# Eiropas Savienības C 34/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 34 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 11. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 34

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 11. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 034/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5385 — Avnet/Abacus) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 034/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5385 — Avnet/Abacus) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 034/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2009/C 034/03 | Atzinums, ko sniedza padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 148. sanāksmē 2007. gada 23. martā par lēmuma projektu saistībā ar Lietu COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio | 3 |
| 2009/C 034/04 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/AAS & Telespazio | 4 |
| 2009/C 034/05 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space & Telespazio) | 5 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 034/02

Euro maiņas kurss

2

2009/C 034/03

Atzinums, ko sniedza padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 148. sanāksmē 2007. gada 23. martā par lēmuma projektu saistībā ar Lietu COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio

3

2009/C 034/04

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/AAS & Telespazio

4

2009/C 034/05

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 4. aprīlis), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space & Telespazio)

5

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 034/06 | Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa beigšanos | 11 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 034/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 12 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 034/06

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa beigšanos

11

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 034/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 034/08 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2009/C 034/08

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5385 — Avnet/Abacus)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 34/01)

2009. gada 19. janvārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5385. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5385. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 10. februāris

(2009/C 34/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2967 |
| JPY | Japānas jēna | 118,39 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4526 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,8771 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5205 |
| CHF | Šveices franks | 1,5061 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,641 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 28,02 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 287,7 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7031 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4495 |
| RON | Rumānijas leja | 4,251 |
| TRY | Turcijas lira | 2,099 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,94 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5866 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0521 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4176 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9414 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 799,56 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,5682 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8598 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,438 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 326,99 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6539 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,54 |
| RUB | Krievijas rublis | 46,4113 |
| THB | Taizemes bats | 45,381 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9208 |
| MXN | Meksikas peso | 18,4391 |
| INR | Indijas rūpija | 63,104 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2967

JPY

Japānas jēna

118,39

DKK

Dānijas krona

7,4526

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,8771

SEK

Zviedrijas krona

10,5205

CHF

Šveices franks

1,5061

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,641

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

28,02

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

287,7

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7031

PLN

Polijas zlots

4,4495

RON

Rumānijas leja

4,251

TRY

Turcijas lira

2,099

AUD

Austrālijas dolārs

1,94

CAD

Kanādas dolārs

1,5866

HKD

Hongkongas dolārs

10,0521

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4176

SGD

Singapūras dolārs

1,9414

KRW

Dienvidkorejas vons

1 799,56

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,5682

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8598

HRK

Horvātijas kuna

7,438

IDR

Indonēzijas rūpija

15 326,99

MYR

Malaizijas ringits

4,6539

PHP

Filipīnu peso

60,54

RUB

Krievijas rublis

46,4113

THB

Taizemes bats

45,381

BRL

Brazīlijas reāls

2,9208

MXN

Meksikas peso

18,4391

INR

Indijas rūpija

63,104

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/3

---

Atzinums, ko sniedza padomdevēja komiteja uzņēmumu koncentrācijas jautājumos savā 148. sanāksmē 2007. gada 23. martā par lēmuma projektu saistībā ar Lietu COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space/Telespazio

(2009/C 34/03)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un ka atbilstīgi minētās regulas 1. panta 2. punktam to var uzskatīt par Kopienas mēroga koncentrāciju. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un ka atbilstīgi minētās regulas 1. panta 2. punktam to var uzskatīt par Kopienas mēroga koncentrāciju.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka konkrēto produktu tirgus var raksturot šādi.






  a) | Zemes segments:






  — | nesējraķetes, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka konkrēto produktu tirgus var raksturot šādi.

a)

Zemes segments:

—

nesējraķetes,

| — | kosmiskais transports un infrastruktūra un |
| --- | --- |

—

kosmiskais transports un infrastruktūra un

| — | satelīti. |
| --- | --- |

—

satelīti.

| b) | Kosmosa segments:






  — | nesējraķetes, |
| --- | --- | --- |

b)

Kosmosa segments:

—

nesējraķetes,

| — | kosmiskais transports un infrastruktūra un |
| --- | --- |

—

kosmiskais transports un infrastruktūra un

| — | satelīti:






  — | satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par iestāžu satelītiem; |
| --- | --- | --- |

—

satelīti:

—

satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par iestāžu satelītiem;

| — | satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par militārajiem satelītiem; |
| --- | --- |

—

satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par militārajiem satelītiem;

| — | satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem un |
| --- | --- |

—

satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšana par komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem un

| — | satelītu apakšsistēmas un iekārtas komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem:






  — | skrejviļņa lampas (TWT), |
| --- | --- | --- |

—

satelītu apakšsistēmas un iekārtas komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem:

—

skrejviļņa lampas (TWT),

| — | elektroniskie kondicionētāji (EPC) un |
| --- | --- |

—

elektroniskie kondicionētāji (EPC) un

| — | skrejviļņa lampu pastiprinātāji (TWTA) (kas ietver linearizētos TWTA (LTWTA), kanālu pastiprinātāju TWTA (CTWTA) un linearizēto kanālu pastiprinātāju TWTA (LCTWTA)). |
| --- | --- |

—

skrejviļņa lampu pastiprinātāji (TWTA) (kas ietver linearizētos TWTA (LTWTA), kanālu pastiprinātāju TWTA (CTWTA) un linearizēto kanālu pastiprinātāju TWTA (LCTWTA)).

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ģeogrāfiskais pārklājums konkrēto produktu tirgos ir šāds:






  — | pasaules tirgi komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem un satelītu apakšsistēmām; |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ģeogrāfiskais pārklājums konkrēto produktu tirgos ir šāds:

—

pasaules tirgi komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem un satelītu apakšsistēmām;

| — | Eiropas vai valstu tirgi iestāžu satelītiem un satelītu apakšsistēmām un |
| --- | --- |

—

Eiropas vai valstu tirgi iestāžu satelītiem un satelītu apakšsistēmām un

| — | valstu (ja ir valsts piegādātājs) vai pasaules tirgi militārajiem satelītiem un satelītu apakšsistēmām. |
| --- | --- |

—

valstu (ja ir valsts piegādātājs) vai pasaules tirgi militārajiem satelītiem un satelītu apakšsistēmām.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim (un turpmākai pieejai analīzei), ka jautājums, ko izvirza ierosinātā koncentrācija ir par to, vai apvienošanās






  — | nodrošinās spēju un dos stimulu ierobežot ienākšanu apzinātajos tirgos un |
| --- | --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim (un turpmākai pieejai analīzei), ka jautājums, ko izvirza ierosinātā koncentrācija ir par to, vai apvienošanās

—

nodrošinās spēju un dos stimulu ierobežot ienākšanu apzinātajos tirgos un

| — | vai šāda rīcība būtiski kavēs efektīvu konkurenci nākamā posma tirgū. |
| --- | --- |

—

vai šāda rīcība būtiski kavēs efektīvu konkurenci nākamā posma tirgū.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavēs efektīvu konkurenci
  TWTA
  tirgū. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavēs efektīvu konkurenci
  TWTA
  tirgū.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavēs efektīvu konkurenci satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšanas par komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem tirgū. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekavēs efektīvu konkurenci satelītu apakšuzņēmumu līgumu slēgšanas par komerciālajiem telekomunikāciju satelītiem tirgū.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar 8. panta 1. punktu EK Apvienošanās regulā. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar 8. panta 1. punktu EK Apvienošanās regulā.

| 8. | Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos jautājumus, kas izvirzīti apspriešanā. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja lūdz Komisiju ņemt vērā visus pārējos jautājumus, kas izvirzīti apspriešanā.

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/4

---

Uzklausīšanas (1) amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/AAS & Telespazio

(2009/C 34/04)

Komisija 2006. gada 6. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, kuras rezultātā uzņēmumi Thales S.A. (Thales) un Finmeccanica Società per Azioni (Finmeccanica) Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 (“Apvienošanās regula”) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli par uzņēmumiem Alcatel Alenia Space SAS (AAS) un Telespazio Holding srl (Telespazio), iegādājoties akcijas divos esošos kopuzņēmumos, kuros iegulda papildu aktīvus.

Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija secināja, ka uz paziņoto darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma, un pauda nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu. Komisija tādēļ 2006. gada 28. novembrī nolēma ierosināt lietu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Pēc tam pusēm bija piekļuve lietas galvenajiem dokumentiem, piemērojot paraugpraksi apvienošanās lietās un sniedzot trešo pušu atbilžu uz informācijas pieprasījumiem pirmajā posmā nekonfidenciālu kopsavilkumu, ko tām nodrošināja 2006. gada 7., 8. un 11. decembrī.

Pēc tirgus padziļinātas izpētes Komisijas dienesti uzskatīja, ka nopietnās šaubas ir novērstas un ka ierosinātais darījums neradīs būtiskus traucējumus konkurencei kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā, un ka tāpēc ir jāpaziņo, ka tas ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tāpēc pusēm iebildumi netika nosūtīti.

Puses vai trešās personas man nav iesniegušas nekādus jautājumus vai apsvērumus. Saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2007. gada 26. martā

Serge DURANDE

---

(1)  (atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma (2001/462/EK, EOTK) 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

1

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/5

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2007. gada 4. aprīlis),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu

(Lieta COMP/M.4403 — Thales/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space & Telespazio)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/C 34/05)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu Komisija 2007. gada 4. aprīlī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā. Lēmuma versija, no kuras izņemta konfidenciāla informācija, lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES

| (1) | Thales ir Francijas uzņēmums, kuru kopīgi kontrolē Francijas valsts (caur TSA) un uzņēmums Alcatel un kurš darbojas aizsardzības, aeronautikas un transporta rūpniecības, kā arī civilās drošības kritiskās informācijas sistēmu izstrādē un integrācijā. |
| --- | --- |

(1)

Thales ir Francijas uzņēmums, kuru kopīgi kontrolē Francijas valsts (caur TSA) un uzņēmums Alcatel un kurš darbojas aizsardzības, aeronautikas un transporta rūpniecības, kā arī civilās drošības kritiskās informācijas sistēmu izstrādē un integrācijā.

| (2) | Finmeccanica ir diversificēta Itālijas tehnoloģiju grupa, kuru tikai un vienīgi kontrolē Itālijas valsts un kura darbojas aerokosmiskajā, aizsardzības sistēmu, enerģētikas, sakaru, pārvadājumu un automatizācijas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Finmeccanica ir diversificēta Itālijas tehnoloģiju grupa, kuru tikai un vienīgi kontrolē Itālijas valsts un kura darbojas aerokosmiskajā, aizsardzības sistēmu, enerģētikas, sakaru, pārvadājumu un automatizācijas jomā.

| (3) | AAS ir Francijas uzņēmums, ko kopīgi kontrolē Alcatel un Finmeccanica un kurš darbojas zemes un kosmosa sistēmu, tostarp satelītu un satelītu apakšsistēmu, projektēšanā un ražošanā. Telespazio ir Itālijas uzņēmums, ko kopīgi kontrolē Alcatel un Finmeccanica un kurš nodrošina pakalpojumus un tiešo lietotāju lietojumprogrammas, izmantojot satelītu risinājumus un ražojumus vai ir saistītas ar tiem. |
| --- | --- |

(3)

AAS ir Francijas uzņēmums, ko kopīgi kontrolē Alcatel un Finmeccanica un kurš darbojas zemes un kosmosa sistēmu, tostarp satelītu un satelītu apakšsistēmu, projektēšanā un ražošanā. Telespazio ir Itālijas uzņēmums, ko kopīgi kontrolē Alcatel un Finmeccanica un kurš nodrošina pakalpojumus un tiešo lietotāju lietojumprogrammas, izmantojot satelītu risinājumus un ražojumus vai ir saistītas ar tiem.

II.   DARĪJUMS

| (4) | Veicot ierosināto darījumu, Thales iegūs Alcatel akciju daļu uzņēmumos AAS un Telespazio
   (1). Pēc apvienošanās Thales un Finmeccanica Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgi kontrolēs AAS un Telespazio, tostarp to darbības kosmosa jomā, ko Thales un Finmeccanica iegulda šajos divos kopuzņēmumos. Tādējādi darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Veicot ierosināto darījumu, Thales iegūs Alcatel akciju daļu uzņēmumos AAS un Telespazio
   (1). Pēc apvienošanās Thales un Finmeccanica Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgi kontrolēs AAS un Telespazio, tostarp to darbības kosmosa jomā, ko Thales un Finmeccanica iegulda šajos divos kopuzņēmumos. Tādējādi darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas nozīmē.

III.   KONKRĒTIE RAŽOJUMU TIRGI

| (5) | Izskatot iepriekšējās lietas kosmosa nozarē, Komisija identificējusi divus galvenos segmentus — kosmosa segmentu un zemes segmentu —, kurus varētu sīkāk iedalīt šādi: (i) palaišanas iekārtas, (ii) kosmosa pārvadājumu un kosmosa infrastruktūra, (iii) satelīti. |
| --- | --- |

(5)

Izskatot iepriekšējās lietas kosmosa nozarē, Komisija identificējusi divus galvenos segmentus — kosmosa segmentu un zemes segmentu —, kurus varētu sīkāk iedalīt šādi: (i) palaišanas iekārtas, (ii) kosmosa pārvadājumu un kosmosa infrastruktūra, (iii) satelīti.

| (6) | Pašreizējā lieta jo īpaši skar komerciālo elektrosakaru satelītu tirgu un tirgu specifisko apakšsistēmu elektrosakaru satelītiem. |
| --- | --- |

(6)

Pašreizējā lieta jo īpaši skar komerciālo elektrosakaru satelītu tirgu un tirgu specifisko apakšsistēmu elektrosakaru satelītiem.

A.   Komerciālie elektrosakaru satelīti

| (7) | Komisija iepriekš ir noteikusi atšķirību starp satelītiem, ko izmanto militārām vajadzībām, komerciālām vajadzībām un institucionālām vajadzībām. Tirgus izpēte ir apstiprinājusi, ka komerciālie, institucionālie un militārie satelīti pieder atšķirīgiem konkrēto ražojumu tirgiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija iepriekš ir noteikusi atšķirību starp satelītiem, ko izmanto militārām vajadzībām, komerciālām vajadzībām un institucionālām vajadzībām. Tirgus izpēte ir apstiprinājusi, ka komerciālie, institucionālie un militārie satelīti pieder atšķirīgiem konkrēto ražojumu tirgiem.

| (8) | Komerciālos satelītus izmanto elektrosakaru nozarē (fiksētā telefonija, mobilā telefonija, internets utt.) un televīzijas apraidē, un tos iepērk privātie satelītu apsaimniekotāji, izmantojot konkurējošu piedāvājumu konkursu. |
| --- | --- |

(8)

Komerciālos satelītus izmanto elektrosakaru nozarē (fiksētā telefonija, mobilā telefonija, internets utt.) un televīzijas apraidē, un tos iepērk privātie satelītu apsaimniekotāji, izmantojot konkurējošu piedāvājumu konkursu.

B.   Skrejviļņu lampas (SVL)

| (9) | SVL ir elektroniski komponenti, ko izmanto, lai pastiprinātu satelīta saņemtos mikroviļņu (radio frekvences) signālus pirms to pārraidīšanas atpakaļ uz Zemi. Vienā pavadonī ir vairākas SVL (parasti 40-50, līdz pat 80 SVL). SVL ir pieejamas dažādās frekvencēs, kas nosaka satelīta radio frekvenci (piem., C-frekvenču josla, Ka-frekvenču josla, Ku-frekvenču josla, L-frekvenču josla). Jānorāda, ka bieži uz viena satelīta uzmontē dažādu frekvenču SVL. |
| --- | --- |

(9)

SVL ir elektroniski komponenti, ko izmanto, lai pastiprinātu satelīta saņemtos mikroviļņu (radio frekvences) signālus pirms to pārraidīšanas atpakaļ uz Zemi. Vienā pavadonī ir vairākas SVL (parasti 40-50, līdz pat 80 SVL). SVL ir pieejamas dažādās frekvencēs, kas nosaka satelīta radio frekvenci (piem., C-frekvenču josla, Ka-frekvenču josla, Ku-frekvenču josla, L-frekvenču josla). Jānorāda, ka bieži uz viena satelīta uzmontē dažādu frekvenču SVL.

| (10) | No pieprasījuma viedokļa tirgus izpēte ir parādījusi, ka dažādu frekvenču SVL starpā vai nu nepastāv nemaz, vai ir ļoti zema aizvietojamība. Pieprasījumu pēc konkrētas frekvences SVL nosaka ne tikai satelīta īpašais uzdevums (dažādu frekvenču joslu SVL apkalpo dažādus tiešos izmantojumus), bet arī frekvenču koordinēšanas un orbītu sadalījuma jautājumi. No piedāvājuma viedokļa tirgus izpēte ir parādījusi, ka (i) pamata tehnoloģija ir viena un tā pati visām SVL frekvencēm; (ii) ražošanas iekārtas, ražošanas līnijas, testēšanas iekārtas un kvalificēts personāls ir kopīgi dažādām frekvencēm; un (iii) abiem esošajiem SVL piegādātājiem (meitasuzņēmumam TED, kas pilnībā pieder Thales, un L3) ir tehniskās zināšanas, lai ražotu visu frekvenču joslu un izejas jaudu SVL. Tādējādi Komisija secina, ka SVL piedāvājumā pastāv viens ražojumu tirgus, bet ar dažādiem segmentiem, pamatojoties uz SVL frekvenču joslām un izejas jaudām. |
| --- | --- |

(10)

No pieprasījuma viedokļa tirgus izpēte ir parādījusi, ka dažādu frekvenču SVL starpā vai nu nepastāv nemaz, vai ir ļoti zema aizvietojamība. Pieprasījumu pēc konkrētas frekvences SVL nosaka ne tikai satelīta īpašais uzdevums (dažādu frekvenču joslu SVL apkalpo dažādus tiešos izmantojumus), bet arī frekvenču koordinēšanas un orbītu sadalījuma jautājumi. No piedāvājuma viedokļa tirgus izpēte ir parādījusi, ka (i) pamata tehnoloģija ir viena un tā pati visām SVL frekvencēm; (ii) ražošanas iekārtas, ražošanas līnijas, testēšanas iekārtas un kvalificēts personāls ir kopīgi dažādām frekvencēm; un (iii) abiem esošajiem SVL piegādātājiem (meitasuzņēmumam TED, kas pilnībā pieder Thales, un L3) ir tehniskās zināšanas, lai ražotu visu frekvenču joslu un izejas jaudu SVL. Tādējādi Komisija secina, ka SVL piedāvājumā pastāv viens ražojumu tirgus, bet ar dažādiem segmentiem, pamatojoties uz SVL frekvenču joslām un izejas jaudām.

C.   Elektroniskie strāvas kondicionētāji (ESK)

| (11) | ESK nodrošina strāvas piegādi SVL. ESK var būt atsevišķi, nodrošinot nepieciešamo enerģiju vienai SVL, vai duāli, nodrošinot nepieciešamo enerģiju divām SVL. No pieprasījuma viedokļa ESK izvēle nav atkarīga no SVL frekvenču joslas, bet gan no SVLP ieejas sprieguma un izejas jaudas, kā arī no satelītu platformas. No piedāvājuma viedokļa tirgus izpēte ir apstiprinājusi, ka šī tehnoloģija ir līdzīga visiem ESK. Tādējādi Komisija secina, ka attiecībā uz ESK piegādi pastāv vienots tirgus. |
| --- | --- |

(11)

ESK nodrošina strāvas piegādi SVL. ESK var būt atsevišķi, nodrošinot nepieciešamo enerģiju vienai SVL, vai duāli, nodrošinot nepieciešamo enerģiju divām SVL. No pieprasījuma viedokļa ESK izvēle nav atkarīga no SVL frekvenču joslas, bet gan no SVLP ieejas sprieguma un izejas jaudas, kā arī no satelītu platformas. No piedāvājuma viedokļa tirgus izpēte ir apstiprinājusi, ka šī tehnoloģija ir līdzīga visiem ESK. Tādējādi Komisija secina, ka attiecībā uz ESK piegādi pastāv vienots tirgus.

D.   Skrejviļņu lampu pastiprinātāji (SVLP)

| (12) | SVLP un ESK tiek integrēti, lai veidotu SVLP. Šī elektroniskā ierīce ir galvenais raidītājs satelītā, un to izmanto, lai pastiprinātu mikroviļņu signālu pirms pārraidīšanas atpakaļ uz Zemi. Linearizatori (LIN), kanālu pastiprinātāji (CAMP) un linearizētie kanālu pastiprinātāji (LCAMP) tiek pievienoti vairumam SVLP, lai uzlabotu mikroviļņu signālu linearitāti un kompresiju. Komisijas pētījumi ir apstiprinājuši, ka SVLP un turpmāk integrētie SVLP, kuriem ir pievienots linearizators un/vai kanālu pastiprinātājs (SVLP+), pieder pie viena ražojumu tirgus (2). |
| --- | --- |

(12)

SVLP un ESK tiek integrēti, lai veidotu SVLP. Šī elektroniskā ierīce ir galvenais raidītājs satelītā, un to izmanto, lai pastiprinātu mikroviļņu signālu pirms pārraidīšanas atpakaļ uz Zemi. Linearizatori (LIN), kanālu pastiprinātāji (CAMP) un linearizētie kanālu pastiprinātāji (LCAMP) tiek pievienoti vairumam SVLP, lai uzlabotu mikroviļņu signālu linearitāti un kompresiju. Komisijas pētījumi ir apstiprinājuši, ka SVLP un turpmāk integrētie SVLP, kuriem ir pievienots linearizators un/vai kanālu pastiprinātājs (SVLP+), pieder pie viena ražojumu tirgus (2).

IV.   KONKRĒTIE ĢEOGRĀFISKIE TIRGI

| (13) | Atbilstīgi Komisijas pieejai iepriekšējās lietās tiek uzskatīts, ka tirgi attiecībā uz tādiem komerciālo elektrosakaru satelītiem un satelītu apakšsistēmām kā SVL, ESK un SVLP ir pasaules ģeogrāfiskie mērogi, jo komplektēšana un meklēšana notiek pasaules mērogā. Tomēr Komisija, veicot konkurences novērtējumu, ņem vērā to, ka pastāv dažādi segmenti, kuros attiecīgo apakšsistēmu piegādātāji un galvenie līgumslēdzēji saskaras ar dažādiem ierobežojumiem ASV Eksporta administrācijas noteikumu (EAR) un ASV Starptautiskās ieroču aprites noteikumu (ITAR) dēļ, kas liedz ASV piegādātājiem konkurēt par satelītu un satelītu apakšsistēmu piegādi uzņēmumiem dažās valstīs, kuras ir melnajā sarakstā. |
| --- | --- |

(13)

Atbilstīgi Komisijas pieejai iepriekšējās lietās tiek uzskatīts, ka tirgi attiecībā uz tādiem komerciālo elektrosakaru satelītiem un satelītu apakšsistēmām kā SVL, ESK un SVLP ir pasaules ģeogrāfiskie mērogi, jo komplektēšana un meklēšana notiek pasaules mērogā. Tomēr Komisija, veicot konkurences novērtējumu, ņem vērā to, ka pastāv dažādi segmenti, kuros attiecīgo apakšsistēmu piegādātāji un galvenie līgumslēdzēji saskaras ar dažādiem ierobežojumiem ASV Eksporta administrācijas noteikumu (EAR) un ASV Starptautiskās ieroču aprites noteikumu (ITAR) dēļ, kas liedz ASV piegādātājiem konkurēt par satelītu un satelītu apakšsistēmu piegādi uzņēmumiem dažās valstīs, kuras ir melnajā sarakstā.

V.   NOVĒRTĒJUMS

| (14) | Ierosinātā koncentrācija rada vertikālas attiecības starp SVL, ko ražo TED, — meitasuzņēmums, kas pilnībā pieder Thales, — un SVL pakārtotajiem tirgiem divos līmeņos: (i) SVLP un (ii) komerciālie elektrosakaru satelīti. Padziļinātā Komisijas izpētē tika pārbaudīts, vai Thales kā jaunais AAS mātesuzņēmums varētu norobežot TED un AAS pakārtotos konkurentus šajos divos tirgos (3). |
| --- | --- |

(14)

Ierosinātā koncentrācija rada vertikālas attiecības starp SVL, ko ražo TED, — meitasuzņēmums, kas pilnībā pieder Thales, — un SVL pakārtotajiem tirgiem divos līmeņos: (i) SVLP un (ii) komerciālie elektrosakaru satelīti. Padziļinātā Komisijas izpētē tika pārbaudīts, vai Thales kā jaunais AAS mātesuzņēmums varētu norobežot TED un AAS pakārtotos konkurentus šajos divos tirgos (3).

| (15) | Komisija 1. posmā identificēja nopietnas briesmas konkurencei un pieņēma viedokli, ka dalībnieku piedāvātie rīcības pasākumi nav iezīmēti pietiekami skaidri, lai tās pilnībā novērstu. Tomēr Komisija atzina, ka izskatāmā lieta ir sarežģīta vertikāla lieta, un savā lēmumā jau norādīja uz vajadzību uzsākt padziļinātu izpēti, lai rūpīgi pārbaudītu ierobežojumus jaunā uzņēmuma spējai un motivācijai norobežot savus pakārtotos konkurentus. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 1. posmā identificēja nopietnas briesmas konkurencei un pieņēma viedokli, ka dalībnieku piedāvātie rīcības pasākumi nav iezīmēti pietiekami skaidri, lai tās pilnībā novērstu. Tomēr Komisija atzina, ka izskatāmā lieta ir sarežģīta vertikāla lieta, un savā lēmumā jau norādīja uz vajadzību uzsākt padziļinātu izpēti, lai rūpīgi pārbaudītu ierobežojumus jaunā uzņēmuma spējai un motivācijai norobežot savus pakārtotos konkurentus.

| (16) | Iepriekš jānorāda, ka vertikālā integrācija, ko izraisa apvienošanās, ir tikai daļēja (tā kā Thales piederēs tikai 67 % akciju uzņēmumā AAS) un netieša (jo TED un AAS būs māsasuzņēmumi un paliks kā atsevišķi uzņēmumi ar atšķirīgu akcionāru struktūru un dažādām un neatkarīgām lēmējinstitūcijām). |
| --- | --- |

(16)

Iepriekš jānorāda, ka vertikālā integrācija, ko izraisa apvienošanās, ir tikai daļēja (tā kā Thales piederēs tikai 67 % akciju uzņēmumā AAS) un netieša (jo TED un AAS būs māsasuzņēmumi un paliks kā atsevišķi uzņēmumi ar atšķirīgu akcionāru struktūru un dažādām un neatkarīgām lēmējinstitūcijām).

A.   Tirgus struktūra

1.   Komerciālie elektrosakaru satelīti

| (17) | Tirgū pastāv seši galvenie komerciālo elektrosakaru satelītu piegādātāji: Boeing Space Systems (Boeing) ([20–25 %]* tirgus daļa laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam), Lockheed Martin Commercial Space Systems (Lockheed Martin) ([20–25 %]*), Alcatel Alenia Space (AAS) ([15–20 %]*), Space Systems Loral (Loral) ([10–15 %]*), EADS Astrium (Astrium) ([5–10 %]*) un Orbital Sciences Corporation (Orbital) ([0–5 %]*). Japānas galvenie ražotāji (Melco un Mitsubishi) ir ievērojami mazāki. Parādās arī jauni dalībnieki Indijā (ISRO), Ķīnā (CAST), Krievijā (NPO PM un Krievijas Satelītsakaru uzņēmums (RSCC)) un Izraēlā (IAI). |
| --- | --- |

(17)

Tirgū pastāv seši galvenie komerciālo elektrosakaru satelītu piegādātāji: Boeing Space Systems (Boeing) ([20–25 %]* tirgus daļa laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam), Lockheed Martin Commercial Space Systems (Lockheed Martin) ([20–25 %]*), Alcatel Alenia Space (AAS) ([15–20 %]*), Space Systems Loral (Loral) ([10–15 %]*), EADS Astrium (Astrium) ([5–10 %]*) un Orbital Sciences Corporation (Orbital) ([0–5 %]*). Japānas galvenie ražotāji (Melco un Mitsubishi) ir ievērojami mazāki. Parādās arī jauni dalībnieki Indijā (ISRO), Ķīnā (CAST), Krievijā (NPO PM un Krievijas Satelītsakaru uzņēmums (RSCC)) un Izraēlā (IAI).

| (18) | Tā kā pētniecībai un attīstībai ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, šo nozari raksturo noteikta specializācijas un koncentrācijas pakāpe. Šis aspekts īpaši tiek uzsvērts Eiropā, kur kosmosa uzņēmumi ir attīstījuši īpašu kompetenci kā iekārtu ražotāji, komerckravu piegādātāji un risinājumu nodrošinātāji. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā pētniecībai un attīstībai ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi, šo nozari raksturo noteikta specializācijas un koncentrācijas pakāpe. Šis aspekts īpaši tiek uzsvērts Eiropā, kur kosmosa uzņēmumi ir attīstījuši īpašu kompetenci kā iekārtu ražotāji, komerckravu piegādātāji un risinājumu nodrošinātāji.

| (19) | Satelītu apsaimniekotāji ir satelītu tiešie klienti. Luksemburgā bāzētais SES GLOBAL ir lielākais uzņēmums. Intelsat (ASV), Eutelsat (Francija), PanAmSat (ASV), JSAT (Japāna), Telesat (Kanāda) un Hispasat ir savirknēti dilstošā secībā. |
| --- | --- |

(19)

Satelītu apsaimniekotāji ir satelītu tiešie klienti. Luksemburgā bāzētais SES GLOBAL ir lielākais uzņēmums. Intelsat (ASV), Eutelsat (Francija), PanAmSat (ASV), JSAT (Japāna), Telesat (Kanāda) un Hispasat ir savirknēti dilstošā secībā.

| (20) | Satelītu un satelītu apakšsistēmu tirgi ir izsoļu tirgi. Pasūtot jaunu elektrosakaru pavadoni, apsaimniekotājs parasti pieprasa cenu piedāvājumus no vairākiem galvenajiem līgumslēdzējiem. Pirms iesniegt savu cenu piedāvājumu apsaimniekotājam galvenā līguma slēgšanai un lai to varētu izdarīt, galvenie līgumslēdzēji iepriekš pieprasa vissvarīgāko iekārtu cenu piedāvājumus. |
| --- | --- |

(20)

Satelītu un satelītu apakšsistēmu tirgi ir izsoļu tirgi. Pasūtot jaunu elektrosakaru pavadoni, apsaimniekotājs parasti pieprasa cenu piedāvājumus no vairākiem galvenajiem līgumslēdzējiem. Pirms iesniegt savu cenu piedāvājumu apsaimniekotājam galvenā līguma slēgšanai un lai to varētu izdarīt, galvenie līgumslēdzēji iepriekš pieprasa vissvarīgāko iekārtu cenu piedāvājumus.

| (21) | Īpaši attiecībā uz SVL(P) (4) satelītu ražotāji pieprasa cenu piedāvājumus (i) vai nu atsevišķi par SVL, ESK un citiem komponentiem, vai (ii) par SVLP. Ja satelītu ražotājs izvēlas integrētu SVLP, SVLP integrators, kurš ir uzaicināts solīt, savukārt pieprasa SVL cenu piedāvājumu no SVL piegādātāja (vai nu TED, vai L3). SVLP integrators, kurš ir uzvarējis konkursā, tad arī samontēs un savienos SVL ar ESK un testēs iegūto SVLP (AIT), un nodrošinās tā piegādi galvenajam līgumslēdzējam iebūvēšanai pavadonī saskaņā ar noteikto integrēšanas plānu. Ja satelīta ražotājs izvēlas atsevišķi sagādāt SVL, ESK+AIT, tas arī atsevišķi pieprasa SVL un pārējos komponentus. SVL savienošanu ar ESK, izveidojot SVLP, var veikt pats satelīta ražotājs — ja ražotājam ir iekšējā ESK ražošana (5) — vai trešā persona — SVLP integrators, kā Tesat vai L3. Pēdējā gadījumā galvenais līgumslēdzējs sagādā SVL un nogādā to SVLP integratora telpās AIT izveidei ar paša SVLP integratora ESK palīdzību. Tādā gadījumā SVLP ražotājs pārdod ESK+AIT un iesniedz rēķinu par savu peļņu par šiem komponentiem/pakalpojumiem. Pēc tam SVLP pēc grafika tiek piegādāts satelīta galvenajam līgumslēdzējam iebūvēšanai pavadonī. |
| --- | --- |

(21)

Īpaši attiecībā uz SVL(P) (4) satelītu ražotāji pieprasa cenu piedāvājumus (i) vai nu atsevišķi par SVL, ESK un citiem komponentiem, vai (ii) par SVLP. Ja satelītu ražotājs izvēlas integrētu SVLP, SVLP integrators, kurš ir uzaicināts solīt, savukārt pieprasa SVL cenu piedāvājumu no SVL piegādātāja (vai nu TED, vai L3). SVLP integrators, kurš ir uzvarējis konkursā, tad arī samontēs un savienos SVL ar ESK un testēs iegūto SVLP (AIT), un nodrošinās tā piegādi galvenajam līgumslēdzējam iebūvēšanai pavadonī saskaņā ar noteikto integrēšanas plānu. Ja satelīta ražotājs izvēlas atsevišķi sagādāt SVL, ESK+AIT, tas arī atsevišķi pieprasa SVL un pārējos komponentus. SVL savienošanu ar ESK, izveidojot SVLP, var veikt pats satelīta ražotājs — ja ražotājam ir iekšējā ESK ražošana (5) — vai trešā persona — SVLP integrators, kā Tesat vai L3. Pēdējā gadījumā galvenais līgumslēdzējs sagādā SVL un nogādā to SVLP integratora telpās AIT izveidei ar paša SVLP integratora ESK palīdzību. Tādā gadījumā SVLP ražotājs pārdod ESK+AIT un iesniedz rēķinu par savu peļņu par šiem komponentiem/pakalpojumiem. Pēc tam SVLP pēc grafika tiek piegādāts satelīta galvenajam līgumslēdzējam iebūvēšanai pavadonī.

| (22) | Ir svarīgi uzsvērt to, ka tirgus pieprasījums ir attīstījies integrēto ražojumu virzienā. Attiecībā uz apmēram 70 % no pašreizējiem satelītu pasūtījumiem galvenie līgumslēdzēji tagad drīzāk pieprasa un iepērk SVLP vai vēl vairāk integrētus ražojumus, nevis nosaka atsevišķas cenas par SVL un ESK. Tirgus izpēte ir parādījusi, ka integrēto SVLP iepirkšana galvenajiem līgumslēdzējiem ir ievērojami izdevīgāka (īpaši izmaksu samazināšana un iepirkšanas procesa vienkāršošana, nododot atbildību par visas SVLP+ apakšsistēmas darbspēju SVLP apakšuzņēmējam). Šķiet, ka pašlaik tikai AAS — un daudz mazākā mērā arī Loral — turpina atsevišķi pasūtīt SVL un ESK+AIT. |
| --- | --- |

(22)

Ir svarīgi uzsvērt to, ka tirgus pieprasījums ir attīstījies integrēto ražojumu virzienā. Attiecībā uz apmēram 70 % no pašreizējiem satelītu pasūtījumiem galvenie līgumslēdzēji tagad drīzāk pieprasa un iepērk SVLP vai vēl vairāk integrētus ražojumus, nevis nosaka atsevišķas cenas par SVL un ESK. Tirgus izpēte ir parādījusi, ka integrēto SVLP iepirkšana galvenajiem līgumslēdzējiem ir ievērojami izdevīgāka (īpaši izmaksu samazināšana un iepirkšanas procesa vienkāršošana, nododot atbildību par visas SVLP+ apakšsistēmas darbspēju SVLP apakšuzņēmējam). Šķiet, ka pašlaik tikai AAS — un daudz mazākā mērā arī Loral — turpina atsevišķi pasūtīt SVL un ESK+AIT.

2.   SVL

| (23) | Visā pasaulē ir tikai divi SVL piegādātāji: TED un ASV uzņēmums L3 Communications Electron Technologies, Inc ETI (L3). Trīs gadu laikā TED ir vidēji saražojis aptuveni 75 % no SVL, un atlikušos 25 % ir saražojis L3. Tomēr L3 daļa SVL ražošanā 2006. gadā ir palielinājusies līdz vairāk nekā 35 %. |
| --- | --- |

(23)

Visā pasaulē ir tikai divi SVL piegādātāji: TED un ASV uzņēmums L3 Communications Electron Technologies, Inc ETI (L3). Trīs gadu laikā TED ir vidēji saražojis aptuveni 75 % no SVL, un atlikušos 25 % ir saražojis L3. Tomēr L3 daļa SVL ražošanā 2006. gadā ir palielinājusies līdz vairāk nekā 35 %.

| (24) | Komisijas izpēte ir parādījusi, ka L3 ir ticams TED konkurents attiecībā uz visparastākajām komerciālo frekvenču joslām, jo īpaši C-frekvenču un Ku-frekvenču joslām, kur uzņēmuma L3 SVL pašreiz ir daudz konkurētspējīgākas nekā TED SVL (attiecīgi 21 % un 34 % no tirgus). Šobrīd uzņēmumam L3 nav piemērotu SVL ar pietiekamu lidojuma pieredzi komerciālajam tirgum L-frekvenču joslai (7 % no tirgus), augstas jaudas Ku-frekvenču joslai (12 %) un Ka-frekvenču joslai. Tomēr L3 ir kompetents un pietiekami zinošs uzņēmums, lai izstrādātu un ražotu SVL visās frekvenču joslās, un jau ir piemērojis 32 GHz Ka-frekvenču joslu SVL institucionālām vajadzībām. Neņemot vērā faktu, ka L3 ir mazliet mazāk lidojuma pieredzes nekā TED, lielākā daļa no satelītu galvenajiem līgumslēdzējiem uzskata, ka L3 ir veiksmīgāka alternatīva SVL frekvencēm, kur tas var piedāvāt savus ražojumus. |
| --- | --- |

(24)

Komisijas izpēte ir parādījusi, ka L3 ir ticams TED konkurents attiecībā uz visparastākajām komerciālo frekvenču joslām, jo īpaši C-frekvenču un Ku-frekvenču joslām, kur uzņēmuma L3 SVL pašreiz ir daudz konkurētspējīgākas nekā TED SVL (attiecīgi 21 % un 34 % no tirgus). Šobrīd uzņēmumam L3 nav piemērotu SVL ar pietiekamu lidojuma pieredzi komerciālajam tirgum L-frekvenču joslai (7 % no tirgus), augstas jaudas Ku-frekvenču joslai (12 %) un Ka-frekvenču joslai. Tomēr L3 ir kompetents un pietiekami zinošs uzņēmums, lai izstrādātu un ražotu SVL visās frekvenču joslās, un jau ir piemērojis 32 GHz Ka-frekvenču joslu SVL institucionālām vajadzībām. Neņemot vērā faktu, ka L3 ir mazliet mazāk lidojuma pieredzes nekā TED, lielākā daļa no satelītu galvenajiem līgumslēdzējiem uzskata, ka L3 ir veiksmīgāka alternatīva SVL frekvencēm, kur tas var piedāvāt savus ražojumus.

3.   ESK

| (25) | Visā pasaulē ir tikai divi ESK piegādātāji: Tesat (EADS/Astrium meitasuzņēmums) un L3. Pārējiem ar kosmosu saistītiem uzņēmumiem ir iespējas ražot ESK iekšējām vajadzībām, bet tie nedarbojas attiecīgajos tirgos kā, piemēram, Lockheed Martin vai AAS meitasuzņēmums ETCA. |
| --- | --- |

(25)

Visā pasaulē ir tikai divi ESK piegādātāji: Tesat (EADS/Astrium meitasuzņēmums) un L3. Pārējiem ar kosmosu saistītiem uzņēmumiem ir iespējas ražot ESK iekšējām vajadzībām, bet tie nedarbojas attiecīgajos tirgos kā, piemēram, Lockheed Martin vai AAS meitasuzņēmums ETCA.

| (26) | Gan L3, gan Tesat ir liela ražošanas jauda, plašs ražojumu klāsts, tostarp duālie ESK, plaša lidojuma pieredze un nostiprinātas pozīcijas attiecīgajā tirgū. Kā pretstatu varētu minēt ETCA, kam ir daudz ierobežotāka ražošanas jauda un kas ražo tikai atsevišķus ESK, un ir integrējis lielāko daļu no saviem ESK, lai apgādātu savu mātesuzņēmumu AAS. Lielākie līgumslēdzēji (izņemot AAS) ESK sakarā veic darījumus tikai ar Tesat un L3, un ETCA ESK ražojumi tiem nav pazīstami. |
| --- | --- |

(26)

Gan L3, gan Tesat ir liela ražošanas jauda, plašs ražojumu klāsts, tostarp duālie ESK, plaša lidojuma pieredze un nostiprinātas pozīcijas attiecīgajā tirgū. Kā pretstatu varētu minēt ETCA, kam ir daudz ierobežotāka ražošanas jauda un kas ražo tikai atsevišķus ESK, un ir integrējis lielāko daļu no saviem ESK, lai apgādātu savu mātesuzņēmumu AAS. Lielākie līgumslēdzēji (izņemot AAS) ESK sakarā veic darījumus tikai ar Tesat un L3, un ETCA ESK ražojumi tiem nav pazīstami.

| (27) | Komisija ir padziļināti izpētījusi ETCA ESK ražošanas iespējas, jo tas ir būtiski konkurences novērtējumam. Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) ETCA ir moderns un konkurētspējīgs vidējas jaudas atsevišķais ESK, kuram tomēr trūkst pietiekami ilgas lidojuma pieredzes; (ii) ETCA ir vecākas paaudzes lieljaudas atsevišķais ESK, kurš nav konkurētspējīgs no tehniskās darbspējas un ražošanas izmaksu viedokļa; (iii) konkurētspējīgu duālo ESK 2009. gadā varētu piemērot ETCA, kurš līdz 2012. gadam varētu būt ieguvis lidojuma pieredzi; un (iv) konkurētspējīgu lieljaudas ESK 2010. gadā varētu piemērot ETCA, kurš varētu būt ieguvis lidojuma pieredzi līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(27)

Komisija ir padziļināti izpētījusi ETCA ESK ražošanas iespējas, jo tas ir būtiski konkurences novērtējumam. Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) ETCA ir moderns un konkurētspējīgs vidējas jaudas atsevišķais ESK, kuram tomēr trūkst pietiekami ilgas lidojuma pieredzes; (ii) ETCA ir vecākas paaudzes lieljaudas atsevišķais ESK, kurš nav konkurētspējīgs no tehniskās darbspējas un ražošanas izmaksu viedokļa; (iii) konkurētspējīgu duālo ESK 2009. gadā varētu piemērot ETCA, kurš līdz 2012. gadam varētu būt ieguvis lidojuma pieredzi; un (iv) konkurētspējīgu lieljaudas ESK 2010. gadā varētu piemērot ETCA, kurš varētu būt ieguvis lidojuma pieredzi līdz 2013. gadam.

4.   SVLP

| (28) | Pateicoties savai stiprajai pozīcijai ESK līmenī, L3 un Tesat ir divi vadošie ESK integratori pasaulē. Tie ir divi vienīgie integratori, kuriem ir vēra ņemamas montāžas un testēšanas iekārtas, satelītos ierīkota SVLP bāze ar plašu/ilgu lidojuma pieredzi un ievērojama klātbūtne attiecīgajā tirgū. ETCA un TED ir ierobežojuši SVLP integrācijas darbības, būtībā ETCA ir apgādājis savu mātesuzņēmumu AAS ar institucionālajiem satelītiem, un TED ir apgādājis galvenos līgumslēdzējus no Indijas un Ķīnas. |
| --- | --- |

(28)

Pateicoties savai stiprajai pozīcijai ESK līmenī, L3 un Tesat ir divi vadošie ESK integratori pasaulē. Tie ir divi vienīgie integratori, kuriem ir vēra ņemamas montāžas un testēšanas iekārtas, satelītos ierīkota SVLP bāze ar plašu/ilgu lidojuma pieredzi un ievērojama klātbūtne attiecīgajā tirgū. ETCA un TED ir ierobežojuši SVLP integrācijas darbības, būtībā ETCA ir apgādājis savu mātesuzņēmumu AAS ar institucionālajiem satelītiem, un TED ir apgādājis galvenos līgumslēdzējus no Indijas un Ķīnas.

B.   Apvienošanās ietekme SVLP tirgū

| (29) | Komisija ir izpētījusi, vai jaunais uzņēmums būs spējīgs un tam būs motivācija SVL piegādē diskriminēt konkurējošos SVLP integratorus, lai veicinātu savas pakārtotās darbības SVLP tirgū un, ja tā, vai tas būtiski negatīvi ietekmēs pastāvošo konkurenci SVLP tirgū. Komisijas padziļinātā izpēte ir atklājusi, ka jaunā uzņēmuma iespējas un motivācija norobežot konkurējošos integratorus tiks nopietni ierobežota vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ir izpētījusi, vai jaunais uzņēmums būs spējīgs un tam būs motivācija SVL piegādē diskriminēt konkurējošos SVLP integratorus, lai veicinātu savas pakārtotās darbības SVLP tirgū un, ja tā, vai tas būtiski negatīvi ietekmēs pastāvošo konkurenci SVLP tirgū. Komisijas padziļinātā izpēte ir atklājusi, ka jaunā uzņēmuma iespējas un motivācija norobežot konkurējošos integratorus tiks nopietni ierobežota vairāku iemeslu dēļ.

| (30) | Pirmkārt, lai norobežotu Tesat no SVLP tirgus, jaunajam uzņēmumam jāiegūst pieeja ESK, lai tos savienotu ar savām SVL. Komisijas padziļinātā izpēte ir atklājusi, ka (i) AAS meitasuzņēmumam ETCA pieder tikai ierobežots ESK daudzums; (ii) ETCA ESK pagātnē ir bijušas būtiskas kvalitātes problēmas, un (iii) ETCA darbību ierobežo arī tās nelielās ESK un AIT ražošanas iespējas. Otrkārt, galvenie līgumslēdzēji un satelītu apsaimniekotāji ir konservatīvi attiecībā uz iepirkšanu un galvenokārt dod priekšroku Tesat un L3 ražotajiem ESK un SVLP. Treškārt, tirgus pētījumi ir atklājuši, ka peļņas norma ir ievērojami zemāka SVL līmenī, ko raksturo lielāks konkurences spiediens nekā SVLP līmenī. Ceturtkārt, tā kā uzņēmums iegūs 67 % no AAS akciju paketes, Thales piederēs tikai 67 % no papildu peļņas, ko tas iegūst ar SVLP (ko integrēs AAS meitasuzņēmums ETCA), turpretī tas iegūst pilnu peļņu no SVL. |
| --- | --- |

(30)

Pirmkārt, lai norobežotu Tesat no SVLP tirgus, jaunajam uzņēmumam jāiegūst pieeja ESK, lai tos savienotu ar savām SVL. Komisijas padziļinātā izpēte ir atklājusi, ka (i) AAS meitasuzņēmumam ETCA pieder tikai ierobežots ESK daudzums; (ii) ETCA ESK pagātnē ir bijušas būtiskas kvalitātes problēmas, un (iii) ETCA darbību ierobežo arī tās nelielās ESK un AIT ražošanas iespējas. Otrkārt, galvenie līgumslēdzēji un satelītu apsaimniekotāji ir konservatīvi attiecībā uz iepirkšanu un galvenokārt dod priekšroku Tesat un L3 ražotajiem ESK un SVLP. Treškārt, tirgus pētījumi ir atklājuši, ka peļņas norma ir ievērojami zemāka SVL līmenī, ko raksturo lielāks konkurences spiediens nekā SVLP līmenī. Ceturtkārt, tā kā uzņēmums iegūs 67 % no AAS akciju paketes, Thales piederēs tikai 67 % no papildu peļņas, ko tas iegūst ar SVLP (ko integrēs AAS meitasuzņēmums ETCA), turpretī tas iegūst pilnu peļņu no SVL.

| (31) | Ņemot vērā šos ierobežojumus, jaunā uzņēmuma varbūtējā iesaiste norobežošanas procesā prasa detalizētu analīzi, kas ņemtu vērā (i) dažādos SVLP ieejas komponentus un (ii) galveno līgumslēdzēju un tā potenciālās priekšrocības. Uz šādu tirgus segmentu izvērtējuma bāzes Komisija ir noteikusi, ka norobežošana, visticamāk, attieksies tikai uz nelielu tirgus segmentu, ko ierobežo ITAR un kur ETCA varētu apmierināt AAS ESK pieprasījumu, un kas aizņem 4 % no SVLP tirgus. Komisija ir arī secinājusi, ka norobežošana ir iespējama, bet ne tādā mērā, lai uzskatītu, ka tā būtu sagaidāma tirgus segmentā, kurā darbojas jaunais uzņēmums (atsevišķais ESK) un kurš pašreiz nesaskaras ar konkurences spiedienu no uzņēmuma L3 ražotajām SVL (lieljaudas Ku-frekvenču joslas, L-frekvenču joslas un Ka-frekvenču joslas). Kopā šie tirgus segmenti aizņem 13 % no SVLP tirgus. Komisija ir arī noteikusi, ka norobežošana nav iespējama tirgus segmentos, kuros pastāv (i) pieprasījums pēc duāliem ESK, (ii) konkurences spiediens no uzņēmuma L3 ražotajām SVL vai kuros (iii) galvenie līgumslēdzēji dod priekšroku L3 vai Tesat. Kopā tie aizņem lielāko daļu no SVLP tirgus (t. i., vairāk nekā 82 %). |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šos ierobežojumus, jaunā uzņēmuma varbūtējā iesaiste norobežošanas procesā prasa detalizētu analīzi, kas ņemtu vērā (i) dažādos SVLP ieejas komponentus un (ii) galveno līgumslēdzēju un tā potenciālās priekšrocības. Uz šādu tirgus segmentu izvērtējuma bāzes Komisija ir noteikusi, ka norobežošana, visticamāk, attieksies tikai uz nelielu tirgus segmentu, ko ierobežo ITAR un kur ETCA varētu apmierināt AAS ESK pieprasījumu, un kas aizņem 4 % no SVLP tirgus. Komisija ir arī secinājusi, ka norobežošana ir iespējama, bet ne tādā mērā, lai uzskatītu, ka tā būtu sagaidāma tirgus segmentā, kurā darbojas jaunais uzņēmums (atsevišķais ESK) un kurš pašreiz nesaskaras ar konkurences spiedienu no uzņēmuma L3 ražotajām SVL (lieljaudas Ku-frekvenču joslas, L-frekvenču joslas un Ka-frekvenču joslas). Kopā šie tirgus segmenti aizņem 13 % no SVLP tirgus. Komisija ir arī noteikusi, ka norobežošana nav iespējama tirgus segmentos, kuros pastāv (i) pieprasījums pēc duāliem ESK, (ii) konkurences spiediens no uzņēmuma L3 ražotajām SVL vai kuros (iii) galvenie līgumslēdzēji dod priekšroku L3 vai Tesat. Kopā tie aizņem lielāko daļu no SVLP tirgus (t. i., vairāk nekā 82 %).

| (32) | Pamatojoties uz šo novērtējumu, ir aprēķināts, ka jaunā uzņēmuma norobežošanas stratēģija varētu ļaut tai īsā laikā pārņemt 4 % no SVLP tirgus (it īpaši tirgus segmentus, ko ierobežo ITAR). Jaunā uzņēmuma ieiešanu SVLP tirgū un tā 13 % pārņemšanu arī var uzskatīt par iespējamu, lai gan jaunajam uzņēmumam vajadzēs pierādīt, ka tas ir uzticams SVLP piegādātājs, kurš spēj apmierināt satelītu ražotāju kvalitātes prasības un izpildīt piegādes termiņus, kas savukārt prasītu ievērojamus ieguldījumus. Turpretī SVLP tirgus galvenajā daļā norobežošana diezin vai notiks un varētu sākties tikai tad, ja jaunais uzņēmums iegūs tādu ESK ražojumu klāstu, ko varētu salīdzināt ar Tesat un L3 ražojumu klāstu (t. i., labākā scenārija gadījumā līdz 2012. gadam). |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz šo novērtējumu, ir aprēķināts, ka jaunā uzņēmuma norobežošanas stratēģija varētu ļaut tai īsā laikā pārņemt 4 % no SVLP tirgus (it īpaši tirgus segmentus, ko ierobežo ITAR). Jaunā uzņēmuma ieiešanu SVLP tirgū un tā 13 % pārņemšanu arī var uzskatīt par iespējamu, lai gan jaunajam uzņēmumam vajadzēs pierādīt, ka tas ir uzticams SVLP piegādātājs, kurš spēj apmierināt satelītu ražotāju kvalitātes prasības un izpildīt piegādes termiņus, kas savukārt prasītu ievērojamus ieguldījumus. Turpretī SVLP tirgus galvenajā daļā norobežošana diezin vai notiks un varētu sākties tikai tad, ja jaunais uzņēmums iegūs tādu ESK ražojumu klāstu, ko varētu salīdzināt ar Tesat un L3 ražojumu klāstu (t. i., labākā scenārija gadījumā līdz 2012. gadam).

| (33) | Jebkurā gadījumā jaunā uzņēmuma ienākšana šajos segmentos SVLP tirgū, kas līdz šim bija sadalīts starp Tesat un L3, tuvākajā nākotnē pati par sevi varētu palielināt ticamo konkurentu skaitu tirgū no 2 līdz 3, tādējādi palielinot konkurenci. |
| --- | --- |

(33)

Jebkurā gadījumā jaunā uzņēmuma ienākšana šajos segmentos SVLP tirgū, kas līdz šim bija sadalīts starp Tesat un L3, tuvākajā nākotnē pati par sevi varētu palielināt ticamo konkurentu skaitu tirgū no 2 līdz 3, tādējādi palielinot konkurenci.

| (34) | Tādēļ Komisija secina, ka šī koncentrācija neizraisa ievērojamus konkurences traucējumus SVLP tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ Komisija secina, ka šī koncentrācija neizraisa ievērojamus konkurences traucējumus SVLP tirgū.

C.   Apvienošanās ietekme uz komerciālo elektrosakaru satelītu tirgu

| (35) | Komisija ir izpētījusi, vai jaunajam uzņēmumam būs iespējas un motivācija SVL piegādē diskriminēt galvenos konkurējošos līgumslēdzējus, lai iegūtu priekšrocības konkursos par komerciālajiem elektrosakaru satelītiem, un, ja tā, vai tas būtiski negatīvi ietekmēs pastāvošo konkurenci komerciālo elektrosakaru satelītu tirgū. |
| --- | --- |

(35)

Komisija ir izpētījusi, vai jaunajam uzņēmumam būs iespējas un motivācija SVL piegādē diskriminēt galvenos konkurējošos līgumslēdzējus, lai iegūtu priekšrocības konkursos par komerciālajiem elektrosakaru satelītiem, un, ja tā, vai tas būtiski negatīvi ietekmēs pastāvošo konkurenci komerciālo elektrosakaru satelītu tirgū.

| (36) | Vispirms Komisija norāda, ka jaunā uzņēmuma iespējas un motivācija iesaistīties norobežošanā galveno līgumu slēgšanas līmenī ir noteikti saistīta ar situāciju tirgū SVLP starplīmenī, jo lielākā daļa galveno līgumslēdzēju, izņemot AAS, arvien vairāk iepērk SVLPU (it īpaši SVLP+). Kā jau iepriekš izskaidrots, norobežošana SVLP līmenī tomēr ir maz ticama. Tas pats par sevi nopietni liek domāt, ka norobežošanas stratēģija attiecībā uz SVL tiešo piegādi galvenajiem līgumslēdzējiem nevar būt efektīva. |
| --- | --- |

(36)

Vispirms Komisija norāda, ka jaunā uzņēmuma iespējas un motivācija iesaistīties norobežošanā galveno līgumu slēgšanas līmenī ir noteikti saistīta ar situāciju tirgū SVLP starplīmenī, jo lielākā daļa galveno līgumslēdzēju, izņemot AAS, arvien vairāk iepērk SVLPU (it īpaši SVLP+). Kā jau iepriekš izskaidrots, norobežošana SVLP līmenī tomēr ir maz ticama. Tas pats par sevi nopietni liek domāt, ka norobežošanas stratēģija attiecībā uz SVL tiešo piegādi galvenajiem līgumslēdzējiem nevar būt efektīva.

| (37) | Otrkārt, darījums faktiski nostādīs Thales/AAS satelītu galvenajā līgumu tirgū tādā pozīcijā, kādā bija Astrium/Tesat (t. i., kā SVLP piegādātājs, kurš darbojas galveno līgumu līmenī) pirms darījuma. Tomēr netiek apgalvots, ka Astrium būtu iesaistījies SVLP norobežošanas stratēģijā (ar Tesat kontrolēšanas palīdzību), lai gūtu priekšroku galvenajos konkursos. Tas apstiprina to, ka tādai stratēģijai nav motivācijas, it īpaši kosmosa rūpniecībā, ko raksturo sarežģītas savstarpējas atkarības, un ka tāda stratēģija ir maz ticama pēc apvienošanās. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, darījums faktiski nostādīs Thales/AAS satelītu galvenajā līgumu tirgū tādā pozīcijā, kādā bija Astrium/Tesat (t. i., kā SVLP piegādātājs, kurš darbojas galveno līgumu līmenī) pirms darījuma. Tomēr netiek apgalvots, ka Astrium būtu iesaistījies SVLP norobežošanas stratēģijā (ar Tesat kontrolēšanas palīdzību), lai gūtu priekšroku galvenajos konkursos. Tas apstiprina to, ka tādai stratēģijai nav motivācijas, it īpaši kosmosa rūpniecībā, ko raksturo sarežģītas savstarpējas atkarības, un ka tāda stratēģija ir maz ticama pēc apvienošanās.

| (38) | Tomēr Komisija ir novērtējusi jaunā uzņēmuma iespējas un motivāciju norobežot konkurējošos galvenos līgumslēdzējus pēc apvienošanās, pieņemot, ka tādu norobežošanu varētu izdarīt ar tiešo SVL piegāžu palīdzību neatkarīgi no norobežošanas stratēģijas sekmēm SVLP līmenī. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr Komisija ir novērtējusi jaunā uzņēmuma iespējas un motivāciju norobežot konkurējošos galvenos līgumslēdzējus pēc apvienošanās, pieņemot, ka tādu norobežošanu varētu izdarīt ar tiešo SVL piegāžu palīdzību neatkarīgi no norobežošanas stratēģijas sekmēm SVLP līmenī.

| (39) | Tomēr Komisija ir identificējusi virkni nopietnu ierobežojumu, ar ko saskartos jaunais uzņēmums, ja tam būtu jāiesaistās norobežošanas procesā. Pirmkārt, attiecībā uz AAS iespējām pastāvēt neatkarīgi no tā ESK vajadzībām Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) ETCA neražo duālos ESK, kuri aizņemtu aptuveni pusi no tirgus, un nav sagaidāms, ka tas līdz 2012.–2013. gadam sāktu piemērot šādus ESK ar pietiekami ilgu lidojuma pieredzi; (ii) ETCA nav konkurējošu lieljaudas atsevišķo ESK (darbspējas un izmaksu ziņā), un nav sagaidāms, ka tas līdz 2012.–2013. gadam varētu sākt piemērot šādus ESK; (iii) galvenie līgumslēdzēji ETCA vēl neuzskata par uzticamu un konkurējošu ESK piegādātāju; un (iv) L3 nav motivēts piegādāt ESK uzņēmumam AAS, ja tas var pārdot integrētus SVLP. Attiecībā uz jaunā uzņēmuma iespējām iesaistīties SVL norobežošanā Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) L3 ir uzticams un konkurētspējīgs SVL piegādātājs frekvenču diapazoniem, kur tas var piedāvāt piemērotu ražojumu, un ka (ii) izmantojot norobežošanas stratēģiju, pastāv risks, ka tā var novest pie ievērojami lieliem SVL pārdošanas apjomu zaudējumiem tieši attiecībā uz TED, ja galvenie līgumslēdzēji, reaģējot uz to, vēršas pie L3. Attiecībā uz motivāciju Komisija ir konstatējusi, ka TED SVL pārdošanas apjomi ir ļoti ienesīgi pašreiz spēcīgās TED pozīcijas dēļ, lai gan nebūt nav zināms, vai SVL norobežošanas stratēģija ļautu jaunajam uzņēmumam būt izšķirīgi daudz konkurētspējīgākam par visiem tā konkurējošiem galvenajiem līgumslēdzējiem. |
| --- | --- |

(39)

Tomēr Komisija ir identificējusi virkni nopietnu ierobežojumu, ar ko saskartos jaunais uzņēmums, ja tam būtu jāiesaistās norobežošanas procesā. Pirmkārt, attiecībā uz AAS iespējām pastāvēt neatkarīgi no tā ESK vajadzībām Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) ETCA neražo duālos ESK, kuri aizņemtu aptuveni pusi no tirgus, un nav sagaidāms, ka tas līdz 2012.–2013. gadam sāktu piemērot šādus ESK ar pietiekami ilgu lidojuma pieredzi; (ii) ETCA nav konkurējošu lieljaudas atsevišķo ESK (darbspējas un izmaksu ziņā), un nav sagaidāms, ka tas līdz 2012.–2013. gadam varētu sākt piemērot šādus ESK; (iii) galvenie līgumslēdzēji ETCA vēl neuzskata par uzticamu un konkurējošu ESK piegādātāju; un (iv) L3 nav motivēts piegādāt ESK uzņēmumam AAS, ja tas var pārdot integrētus SVLP. Attiecībā uz jaunā uzņēmuma iespējām iesaistīties SVL norobežošanā Komisijas izpēte ir parādījusi, ka (i) L3 ir uzticams un konkurētspējīgs SVL piegādātājs frekvenču diapazoniem, kur tas var piedāvāt piemērotu ražojumu, un ka (ii) izmantojot norobežošanas stratēģiju, pastāv risks, ka tā var novest pie ievērojami lieliem SVL pārdošanas apjomu zaudējumiem tieši attiecībā uz TED, ja galvenie līgumslēdzēji, reaģējot uz to, vēršas pie L3. Attiecībā uz motivāciju Komisija ir konstatējusi, ka TED SVL pārdošanas apjomi ir ļoti ienesīgi pašreiz spēcīgās TED pozīcijas dēļ, lai gan nebūt nav zināms, vai SVL norobežošanas stratēģija ļautu jaunajam uzņēmumam būt izšķirīgi daudz konkurētspējīgākam par visiem tā konkurējošiem galvenajiem līgumslēdzējiem.

| (40) | Attiecībā uz SVLP līmeni Komisija ir veikusi novērtēšanu galveno līgumu līmenī, pamatojoties uz dažādiem tirgus segmentiem un atšķirībām konkurences apstākļos, lai izskatītu visdažādākos norobežošanas scenārijus. Pamatojoties uz šādu tirgus novērtēšanu katram segmentam, Komisija ir secinājusi, ka, visticamāk, jaunajam uzņēmumam būs gan iespējas, gan motivācija norobežot galvenos konkurējošos līgumslēdzējus tikai tajos tirgus segmentos, kuri aizņem 10 % no kopējā tirgus. Maz ticams, ka jaunajam uzņēmumam būs gan iespējas, gan motivācija norobežot tos no atlikušās tirgus daļas. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz SVLP līmeni Komisija ir veikusi novērtēšanu galveno līgumu līmenī, pamatojoties uz dažādiem tirgus segmentiem un atšķirībām konkurences apstākļos, lai izskatītu visdažādākos norobežošanas scenārijus. Pamatojoties uz šādu tirgus novērtēšanu katram segmentam, Komisija ir secinājusi, ka, visticamāk, jaunajam uzņēmumam būs gan iespējas, gan motivācija norobežot galvenos konkurējošos līgumslēdzējus tikai tajos tirgus segmentos, kuri aizņem 10 % no kopējā tirgus. Maz ticams, ka jaunajam uzņēmumam būs gan iespējas, gan motivācija norobežot tos no atlikušās tirgus daļas.

| (41) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pat ja norobežošana notiks tikai dažos tirgus segmentos, jaunā uzņēmuma norobežošanas stratēģija būtiski neietekmēs konkurenci komerciālo satelītu nozarē. It īpaši norobežošanas stratēģija, visticamāk, neietekmēs galveno konkurējošo līgumslēdzēju spēju konkurēt ar AAS vairumā ar satelītiem saistīto programmu. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pat ja norobežošana notiks tikai dažos tirgus segmentos, jaunā uzņēmuma norobežošanas stratēģija būtiski neietekmēs konkurenci komerciālo satelītu nozarē. It īpaši norobežošanas stratēģija, visticamāk, neietekmēs galveno konkurējošo līgumslēdzēju spēju konkurēt ar AAS vairumā ar satelītiem saistīto programmu.

VI.   SECINĀJUMS

| (42) | Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir maz ticams, ka apvienotajam uzņēmumam būs iespējas un motivācija norobežot konkurentus kādā no piegādes ķēdes līmeņiem un ka ierosinātais darījums rezultātā varētu būtiski ietekmēt pastāvošo konkurenci. Tādēļ Komisija paziņo, ka ierosinātā apvienošanās ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. |
| --- | --- |

(42)

Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, ir maz ticams, ka apvienotajam uzņēmumam būs iespējas un motivācija norobežot konkurentus kādā no piegādes ķēdes līmeņiem un ka ierosinātais darījums rezultātā varētu būtiski ietekmēt pastāvošo konkurenci. Tādēļ Komisija paziņo, ka ierosinātā apvienošanās ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību.

---

(1)  Alcatel un Finmeccanica 2005. gadā apvienoja savas darbības attiecībā uz kosmosa sistēmām, nodibinot divus kopuzņēmumus — AAS un Telespazio. Uzņēmumu Alcatel un Finmeccanica pārziņā attiecīgi bija 67 % un 33 % no AAS kapitāla un 33 % un 67 % no Telespazio kapitāla. Komisija atļāva šo divu kopuzņēmumu izveidošanu (skat. Komisijas 2005. gada 28. aprīļa lēmumu Lietā COMP/M.3680 — Alcatel/Finmeccanica/Alcatel Alenia Space & Telespazio).

(2)  Šajā dokumentā SVLP un turpmāk integrētās uz SVL balstītās apakšsistēmas KSVLP un LSVLP, LKSVLP tiek kopīgi dēvētas par SVLP, lai būtu vieglāk izdarīt atsauci. Ja nepieciešams atšķirt SVLP no turpmāk integrētiem SVLP (LSVLP, KSVLP, LKSVLP), tiek izmantota atsauce “SVLP+ apakšsistēmas”.

(3)  Thales un AAS darbības jomu starpā pastāv daži horizontālie pārklājumi un vertikālās attiecības zemes segmentā, bet tas nerada nekādus draudus konkurencei.

(4)  Salīdzinošie iepirkuma procesi tiek izmantoti ESK, linearizatoru un kanālu pastiprinātāju funkciju izvēles gadījumā.

(5)  Dažiem no galvenajiem līgumslēdzējiem, kā Lockheed Martin, ir iekšējās ESK un LCAMP ražošanas iespējas, kā arī iekšējās integrācijas iespējas.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/11

---

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmo termiņa beigšanos

(2009/C 34/06)

| 1. | Kā paredzēts 11. panta 2. punktā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un 18. panta 4. punktā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 2026/97 (2) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, Komisija paziņo, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi beigsies šā dokumenta tabulā norādītajā termiņā, ja vien netiek sākta pārskatīšana saskaņā ar turpmāk minēto procedūru. |
| --- | --- |

1.

Kā paredzēts 11. panta 2. punktā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un 18. panta 4. punktā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 2026/97 (2) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, Komisija paziņo, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi beigsies šā dokumenta tabulā norādītajā termiņā, ja vien netiek sākta pārskatīšana saskaņā ar turpmāk minēto procedūru.

2.   Procedūra

Kopienas ražotāji var iesniegt rakstisku pieprasījumu veikt pārskatīšanu. Pieprasījumā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pasākumu beigšanas rezultātā dempings/subsidēšana un kaitējums turpinātos vai atsāktos.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem tiks dota iespēja izvērst vai atspēkot pārskatīšanas pieprasījumā norādītos jautājumus vai izteikt piezīmes saistībā ar tiem.

3.   Termiņš

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražotāji var iesniegt rakstisku pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un tam jānonāk Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātā (H-1. nodaļā), N-105 9/43, B-1049, Briselē (3) jebkurā laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms 4. punkta tabulā norādītā datuma.

| 4. | Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. panta 4. punktu.









  Ražojums | Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņa beigu datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grafīta elektrodu sistēmas | Indija | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1629/2004 (OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.) | 19.9.2009. |
| Grafīta elektrodu sistēmas | Indija | Kompensācijas maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1628/2004 (OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.) | 19.9.2009. |

4.

Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. panta 4. punktu.

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņa beigu datums

Grafīta elektrodu sistēmas

Indija

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1629/2004 (OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.)

19.9.2009.

Grafīta elektrodu sistēmas

Indija

Kompensācijas maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1628/2004 (OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.)

19.9.2009.

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

(2)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

(3)  Fakss: (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/12

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 34/07)

| 1. | Komisija 2009. gada 2. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Strabag SE (“Strabag”, Austrija) un Kemna Bau Andreae GmbH & Co. KG (“Kemna”, Vācija) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Hermann Wellmann Tiefbau GmbH & Co. KG (“Wellmann”, Vācija), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 2. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Strabag SE (“Strabag”, Austrija) un Kemna Bau Andreae GmbH & Co. KG (“Kemna”, Vācija) iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Hermann Wellmann Tiefbau GmbH & Co. KG (“Wellmann”, Vācija), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Strabag: būvniecības pakalpojumi, būvmateriālu ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Strabag: būvniecības pakalpojumi, būvmateriālu ražošana un pārdošana;

| — | Kemna: būvniecības pakalpojumi un būvmateriālu ražošana un pārdošana; |
| --- | --- |

—

Kemna: būvniecības pakalpojumi un būvmateriālu ražošana un pārdošana;

| — | Wellmann: būvniecība, būvmateriālu pārstrāde un smilts un grants ieguve. |
| --- | --- |

—

Wellmann: būvniecība, būvmateriālu pārstrāde un smilts un grants ieguve.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

11.2.2009

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---