän vid Europol. |
| --- | --- |

1.

Europol skall förvalta Europols informationssystem. Europols informationssystem skall vara direkt åtkomligt för läsning för de nationella enheterna, sambandsmännen, direktören, de biträdande direktörerna och vederbörligen bemyndigade tjänstemän vid Europol.

| 1. | Europol ska förvalta Europols informationssystem. Europols informationssystem ska vara direkt åtkomligt för läsning för de nationella enheterna, sambandsmännen, direktören, de biträdande direktörerna och vederbörligen bemyndigade tjänstemän vid Europol.
  Nationella enheters direkta tillgång till uppgifter om sådana personer som anges i artikel 12.1 b ska begränsas till uteslutande sådana identitetsuppgifter som anges i artikel 12.2. Om det krävs i samband med specifika utredning kan enheterna på begäran via sambandsmännen ges tillgång till fullständiga uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Europol ska förvalta Europols informationssystem. Europols informationssystem ska vara direkt åtkomligt för läsning för de nationella enheterna, sambandsmännen, direktören, de biträdande direktörerna och vederbörligen bemyndigade tjänstemän vid Europol.
  Nationella enheters direkta tillgång till uppgifter om sådana personer som anges i artikel 12.1 b ska begränsas till uteslutande sådana identitetsuppgifter som anges i artikel 12.2. Om det krävs i samband med specifika utredning kan enheterna på begäran via sambandsmännen ges tillgång till fullständiga uppgifter.

Ändring 21

Artikel 12, punkt 1, led b

(b) personer avseende vilka det i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning finns allvarliga skäl att anta att de kommer att begå brott som omfattas av Europols behörighet.

(b) personer avseende vilka det i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning finns
  faktiska omständigheter som tyder på eller
  allvarliga skäl att anta att de kommer att begå brott som omfattas av Europols behörighet.

Ändring 22

Artikel 12, punkt 4a (ny)

4a. Särskilda kategorier av uppgifter rörande ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i parti eller fackförening, sexuell läggning eller hälsa får behandlas endast om detta är absolut nödvändigt i ett specifikt fall och om detta sker i enlighet med särskilda skyddsgarantier.

Ändring 23

Artikel 19, punkt 1

| 1. | Personuppgifter som hämtats ur något av Europols databehandlingsregister får överföras eller användas endast av medlemsstaternas behöriga myndigheter för att förebygga och bekämpa brottslighet som omfattas av Europols behörighet och för att bekämpa andra allvarliga former av brottslighet. Europol får använda uppgifterna endast för att utföra sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

1.

Personuppgifter som hämtats ur något av Europols databehandlingsregister får överföras eller användas endast av medlemsstaternas behöriga myndigheter för att förebygga och bekämpa brottslighet som omfattas av Europols behörighet och för att bekämpa andra allvarliga former av brottslighet. Europol får använda uppgifterna endast för att utföra sina arbetsuppgifter.

| 1. | Personuppgifter som hämtats ur något av Europols databehandlingsregister får överföras eller användas endast av medlemsstaternas behöriga myndigheter
  och endast för de ändamål för vilka de samlades in och för andra ändamål som är förenliga med dessa
  för att förebygga och bekämpa brottslighet som omfattas av Europols behörighet och för att bekämpa andra allvarliga former av brottslighet. Europol får använda uppgifterna endast för att utföra sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

1.

Personuppgifter som hämtats ur något av Europols databehandlingsregister får överföras eller användas endast av medlemsstaternas behöriga myndigheter
  och endast för de ändamål för vilka de samlades in och för andra ändamål som är förenliga med dessa
  för att förebygga och bekämpa brottslighet som omfattas av Europols behörighet och för att bekämpa andra allvarliga former av brottslighet. Europol får använda uppgifterna endast för att utföra sina arbetsuppgifter.

Ändring 24

Artikel 20, punkt 1

| 1. | Uppgifter i dataregister får inte lagras av Europol längre än vad som är nödvändigt för att Europol skall kunna utföra sina arbetsuppgifter. Behovet av att fortsätta lagra uppgifterna skall undersökas
  senast tre år
  efter deras införande. Kontrollen av uppgifter som lagras i informationssystemet och utplåningen av dem skall utföras av den enhet som har fört in dem. Kontrollen av uppgifter som lagras i andra dataregister hos Europol och utplåningen av dem skall utföras av Europol. Europol skall automatiskt, tre månader i förväg, underrätta medlemsstaterna om utgången av tidsfristerna för kontroll av lagringen av uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter i dataregister får inte lagras av Europol längre än vad som är nödvändigt för att Europol skall kunna utföra sina arbetsuppgifter. Behovet av att fortsätta lagra uppgifterna skall undersökas
  senast tre år
  efter deras införande. Kontrollen av uppgifter som lagras i informationssystemet och utplåningen av dem skall utföras av den enhet som har fört in dem. Kontrollen av uppgifter som lagras i andra dataregister hos Europol och utplåningen av dem skall utföras av Europol. Europol skall automatiskt, tre månader i förväg, underrätta medlemsstaterna om utgången av tidsfristerna för kontroll av lagringen av uppgifter.

| 1. | Uppgifter i dataregister får inte lagras av Europol längre än vad som är nödvändigt för att Europol ska kunna utföra sina arbetsuppgifter.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.3

  ska behovet av att fortsätta lagra uppgifterna efter deras införande undersökas
  och dokumenteras minst vartannat år
  . Kontrollen av uppgifter som lagras i informationssystemet och utplåningen av dem ska utföras av den enhet som har fört in dem. Kontrollen av uppgifter som lagras i andra dataregister hos Europol och utplåningen av dem ska utföras av Europol. Europol ska automatiskt, tre månader i förväg, underrätta medlemsstaterna om utgången av tidsfristerna för kontroll av lagringen av uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter i dataregister får inte lagras av Europol längre än vad som är nödvändigt för att Europol ska kunna utföra sina arbetsuppgifter.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.3

  ska behovet av att fortsätta lagra uppgifterna efter deras införande undersökas
  och dokumenteras minst vartannat år
  . Kontrollen av uppgifter som lagras i informationssystemet och utplåningen av dem ska utföras av den enhet som har fört in dem. Kontrollen av uppgifter som lagras i andra dataregister hos Europol och utplåningen av dem ska utföras av Europol. Europol ska automatiskt, tre månader i förväg, underrätta medlemsstaterna om utgången av tidsfristerna för kontroll av lagringen av uppgifter.

Ändring 25

Artikel 21

Om Europol enligt Europeiska unionens rättsliga instrument eller internationella eller nationella rättsliga instrument har rätt till datoriserad tillgång till uppgifter från andra nationella eller internationella informationssystem, får Europol på detta sätt inhämta personuppgifter, om det är nödvändigt för att Europol skall kunna utföra sina arbetsuppgifter. De tillämpliga bestämmelserna i sådana Europeiska unionens rättsliga instrument eller internationella eller nationella rättsliga instrument skall reglera Europols tillgång till och användning av dessa uppgifter, om de föreskriver striktare regler för tillgång och användning än detta beslut. Europol får inte använda sådana uppgifter i strid med detta beslut.

Om Europol enligt Europeiska unionens rättsliga instrument eller internationella eller nationella rättsliga instrument har rätt till datoriserad tillgång till uppgifter från andra nationella eller internationella informationssystem, får Europol på detta sätt
  endast i enskilda fall
  inhämta personuppgifter, om
  och i den utsträckning
  det är nödvändigt
  och förenligt med proportionalitetsprincipen
  för att Europol ska kunna utföra sina arbetsuppgifter
  , i enlighet med strikta villkor som fastställts av Europol efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen och den gemensamma tillsynsmyndigheten
  . De tillämpliga bestämmelserna i sådana Europeiska unionens rättsliga instrument eller internationella eller nationella rättsliga instrument ska reglera Europols tillgång till och användning av dessa uppgifter, om de föreskriver striktare regler för tillgång och användning än detta beslut. Europol får inte använda sådana uppgifter i strid med detta beslut.

Ändring 26

Artikel 22, punkt 1, led da (nytt)

(da) De berörda avdelningarna vid rådets generalsekretariat och Europeiska unionens gemensamma lägescentral.

Ändring 27

Artikel 22, punkt 5a (ny)

5a. Då personuppgifter överförs av gemenskapens institutioner och organ ska Europol betraktas som ett gemenskapsorgan i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 45/2001.

Ändring 28

Artikel 24, punkt 1, inledningen

| 1. | Europol får på de villkor som fastställs i punkt 4 överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 när |
| --- | --- |

1.

Europol får på de villkor som fastställs i punkt 4 överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 när

| 1. | I mycket exceptionella fall och efter individuell prövning
  , får Europol på de villkor som fastställs i punkt 4 överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 när |
| --- | --- |

1.

I mycket exceptionella fall och efter individuell prövning
  , får Europol på de villkor som fastställs i punkt 4 överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 när

Ändring 58

Artikel 24, punkt 2

| 2. | Med avvikelse från punkt 1 får Europol överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 på de villkor som fastställs i punkt 4, om Europols direktör anser att överföring av uppgifter är absolut nödvändig för att skydda de berörda medlemsstaternas väsentliga intressen inom räckvidden för Europols målsättning eller för att förhindra en överhängande fara för brott eller terrorism. Europols direktör skall under alla omständigheter beakta den dataskyddsnivå som gäller för landet eller instansen i fråga i syfte att göra en avvägning mellan denna dataskyddsnivå och ovan nämnda intressen. |
| --- | --- |

2.

Med avvikelse från punkt 1 får Europol överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 på de villkor som fastställs i punkt 4, om Europols direktör anser att överföring av uppgifter är absolut nödvändig för att skydda de berörda medlemsstaternas väsentliga intressen inom räckvidden för Europols målsättning eller för att förhindra en överhängande fara för brott eller terrorism. Europols direktör skall under alla omständigheter beakta den dataskyddsnivå som gäller för landet eller instansen i fråga i syfte att göra en avvägning mellan denna dataskyddsnivå och ovan nämnda intressen.

| 2. | Med avvikelse från punkt 1 får Europol
  från fall till fall
  överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 på de villkor som fastställs i punkt 4, om Europols direktör anser att överföring av uppgifter är absolut nödvändig för att skydda de berörda medlemsstaternas väsentliga intressen inom räckvidden för Europols målsättning eller för att förhindra en överhängande fara för brott eller terrorism. Europols direktör skall under alla omständigheter beakta
  i vilken utsträckning mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatsprincipen respekteras i det tredjeland till vilket uppgifter ska överföras, ändamålen för vilka uppgifterna kan användas,
  den dataskyddsnivå som gäller för landet eller instansen i fråga i syfte att göra en avvägning mellan denna dataskyddsnivå och ovan nämnda intressen
  samt graden av ömsesidighet vid informationsutbytet, och ska fortlöpande informera Europaparlamentet,rådet och kommissionen samt datatillsynsmyndigheterna om de beslut som fattats i samband med tillämpningen av denna artikel. |
| --- | --- |

2.

Med avvikelse från punkt 1 får Europol
  från fall till fall
  överföra personuppgifter som den förfogar över till de utomstående instanser som avses i artikel 23.1 på de villkor som fastställs i punkt 4, om Europols direktör anser att överföring av uppgifter är absolut nödvändig för att skydda de berörda medlemsstaternas väsentliga intressen inom räckvidden för Europols målsättning eller för att förhindra en överhängande fara för brott eller terrorism. Europols direktör skall under alla omständigheter beakta
  i vilken utsträckning mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatsprincipen respekteras i det tredjeland till vilket uppgifter ska överföras, ändamålen för vilka uppgifterna kan användas,
  den dataskyddsnivå som gäller för landet eller instansen i fråga i syfte att göra en avvägning mellan denna dataskyddsnivå och ovan nämnda intressen
  samt graden av ömsesidighet vid informationsutbytet, och ska fortlöpande informera Europaparlamentet,rådet och kommissionen samt datatillsynsmyndigheterna om de beslut som fattats i samband med tillämpningen av denna artikel.

Ändring 30

Artikel 25, punkt 2

| 2. | Styrelsen skall fastställa tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med sådana organ och byråer med anknytning till gemenskapen och unionen som avses i artikel 22 och för utbytet av personuppgifter mellan Europol och sådana organ och byråer. Styrelsen skall samråda med den gemensamma tillsynsmyndigheten innan den fattar beslut. |
| --- | --- |

2.

Styrelsen skall fastställa tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med sådana organ och byråer med anknytning till gemenskapen och unionen som avses i artikel 22 och för utbytet av personuppgifter mellan Europol och sådana organ och byråer. Styrelsen skall samråda med den gemensamma tillsynsmyndigheten innan den fattar beslut.

| 2. | Styrelsen ska fastställa tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med sådana organ och byråer med anknytning till gemenskapen och unionen som avses i artikel 22 och för utbytet av personuppgifter mellan Europol och sådana organ och byråer. Styrelsen ska samråda med den gemensamma tillsynsmyndigheten
  och Europeiska datatillsynsmannen
  innan den fattar beslut. |
| --- | --- |

2.

Styrelsen ska fastställa tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med sådana organ och byråer med anknytning till gemenskapen och unionen som avses i artikel 22 och för utbytet av personuppgifter mellan Europol och sådana organ och byråer. Styrelsen ska samråda med den gemensamma tillsynsmyndigheten
  och Europeiska datatillsynsmannen
  innan den fattar beslut.

Ändring 31

Artikel 26

Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i detta beslut, skall Europol tillämpa principerna i rådets rambeslut 2007/XX/RIF om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete vid insamling, behandling och användning av personuppgifter. Europol skall iaktta dessa principer vid insamling, behandling och användning av personuppgifter, även avseende icke databehandlade uppgifter som Europol innehar i form av register, det vill säga alla strukturerade samlingar av personuppgifter som är tillgängliga enligt bestämda kriterier.

Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i detta beslut
  och behovet att bibehålla det skydd som fastställs i Europolkonventionen
  , ska Europol tillämpa principerna i rådets rambeslut 2007/XX/RIF om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete vid insamling, behandling och användning av personuppgifter. Europol ska iaktta dessa principer vid insamling, behandling och användning av personuppgifter, även avseende icke databehandlade uppgifter som Europol innehar i form av register, det vill säga alla strukturerade samlingar av personuppgifter som är tillgängliga enligt bestämda kriterier.

Ändring 32

Artikel 27, punkt 1

| 1. | Europol skall utse ett uppgiftsskyddsombud som skall vara anställd vid Europol. Uppgiftsskyddsombudet skall vara direkt underställt styrelsen. Ombudet skall vid utförandet av sina uppgifter inte ta emot instruktioner från någon. |
| --- | --- |

1.

Europol skall utse ett uppgiftsskyddsombud som skall vara anställd vid Europol. Uppgiftsskyddsombudet skall vara direkt underställt styrelsen. Ombudet skall vid utförandet av sina uppgifter inte ta emot instruktioner från någon.

| 1. | Europol ska utse ett
  oberoende
  uppgiftsskyddsombud som ska vara anställd vid Europol. Uppgiftsskyddsombudet ska vara direkt underställt styrelsen. Ombudet ska vid utförandet av sina uppgifter inte ta emot instruktioner från någon. |
| --- | --- |

1.

Europol ska utse ett
  oberoende
  uppgiftsskyddsombud som ska vara anställd vid Europol. Uppgiftsskyddsombudet ska vara direkt underställt styrelsen. Ombudet ska vid utförandet av sina uppgifter inte ta emot instruktioner från någon.

Ändring 33

Artikel 27, punkt 5

| 5. | Ytterligare tillämpningsföreskrifter rörande uppgiftsskyddsombudet skall antas av styrelsen. Tillämpningsföreskrifterna skall särskilt avse utnämning och entledigande av uppgiftsskyddsombudet samt dennes arbetsuppgifter, åligganden
  och
  befogenheter. |
| --- | --- |

5.

Ytterligare tillämpningsföreskrifter rörande uppgiftsskyddsombudet skall antas av styrelsen. Tillämpningsföreskrifterna skall särskilt avse utnämning och entledigande av uppgiftsskyddsombudet samt dennes arbetsuppgifter, åligganden
  och
  befogenheter.

| 5. | Ytterligare tillämpningsföreskrifter rörande uppgiftsskyddsombudet ska antas av styrelsen. Tillämpningsföreskrifterna ska särskilt avse utnämning och entledigande av uppgiftsskyddsombudet samt dennes arbetsuppgifter, åligganden, befogenheter
  och skyddsgarantier för dennes oberoende
  . |
| --- | --- |

5.

Ytterligare tillämpningsföreskrifter rörande uppgiftsskyddsombudet ska antas av styrelsen. Tillämpningsföreskrifterna ska särskilt avse utnämning och entledigande av uppgiftsskyddsombudet samt dennes arbetsuppgifter, åligganden, befogenheter
  och skyddsgarantier för dennes oberoende
  .

Ändring 34

Artikel 29, punkt 4

| 4. | Tillgång till personuppgifter skall vägras om |
| --- | --- |

4.

Tillgång till personuppgifter skall vägras om

| 4. | Tillgång till personuppgifter ska vägras
  endast
  om
  det är nödvändigt för att |
| --- | --- |

4.

Tillgång till personuppgifter ska vägras
  endast
  om
  det är nödvändigt för att

(a)
  sådan tillgång kan skada någon av Europols verksamheter
  ,

(a)
  möjliggöra för Europol att utöva sin verksamhet korrekt
  ,

(b)
  sådan tillgång kan skada en nationell utredning som Europol deltar i
  ,

(b)
  garantera att nationella utredningar som Europol deltar i inte skadas
  ,

(c)
  sådan tillgång kan skada
  tredje parters rättigheter och friheter.

(c)
  skydda
  tredje parters rättigheter och friheter.

Ändring 35

Artikel 29, punkt 5

| 5. | Europol skall rådgöra med de behöriga brottsbekämpande myndigheterna i de berörda medlemsstaterna innan beslut om att bevilja tillgång fattas. Uppgifter som förts in i analysregister får lämnas ut endast om enighet om detta råder mellan Europol, de medlemsstater som deltar i analysen och den eller de medlemsstater som direkt berörs av att uppgifterna lämnas ut. Om en medlemsstat invänder mot att tillgång ges till personuppgifter, skall den underrätta Europol om sin vägran och grunderna därför. |
| --- | --- |

5.

Europol skall rådgöra med de behöriga brottsbekämpande myndigheterna i de berörda medlemsstaterna innan beslut om att bevilja tillgång fattas. Uppgifter som förts in i analysregister får lämnas ut endast om enighet om detta råder mellan Europol, de medlemsstater som deltar i analysen och den eller de medlemsstater som direkt berörs av att uppgifterna lämnas ut. Om en medlemsstat invänder mot att tillgång ges till personuppgifter, skall den underrätta Europol om sin vägran och grunderna därför.

| 5. | Som allmän princip ska rätten till tillgång till personuppgifter inte vägras. Undantag kan endast tillåtas om det är nödvändigt för att skydda en annan grundläggande rättighet.
  Europol ska rådgöra med de behöriga brottsbekämpande myndigheterna i de berörda medlemsstaterna innan beslut om att bevilja tillgång fattas. Uppgifter som förts in i analysregister får lämnas ut endast om enighet om detta råder mellan Europol, de medlemsstater som deltar i analysen och den eller de medlemsstater som direkt berörs av att uppgifterna lämnas ut. Om en medlemsstat invänder mot att tillgång ges till personuppgifter, ska den underrätta Europol om sin vägran och grunderna därför. |
| --- | --- |

5.

Som allmän princip ska rätten till tillgång till personuppgifter inte vägras. Undantag kan endast tillåtas om det är nödvändigt för att skydda en annan grundläggande rättighet.
  Europol ska rådgöra med de behöriga brottsbekämpande myndigheterna i de berörda medlemsstaterna innan beslut om att bevilja tillgång fattas. Uppgifter som förts in i analysregister får lämnas ut endast om enighet om detta råder mellan Europol, de medlemsstater som deltar i analysen och den eller de medlemsstater som direkt berörs av att uppgifterna lämnas ut. Om en medlemsstat invänder mot att tillgång ges till personuppgifter, ska den underrätta Europol om sin vägran och grunderna därför.

Ändring 36

Artikel 29, punkt 6

| 6. | Om en eller flera medlemsstater eller Europol motsätter sig att en enskild person får tillgång till uppgifter om honom eller henne, skall Europol underrätta personen i fråga om att en kontroll har utförts, utan att avslöja huruvida uppgifter om honom eller henne behandlas vid Europol eller inte. |
| --- | --- |

6.

Om en eller flera medlemsstater eller Europol motsätter sig att en enskild person får tillgång till uppgifter om honom eller henne, skall Europol underrätta personen i fråga om att en kontroll har utförts, utan att avslöja huruvida uppgifter om honom eller henne behandlas vid Europol eller inte.

| 6. | Om en eller flera medlemsstater eller Europol motsätter sig att en enskild person får tillgång till uppgifter om honom eller henne, ska Europol underrätta personen i fråga om att en kontroll har utförts, utan att avslöja huruvida uppgifter om honom eller henne behandlas vid Europol eller inte.
  Datatillsynsmannen är skyldig att ange varför tillgång vägrats på ett sådant sätt att tillämpningen av undantagsregeln effektivt kan kontrolleras i enlighet med Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987 avseende reglering av användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn. |
| --- | --- |

6.

Om en eller flera medlemsstater eller Europol motsätter sig att en enskild person får tillgång till uppgifter om honom eller henne, ska Europol underrätta personen i fråga om att en kontroll har utförts, utan att avslöja huruvida uppgifter om honom eller henne behandlas vid Europol eller inte.
  Datatillsynsmannen är skyldig att ange varför tillgång vägrats på ett sådant sätt att tillämpningen av undantagsregeln effektivt kan kontrolleras i enlighet med Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987 avseende reglering av användningen av personuppgifter inom den polisiära sektorn.

Ändring 38

Artikel 36, punkt 9, stycke 1

| 9. | Styrelsen skall varje år anta |
| --- | --- |

9.

Styrelsen skall varje år anta

| 9. | Styrelsen ska varje år
  , efter godkännande av rådet,
  anta |
| --- | --- |

9.

Styrelsen ska varje år
  , efter godkännande av rådet,
  anta

a) ett utkast till budgetberäkning
  och ett preliminärt budgetförslag
  som skall läggas fram för kommissionen, inklusive
  tjänsteförteckningen
  ,
  samt den slutliga budgeten
  ,

a) ett utkast till budgetberäkning som ska läggas fram för kommissionen, inklusive
  ett utkast till tjänsteförteckning
  ,

aa) Europols budget, samt tjänsteförteckningen, efter godkännande av budgetmyndigheten,

b) en verksamhetsplan om Europols framtida verksamhet som beaktar medlemsstaternas operationella behov
  och deras påverkan på Europols budget och personal
  , efter det att kommissionen har avgett ett yttrande,

b) en verksamhetsplan om Europols framtida verksamhet som
  , så långt det är möjligt,
  beaktar medlemsstaternas operationella behov
  i förhållande till tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser
  , efter det att kommissionen har avgett ett yttrande,

c) en verksamhetsberättelse om Europol under det föregående året.

c) en verksamhetsberättelse om Europol under det föregående året
  som särskilt innehåller en jämförelse mellan uppnådda resultat och målen i det årliga arbetsprogrammet
  .

Ändring 39

Artikel 36, punkt 9, stycke 2

Dessa handlingar skall läggas fram för
  rådet för godkännande. Rådet skall även översända dem till
  Europaparlamentet
  för kännedom
  .

Dessa handlingar ska läggas fram för Europaparlamentet
  som om nödvändigt kan granska dem, vid behov i samråd med de nationella parlamenten
  .

Ändring 59

Artikel 37, punkterna 1, 2 och 3

| 1. | Europol skall ledas av en direktör som skall utses av
  rådet genom beslut med kvalificerad majoritet, från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år som kan förnyas en gång
  . |
| --- | --- |

1.

Europol skall ledas av en direktör som skall utses av
  rådet genom beslut med kvalificerad majoritet, från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år som kan förnyas en gång
  .

| 1. | Europol skall ledas av en direktör som skall utses av
  styrelsen i enlighet med ett förfarande för samarbete (”concertation”). |
| --- | --- |

1.

Europol skall ledas av en direktör som skall utses av
  styrelsen i enlighet med ett förfarande för samarbete (”concertation”).

Direktören ska utses på grundval av sina meriter, sin erfarenhet inom Europols befogenhetsområden och sin förvaltnings- och ledningskompetens.

Detta samarbetsförfarande ska gå till på följande sätt:

(a) På grundval av en förteckning som upprättats av kommissionen efter en infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande, uppmanas sökandena före ett sammanträffande att vända sig till det behöriga gemensamma parlamentariska utskottet för Europol och rådet och besvara frågor.

(b) Europaparlamentet och rådet yttrar sig sedan och anger sin prioritetsordning.

c) Styrelsen ska utnämna direktören med beaktande av dessa yttranden.

Mandatperioden för direktören ska vara fyra år.

| 2. | Direktören skall bistås av biträdande direktörer som skall utses
  enligt det förfarande som anges i punkt 1
  för en period av fyra år som kan förnyas en gång. Deras uppgifter skall närmare anges av direktören. |
| --- | --- |

2.

Direktören skall bistås av biträdande direktörer som skall utses
  enligt det förfarande som anges i punkt 1
  för en period av fyra år som kan förnyas en gång. Deras uppgifter skall närmare anges av direktören.

| 2. | Direktören skall bistås av biträdande direktörer som skall utses för en period av fyra år som kan förnyas en gång. Deras uppgifter skall närmare anges av direktören. |
| --- | --- |

2.

Direktören skall bistås av biträdande direktörer som skall utses för en period av fyra år som kan förnyas en gång. Deras uppgifter skall närmare anges av direktören.

| 3. | Styrelsen skall fastställa regler för urvalet av kandidater till tjänsten som
  direktör eller
  biträdande direktör. Dessa regler skall innan de träder kraft godkännas av rådet, som skall fatta beslut med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

3.

Styrelsen skall fastställa regler för urvalet av kandidater till tjänsten som
  direktör eller
  biträdande direktör. Dessa regler skall innan de träder kraft godkännas av rådet, som skall fatta beslut med kvalificerad majoritet.

| 3. | Styrelsen skall fastställa regler för urvalet av kandidater till tjänsten som biträdande direktör. Dessa regler skall innan de träder kraft godkännas av rådet, som skall fatta beslut med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

3.

Styrelsen skall fastställa regler för urvalet av kandidater till tjänsten som biträdande direktör. Dessa regler skall innan de träder kraft godkännas av rådet, som skall fatta beslut med kvalificerad majoritet.

Ändring 41

Artikel 37, punkt 4, led ga (nytt)

ga) genomförande av effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av Europols verksamhet när det gäller förverkligandet av de uppställda målen.

Ändring 42

Artikel 38, punkt 5a (ny)

5a. Förordning (EG) nr 45/2001 ska gälla för behandling av personuppgifter rörande Europols personal.

Ändring 43

Artikel 41, punkt 1

| 1. | Europols intäkter skall, utan att det påverkar andra typer av inkomster, bestå av ett bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt) från och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

1.

Europols intäkter skall, utan att det påverkar andra typer av inkomster, bestå av ett bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt) från och med den 1 januari 2010.

| 1. | Europols intäkter ska, utan att det påverkar andra typer av inkomster, bestå av ett bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt) från och med den 1 januari 2010.
  Finansieringen av Europol styrs av en överenskommelse som budgetmyndigheten ska uppnå i enlighet med det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europols intäkter ska, utan att det påverkar andra typer av inkomster, bestå av ett bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt) från och med den 1 januari 2010.
  Finansieringen av Europol styrs av en överenskommelse som budgetmyndigheten ska uppnå i enlighet med det interinstitutionella avtalet.

Ändring 44

Artikel 41, punkt 3

| 3. | Direktören skall göra en beräkning av Europols intäkter och utgifter för påföljande budgetår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med
  en preliminär
  tjänsteförteckning. Tjänsteförteckningen skall omfatta fasta eller tillfälliga tjänster samt uppgift om utstationerade nationella experter och skall ange antal, lönegrad och kategori för den personal som är anställd vid Europol under det aktuella budgetåret. |
| --- | --- |

3.

Direktören skall göra en beräkning av Europols intäkter och utgifter för påföljande budgetår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med
  en preliminär
  tjänsteförteckning. Tjänsteförteckningen skall omfatta fasta eller tillfälliga tjänster samt uppgift om utstationerade nationella experter och skall ange antal, lönegrad och kategori för den personal som är anställd vid Europol under det aktuella budgetåret.

| 3. | Direktören ska göra en beräkning av Europols intäkter och utgifter för påföljande budgetår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med
  ett utkast till
  tjänsteförteckning.
  Utkastet till
  tjänsteförteckning ska omfatta fasta eller tillfälliga tjänster samt uppgift om utstationerade nationella experter och ska ange antal, lönegrad och kategori för den personal som är anställd vid Europol under det aktuella budgetåret. |
| --- | --- |

3.

Direktören ska göra en beräkning av Europols intäkter och utgifter för påföljande budgetår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med
  ett utkast till
  tjänsteförteckning.
  Utkastet till
  tjänsteförteckning ska omfatta fasta eller tillfälliga tjänster samt uppgift om utstationerade nationella experter och ska ange antal, lönegrad och kategori för den personal som är anställd vid Europol under det aktuella budgetåret.

Ändring 45

Artikel 41, punkt 6

| 6. | Kommissionen skall vidarebefordra beräkningarna till Europaparlamentet och rådet (nedan tillsammans kallade ”budgetmyndigheten”) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen skall vidarebefordra beräkningarna till Europaparlamentet och rådet (nedan tillsammans kallade ”budgetmyndigheten”) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget.

| 6. | Kommissionen ska vidarebefordra beräkningarna till Europaparlamentet
  , som om nödvändigt kan granska dem i enlighet med sina befogenheter,
  och rådet (nedan tillsammans kallade ”budgetmyndigheten”) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen ska vidarebefordra beräkningarna till Europaparlamentet
  , som om nödvändigt kan granska dem i enlighet med sina befogenheter,
  och rådet (nedan tillsammans kallade ”budgetmyndigheten”) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget.

Ändring 46

Artikel 42, punkt 8a (ny)

8a. Direktören ska på Europaparlamentets begäran till parlamentet överlämna all information som fordras för att ansvarsfrihetsförfarandet för verksamhetsåret i fråga ska kunna tillämpas på ett smidigt sätt, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen.

Ändring 47

Artikel 42, punkt 9

| 9. | På rekommendation av rådet skall
  Europaparlamentet före den 30 april år n + 2 bevilja Europols direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande under år n. |
| --- | --- |

9.

På rekommendation av rådet skall
  Europaparlamentet före den 30 april år n + 2 bevilja Europols direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande under år n.

| 9. | Europaparlamentet
  ska, med beaktande av en rekommendation av rådet antagen med kvalificerad majoritet,
  före den 30 april år n + 2 bevilja Europols direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande under år n. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet
  ska, med beaktande av en rekommendation av rådet antagen med kvalificerad majoritet,
  före den 30 april år n + 2 bevilja Europols direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande under år n.

Ändring 48

Artikel 43

De finansiella bestämmelser som skall tillämpas på Europol skall antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 endast om det är
  nödvändigt
  för Europols verksamhet. Det krävs föregående samtycke från kommissionen för att anta regler som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. Budgetmyndigheten skall underrättas om dessa avvikelser.

De finansiella bestämmelser som ska tillämpas på Europol ska antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 endast om det
  specifikt krävs
  för Europols verksamhet. Det krävs föregående samtycke från kommissionen för att anta regler som avviker från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. Budgetmyndigheten ska underrättas om dessa avvikelser.

Ändring 49

Artikel 44, stycke 1

Direktören skall inrätta ett system för övervakning i syfte att samla in indikatorer för effektiviteten och ändamålsenligheten av de uppgifter som utförs inom Europol.

Direktören ska inrätta ett system för övervakning i syfte att samla in indikatorer för effektiviteten och ändamålsenligheten av de uppgifter som utförs inom Europol.
  Direktören ska årligen rapportera till styrelsen om vad detta övervakningssystem har gett för resultat.

Ändring 50

Artikel 44, stycke 4a (nytt)

Ordföranden för Europols styrelse eller Europols direktör ska presentera Europols prioriteringar för det kommande året för en gemensam kommitté bestående av ledamöter från Europaparlamentet och ledamöter från de nationella parlamenten för att garantera en demokratisk debatt med det civila samhället och bättre kontroll över Europols verksamhet.

Ändring 51

Artikel 45

På grundval av ett förslag från direktören och senast sex månader efter det att detta beslut har börjat tillämpas skall styrelsen anta bestämmelser om tillgång till Europols handlingar med beaktande av de principer och begränsningar som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.

På grundval av ett förslag från direktören och senast sex månader efter det att detta beslut har börjat tillämpas ska styrelsen
  efter att ha hört Europaparlamentet
  anta bestämmelser om tillgång till Europols handlingar med beaktande av de principer och begränsningar som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 52

Artikel 47

Styrelsens ordförande och direktören
  får
  framträda inför Europaparlamentet för att diskutera
  allmänna
  frågor som gäller Europol.

Styrelsens ordförande och direktören
  ska på begäran
  framträda inför Europaparlamentet för att diskutera
  alla
  frågor som gäller Europol.

Ändring 53

Artikel 56, punkt 1

| 1. | Med avvikelse från artikel 38 skall alla anställningsavtal som ingåtts av Europol, såsom den inrättades genom Europolkonventionen, före ikraftträdandet av detta beslut fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

1.

Med avvikelse från artikel 38 skall alla anställningsavtal som ingåtts av Europol, såsom den inrättades genom Europolkonventionen, före ikraftträdandet av detta beslut fortsätta att gälla.

| 1. | Med avvikelse från artikel 38 ska alla anställningsavtal som ingåtts av Europol, såsom den inrättades genom Europolkonventionen, före ikraftträdandet av detta beslut fortsätta att gälla.
  De tillkommande personalkostnader som denna avvikelse kan medföra ska beaktas i det avtal om finansieringen av Europol som ska ingås enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

1.

Med avvikelse från artikel 38 ska alla anställningsavtal som ingåtts av Europol, såsom den inrättades genom Europolkonventionen, före ikraftträdandet av detta beslut fortsätta att gälla.
  De tillkommande personalkostnader som denna avvikelse kan medföra ska beaktas i det avtal om finansieringen av Europol som ska ingås enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet.

Ändring 54

Artikel 56, punkt 2

| 2. | All personal med sådana anställningsavtal som avses i punkt 1 skall erbjudas möjligheten att ingå avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 i de olika grader som anges i tjänsteförteckningen. För detta ändamål kommer ett internt urvalsförfarande, begränsat till personal som var anställd vid Europol före den dag då detta beslut börjar tillämpas, att inledas inom två år efter den dag då detta beslut börjar tillämpas, av den myndighet som bemyndigats att ingå anställningsavtal, för att kontrollera sökandenas kompetens, effektivitet och integritet. Godkända sökande kommer att erbjudas ett avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68. |
| --- | --- |

2.

All personal med sådana anställningsavtal som avses i punkt 1 skall erbjudas möjligheten att ingå avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 i de olika grader som anges i tjänsteförteckningen. För detta ändamål kommer ett internt urvalsförfarande, begränsat till personal som var anställd vid Europol före den dag då detta beslut börjar tillämpas, att inledas inom två år efter den dag då detta beslut börjar tillämpas, av den myndighet som bemyndigats att ingå anställningsavtal, för att kontrollera sökandenas kompetens, effektivitet och integritet. Godkända sökande kommer att erbjudas ett avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68.

| 2. | All personal med sådana anställningsavtal som avses i punkt 1 ska erbjudas möjligheten att ingå avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 i de olika grader som anges i tjänsteförteckningen. För detta ändamål kommer
  , efter samråd med Europeiska byrån för uttagningsprov för rekrytering av personal,
  ett internt urvalsförfarande, begränsat till personal som var anställd vid Europol före den dag då detta beslut börjar tillämpas, att inledas inom två år efter den dag då detta beslut börjar tillämpas, av den myndighet som bemyndigats att ingå anställningsavtal, för att kontrollera sökandenas kompetens, effektivitet och integritet.
  Kommissionen ska övervaka detta urvalsförfarande. Resultaten av urvalsförfarandet ska offentliggöras
  . Godkända sökande kommer att erbjudas ett avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68.
  Det utkast till tjänsteförteckning som överlämnas till budgetmyndigheten tillsammans med det preliminära budgetförslaget för Europeiska unionen ska klart utvisa vilka befattningar som innehas av personal som har anställts i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och arbetsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och befattningar som innehas av personal som har anställts i enlighet med Europols tjänsteföreskrifter. |
| --- | --- |

2.

All personal med sådana anställningsavtal som avses i punkt 1 ska erbjudas möjligheten att ingå avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 i de olika grader som anges i tjänsteförteckningen. För detta ändamål kommer
  , efter samråd med Europeiska byrån för uttagningsprov för rekrytering av personal,
  ett internt urvalsförfarande, begränsat till personal som var anställd vid Europol före den dag då detta beslut börjar tillämpas, att inledas inom två år efter den dag då detta beslut börjar tillämpas, av den myndighet som bemyndigats att ingå anställningsavtal, för att kontrollera sökandenas kompetens, effektivitet och integritet.
  Kommissionen ska övervaka detta urvalsförfarande. Resultaten av urvalsförfarandet ska offentliggöras
  . Godkända sökande kommer att erbjudas ett avtal enligt artikel 2 a i de anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68.
  Det utkast till tjänsteförteckning som överlämnas till budgetmyndigheten tillsammans med det preliminära budgetförslaget för Europeiska unionen ska klart utvisa vilka befattningar som innehas av personal som har anställts i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och arbetsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och befattningar som innehas av personal som har anställts i enlighet med Europols tjänsteföreskrifter.

Ändring 55

Artikel 57, punkt 3, stycke 2a (nytt)

Gemenskapens bidrag till Europol enligt detta beslut får under inga omständigheter användas för utgifter som avser åtaganden som Europol har gjort i enlighet med Europolkonventionen före ikraftträdandet av detta beslut.

Ändring 62

Artikel 62, punkt 2a (ny)

2a. Detta beslut ska ses över inom sex månader från ikraftträdandet av Lissabonfördraget
  .

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s 1).

(3)  EGT C 219, 30.7.1999, s. 101.

(4)  EUT C 187 E, 7.8.2003, s. 144.

(5)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 588.

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

---