# Den Europæiske Unions C 72/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 72 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang26. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 72

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang26. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 072/01 | Meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor | 1 |
| 2009/C 072/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5364 — Iberia/Vueling/Clickair) (
  1
  ) | 23 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 072/01

Meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor

1

2009/C 072/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5364 — Iberia/Vueling/Clickair) (
  1
  )

1

23

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 072/03 | Euroens vekselkurs | 24 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 072/04 | Liste over organer eller offentlige myndigheder, der varetager kontrollen som omhandlet i artikel 15 i forordning (EØF) nr. 2092/91 | 25 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2009/C 072/05 | Opfordring til at fremsætte bemærkninger til en statsstøtteforanstaltning vedrørende beskatning af koncerninterne forsikringsselskaber i Liechtenstein, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol | 50 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 072/03

Euroens vekselkurs

24

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 072/04

Liste over organer eller offentlige myndigheder, der varetager kontrollen som omhandlet i artikel 15 i forordning (EØF) nr. 2092/91

25

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2009/C 072/05

Opfordring til at fremsætte bemærkninger til en statsstøtteforanstaltning vedrørende beskatning af koncerninterne forsikringsselskaber i Liechtenstein, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

50

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 072/06 | Beslutning nr. 842 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-5 Devetaki, som er beliggende i regionerne Loven, Pleven og Gabrovo, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse | 52 |
| 2009/C 072/07 | Beslutning nr. 843 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-9 Miziya, som er beliggende i regionen Vratsa, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse | 54 |
| 2009/C 072/08 | Beslutning nr. 844 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-10 Botevo, som er beliggende i regionerne Vratsa og Montana, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse | 56 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 072/09 | Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 58 |
| 2009/C 072/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 62 |
| 2009/C 072/11 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 67 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 072/06

Beslutning nr. 842 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-5 Devetaki, som er beliggende i regionerne Loven, Pleven og Gabrovo, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

52

2009/C 072/07

Beslutning nr. 843 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-9 Miziya, som er beliggende i regionen Vratsa, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

54

2009/C 072/08

Beslutning nr. 844 af 23. december 2008 om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-10 Botevo, som er beliggende i regionerne Vratsa og Montana, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

56

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 072/09

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

58

2009/C 072/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

62

2009/C 072/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/1

---

Meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor

(2009/C 72/01)

1.   INDLEDNING

| (1) | Siden midten af 2007 har markederne for kreditter til erhvervslivet været præget af alvorlige forstyrrelser. Det har resulteret i en kraftig stramning af likviditeten i banksektoren og stor tilbageholdenhed hos bankerne med at låne til hinanden og til økonomien generelt. I takt med, at forstyrrelserne på kreditmarkederne er blevet forværret igennem de seneste 18 måneder, har finanskrisen taget til i styrke, og den globale økonomi er trådt ind i en alvorlig recession. |
| --- | --- |

(1)

Siden midten af 2007 har markederne for kreditter til erhvervslivet været præget af alvorlige forstyrrelser. Det har resulteret i en kraftig stramning af likviditeten i banksektoren og stor tilbageholdenhed hos bankerne med at låne til hinanden og til økonomien generelt. I takt med, at forstyrrelserne på kreditmarkederne er blevet forværret igennem de seneste 18 måneder, har finanskrisen taget til i styrke, og den globale økonomi er trådt ind i en alvorlig recession.

| (2) | Det er vanskeligt at forestille sig en løsning på den finansielle krise og et opsving i den globale økonomi, uden at der er skabt sikkerhed for stabilitet i banksektoren og hele det finansielle system. Først da vil investorerne igen få tillid til systemet og bankerne genoptage deres normale udlånsvirksomhed. Medlemsstaterne har derfor truffet foranstaltninger til at støtte stabiliteten i deres banksektorer og sætte skub i långivningen, bl.a. ved at tilføre ny kapital til bankerne med offentlige midler og stille statsgarantier for deres lånoptagelse. Disse foranstaltninger blev annonceret i oktober 2008 og er gradvis blevet iværksat gennem de seneste måneder. |
| --- | --- |

(2)

Det er vanskeligt at forestille sig en løsning på den finansielle krise og et opsving i den globale økonomi, uden at der er skabt sikkerhed for stabilitet i banksektoren og hele det finansielle system. Først da vil investorerne igen få tillid til systemet og bankerne genoptage deres normale udlånsvirksomhed. Medlemsstaterne har derfor truffet foranstaltninger til at støtte stabiliteten i deres banksektorer og sætte skub i långivningen, bl.a. ved at tilføre ny kapital til bankerne med offentlige midler og stille statsgarantier for deres lånoptagelse. Disse foranstaltninger blev annonceret i oktober 2008 og er gradvis blevet iværksat gennem de seneste måneder.

| (3) | På det seneste har flere medlemsstater tilkendegivet, at de har til hensigt at supplere de eksisterende støtteforanstaltninger med en form for overtagelse af bankernes værdiforringede aktiver. Disse tilkendegivelser har sammen med et lignende initiativ i USA udløst en mere omfattende debat inden for Fællesskabet om det hensigtsmæssige i, at regeringerne skrider ind med en hjælpepakke for bankerne. Denne meddelelse er udarbejdet i forbindelse med denne debat, i samråd med Den Europæiske Centralbank (ECB) og på grundlag af Eurosystemets anbefalinger af 5. februar 2009 (se bilag I). |
| --- | --- |

(3)

På det seneste har flere medlemsstater tilkendegivet, at de har til hensigt at supplere de eksisterende støtteforanstaltninger med en form for overtagelse af bankernes værdiforringede aktiver. Disse tilkendegivelser har sammen med et lignende initiativ i USA udløst en mere omfattende debat inden for Fællesskabet om det hensigtsmæssige i, at regeringerne skrider ind med en hjælpepakke for bankerne. Denne meddelelse er udarbejdet i forbindelse med denne debat, i samråd med Den Europæiske Centralbank (ECB) og på grundlag af Eurosystemets anbefalinger af 5. februar 2009 (se bilag I).

| (4) | Genstanden for denne meddelelse er de spørgsmål, som medlemsstaterne skal tage stilling til, når de overvejer, udformer og gennemfører ordninger med henblik på overtagelse af værdiforringede aktiver (asset relief measures, herefter benævnt »hjælpeforanstaltninger«). Generelt er der tale om spørgsmål, som vedrører hjælpeforanstaltningernes berettigelse som foranstaltninger, der kan sikre den finansielle stabilitet og fremme bankernes långivning, de mere langsigtede hensyn til banksektorens rentabilitet og den finanspolitiske bæredygtighed, der skal tilgodeses i relation til sådanne foranstaltninger, samt nødvendigheden af en fælles, koordineret tilgang for Fællesskabet, ikke mindst for at sikre ens spilleregler for alle. I forbindelse med en sådan tilgang for Fællesskabet opstilles der i nærværende meddelelse desuden mere konkrete retningslinjer for anvendelsen af statsstøttereglerne på hjælpeforanstaltninger, idet hovedvægten er lagt på spørgsmål som i) krav til gennemsigtighed og åbenhed, ii) byrdefordeling mellem staten, aktionærerne og kreditorerne, iii) tilpasning af incitamenter for modtagere til den samfundsmæssige interesse, iv) principper for udformning af hjælpeforanstaltninger med hensyn til værdiforringede aktivers støtteberettigelse samt værdiansættelse og administration af disse aktiver, og v) forholdet mellem hjælpeforanstaltninger, andre statslige støtteforanstaltninger og omstrukturering af banker. |
| --- | --- |

(4)

Genstanden for denne meddelelse er de spørgsmål, som medlemsstaterne skal tage stilling til, når de overvejer, udformer og gennemfører ordninger med henblik på overtagelse af værdiforringede aktiver (asset relief measures, herefter benævnt »hjælpeforanstaltninger«). Generelt er der tale om spørgsmål, som vedrører hjælpeforanstaltningernes berettigelse som foranstaltninger, der kan sikre den finansielle stabilitet og fremme bankernes långivning, de mere langsigtede hensyn til banksektorens rentabilitet og den finanspolitiske bæredygtighed, der skal tilgodeses i relation til sådanne foranstaltninger, samt nødvendigheden af en fælles, koordineret tilgang for Fællesskabet, ikke mindst for at sikre ens spilleregler for alle. I forbindelse med en sådan tilgang for Fællesskabet opstilles der i nærværende meddelelse desuden mere konkrete retningslinjer for anvendelsen af statsstøttereglerne på hjælpeforanstaltninger, idet hovedvægten er lagt på spørgsmål som i) krav til gennemsigtighed og åbenhed, ii) byrdefordeling mellem staten, aktionærerne og kreditorerne, iii) tilpasning af incitamenter for modtagere til den samfundsmæssige interesse, iv) principper for udformning af hjælpeforanstaltninger med hensyn til værdiforringede aktivers støtteberettigelse samt værdiansættelse og administration af disse aktiver, og v) forholdet mellem hjælpeforanstaltninger, andre statslige støtteforanstaltninger og omstrukturering af banker.

2.   HJÆLPEFORANSTALTNINGER SOM MIDDEL TIL AT SIKRE DEN FINANSIELLE STABILITET OG STIMULERE BANKERNES LÅNGIVNING

| (5) | De redningspakker, medlemsstaterne bebudede i oktober 2008, tager umiddelbart sigte på at sikre den finansielle stabilitet og stimulere långivningen til realøkonomien. Det er for tidligt at drage nogen endelige konklusioner om, hvor effektivt disse redningspakker har virket, men det er klart, at de har afværget risikoen for en finansiel nedsmeltning og har bidraget til, at vigtige interbankmarkeder har kunnet fungere. På den anden side har udviklingen i långivningen til realøkonomien siden annonceringen af disse redningspakker været ugunstig, idet de seneste statistikker tyder på en kraftig afmatning i kreditvæksten (1). I mange medlemsstater er det blevet et udbredt fænomen, at virksomheder ikke kan opnå lån i bankerne, og det ser ud til, at kreditstramningen er værre, end konjunkturudviklingen alene kan begrunde. |
| --- | --- |

(5)

De redningspakker, medlemsstaterne bebudede i oktober 2008, tager umiddelbart sigte på at sikre den finansielle stabilitet og stimulere långivningen til realøkonomien. Det er for tidligt at drage nogen endelige konklusioner om, hvor effektivt disse redningspakker har virket, men det er klart, at de har afværget risikoen for en finansiel nedsmeltning og har bidraget til, at vigtige interbankmarkeder har kunnet fungere. På den anden side har udviklingen i långivningen til realøkonomien siden annonceringen af disse redningspakker været ugunstig, idet de seneste statistikker tyder på en kraftig afmatning i kreditvæksten (1). I mange medlemsstater er det blevet et udbredt fænomen, at virksomheder ikke kan opnå lån i bankerne, og det ser ud til, at kreditstramningen er værre, end konjunkturudviklingen alene kan begrunde.

| (6) | En af de konstaterede centrale årsager til kreditstramningen er usikkerheden om, hvilken værdi de værdiforringede aktiver reelt har, og hvor de befinder sig, og denne usikkerhed har været en kilde til problemer i banksektoren siden krisens begyndelse. Usikkerheden omkring aktivernes værdi har ikke alene fortsat undermineret tilliden i banksektoren, men har også svækket virkningerne af de støtteforanstaltninger, regeringerne satte ind med i oktober 2008. Kapitalindskud i banker har f.eks. virket som en stødpude mod værdiforringelser, men en stor del af kapitaltilførslerne er i bankerne blevet brugt til hensættelser mod fremtidige aktivforringelser. Bankerne har allerede taget skridt til at få tacklet problemet med de værdiforringede aktiver. De har således foretaget betydelige nedskrivninger på aktiver (2), taget skridt til at begrænse de tilbageværende tab ved at omklassificere aktiverne på deres balancer og gradvis sat yderligere kapital til side til at styrke deres solvensprocent. Men det har ikke i tilstrækkelig grad løst problemet, og den økonomiske afmatnings uventede styrke tyder nu på, at værdiforringelsen af bankernes aktiver bliver større og mere vidtrækkende. |
| --- | --- |

(6)

En af de konstaterede centrale årsager til kreditstramningen er usikkerheden om, hvilken værdi de værdiforringede aktiver reelt har, og hvor de befinder sig, og denne usikkerhed har været en kilde til problemer i banksektoren siden krisens begyndelse. Usikkerheden omkring aktivernes værdi har ikke alene fortsat undermineret tilliden i banksektoren, men har også svækket virkningerne af de støtteforanstaltninger, regeringerne satte ind med i oktober 2008. Kapitalindskud i banker har f.eks. virket som en stødpude mod værdiforringelser, men en stor del af kapitaltilførslerne er i bankerne blevet brugt til hensættelser mod fremtidige aktivforringelser. Bankerne har allerede taget skridt til at få tacklet problemet med de værdiforringede aktiver. De har således foretaget betydelige nedskrivninger på aktiver (2), taget skridt til at begrænse de tilbageværende tab ved at omklassificere aktiverne på deres balancer og gradvis sat yderligere kapital til side til at styrke deres solvensprocent. Men det har ikke i tilstrækkelig grad løst problemet, og den økonomiske afmatnings uventede styrke tyder nu på, at værdiforringelsen af bankernes aktiver bliver større og mere vidtrækkende.

| (7) | Hjælpeforanstaltninger vil direkte kunne løse problemet med usikkerheden om kvaliteten af bankernes balancer og derfor bidrage til at genoprette tilliden i sektoren. Hjælpeforanstaltninger kan også være med til at forhindre risikoen for gentagne runder af kapitalindskud i banker, efterhånden som aktivforringelsen tager til i takt med en forværring af situationen i realøkonomien. Ud fra denne betragtning er der flere medlemsstater, der aktivt overvejer at træde til og frigøre bankerne for deres værdiforringede aktiver som et supplement til andre foranstaltninger til gennemførelse af den strategi, stats- og regeringscheferne blev enige om i oktober 2008. |
| --- | --- |

(7)

Hjælpeforanstaltninger vil direkte kunne løse problemet med usikkerheden om kvaliteten af bankernes balancer og derfor bidrage til at genoprette tilliden i sektoren. Hjælpeforanstaltninger kan også være med til at forhindre risikoen for gentagne runder af kapitalindskud i banker, efterhånden som aktivforringelsen tager til i takt med en forværring af situationen i realøkonomien. Ud fra denne betragtning er der flere medlemsstater, der aktivt overvejer at træde til og frigøre bankerne for deres værdiforringede aktiver som et supplement til andre foranstaltninger til gennemførelse af den strategi, stats- og regeringscheferne blev enige om i oktober 2008.

3.   MERE LANGSIGTEDE HENSYN: TILBAGEVENDEN TIL RENTABILITET I BANKSEKTOREN OG BÆREDYGTIGE OFFENTLIGE FINANSER

| (8) | Hjælpeforanstaltninger må udformes og gennemføres på en sådan måde, at man mest effektivt opnår det umiddelbare mål, som er at sikre den finansielle stabilitet og stimulere bankernes udlån. Det er i den sammenhæng vigtigt at sikre en passende deltagelse i hjælpeforanstaltningerne gennem passende prissætning og vilkår og eventuelt gøre deltagelse obligatorisk, hvis det skønnes nødvendigt. Men ved udformningen og gennemførelsen af hjælpeforanstaltningerne er det ikke blot disse umiddelbare mål, man må have for øje. Det er meget vigtigt, at også mere langsigtede hensyn tilgodeses. |
| --- | --- |

(8)

Hjælpeforanstaltninger må udformes og gennemføres på en sådan måde, at man mest effektivt opnår det umiddelbare mål, som er at sikre den finansielle stabilitet og stimulere bankernes udlån. Det er i den sammenhæng vigtigt at sikre en passende deltagelse i hjælpeforanstaltningerne gennem passende prissætning og vilkår og eventuelt gøre deltagelse obligatorisk, hvis det skønnes nødvendigt. Men ved udformningen og gennemførelsen af hjælpeforanstaltningerne er det ikke blot disse umiddelbare mål, man må have for øje. Det er meget vigtigt, at også mere langsigtede hensyn tilgodeses.

| (9) | Hvis hjælpeforanstaltningerne ikke gennemføres på en sådan måde, at der er fuld sikkerhed for, at man i overensstemmelse med statsstøttereglerne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab undgår alvorlige konkurrencefordrejninger bankerne imellem (både i de enkelte medlemsstater og på tværs af grænserne), herunder også i de tilfælde, hvor det bliver nødvendigt at omstrukturere deltagende banker, vil resultatet blive en strukturelt svagere banksektor i Fællesskabet, med de deraf følgende negative virkninger for produktionspotentialet i økonomien som helhed. Desuden kunne det føre til et tilbagevendende behov for statslig intervention i sektoren, hvilket vil lægge stadigt større byrder på de offentlige finanser. Der er tale om en alvorlig risiko, i betragtning af den størrelse, statens engagement formentlig vil få. For at mindske risikoen for sådanne mere langsigtede skader bør statens indgreb i banksektoren være målrettet og følges op med adfærdsrestriktioner, der kan sikre, at bankernes incitamenter tilpasses de overordnede samfundsmæssige mål. Hjælpeforanstaltninger bør indgå som led i en samlet indsats for at genskabe rentabiliteten i banksektoren på grundlag af de nødvendige omstruktureringer. Behovet for omstruktureringer i banksektoren som modydelse for den statslige støtte drøftes mere indgående i afsnit 5 og 6, i forbindelse med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(9)

Hvis hjælpeforanstaltningerne ikke gennemføres på en sådan måde, at der er fuld sikkerhed for, at man i overensstemmelse med statsstøttereglerne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab undgår alvorlige konkurrencefordrejninger bankerne imellem (både i de enkelte medlemsstater og på tværs af grænserne), herunder også i de tilfælde, hvor det bliver nødvendigt at omstrukturere deltagende banker, vil resultatet blive en strukturelt svagere banksektor i Fællesskabet, med de deraf følgende negative virkninger for produktionspotentialet i økonomien som helhed. Desuden kunne det føre til et tilbagevendende behov for statslig intervention i sektoren, hvilket vil lægge stadigt større byrder på de offentlige finanser. Der er tale om en alvorlig risiko, i betragtning af den størrelse, statens engagement formentlig vil få. For at mindske risikoen for sådanne mere langsigtede skader bør statens indgreb i banksektoren være målrettet og følges op med adfærdsrestriktioner, der kan sikre, at bankernes incitamenter tilpasses de overordnede samfundsmæssige mål. Hjælpeforanstaltninger bør indgå som led i en samlet indsats for at genskabe rentabiliteten i banksektoren på grundlag af de nødvendige omstruktureringer. Behovet for omstruktureringer i banksektoren som modydelse for den statslige støtte drøftes mere indgående i afsnit 5 og 6, i forbindelse med statsstøttereglerne.

| (10) | Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne hjælpeforanstaltninger er det også vigtigt, at medlemsstaterne tager hensyn til den finanspolitiske kontekst. Estimaterne af de forventede samlede nedskrivninger på aktiver tyder på, at udgifterne for statsbudgettet — de faktiske, de potentielle eller begge dele — kan blive betragtelige, både absolut og målt i forhold til bruttonationalproduktet (BNP) i medlemsstaterne. Den støtte, staten yder via sådanne hjælpeforanstaltninger (og andre foranstaltninger), bør ikke have en sådan målestok, at det kan rejse problemer i relation til de offentlige finansers bæredygtighed, f.eks. i form af en for stor gæld eller finansieringsproblemer. Det er især vigtigt at tage hensyn hertil i den aktuelle kontekst, der er præget af øgede offentlige underskud, stigende offentlig gæld og problemer i forbindelse med optagelse af statslån. |
| --- | --- |

(10)

Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne hjælpeforanstaltninger er det også vigtigt, at medlemsstaterne tager hensyn til den finanspolitiske kontekst. Estimaterne af de forventede samlede nedskrivninger på aktiver tyder på, at udgifterne for statsbudgettet — de faktiske, de potentielle eller begge dele — kan blive betragtelige, både absolut og målt i forhold til bruttonationalproduktet (BNP) i medlemsstaterne. Den støtte, staten yder via sådanne hjælpeforanstaltninger (og andre foranstaltninger), bør ikke have en sådan målestok, at det kan rejse problemer i relation til de offentlige finansers bæredygtighed, f.eks. i form af en for stor gæld eller finansieringsproblemer. Det er især vigtigt at tage hensyn hertil i den aktuelle kontekst, der er præget af øgede offentlige underskud, stigende offentlig gæld og problemer i forbindelse med optagelse af statslån.

| (11) | Konkret betyder det, at medlemsstaternes budgetsituation vil udgøre et vigtigt hensyn ved valget af, hvordan de aktiver, bankerne skal frigøres for, skal administreres — om det skal ske via opkøb af aktiverne, garantier, swaps eller en blanding af sådanne ordninger (3). Der er muligvis ingen større forskel på, hvilke virkninger de forskellige former for frigørelse vil få for den budgetmæssige troværdighed, da de finansielle markeder sandsynligvis vil afskrive potentielle tab på et tilsvarende grundlag (4). Men hvis man vælger et direkte opkøb af de værdiforringede aktiver, vil det få mere øjeblikkelige virkninger for gældskvoten og statens finansieringsbehov. Det er op til den enkelte medlemsstat at afgøre, hvordan man vil behandle de værdiforringede aktiver, men man kunne overveje en blandet tilgang, hvor de nødlidende aktiver udskilles fra bankernes balancer og overføres til en særskilt enhed (enten i eller uden for bankerne) med en eller anden form for statsgaranti. En sådan tilgang kan være en god løsning, fordi den giver mange af de fordele, et opkøb af aktiverne giver i relation til genoprettelse af tilliden til banksystemet, samtidig med at den begrænser de øjeblikkelige virkninger for statsbudgettet. |
| --- | --- |

(11)

Konkret betyder det, at medlemsstaternes budgetsituation vil udgøre et vigtigt hensyn ved valget af, hvordan de aktiver, bankerne skal frigøres for, skal administreres — om det skal ske via opkøb af aktiverne, garantier, swaps eller en blanding af sådanne ordninger (3). Der er muligvis ingen større forskel på, hvilke virkninger de forskellige former for frigørelse vil få for den budgetmæssige troværdighed, da de finansielle markeder sandsynligvis vil afskrive potentielle tab på et tilsvarende grundlag (4). Men hvis man vælger et direkte opkøb af de værdiforringede aktiver, vil det få mere øjeblikkelige virkninger for gældskvoten og statens finansieringsbehov. Det er op til den enkelte medlemsstat at afgøre, hvordan man vil behandle de værdiforringede aktiver, men man kunne overveje en blandet tilgang, hvor de nødlidende aktiver udskilles fra bankernes balancer og overføres til en særskilt enhed (enten i eller uden for bankerne) med en eller anden form for statsgaranti. En sådan tilgang kan være en god løsning, fordi den giver mange af de fordele, et opkøb af aktiverne giver i relation til genoprettelse af tilliden til banksystemet, samtidig med at den begrænser de øjeblikkelige virkninger for statsbudgettet.

| (12) | I en situation med knappe budgetressourcer kan det være en god idé at koncentrere sig om et begrænset antal banker af systemisk betydning. For nogle medlemsstater er muligheden for hjælpeforanstaltninger måske stærkt begrænset på grund af deres budgetmæssige begrænsninger og/eller størrelsen af deres bankers balancer i forhold til BNP. |
| --- | --- |

(12)

I en situation med knappe budgetressourcer kan det være en god idé at koncentrere sig om et begrænset antal banker af systemisk betydning. For nogle medlemsstater er muligheden for hjælpeforanstaltninger måske stærkt begrænset på grund af deres budgetmæssige begrænsninger og/eller størrelsen af deres bankers balancer i forhold til BNP.

4.   BEHOVET FOR EN FÆLLES, KOORDINERET TILGANG FOR FÆLLESSKABET

| (13) | Når det overvejes at træffe hjælpeforanstaltninger, er der behov for at tilgodese såvel de umiddelbare mål om finansiel stabilitet og bankernes genoptagelse af deres udlånsvirksomhed som nødvendigheden af at undgå skader på længere sigt på Fællesskabets banksektor, det indre marked og økonomien som helhed. Det kan mest effektivt gøres gennem en fælles og koordineret tilgang for Fællesskabet, der tager sigte på nedennævnte generelle mål:






  a) | Genoprettelse af tilliden på markedet ved at vise evne til at sætte effektivt ind mod finanskrisen på fællesskabsplan og bane vej for positive afsmitningsvirkninger mellem medlemsstaterne og på de mere omfattende finansmarkeder. |
| --- | --- | --- |

(13)

Når det overvejes at træffe hjælpeforanstaltninger, er der behov for at tilgodese såvel de umiddelbare mål om finansiel stabilitet og bankernes genoptagelse af deres udlånsvirksomhed som nødvendigheden af at undgå skader på længere sigt på Fællesskabets banksektor, det indre marked og økonomien som helhed. Det kan mest effektivt gøres gennem en fælles og koordineret tilgang for Fællesskabet, der tager sigte på nedennævnte generelle mål:

a)

Genoprettelse af tilliden på markedet ved at vise evne til at sætte effektivt ind mod finanskrisen på fællesskabsplan og bane vej for positive afsmitningsvirkninger mellem medlemsstaterne og på de mere omfattende finansmarkeder.

| b) | Begrænsning af de negative afsmitningsvirkninger blandt medlemsstaterne, hvor de hjælpeforanstaltninger, der indføres i den første medlemsstat, kan lægge pres på øvrige medlemsstater til at følge trop og risikerer at udløse et støttekapløb mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

b)

Begrænsning af de negative afsmitningsvirkninger blandt medlemsstaterne, hvor de hjælpeforanstaltninger, der indføres i den første medlemsstat, kan lægge pres på øvrige medlemsstater til at følge trop og risikerer at udløse et støttekapløb mellem medlemsstaterne.

| c) | Beskyttelse af det indre marked inden for finansielle tjenester ved at sikre kohærensen i de hjælpeforanstaltninger, medlemsstaterne indfører, og undgå finansiel protektionisme. |
| --- | --- |

c)

Beskyttelse af det indre marked inden for finansielle tjenester ved at sikre kohærensen i de hjælpeforanstaltninger, medlemsstaterne indfører, og undgå finansiel protektionisme.

| d) | Fuld overholdelse af statsstøttereglerne og alle andre lovmæssige krav ved også at sikre kohærensen i de konkrete foranstaltninger, der iværksættes, og mest muligt begrænse konkurrencefordrejninger og risiko for letsindig adfærd. |
| --- | --- |

d)

Fuld overholdelse af statsstøttereglerne og alle andre lovmæssige krav ved også at sikre kohærensen i de konkrete foranstaltninger, der iværksættes, og mest muligt begrænse konkurrencefordrejninger og risiko for letsindig adfærd.

| (14) | Der vil kun være behov for koordination mellem medlemsstaterne på det generelle plan, og denne koordination kan opnås, samtidig med at medlemsstaterne bevarer et tilstrækkeligt spillerum til at skræddersy de foranstaltninger, de træffer, til den særlige situation, der gør sig gældende for individuelle banker. I mangel af en tilstrækkelig forudgående koordination vil mange af disse mål først kunne opfyldes gennem en yderligere, efterfølgende statsstøttekontrol. Fælles retningslinjer for det grundlæggende indhold i hjælpeforanstaltninger kan derfor bidrage til at mindske behovet for korrektioner og justeringer, når de derefter skal vurderes efter statsstøttereglerne. Sådanne retningslinjer opstilles i de følgende afsnit. |
| --- | --- |

(14)

Der vil kun være behov for koordination mellem medlemsstaterne på det generelle plan, og denne koordination kan opnås, samtidig med at medlemsstaterne bevarer et tilstrækkeligt spillerum til at skræddersy de foranstaltninger, de træffer, til den særlige situation, der gør sig gældende for individuelle banker. I mangel af en tilstrækkelig forudgående koordination vil mange af disse mål først kunne opfyldes gennem en yderligere, efterfølgende statsstøttekontrol. Fælles retningslinjer for det grundlæggende indhold i hjælpeforanstaltninger kan derfor bidrage til at mindske behovet for korrektioner og justeringer, når de derefter skal vurderes efter statsstøttereglerne. Sådanne retningslinjer opstilles i de følgende afsnit.

5.   RETNINGSLINJER FOR STATSSTØTTEREGLERNES ANVENDELSE PÅ HJÆLPEFORANSTALTNINGER

| (15) | Bankerne har en generel forpligtelse til at vurdere risikoen forbundet med de aktiver, de erhverver, og til at sikre sig, at de kan dække ethvert tab i forbindelse med dem (5). Hjælpeforanstaltninger kan imidlertid anses for at understøtte den finansielle stabilitet. Statslige hjælpeforanstaltninger udgør statsstøtte i det omfang, hvor de fritager de deltagende banker (eller kompenserer dem) for et faktisk tab eller for nødvendigheden af at afsætte en reserve til dækning af et muligt tab på deres værdiforringede aktiver og/eller frigør egenkapital til andre formål. Det vil især være tilfældet, når værdiforringede aktiver opkøbes eller forsikres til en værdi over markedsprisen, eller hvis den pris, der betales for en garanti, ikke kompenserer staten for dennes potentielle maksimale forpligtelse i henhold til garantien (6). |
| --- | --- |

(15)

Bankerne har en generel forpligtelse til at vurdere risikoen forbundet med de aktiver, de erhverver, og til at sikre sig, at de kan dække ethvert tab i forbindelse med dem (5). Hjælpeforanstaltninger kan imidlertid anses for at understøtte den finansielle stabilitet. Statslige hjælpeforanstaltninger udgør statsstøtte i det omfang, hvor de fritager de deltagende banker (eller kompenserer dem) for et faktisk tab eller for nødvendigheden af at afsætte en reserve til dækning af et muligt tab på deres værdiforringede aktiver og/eller frigør egenkapital til andre formål. Det vil især være tilfældet, når værdiforringede aktiver opkøbes eller forsikres til en værdi over markedsprisen, eller hvis den pris, der betales for en garanti, ikke kompenserer staten for dennes potentielle maksimale forpligtelse i henhold til garantien (6).

| (16) | Enhver støtte, der ydes i forbindelse med hjælpeforanstaltninger, bør dog være forenelig med de generelle principper om nødvendighed, proportionalitet og begrænsning af konkurrencefordrejninger. En sådan støtte indebærer alvorlige konkurrencefordrejninger mellem de banker, der modtager støtten, og dem, der ikke gør, og mellem modtagende banker med forskellige grader af behov. Fundamentalt sunde banker, der ikke modtager sådan støtte, kan se sig nødsaget til alligevel at søge hjælp fra staten for at sikre deres position i konkurrencen på markedet. Tilsvarende konkurrencefordrejninger kan opstå mellem medlemsstaterne, med risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater (der søger at redde deres banker uden hensyn til de virkninger, det har for banker i andre medlemsstater) og en udvikling i retning af finansiel protektionisme og fragmentering af det indre marked. Deltagelse i sådanne ordninger bør derfor ske på grundlag af klart definerede, objektive kriterier, så det undgås, at individuelle banker opnår uberettigede fordele. |
| --- | --- |

(16)

Enhver støtte, der ydes i forbindelse med hjælpeforanstaltninger, bør dog være forenelig med de generelle principper om nødvendighed, proportionalitet og begrænsning af konkurrencefordrejninger. En sådan støtte indebærer alvorlige konkurrencefordrejninger mellem de banker, der modtager støtten, og dem, der ikke gør, og mellem modtagende banker med forskellige grader af behov. Fundamentalt sunde banker, der ikke modtager sådan støtte, kan se sig nødsaget til alligevel at søge hjælp fra staten for at sikre deres position i konkurrencen på markedet. Tilsvarende konkurrencefordrejninger kan opstå mellem medlemsstaterne, med risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater (der søger at redde deres banker uden hensyn til de virkninger, det har for banker i andre medlemsstater) og en udvikling i retning af finansiel protektionisme og fragmentering af det indre marked. Deltagelse i sådanne ordninger bør derfor ske på grundlag af klart definerede, objektive kriterier, så det undgås, at individuelle banker opnår uberettigede fordele.

| (17) | Principperne for statsstøttereglernes, særlig traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), anvendelse på alle former for støtteforanstaltninger for bankerne under den globale finanskrise er opstillet i Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (7). Mere detaljerede retningslinjer for disse princippers anvendelse i praksis på rekapitaliseringer blev derefter opstillet i Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencebegrænsninger (8). På linje hermed fastlægges der i nærværende meddelelse retningslinjer, der er baseret på de samme principper, for de vigtigste betingelser for hjælpeforanstaltninger eller hjælpeordninger, som er afgørende for deres effektivitet såvel som for deres konkurrencevirkninger. Disse retningslinjer finder anvendelse på alle banker, der omfattes af hjælpeforanstaltninger, uanset deres individuelle situation, men deres implikationer i praksis kan variere, alt efter bankernes risikoprofil og levedygtighed. Principperne i disse retningslinjer finder tilsvarende anvendelse, når to eller flere medlemsstater koordinerer deres foranstaltninger i relation til grænseoverskridende banker. |
| --- | --- |

(17)

Principperne for statsstøttereglernes, særlig traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), anvendelse på alle former for støtteforanstaltninger for bankerne under den globale finanskrise er opstillet i Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (7). Mere detaljerede retningslinjer for disse princippers anvendelse i praksis på rekapitaliseringer blev derefter opstillet i Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencebegrænsninger (8). På linje hermed fastlægges der i nærværende meddelelse retningslinjer, der er baseret på de samme principper, for de vigtigste betingelser for hjælpeforanstaltninger eller hjælpeordninger, som er afgørende for deres effektivitet såvel som for deres konkurrencevirkninger. Disse retningslinjer finder anvendelse på alle banker, der omfattes af hjælpeforanstaltninger, uanset deres individuelle situation, men deres implikationer i praksis kan variere, alt efter bankernes risikoprofil og levedygtighed. Principperne i disse retningslinjer finder tilsvarende anvendelse, når to eller flere medlemsstater koordinerer deres foranstaltninger i relation til grænseoverskridende banker.

| (18) | Denne meddelelse tager sigte på at fastlægge koordinerede principper og betingelser, der så vidt muligt skal sikre foranstaltningernes effektive virkning på det indre marked, under hensyn til det langsigtede mål om en tilbagevenden til normale markedsvilkår, samtidig med at de er smidige nok til at tage højde for særlige forhold eller behov for yderligere foranstaltninger eller procedurer på nationalt plan af hensyn til den finansielle stabilitet. For at være effektive må disse støtteforanstaltninger resultere i, at långivningen til realøkonomien opretholdes. |
| --- | --- |

(18)

Denne meddelelse tager sigte på at fastlægge koordinerede principper og betingelser, der så vidt muligt skal sikre foranstaltningernes effektive virkning på det indre marked, under hensyn til det langsigtede mål om en tilbagevenden til normale markedsvilkår, samtidig med at de er smidige nok til at tage højde for særlige forhold eller behov for yderligere foranstaltninger eller procedurer på nationalt plan af hensyn til den finansielle stabilitet. For at være effektive må disse støtteforanstaltninger resultere i, at långivningen til realøkonomien opretholdes.

5.1.   Identifikation af problemet og løsningsmulighederne: fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne og vurdering af den modtagende bank, før beslutningen om støtte træffes

| (19) | For at lette den nødvendige omstruktureringsproces, undgå at skabe ulige incitamenter for alle aktører og forhindre et spild af statsressourcer, der ikke bidrager til en genoprettelse af normale kreditstrømme til realøkonomien, må enhver hjælpeforanstaltning være baseret på en klar identifikation af omfanget af bankens problemer med værdiforringede aktiver, dens reelle solvensgrad før støtten og udsigterne for en genoprettelse af dens rentabilitet, under behørig hensyntagen til alle mulige alternativer. |
| --- | --- |

(19)

For at lette den nødvendige omstruktureringsproces, undgå at skabe ulige incitamenter for alle aktører og forhindre et spild af statsressourcer, der ikke bidrager til en genoprettelse af normale kreditstrømme til realøkonomien, må enhver hjælpeforanstaltning være baseret på en klar identifikation af omfanget af bankens problemer med værdiforringede aktiver, dens reelle solvensgrad før støtten og udsigterne for en genoprettelse af dens rentabilitet, under behørig hensyntagen til alle mulige alternativer.

| (20) | For at mindske risikoen for et tilbagevendende behov for statslige indgreb til fordel for de samme banker bør følgende kriterier derfor være opfyldt som en forudsætning for at kunne omfattes af hjælpeforanstaltninger:






  a) | Fuld åbenhed og gennemsigtighed om de værdiforringede aktiver er en forudsætning, og banker, der ansøger om støtte, bør derfor forinden give udtømmende oplysninger om de aktiver, der skal være omfattet af hjælpeforanstaltningerne, på grundlag af en fyldestgørende værdiansættelse, der er attesteret af anerkendte uafhængige eksperter og valideret af den relevante tilsynsmyndighed, i overensstemmelse med de værdiansættelsesprincipper, der opstilles i afsnit 5.5 (9). Denne fulde indsigt i værdiforringelserne bør gives, før det statslige indgreb gennemføres. Det bør danne grundlag for at identificere støttebeløbet og de tab, overførslen af aktiverne påfører banken (10). |
| --- | --- | --- |

(20)

For at mindske risikoen for et tilbagevendende behov for statslige indgreb til fordel for de samme banker bør følgende kriterier derfor være opfyldt som en forudsætning for at kunne omfattes af hjælpeforanstaltninger:

a)

Fuld åbenhed og gennemsigtighed om de værdiforringede aktiver er en forudsætning, og banker, der ansøger om støtte, bør derfor forinden give udtømmende oplysninger om de aktiver, der skal være omfattet af hjælpeforanstaltningerne, på grundlag af en fyldestgørende værdiansættelse, der er attesteret af anerkendte uafhængige eksperter og valideret af den relevante tilsynsmyndighed, i overensstemmelse med de værdiansættelsesprincipper, der opstilles i afsnit 5.5 (9). Denne fulde indsigt i værdiforringelserne bør gives, før det statslige indgreb gennemføres. Det bør danne grundlag for at identificere støttebeløbet og de tab, overførslen af aktiverne påfører banken (10).

| b) | En individuel bank, der anmoder om støtte, bør underkastes en fuldstændig granskning af dens aktiviteter og balance med det formål at vurdere bankens kapitalgrundlag og udsigterne til fremtidig rentabilitet (rentabilitetsundersøgelse). Denne granskning skal foretages sideløbende med attesteringen af de værdiforringede aktiver, hjælpeordningen skal omfatte, men vil i betragtning af det arbejde, det indebærer, kunne afsluttes, efter at banken er kommet med i hjælpeordningen. Kommissionen skal underrettes om resultaterne af denne rentabilitetsundersøgelse, som der vil blive taget hensyn til ved vurderingen af nødvendige opfølgningsforanstaltninger (se afsnit 6). |
| --- | --- |

b)

En individuel bank, der anmoder om støtte, bør underkastes en fuldstændig granskning af dens aktiviteter og balance med det formål at vurdere bankens kapitalgrundlag og udsigterne til fremtidig rentabilitet (rentabilitetsundersøgelse). Denne granskning skal foretages sideløbende med attesteringen af de værdiforringede aktiver, hjælpeordningen skal omfatte, men vil i betragtning af det arbejde, det indebærer, kunne afsluttes, efter at banken er kommet med i hjælpeordningen. Kommissionen skal underrettes om resultaterne af denne rentabilitetsundersøgelse, som der vil blive taget hensyn til ved vurderingen af nødvendige opfølgningsforanstaltninger (se afsnit 6).

5.2.   Byrdefordeling mellem staten, aktionærerne og kreditorerne i forbindelse med omkostningerne ved værdiforringede aktiver

| (21) | Det overordnede princip er, at tabene på værdiforringede aktiver i videst mulige udstrækning bør bæres af bankerne. Det kræver for det første fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante samt derefter en korrekt værdiansættelse af aktiverne, før staten træder til, ligesom det forudsætter et korrekt afkast til staten på hjælpeforanstaltningen, uanset hvilken form den har, således at det sikres, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret og byrderne, uanset hvilken model der konkret vælges. Kombinationen af disse elementer bør resultere i en overordnet kohærens i byrdefordelingen ved alle de forskellige former for statsindgreb, under hensyn til de særlige karakteristika ved de forskellige former (11). |
| --- | --- |

(21)

Det overordnede princip er, at tabene på værdiforringede aktiver i videst mulige udstrækning bør bæres af bankerne. Det kræver for det første fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante samt derefter en korrekt værdiansættelse af aktiverne, før staten træder til, ligesom det forudsætter et korrekt afkast til staten på hjælpeforanstaltningen, uanset hvilken form den har, således at det sikres, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret og byrderne, uanset hvilken model der konkret vælges. Kombinationen af disse elementer bør resultere i en overordnet kohærens i byrdefordelingen ved alle de forskellige former for statsindgreb, under hensyn til de særlige karakteristika ved de forskellige former (11).

| (22) | Hvis det efter en korrekt værdiansættelse af aktiverne og en korrekt identificering af tabene (12) er klart, at banken vil blive teknisk insolvent uden statens indgreb, bør banken enten sættes under administration eller afvikles i overensstemmelse med fællesskabsretten og national lovgivning. I en sådan situation kan det ud fra hensyn til finansiel stabilitet og tillid være rimeligt, at obligationsindehavere (13) ydes beskyttelse eller garantier. |
| --- | --- |

(22)

Hvis det efter en korrekt værdiansættelse af aktiverne og en korrekt identificering af tabene (12) er klart, at banken vil blive teknisk insolvent uden statens indgreb, bør banken enten sættes under administration eller afvikles i overensstemmelse med fællesskabsretten og national lovgivning. I en sådan situation kan det ud fra hensyn til finansiel stabilitet og tillid være rimeligt, at obligationsindehavere (13) ydes beskyttelse eller garantier.

| (23) | Såfremt det ud fra hensyn til den finansielle stabilitet (14) ikke forekommer tilrådeligt at sætte banken under administration eller underkaste den en velordnet afvikling, kunne der i et omfang, der er begrænset til det strengt nødvendige, ydes støtte i form af garantier eller opkøb af aktiver til banken, således at den kan fortsætte sin virksomhed i den tid, det tager at udarbejde en plan for enten omstrukturering eller velordnet afvikling af den. I sådanne tilfælde bør også aktionærerne være med til at bære tabene, i det mindste indtil de lovmæssige kapitalkrav ikke længere er opfyldt. Også nationalisering er en mulighed, der kunne overvejes. |
| --- | --- |

(23)

Såfremt det ud fra hensyn til den finansielle stabilitet (14) ikke forekommer tilrådeligt at sætte banken under administration eller underkaste den en velordnet afvikling, kunne der i et omfang, der er begrænset til det strengt nødvendige, ydes støtte i form af garantier eller opkøb af aktiver til banken, således at den kan fortsætte sin virksomhed i den tid, det tager at udarbejde en plan for enten omstrukturering eller velordnet afvikling af den. I sådanne tilfælde bør også aktionærerne være med til at bære tabene, i det mindste indtil de lovmæssige kapitalkrav ikke længere er opfyldt. Også nationalisering er en mulighed, der kunne overvejes.

| (24) | Når det ikke er muligt at opnå en fuldstændig byrdefordeling ex ante, bør det kræves, at banken bidrager til dækning af tabet eller risikoen på et senere stadium, f.eks. i form af tilbagebetalingsklausuler eller — hvor der er tale om forsikringsbaserede ordninger — i form af en klausul om, at »det første tab« bæres af banken (typisk mindst 10 %), hvorefter det »resterende tab« deles på en sådan måde, at banken bærer en bestemt procentdel (typisk mindst 10 %) af alle yderligere tab (15). |
| --- | --- |

(24)

Når det ikke er muligt at opnå en fuldstændig byrdefordeling ex ante, bør det kræves, at banken bidrager til dækning af tabet eller risikoen på et senere stadium, f.eks. i form af tilbagebetalingsklausuler eller — hvor der er tale om forsikringsbaserede ordninger — i form af en klausul om, at »det første tab« bæres af banken (typisk mindst 10 %), hvorefter det »resterende tab« deles på en sådan måde, at banken bærer en bestemt procentdel (typisk mindst 10 %) af alle yderligere tab (15).

| (25) | Som hovedregel gælder, at jo lavere det øjeblikkelige bidrag er, jo større må aktionærernes bidrag på et senere stadium være, enten i form af en konvertering af statens tab til bankaktier og/eller i form af yderligere kompenserende foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger ved vurdering af den nødvendige omstrukturering. |
| --- | --- |

(25)

Som hovedregel gælder, at jo lavere det øjeblikkelige bidrag er, jo større må aktionærernes bidrag på et senere stadium være, enten i form af en konvertering af statens tab til bankaktier og/eller i form af yderligere kompenserende foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger ved vurdering af den nødvendige omstrukturering.

5.3.   Tilpasning af bankernes incitamenter til at deltage i ordningen til overordnede samfundsmæssige interesser

| (26) | For ordninger rettet mod bankernes værdiforringede aktiver bør tilmeldingsfristen generelt være begrænset til seks måneder fra den dato, hvor regeringen lancerer ordningen. Dermed begrænses bankernes incitament til at forhale rapporteringen af de krævede oplysninger i håb om større støtte på et senere tidspunkt, ligesom det bliver lettere hurtigt at få løst banksektorens problemer, før situationen bliver yderligere forværret af en økonomisk afmatning. I løbet af disse seks måneder vil bankerne kunne præsentere de aktiver, de ønsker dækket af ordningen, eventuelt med mulighed for forlængelse (16). |
| --- | --- |

(26)

For ordninger rettet mod bankernes værdiforringede aktiver bør tilmeldingsfristen generelt være begrænset til seks måneder fra den dato, hvor regeringen lancerer ordningen. Dermed begrænses bankernes incitament til at forhale rapporteringen af de krævede oplysninger i håb om større støtte på et senere tidspunkt, ligesom det bliver lettere hurtigt at få løst banksektorens problemer, før situationen bliver yderligere forværret af en økonomisk afmatning. I løbet af disse seks måneder vil bankerne kunne præsentere de aktiver, de ønsker dækket af ordningen, eventuelt med mulighed for forlængelse (16).

| (27) | Der kan være behov for at tage skridt til at sikre, at de banker, der har mest brug for hjælpeforanstaltninger også deltager i de statslige ordninger. Der kunne være tale om at gøre det obligatorisk at deltage, og det bør i hvert fald være obligatorisk at oplyse tilsynsmyndigheden om bankens værdiforringede aktiver. Når alle banker har pligt til at oplyse om omfanget af deres problemer med værdiforringede aktiver, vil det bidrage til at skabe klarhed over behovet for hjælpeordninger og deres omfang i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(27)

Der kan være behov for at tage skridt til at sikre, at de banker, der har mest brug for hjælpeforanstaltninger også deltager i de statslige ordninger. Der kunne være tale om at gøre det obligatorisk at deltage, og det bør i hvert fald være obligatorisk at oplyse tilsynsmyndigheden om bankens værdiforringede aktiver. Når alle banker har pligt til at oplyse om omfanget af deres problemer med værdiforringede aktiver, vil det bidrage til at skabe klarhed over behovet for hjælpeordninger og deres omfang i de enkelte medlemsstater.

| (28) | Hvis deltagelse ikke er obligatorisk, kunne ordningen indeholde egnede incitamenter (f.eks. warrants eller rettigheder til eksisterende aktionærer, der giver dem ret til at deltage i fremtidige tilvejebringelser af privat kapital på præferencevilkår), for at tilskynde bankerne til at gå med, uden at man fraviger principperne om åbenhed og gennemsigtighed, korrekt værdiansættelse og byrdefordeling. |
| --- | --- |

(28)

Hvis deltagelse ikke er obligatorisk, kunne ordningen indeholde egnede incitamenter (f.eks. warrants eller rettigheder til eksisterende aktionærer, der giver dem ret til at deltage i fremtidige tilvejebringelser af privat kapital på præferencevilkår), for at tilskynde bankerne til at gå med, uden at man fraviger principperne om åbenhed og gennemsigtighed, korrekt værdiansættelse og byrdefordeling.

| (29) | Kun under ekstraordinære, uforudsigelige omstændigheder, som banken selv er uden skyld i (17), bør det være muligt at gå med i ordningen efter udløbet af de seks måneder, og det bør ske på strengere betingelser, f.eks. højere afkast til staten og/eller skærpede kompenseringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(29)

Kun under ekstraordinære, uforudsigelige omstændigheder, som banken selv er uden skyld i (17), bør det være muligt at gå med i ordningen efter udløbet af de seks måneder, og det bør ske på strengere betingelser, f.eks. højere afkast til staten og/eller skærpede kompenseringsforanstaltninger.

| (30) | Deltagelse i en af hjælpeordningerne bør altid være betinget af en række passende adfærdsmæssige krav. Navnlig bør der træffes sikkerhedsforanstaltninger, der sikrer, at de banker, der er med i ordningen, bruger hjælpeordningens kapitalvirkninger til at yde lån på kommercielle vilkår og uden forskelsbehandling, således at kreditefterspørgslen bliver dækket, og ikke bruger dem til at finansiere en vækststrategi (især ved at overtage sunde banker) på bekostning af deres konkurrenter. |
| --- | --- |

(30)

Deltagelse i en af hjælpeordningerne bør altid være betinget af en række passende adfærdsmæssige krav. Navnlig bør der træffes sikkerhedsforanstaltninger, der sikrer, at de banker, der er med i ordningen, bruger hjælpeordningens kapitalvirkninger til at yde lån på kommercielle vilkår og uden forskelsbehandling, således at kreditefterspørgslen bliver dækket, og ikke bruger dem til at finansiere en vækststrategi (især ved at overtage sunde banker) på bekostning af deres konkurrenter.

| (31) | Restriktioner i dividendeudbetalinger og loft over ledelseslønninger bør også overvejes. Hvordan disse adfærdsmæssige krav bør udformes, bør afgøres på grundlag af en proportionalitetsvurdering under hensyntagen til alle de forskellige faktorer, der kan gøre en omstrukturering nødvendig (se afsnit 6). |
| --- | --- |

(31)

Restriktioner i dividendeudbetalinger og loft over ledelseslønninger bør også overvejes. Hvordan disse adfærdsmæssige krav bør udformes, bør afgøres på grundlag af en proportionalitetsvurdering under hensyntagen til alle de forskellige faktorer, der kan gøre en omstrukturering nødvendig (se afsnit 6).

5.4.   Afgrænsning af aktiver

| (32) | Ved afgørelsen af, hvilke aktiver der kan omfattes af hjælpeforanstaltninger, må der foretages en afvejning mellem det øjeblikkelige mål om finansiel stabilitet og nødvendigheden af at sikre en tilbagevenden til normale markedsvilkår på mellemlang sigt. Størstedelen af den usikkerhed og skepsis, der hersker om bankernes levedygtighed, ser ud til at bero på den type aktiver, der normalt betegnes som »nødlidende lån« (toxic assets, f.eks. de amerikanske mortgage backed securities og dertil knyttede hedge-transaktioner og derivater), og som har udløst finanskrisen og i vid udstrækning er blevet illikvide eller har måttet nedskrives meget kraftigt. Hvis man indskrænker hjælpeforanstaltningens rækkevidde til kun at omfatte sådanne aktiver, vil det mindske statens risiko for tab og gøre det lettere at undgå konkurrencefordrejninger (18). Men risikoen ved en så kraftig indsnævring af hjælpeforanstaltningen er, at det så ikke lykkes at genoprette tilliden i banksektoren, i betragtning af de specifikke problemer i de forskellige medlemsstater og den omstændighed, at problemerne med værdiforringelse i mellemtiden har bredt sig til andre aktiver. Dette taler for en pragmatisk tilgang, der rummer mulighed for en vis fleksibilitet, således at også andre aktiver kan omfattes af hjælpeforanstaltningen i et passende omfang, og hvor det er berettiget. |
| --- | --- |

(32)

Ved afgørelsen af, hvilke aktiver der kan omfattes af hjælpeforanstaltninger, må der foretages en afvejning mellem det øjeblikkelige mål om finansiel stabilitet og nødvendigheden af at sikre en tilbagevenden til normale markedsvilkår på mellemlang sigt. Størstedelen af den usikkerhed og skepsis, der hersker om bankernes levedygtighed, ser ud til at bero på den type aktiver, der normalt betegnes som »nødlidende lån« (toxic assets, f.eks. de amerikanske mortgage backed securities og dertil knyttede hedge-transaktioner og derivater), og som har udløst finanskrisen og i vid udstrækning er blevet illikvide eller har måttet nedskrives meget kraftigt. Hvis man indskrænker hjælpeforanstaltningens rækkevidde til kun at omfatte sådanne aktiver, vil det mindske statens risiko for tab og gøre det lettere at undgå konkurrencefordrejninger (18). Men risikoen ved en så kraftig indsnævring af hjælpeforanstaltningen er, at det så ikke lykkes at genoprette tilliden i banksektoren, i betragtning af de specifikke problemer i de forskellige medlemsstater og den omstændighed, at problemerne med værdiforringelse i mellemtiden har bredt sig til andre aktiver. Dette taler for en pragmatisk tilgang, der rummer mulighed for en vis fleksibilitet, således at også andre aktiver kan omfattes af hjælpeforanstaltningen i et passende omfang, og hvor det er berettiget.

| (33) | En fælles, koordineret tilgang for Fællesskabet til identificering af de aktiver, der kan være omfattet af en hjælpeforanstaltning, er nødvendig, både for at forebygge konkurrencefordrejninger mellem medlemsstaterne og inden for Fællesskabets banksektor og for at mindske grænseoverskridende bankers incitament til at vælge det lands ordning, der er mest gunstig for dem (støttearbitrage). For at sikre kohærensen i identificeringen af støtteberettigede aktiver i alle medlemsstater bør aktiverne opdeles i kategorier (»kurve«), der afspejler den aktuelle værdiforringelsesgrad. Bilag III indeholder mere detaljerede retningslinjer for fastlæggelsen af disse kategorier. Brugen af en sådan klassificering vil lette sammenligningen mellem banker og deres risikoprofiler i hele Fællesskabet. Medlemsstaterne vil derefter skulle afgøre, hvilke kategorier af aktiver der skal omfattes af hjælpeforanstaltningen og i hvilket omfang, og Kommissionen vil i den forbindelse efterprøve de valgte aktivers værdiforringelsesgrad. |
| --- | --- |

(33)

En fælles, koordineret tilgang for Fællesskabet til identificering af de aktiver, der kan være omfattet af en hjælpeforanstaltning, er nødvendig, både for at forebygge konkurrencefordrejninger mellem medlemsstaterne og inden for Fællesskabets banksektor og for at mindske grænseoverskridende bankers incitament til at vælge det lands ordning, der er mest gunstig for dem (støttearbitrage). For at sikre kohærensen i identificeringen af støtteberettigede aktiver i alle medlemsstater bør aktiverne opdeles i kategorier (»kurve«), der afspejler den aktuelle værdiforringelsesgrad. Bilag III indeholder mere detaljerede retningslinjer for fastlæggelsen af disse kategorier. Brugen af en sådan klassificering vil lette sammenligningen mellem banker og deres risikoprofiler i hele Fællesskabet. Medlemsstaterne vil derefter skulle afgøre, hvilke kategorier af aktiver der skal omfattes af hjælpeforanstaltningen og i hvilket omfang, og Kommissionen vil i den forbindelse efterprøve de valgte aktivers værdiforringelsesgrad.

| (34) | Det er nødvendigt at åbne mulighed for, at en medlemsstat, hvis banksektor tillige er ramt af andre faktorer i et sådant omfang, at de udgør en alvorlig trussel for den finansielle stabilitet (f.eks. hvis boblen er bristet på ejendomsmarkedet), med særlig begrundelse, men uden kvantitative begrænsninger kan udvide sin støtteordning til også at omfatte andre, veldefinerede kategorier af aktiver af særlig relevans for denne systemiske trussel. |
| --- | --- |

(34)

Det er nødvendigt at åbne mulighed for, at en medlemsstat, hvis banksektor tillige er ramt af andre faktorer i et sådant omfang, at de udgør en alvorlig trussel for den finansielle stabilitet (f.eks. hvis boblen er bristet på ejendomsmarkedet), med særlig begrundelse, men uden kvantitative begrænsninger kan udvide sin støtteordning til også at omfatte andre, veldefinerede kategorier af aktiver af særlig relevans for denne systemiske trussel.

| (35) | I betragtning af forskellene i de enkelte medlemsstaters og deres bankers situation kunne man desuden overveje at indføre et yderligere spillerum, der åbner mulighed for at frigøre bankerne for andre værdiforringede aktiver end dem, der punkt 32, 33 og 34 er udpeget som værende støtteberettigede, uden at det er nødvendigt at give nogen særlig begrundelse, når der er tale om højst 10-20 % af den pågældende banks samlede aktivbeholdning. Men en hjælpeforanstaltning bør ikke omfatte aktiver, der ikke aktuelt kan betragtes som værdiforringede. Hjælpeforanstaltninger bør ikke fungere som en tidsubegrænset forsikring mod recessionens fremtidige konsekvenser. |
| --- | --- |

(35)

I betragtning af forskellene i de enkelte medlemsstaters og deres bankers situation kunne man desuden overveje at indføre et yderligere spillerum, der åbner mulighed for at frigøre bankerne for andre værdiforringede aktiver end dem, der punkt 32, 33 og 34 er udpeget som værende støtteberettigede, uden at det er nødvendigt at give nogen særlig begrundelse, når der er tale om højst 10-20 % af den pågældende banks samlede aktivbeholdning. Men en hjælpeforanstaltning bør ikke omfatte aktiver, der ikke aktuelt kan betragtes som værdiforringede. Hjælpeforanstaltninger bør ikke fungere som en tidsubegrænset forsikring mod recessionens fremtidige konsekvenser.

| (36) | Som hovedregel gælder, at jo bredere kriterierne for støtteberettigelse er defineret og jo større en andel af bankens aktivbeholdning disse aktiver udgør, desto mere gennemgribende må omstruktureringen og de kompenserende foranstaltninger, der træffes for at imødegå urimelige konkurrencefordrejninger, være. Kommissionen vil under alle omstændigheder ikke anse aktiver for at være støtteberettigede, hvis de er blevet opført på bankens balance efter en bestemt skæringsdato forud for annonceringen af hjælpeordningen (19). I modsat fald vil bankerne kunne udnytte ordningen til egen fordel, og det kunne resultere i en uacceptabel risiko for letsindig adfærd ved at give bankerne incitament til at undlade at foretage en ordentlig risikoevaluering ved fremtidig långivning og andre investeringer og dermed gentage de fejl, der har skabt den aktuelle krise (20). |
| --- | --- |

(36)

Som hovedregel gælder, at jo bredere kriterierne for støtteberettigelse er defineret og jo større en andel af bankens aktivbeholdning disse aktiver udgør, desto mere gennemgribende må omstruktureringen og de kompenserende foranstaltninger, der træffes for at imødegå urimelige konkurrencefordrejninger, være. Kommissionen vil under alle omstændigheder ikke anse aktiver for at være støtteberettigede, hvis de er blevet opført på bankens balance efter en bestemt skæringsdato forud for annonceringen af hjælpeordningen (19). I modsat fald vil bankerne kunne udnytte ordningen til egen fordel, og det kunne resultere i en uacceptabel risiko for letsindig adfærd ved at give bankerne incitament til at undlade at foretage en ordentlig risikoevaluering ved fremtidig långivning og andre investeringer og dermed gentage de fejl, der har skabt den aktuelle krise (20).

5.5.   Værdiansættelse og prissætning af aktiver, som kan omfattes af hjælpeforanstaltninger

| (37) | En korrekt og kohærent fremgangsmåde ved værdiansættelsen af aktiverne, herunder også de mere komplekse og mindre likvide aktiver, er af afgørende betydning, når det drejer sig om at forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og støttekapløb mellem medlemsstaterne. Værdiansættelsen bør foretages på grundlag af en generel metodologi fastlagt på fællesskabsplan og bør nøje forhåndskoordineres af Kommissionen for alle medlemsstaterne, således at man sikrer, at de hjælpeforanstaltninger, der indføres, får maksimal effekt, og mindsker risikoen for konkurrencefordrejninger og skadelig støttearbitrage, specielt i relation til grænseoverskridende banker. Der kan være behov for at benytte alternative metoder for at tage højde for særlige omstændigheder, bl.a. hvor de fornødne oplysninger ikke foreligger i rette tid, men der må være sikkerhed for en ækvivalent gennemsigtighed. De banker, der er med i hjælpeordningen, bør under alle omstændigheder dagligt evaluere deres aktivbeholdning og løbende og hyppigt rapportere til de nationale myndigheder og tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

(37)

En korrekt og kohærent fremgangsmåde ved værdiansættelsen af aktiverne, herunder også de mere komplekse og mindre likvide aktiver, er af afgørende betydning, når det drejer sig om at forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og støttekapløb mellem medlemsstaterne. Værdiansættelsen bør foretages på grundlag af en generel metodologi fastlagt på fællesskabsplan og bør nøje forhåndskoordineres af Kommissionen for alle medlemsstaterne, således at man sikrer, at de hjælpeforanstaltninger, der indføres, får maksimal effekt, og mindsker risikoen for konkurrencefordrejninger og skadelig støttearbitrage, specielt i relation til grænseoverskridende banker. Der kan være behov for at benytte alternative metoder for at tage højde for særlige omstændigheder, bl.a. hvor de fornødne oplysninger ikke foreligger i rette tid, men der må være sikkerhed for en ækvivalent gennemsigtighed. De banker, der er med i hjælpeordningen, bør under alle omstændigheder dagligt evaluere deres aktivbeholdning og løbende og hyppigt rapportere til de nationale myndigheder og tilsynsmyndigheder.

| (38) | I de situationer, hvor det er særligt kompliceret at værdiansætte aktiverne, kunne der overvejes alternative fremgangsmåder, f.eks. oprettelse af en good bank, hvor staten opkøber de gode frem for de nødlidende aktiver. Statsligt ejerskab af en bank (herunder nationalisering) kunne være et alternativ, som åbner mulighed for at foretage værdiansættelsen, efterhånden som en omstrukturering eller velordnet afvikling skrider frem, således at enhver usikkerhed om de pågældende aktivers egentlige værdi fjernes (21). |
| --- | --- |

(38)

I de situationer, hvor det er særligt kompliceret at værdiansætte aktiverne, kunne der overvejes alternative fremgangsmåder, f.eks. oprettelse af en good bank, hvor staten opkøber de gode frem for de nødlidende aktiver. Statsligt ejerskab af en bank (herunder nationalisering) kunne være et alternativ, som åbner mulighed for at foretage værdiansættelsen, efterhånden som en omstrukturering eller velordnet afvikling skrider frem, således at enhver usikkerhed om de pågældende aktivers egentlige værdi fjernes (21).

| (39) | I første omgang bør aktiverne overalt, hvor det er muligt, værdiansættes efter deres aktuelle markedsværdi. Generelt vil enhver overførsel af aktiver inden for rammerne af en ordning til en værdi, der overstiger markedsprisen, udgøre statsstøtte. Aktivernes aktuelle markedsværdi vil dog kunne afvige en hel del fra den værdi, hvortil de under de nuværende omstændigheder er bogført, eller der er måske ikke nogen markedspris, fordi der ikke findes et marked (for nogle aktiver kan værdien rent faktisk være lig nul). |
| --- | --- |

(39)

I første omgang bør aktiverne overalt, hvor det er muligt, værdiansættes efter deres aktuelle markedsværdi. Generelt vil enhver overførsel af aktiver inden for rammerne af en ordning til en værdi, der overstiger markedsprisen, udgøre statsstøtte. Aktivernes aktuelle markedsværdi vil dog kunne afvige en hel del fra den værdi, hvortil de under de nuværende omstændigheder er bogført, eller der er måske ikke nogen markedspris, fordi der ikke findes et marked (for nogle aktiver kan værdien rent faktisk være lig nul).

| (40) | I anden omgang må den værdi, de værdiforringede aktiver sættes til inden for rammerne af hjælpeordningen (»overførselsværdien«), nødvendigvis ligge over den aktuelle markedspris, for opnå den ønskede virkning. For at sikre sammenhæng i vurderingen af statsstøttens forenelighed med fællesmarkedet betragter Kommissionen en overførselsværdi, der afspejler den bagvedliggende langsigtede økonomiske værdi (»den reelle økonomiske værdi«) af aktiverne baseret på underliggende cashflows og bredere tidshorisonter, som et acceptabelt benchmark for, at støtten kan anses for kun at udgøre det tilladte minimum. For bestemte aktivkategorier kan der blive behov for ensartede trimninger for at komme så tæt på den reelle økonomiske værdi som muligt, når der er tale om aktiver, der er så komplekse, at det vil være umuligt at forudse udviklingen i den overskuelige fremtid med rimelig sikkerhed. |
| --- | --- |

(40)

I anden omgang må den værdi, de værdiforringede aktiver sættes til inden for rammerne af hjælpeordningen (»overførselsværdien«), nødvendigvis ligge over den aktuelle markedspris, for opnå den ønskede virkning. For at sikre sammenhæng i vurderingen af statsstøttens forenelighed med fællesmarkedet betragter Kommissionen en overførselsværdi, der afspejler den bagvedliggende langsigtede økonomiske værdi (»den reelle økonomiske værdi«) af aktiverne baseret på underliggende cashflows og bredere tidshorisonter, som et acceptabelt benchmark for, at støtten kan anses for kun at udgøre det tilladte minimum. For bestemte aktivkategorier kan der blive behov for ensartede trimninger for at komme så tæt på den reelle økonomiske værdi som muligt, når der er tale om aktiver, der er så komplekse, at det vil være umuligt at forudse udviklingen i den overskuelige fremtid med rimelig sikkerhed.

| (41) | I forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb eller forsikring af aktiverne, bør overførselsværdien (22) derfor være baseret på deres reelle økonomiske værdi. Desuden skal der være sikkerhed for et rimeligt afkast til staten. Hvis medlemsstaterne finder det nødvendigt — bl.a. for at afværge teknisk insolvens — at anvende en overførselsværdi, der overstiger aktivernes reelle økonomiske værdi, bliver foranstaltningens statsstøtteelement tilsvarende større. Det kan kun accepteres, hvis det ledsages af en gennemgribende omstrukturering og betingelser om, at denne yderligere støtte skal tilbagesøges på et senere stadium, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul. |
| --- | --- |

(41)

I forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb eller forsikring af aktiverne, bør overførselsværdien (22) derfor være baseret på deres reelle økonomiske værdi. Desuden skal der være sikkerhed for et rimeligt afkast til staten. Hvis medlemsstaterne finder det nødvendigt — bl.a. for at afværge teknisk insolvens — at anvende en overførselsværdi, der overstiger aktivernes reelle økonomiske værdi, bliver foranstaltningens statsstøtteelement tilsvarende større. Det kan kun accepteres, hvis det ledsages af en gennemgribende omstrukturering og betingelser om, at denne yderligere støtte skal tilbagesøges på et senere stadium, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.

| (42) | Både med hensyn til markedsværdien og den reelle økonomiske værdi såvel som med hensyn til statens afkast bør værdiansættelsesproceduren foregå efter de retningslinjer og principper, der er opstillet i bilag IV. |
| --- | --- |

(42)

Både med hensyn til markedsværdien og den reelle økonomiske værdi såvel som med hensyn til statens afkast bør værdiansættelsesproceduren foregå efter de retningslinjer og principper, der er opstillet i bilag IV.

| (43) | Ved vurderingen af de værdiansættelsesmetoder, medlemsstaterne fremlægger i forbindelse med hjælpeforanstaltninger, og deres anvendelse i konkrete tilfælde rådfører Kommissionen sig med ekspertpaneler (23). Kommissionen vil også gøre brug af ekspertisen i eksisterende fællesskabsorganer for at sikre kohærens i værdiansættelsesmetoderne. |
| --- | --- |

(43)

Ved vurderingen af de værdiansættelsesmetoder, medlemsstaterne fremlægger i forbindelse med hjælpeforanstaltninger, og deres anvendelse i konkrete tilfælde rådfører Kommissionen sig med ekspertpaneler (23). Kommissionen vil også gøre brug af ekspertisen i eksisterende fællesskabsorganer for at sikre kohærens i værdiansættelsesmetoderne.

5.6.   Administrationen af aktiver, som omfattes af hjælpeforanstaltninger

| (44) | Det er op til medlemsstaterne blandt de modeller, der opstilles i afsnit 3 og bilag II, at vælge den mest hensigtsmæssige ordning til at frigøre bankerne for aktiver i lyset af problemerne med værdiforringede aktiver, de enkelte bankers situation og de budgetmæssige hensyn. Statsstøttekontrollens formål er at sikre, at den model, der vælges, er udformet på en sådan måde, at den sikrer ligebehandling og forebygger uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(44)

Det er op til medlemsstaterne blandt de modeller, der opstilles i afsnit 3 og bilag II, at vælge den mest hensigtsmæssige ordning til at frigøre bankerne for aktiver i lyset af problemerne med værdiforringede aktiver, de enkelte bankers situation og de budgetmæssige hensyn. Statsstøttekontrollens formål er at sikre, at den model, der vælges, er udformet på en sådan måde, at den sikrer ligebehandling og forebygger uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger.

| (45) | De konkrete prissætningsbetingelser for de forskellige foranstaltninger kan variere, men deres karakteristika bør ikke have nogen nævneværdig indvirkning på den eventuelle byrdefordeling mellem staten og de deltagende banker. På grundlag af en korrekt værdiansættelse bør den samlede finansieringsordning, der fastlægges for et forvaltningsselskab, en forsikring eller en hybrid løsning, sikre, at banken kommer til at bære den samme andel af tabene. I den forbindelse kunne man overveje at indføre tilbagebetalingsklausuler. Generelt bør alle ordninger sikre, at tabene i forbindelse med aktivernes overførsel (se mere herom i punkt 50 og fodnote 10) bæres af banken. |
| --- | --- |

(45)

De konkrete prissætningsbetingelser for de forskellige foranstaltninger kan variere, men deres karakteristika bør ikke have nogen nævneværdig indvirkning på den eventuelle byrdefordeling mellem staten og de deltagende banker. På grundlag af en korrekt værdiansættelse bør den samlede finansieringsordning, der fastlægges for et forvaltningsselskab, en forsikring eller en hybrid løsning, sikre, at banken kommer til at bære den samme andel af tabene. I den forbindelse kunne man overveje at indføre tilbagebetalingsklausuler. Generelt bør alle ordninger sikre, at tabene i forbindelse med aktivernes overførsel (se mere herom i punkt 50 og fodnote 10) bæres af banken.

| (46) | Uanset hvilken model der vælges, er det vigtigt at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, og det er derfor nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver, navnlig med hensyn til administrationen af disse aktiver samt medarbejderne og kunderne. |
| --- | --- |

(46)

Uanset hvilken model der vælges, er det vigtigt at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, og det er derfor nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver, navnlig med hensyn til administrationen af disse aktiver samt medarbejderne og kunderne.

5.7.   Procedureaspekter

| (47) | I bilag V redegøres der for disse retningslinjers proceduremæssige implikationer i relation til statsstøttekontrollen, både med hensyn til den indledende statsstøtteanmeldelse og vurderingen af eventuelle omstruktureringsplaner. |
| --- | --- |

(47)

I bilag V redegøres der for disse retningslinjers proceduremæssige implikationer i relation til statsstøttekontrollen, både med hensyn til den indledende statsstøtteanmeldelse og vurderingen af eventuelle omstruktureringsplaner.

6.   OPFØLGNINGSFORANSTALTNINGER — OMSTRUKTURERING OG TILBAGEVENDEN TIL RENTABILITET

| (48) | Principperne og betingelserne i afsnit 5 danner rammerne om udformning af hjælpeforanstaltninger i overensstemmelse med statsstøttereglerne. I denne kontekst er formålet med statsstøttereglerne at sikre, at den støtte, der ydes til at frigøre bankerne for risikoen ved en særskilt kategori af aktiver for dermed at skabe et solidt grundlag for at genoprette bankens rentabilitet uden statsstøtte, begrænses til et minimum og har så få fordrejende virkninger som muligt. At værdiforringede aktiver behandles efter de ovenstående principper, er et nødvendigt skridt på vejen til genoprettelse af bankernes rentabilitet, men er ikke i sig selv tilstrækkeligt hertil. Alt efter deres konkrete situation og karakteristika vil bankerne være nødt til selv at træffe de nødvendige dispositioner i deres egen interesse for at undgå, at tilsvarende problemer opstår igen, og for at sikre en bæredygtig rentabilitet. |
| --- | --- |

(48)

Principperne og betingelserne i afsnit 5 danner rammerne om udformning af hjælpeforanstaltninger i overensstemmelse med statsstøttereglerne. I denne kontekst er formålet med statsstøttereglerne at sikre, at den støtte, der ydes til at frigøre bankerne for risikoen ved en særskilt kategori af aktiver for dermed at skabe et solidt grundlag for at genoprette bankens rentabilitet uden statsstøtte, begrænses til et minimum og har så få fordrejende virkninger som muligt. At værdiforringede aktiver behandles efter de ovenstående principper, er et nødvendigt skridt på vejen til genoprettelse af bankernes rentabilitet, men er ikke i sig selv tilstrækkeligt hertil. Alt efter deres konkrete situation og karakteristika vil bankerne være nødt til selv at træffe de nødvendige dispositioner i deres egen interesse for at undgå, at tilsvarende problemer opstår igen, og for at sikre en bæredygtig rentabilitet.

| (49) | I henhold til statsstøttereglerne, navnlig retningslinjerne for rednings- og omstruktureringsstøtte, udgør hjælpeforanstaltninger strukturelle foranstaltninger og kræver derfor en omhyggelig vurdering af, om følgende tre betingelser er opfyldt: i) støttemodtageren skal yde et passende bidrag til omkostningerne ved hjælpeforanstaltningen, ii) der skal iværksættes egnede foranstaltninger til at sikre en genoprettelse af rentabiliteten, og iii) der skal træffes foranstaltninger, der kan afbøde konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(49)

I henhold til statsstøttereglerne, navnlig retningslinjerne for rednings- og omstruktureringsstøtte, udgør hjælpeforanstaltninger strukturelle foranstaltninger og kræver derfor en omhyggelig vurdering af, om følgende tre betingelser er opfyldt: i) støttemodtageren skal yde et passende bidrag til omkostningerne ved hjælpeforanstaltningen, ii) der skal iværksættes egnede foranstaltninger til at sikre en genoprettelse af rentabiliteten, og iii) der skal træffes foranstaltninger, der kan afbøde konkurrencefordrejninger.

| (50) | Den første betingelse vil normalt være opfyldt, når kravene i afsnit 5 er opfyldt, navnlig kravene om åbenhed, værdiansættelse, prissætning og byrdefordeling. Det bør sikre, at den modtagende bank kommer til at dække i hvert fald alle de tab, der er forbundet med aktivernes overførsel til staten. Hvor dette ikke er materielt muligt, kan støtten stadig godkendes, men kun undtagelsesvis og med strengere krav angående de to øvrige betingelser. |
| --- | --- |

(50)

Den første betingelse vil normalt være opfyldt, når kravene i afsnit 5 er opfyldt, navnlig kravene om åbenhed, værdiansættelse, prissætning og byrdefordeling. Det bør sikre, at den modtagende bank kommer til at dække i hvert fald alle de tab, der er forbundet med aktivernes overførsel til staten. Hvor dette ikke er materielt muligt, kan støtten stadig godkendes, men kun undtagelsesvis og med strengere krav angående de to øvrige betingelser.

| (51) | Kravene om genoprettelse af rentabiliteten og afbødning af konkurrencefordrejninger må fastlægges fra sag til sag. Hvad den anden betingelse angår — genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet — bemærkes, at hjælpeforanstaltningen vil kunne bidrage til at nå dette mål. Den rentabilitetsvurdering, som skal foretages på basis af en udtømmende analyse og evaluering af de mulige risikofaktorer, bør attestere bankens aktuelle og forventede kapitalgrundlag (24). |
| --- | --- |

(51)

Kravene om genoprettelse af rentabiliteten og afbødning af konkurrencefordrejninger må fastlægges fra sag til sag. Hvad den anden betingelse angår — genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet — bemærkes, at hjælpeforanstaltningen vil kunne bidrage til at nå dette mål. Den rentabilitetsvurdering, som skal foretages på basis af en udtømmende analyse og evaluering af de mulige risikofaktorer, bør attestere bankens aktuelle og forventede kapitalgrundlag (24).

| (52) | Kommissionen lægger i sin vurdering af omfanget af den nødvendige omstrukturering efter den indledende godkendelse af støtteordningen vægt på følgende kriterier: kriterierne i Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise — Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencebegrænsninger, hvor stor en andel af bankens aktiver der indgår i hjælpeordningen, overførselsprisen for disse aktiver i forhold til markedsprisen, de særlige karakteristika ved den form for støtte, der ydes, den samlede størrelse af statens engagement målt i forhold til bankens risikovægtede aktiver, arten af og årsagen til den modtagende banks problemer samt hvorvidt bankens forretningsmodel og investeringsstrategi er sund. I sin vurdering af den modtagende banks situation ser Kommissionen på hele billedet og tager derfor også hensyn til enhver yderligere statsgaranti eller statsligt kapitalindskud (25). |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen lægger i sin vurdering af omfanget af den nødvendige omstrukturering efter den indledende godkendelse af støtteordningen vægt på følgende kriterier: kriterierne i Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise — Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencebegrænsninger, hvor stor en andel af bankens aktiver der indgår i hjælpeordningen, overførselsprisen for disse aktiver i forhold til markedsprisen, de særlige karakteristika ved den form for støtte, der ydes, den samlede størrelse af statens engagement målt i forhold til bankens risikovægtede aktiver, arten af og årsagen til den modtagende banks problemer samt hvorvidt bankens forretningsmodel og investeringsstrategi er sund. I sin vurdering af den modtagende banks situation ser Kommissionen på hele billedet og tager derfor også hensyn til enhver yderligere statsgaranti eller statsligt kapitalindskud (25).

| (53) | Langsigtet rentabilitet indebærer, at banken er i stand til at klare sig uden nogen statsstøtte, hvilket forudsætter klare planer for tilbagebetaling af enhver modtaget kapital fra staten og opsigelse af statsgarantier. Alt efter udfaldet af vurderingen skal den omstrukturering, der vil skulle foretages, omfatte en indgående vurdering af bankens strategi og aktiviteter, f.eks. med fokus på kernevirksomheden, omlægning af forretningsmodeller, lukning eller afhændelse af afdelinger/datterselskaber, ændringer i risikostyringen af aktiver og andre ændringer. |
| --- | --- |

(53)

Langsigtet rentabilitet indebærer, at banken er i stand til at klare sig uden nogen statsstøtte, hvilket forudsætter klare planer for tilbagebetaling af enhver modtaget kapital fra staten og opsigelse af statsgarantier. Alt efter udfaldet af vurderingen skal den omstrukturering, der vil skulle foretages, omfatte en indgående vurdering af bankens strategi og aktiviteter, f.eks. med fokus på kernevirksomheden, omlægning af forretningsmodeller, lukning eller afhændelse af afdelinger/datterselskaber, ændringer i risikostyringen af aktiver og andre ændringer.

| (54) | Der må formodes at være behov for gennemgribende omstrukturering, når det af vurderingen af de værdiforringede aktiver efter principperne i afsnit 5.5 og bilag IV fremgår, at banken vil fortabe sin egenkapital eller blive teknisk insolvent uden statens indgreb. Gentagne anmodninger om støtte og afvigelse fra de generelle principper opstillet i afsnit 5 vil almindeligvis være tegn på, at der er behov for en sådan gennemgribende omstrukturering. |
| --- | --- |

(54)

Der må formodes at være behov for gennemgribende omstrukturering, når det af vurderingen af de værdiforringede aktiver efter principperne i afsnit 5.5 og bilag IV fremgår, at banken vil fortabe sin egenkapital eller blive teknisk insolvent uden statens indgreb. Gentagne anmodninger om støtte og afvigelse fra de generelle principper opstillet i afsnit 5 vil almindeligvis være tegn på, at der er behov for en sådan gennemgribende omstrukturering.

| (55) | En gennemgribende omstrukturering er også nødvendig, hvis banken allerede har modtaget statsstøtte, uanset i hvilken form, til dækning eller undgåelse af tab, eller når denne støtte i alt overstiger 2 % af bankens samlede risikovægtede aktiver, idet der dog må tages hensyn til den enkelte banks særlige situation (26). |
| --- | --- |

(55)

En gennemgribende omstrukturering er også nødvendig, hvis banken allerede har modtaget statsstøtte, uanset i hvilken form, til dækning eller undgåelse af tab, eller når denne støtte i alt overstiger 2 % af bankens samlede risikovægtede aktiver, idet der dog må tages hensyn til den enkelte banks særlige situation (26).

| (56) | Timingen af de foranstaltninger, der må træffes for at genoprette rentabiliteten, bør fastlægges under hensyntagen til den pågældende banks konkrete situation såvel som den generelle situation i banksektoren, uden at de nødvendige tilpasninger derved forsinkes. |
| --- | --- |

(56)

Timingen af de foranstaltninger, der må træffes for at genoprette rentabiliteten, bør fastlægges under hensyntagen til den pågældende banks konkrete situation såvel som den generelle situation i banksektoren, uden at de nødvendige tilpasninger derved forsinkes.

| (57) | For det tredje bør omfanget af de nødvendige kompenserende foranstaltninger, der skal træffes, vurderes på grundlag af, hvilke konkurrencefordrejninger støtten kan resultere i. Det kan indebære indskrænkning eller afhændelse af rentable afdelinger eller datterselskaber eller adfærdsbegrænsninger såsom krav om at begrænse enhver ekspansion. |
| --- | --- |

(57)

For det tredje bør omfanget af de nødvendige kompenserende foranstaltninger, der skal træffes, vurderes på grundlag af, hvilke konkurrencefordrejninger støtten kan resultere i. Det kan indebære indskrænkning eller afhændelse af rentable afdelinger eller datterselskaber eller adfærdsbegrænsninger såsom krav om at begrænse enhver ekspansion.

| (58) | Det formodes, at der er behov for kompenserende foranstaltninger, hvis den modtagende bank ikke opfylder betingelserne i afsnit 5, især kravene om åbenhed, vurdering, prissætning og byrdefordeling. |
| --- | --- |

(58)

Det formodes, at der er behov for kompenserende foranstaltninger, hvis den modtagende bank ikke opfylder betingelserne i afsnit 5, især kravene om åbenhed, vurdering, prissætning og byrdefordeling.

| (59) | Kommissionen vurderer behovet for kompenserende foranstaltninger på grundlag af sin vurdering af, hvilke konkurrencefordrejninger støtten giver anledning til, og navnlig på basis af følgende faktorer: det samlede støttebeløb, inkl. garantier og kapitalindskud, mængden af værdiforringede aktiver, der er omfattet af ordningen, tabsandelen på aktiverne, bankens generelle sundhedstilstand, de frigjorte aktivers risikoprofil, kvaliteten af bankens risikostyring, solvensprocenterne uden støtten, bankens position på markedet og konkurrencefordrejninger affødt af bankens fortsatte aktiviteter på markedet samt støttens indvirkninger på banksektorens strukturer. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen vurderer behovet for kompenserende foranstaltninger på grundlag af sin vurdering af, hvilke konkurrencefordrejninger støtten giver anledning til, og navnlig på basis af følgende faktorer: det samlede støttebeløb, inkl. garantier og kapitalindskud, mængden af værdiforringede aktiver, der er omfattet af ordningen, tabsandelen på aktiverne, bankens generelle sundhedstilstand, de frigjorte aktivers risikoprofil, kvaliteten af bankens risikostyring, solvensprocenterne uden støtten, bankens position på markedet og konkurrencefordrejninger affødt af bankens fortsatte aktiviteter på markedet samt støttens indvirkninger på banksektorens strukturer.

7.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (60) | I betragtning af den finansielle og økonomiske kontekst, der kræver hurtig handling, anvender Kommissionen denne meddelelse fra den 25. februar 2009, som er datoen for Kommissionens principielle vedtagelse af dens indhold. |
| --- | --- |

(60)

I betragtning af den finansielle og økonomiske kontekst, der kræver hurtig handling, anvender Kommissionen denne meddelelse fra den 25. februar 2009, som er datoen for Kommissionens principielle vedtagelse af dens indhold.

---

(1)  Mens de officielle tal for euro-området tyder på, at bankernes udlån til virksomhederne stadig holder stand, er de underliggende tendenser nedadgående, idet de månedlige stigningstakter i långivningen faldt markant henimod slutningen af 2008. I december 2008 var bankernes udlån til den private økonomi (ikke-MFI, ekskl. staten) faldet med 0,4 % i forhold til november.

(2)  Fra midten af 2007 og indtil nu er der foretaget nedskrivninger på i alt 1 063 mia. USD, hvoraf amerikanske banker har tegnet sig for 737,6 mia. USD og europæiske banker for 293,7 mia. USD. Af de sidstnævnte er de 68 mia. USD foretaget i Schweiz. Til trods for størrelsen af de allerede foretagne nedskrivninger anslår IMF for øjeblikket, at bankernes samlede tab i forbindelse med værdiforringede aktiver nok kommer op på 2 200 mia. USD. Denne vurdering er baseret på de globale beholdninger af realkredit-, forbruger- og virksomhedslån med oprindelse i USA og er steget støt siden krisens begyndelse. Nogle iagttagere mener, at de samlede tab bliver betydeligt større. Nouriel Roubini, som bestandigt har peget på, at de officielle estimater er for lave, mener f.eks. nu, at de samlede tab kan komme helt op på 3 600 mia. USD alene for USA.

(3)  Disse ordninger diskuteres mere indgående i bilag II.

(4)  Statslige opkøb af aktiver behøver ikke at få store budgetomkostninger på længere sigt, hvis en tilstrækkelig del af de opkøbte aktiver derefter kan sælges med en fortjeneste (se eksemplerne fra USA og Sverige i bilag II). Men de er forbundet med en stor startudgift, som vil øge statens bruttogæld og dens bruttofinansieringsbehov. Man kunne også benytte en anden tilgang og i stedet bytte værdiforringede aktiver om med statsobligationer, hvilket samtidig vil afbøde de operationelle problemer med obligationsudstedelse, men det vil ikke forhindre en stigning i statens gældskvote eller i udbuddet af statsobligationer på markedet.

(5)  Bankerne ligger typisk inde med en række forskellige typer aktiver, herunder kontantbeholdning, finansielle aktiver (skatkammerbeviser, obligationer, aktier, omsættelige kreditter og varer), derivater (swaps, optioner), lån, finansielle investeringer, immaterielle aktiver, fast ejendom, grunde og udstyr. Der kan opstå tab, når aktiverne sælges til under deres bogførte værdi, når deres værdi nedskrives og der afsættes reserver til mulige tab, eller sidenhen, når indtægterne ved forfald er lavere end bogføringsværdien.

(6)  En garanti anses for at udgøre statsstøtte, når den modtagende bank ikke på markedet kan opnå nogen tilsvarende privat garantistillelse. Statsstøtten svarer til statens maksimale nettoforpligtelse.

(7)  EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8.

(8)  EUT C 10 af 15.1.2009, s. 2.

(9)  Uden at det berører nødvendigheden af at give offentligheden indsigt i, hvilke virkninger på bankens balance en hjælpeforanstaltning, som indebærer en passende byrdefordeling, vil få, bør begreberne »gennemsigtighed« og »åbenhed« forstås som åbenhed over for de nationale myndigheder, de implicerede uafhængige eksperter og Kommissionen.

(10)  Støttebeløbet svarer til forskellen mellem aktivernes overførselsværdi (normalt baseret på deres reelle økonomiske værdi) og markedsprisen. I denne meddelelse svarer bankens tab ved overførslen til forskellen mellem aktivernes overførselsværdi og deres bogførte værdi. De faktiske tab kendes normalt først senere.

(11)  Overtagelse af værdiforringede aktiver kan til en vis grad sammenlignes med kapitalindskud, i det omfang hvor der er tale om foranstaltninger, der absorberer tab og har indvirkning på kapitalgrundlaget. Men ved overtagelse af aktiver løber staten normalt en større risiko, idet risikoen er knyttet til en konkret beholdning af værdiforringede aktiver, uden noget direkte bidrag fra bankens andre indtægtsgivende aktiviteter, og ikke er begrænset til dens eventuelle indskud i banken. I betragtning af den større downside og mindre upside ved en sådan ordning bør statens afkast på overtagelse af aktiver normalt være større end ved kapitalindskud.

(12)  På grundlag af en sammenligning mellem aktivernes bogførte værdi og deres overførselsværdi (dvs. deres reelle værdi).

(13)  Dette bør dog normalt ikke omfatte aktionærer. Se beslutning i sag NN 39/08 (Danmark, Støtte til afvikling af Roskilde Bank) og NN 41/08 (Det Forenede Kongerige, Redningsstøtte til Bradford & Bingley).

(14)  Det kan være tilfældet, hvor det på grund af bankens størrelse eller arten af dens aktiviteter vil være umuligt at administrere eller afvikle den, uden at det får alvorlige systemiske virkninger for andre pengeinstitutter eller for långivningen til realøkonomien. I så fald skal der foreligge en begrundelse fra den pengepolitiske myndighed og/eller tilsynsmyndigheden.

(15)  Hvor niveauet bør ligge, kan påvirkes af andre faktorer, f.eks. et højere afkast. Desuden bemærkes det, at efterfølgende kompensationer måske først ydes flere år efter, at ordningen blev indført, og derfor vil kunne forlænge usikkerheden om værdiansættelsen af de nødlidende aktiver. Dette problem opstår ikke i forbindelse med tilbagebetalingsklausuler baseret på ex ante-værdiansættelser.

(16)  For tilmeldte aktiver, der først forfalder senere.

(17)  En »uforudsigelig omstændighed« er en omstændighed, der på ingen måde kunne forudses af bankens ledelse, da den traf sin beslutning om ikke at gå med i ordningen i løbet af tilmeldingsfristen, og ikke er et resultat af forsømmelighed eller fejl fra bankledelsens side eller afgørelser truffet af den koncern, den indgår i. En »ekstraordinær omstændighed« skal forstås som værende ekstraordinær ud over den aktuelle krise. Medlemsstater, der ønsker at påberåbe sig sådanne omstændigheder, skal fremsende alle fornødne oplysninger herom til Kommissionen.

(18)  Det ser ud til at være den tilgang, man har valgt i USA i relation til Citigroup og Bank of America.

(19)  Kommissionen finder generelt, at en ensartet, objektiv skæringsdato, f.eks. udgangen af 2008, vil sikre ens spilleregler for alle banker og medlemsstater.

(20)  Statsstøtte i forbindelse med risiciene ved fremtidige aktiver vil eventuelt kunne behandles inden for rammerne af garantimeddelelsen og de midlertidige rammebestemmelser.

(21)  Det kan f.eks. være tilfældet, hvor staten ombytter aktiver med statsobligationer til deres nominelle værdi, men til gengæld får warrants på bankens kapital, hvis værdi afhænger af den endelige salgspris på de værdiforringede aktiver.

(22)  Ved en forsikringsordning skal overførselsværdien forstås som det forsikrede beløb.

(23)  Kommissionen vil gøre brug af sådanne paneler af vurderingseksperter på samme måde som i andre statsstøttesager, hvor den gør brug af ekstern ekspertise.

(24)  Også kriterierne i punkt 40 i Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise — Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencebegrænsninger, skal være opfyldt, i det omfang hvor de er relevante.

(25)  For de banker, der i forvejen har pligt til at gennemføre en omstruktureringsplan efter ydelse af tidligere statsstøtte, vil denne plan også skulle tage behørigt hensyn til den nye støtte og tage alle mulighederne med i betragtning, lige fra omstrukturering til velordnet afvikling.

(26)  Deltager banken i en godkendt kreditgarantiordning, uden at garantien har måttet udløses, skal der ikke tages hensyn hertil i forbindelse med dette punkt.

---

BILAG I

Eurosystemets vejledende principper for støtteforanstaltninger for bankaktiver

Eurosystemet har opstillet syv vejledende principper for støtteforanstaltninger rettet mod bankaktiver:

| 1) | Pengeinstitutternes deltagelse bør være frivillig, eventuelt med forrang til pengeinstitutter med store koncentrationer af værdiforringede aktiver i tilfælde af begrænsninger. |
| --- | --- |

1)

Pengeinstitutternes deltagelse bør være frivillig, eventuelt med forrang til pengeinstitutter med store koncentrationer af værdiforringede aktiver i tilfælde af begrænsninger.

| 2) | Rimelig bred afgrænsning af de aktiver, der er støtteberettigede. |
| --- | --- |

2)

Rimelig bred afgrænsning af de aktiver, der er støtteberettigede.

| 3) | En værdiansættelse af støtteberettigede aktiver, der er gennemsigtig, helst baseret på en række forskellige tilgange og fælles kriterier, der vedtages på tværs af medlemsstaterne, på grundlag af udtalelser fra uafhængige eksterne eksperter, brug af modeller, der anvender data på mikroplan til at anslå den økonomiske værdi af og sandsynligheden for de forventede tab og aktivspecifikke trimninger af aktivers bogføringsværdi, når vurderingen af markedsværdien er særlig kompleks, eller når omstændighederne fordrer en hurtig indgriben. |
| --- | --- |

3)

En værdiansættelse af støtteberettigede aktiver, der er gennemsigtig, helst baseret på en række forskellige tilgange og fælles kriterier, der vedtages på tværs af medlemsstaterne, på grundlag af udtalelser fra uafhængige eksterne eksperter, brug af modeller, der anvender data på mikroplan til at anslå den økonomiske værdi af og sandsynligheden for de forventede tab og aktivspecifikke trimninger af aktivers bogføringsværdi, når vurderingen af markedsværdien er særlig kompleks, eller når omstændighederne fordrer en hurtig indgriben.

| 4) | En hensigtsmæssig grad af risikodeling som et nødvendigt element i enhver ordning for at begrænse udgifterne for staten, skabe de rette incitamenter for de deltagende pengeinstitutter og opretholde lige vilkår mellem disse. |
| --- | --- |

4)

En hensigtsmæssig grad af risikodeling som et nødvendigt element i enhver ordning for at begrænse udgifterne for staten, skabe de rette incitamenter for de deltagende pengeinstitutter og opretholde lige vilkår mellem disse.

| 5) | Tilstrækkelig lang varighed af støtteordningerne, muligvis afpasset efter forfaldsstrukturen for de støtteberettigede aktiver. |
| --- | --- |

5)

Tilstrækkelig lang varighed af støtteordningerne, muligvis afpasset efter forfaldsstrukturen for de støtteberettigede aktiver.

| 6) | Forvaltningen af pengeinstitutterne, som fortsat bør ledes i overensstemmelse med forretningsprincipper, og prioritering af ordninger, der fremmer veldefinerede tilbagebetalingsstrategier. |
| --- | --- |

6)

Forvaltningen af pengeinstitutterne, som fortsat bør ledes i overensstemmelse med forretningsprincipper, og prioritering af ordninger, der fremmer veldefinerede tilbagebetalingsstrategier.

| 7) | De offentlige støtteordningers orientering mod målbare mål, såsom forpligtelse til fortsat at yde långivning efter kommercielle kriterier for at få dækket efterspørgslen. |
| --- | --- |

7)

De offentlige støtteordningers orientering mod målbare mål, såsom forpligtelse til fortsat at yde långivning efter kommercielle kriterier for at få dækket efterspørgslen.

---

BILAG II

De forskellige tilgange til redning af aktiver og erfaringer med brugen af bad bank-løsninger i USA, Sverige, Frankrig, Italien, Tyskland, Schweiz og Tjekkiet

I.   Mulige tilgange

I princippet kan to overordnede tilgange til forvaltning af de aktiver, bankerne frigøres for, komme på tale:

| 1) | Adskillelse af værdiforringede aktiver fra gode aktiver i en bank eller i sektoren som sådan. Der kan overvejes flere forskellige varianter af denne tilgang. Et porteføljeadministrationsselskab (bad bank eller risikoskjold) kan oprettes for hver bank, hvorved de værdiforringede aktiver kan overføres til en særskilt retlig enhed, hvor aktiverne fortsat forvaltes af den kriseramte bank eller af en særskilt enhed, og mulige tab deles mellem den gode bank og staten. Alternativt kan staten etablere en selvejende institution (ofte kaldet en aggregator bank) til opkøb af de værdiforringede aktiver hos enten de enkelte banker eller i banksektoren som sådan og dermed sætte bankerne i stand til at genoptage deres sædvanlige långivningsadfærd uden at være bebyrdet med risikoen for nedskrivning af aktiverne. Denne tilgang kan også indebære forudgående nationalisering, hvorved staten overtager kontrollen med nogle eller alle banker i sektoren inden adskillelsen af de gode og de nødlidende aktiver. |
| --- | --- |

1)

Adskillelse af værdiforringede aktiver fra gode aktiver i en bank eller i sektoren som sådan. Der kan overvejes flere forskellige varianter af denne tilgang. Et porteføljeadministrationsselskab (bad bank eller risikoskjold) kan oprettes for hver bank, hvorved de værdiforringede aktiver kan overføres til en særskilt retlig enhed, hvor aktiverne fortsat forvaltes af den kriseramte bank eller af en særskilt enhed, og mulige tab deles mellem den gode bank og staten. Alternativt kan staten etablere en selvejende institution (ofte kaldet en aggregator bank) til opkøb af de værdiforringede aktiver hos enten de enkelte banker eller i banksektoren som sådan og dermed sætte bankerne i stand til at genoptage deres sædvanlige långivningsadfærd uden at være bebyrdet med risikoen for nedskrivning af aktiverne. Denne tilgang kan også indebære forudgående nationalisering, hvorved staten overtager kontrollen med nogle eller alle banker i sektoren inden adskillelsen af de gode og de nødlidende aktiver.

| 2) | En forsikringsordning for aktiverne, hvorved bankerne bibeholder de værdiforringede aktiver i deres balance, men modtager erstatning for deres tab fra staten. Ved forsikring af aktiver forbliver de værdiforringede aktiver på bankernes balance, og disse modtager erstatning for nogle eller alle tab fra staten. Et specifikt spørgsmål i forbindelse med forsikring af aktiver er fastsættelsen af en passende præmie for meget forskelligartede og komplekse aktiver, idet præmien i princippet bør afspejle en vis kombination af værdiansættelse og risikokarakteristik for de forsikrede aktiver. Et andet spørgsmål er, at forsikringsordninger er teknisk vanskelige at få til at fungere under omstændigheder, hvor de forsikrede aktiver er spredt over et stort antal banker snarere end koncentreret i få større banker. Endelig vil det forhold, at de forsikrede aktiver forbliver på bankernes balance, skabe mulighed for interessekonflikter og fjerne den vigtige psykologiske effekt, der består i en klar adskillelse mellem den gode bank og de nødlidende aktiver. |
| --- | --- |

2)

En forsikringsordning for aktiverne, hvorved bankerne bibeholder de værdiforringede aktiver i deres balance, men modtager erstatning for deres tab fra staten. Ved forsikring af aktiver forbliver de værdiforringede aktiver på bankernes balance, og disse modtager erstatning for nogle eller alle tab fra staten. Et specifikt spørgsmål i forbindelse med forsikring af aktiver er fastsættelsen af en passende præmie for meget forskelligartede og komplekse aktiver, idet præmien i princippet bør afspejle en vis kombination af værdiansættelse og risikokarakteristik for de forsikrede aktiver. Et andet spørgsmål er, at forsikringsordninger er teknisk vanskelige at få til at fungere under omstændigheder, hvor de forsikrede aktiver er spredt over et stort antal banker snarere end koncentreret i få større banker. Endelig vil det forhold, at de forsikrede aktiver forbliver på bankernes balance, skabe mulighed for interessekonflikter og fjerne den vigtige psykologiske effekt, der består i en klar adskillelse mellem den gode bank og de nødlidende aktiver.

II.   Erfaringer med bad bank-løsninger

I USA blev Resolution Trust Corporation (RTC) oprettet som et statsligt ejet porteføljeadministrationsselskab i 1989. RTC fik til opgave at afvikle aktiver (først og fremmest aktiver i forbindelse med fast ejendom, herunder hypoteklån), der tidligere havde tilhørt låne- og spareforeninger, som var blevet erklæret insolvente af Office of Thrift Supervision som følge af låne- og sparekrisen (1989-1992). RTC overtog ligeledes forsikringsfunktionerne under det tidligere Federal Home Loan Bank Board. Mellem 1989 og medio 1995 lukkede eller på anden måde afviklede RTC 747 spareforeninger med samlede aktiver på 394 mia. USD. Opgaverne blev i 1995 overdraget til Savings Association Insurance Fund under Federal Deposit Insurance Corporation (den amerikanske centrale indskudsgarantisammenslutning). Samlet blev omkostningerne for skatteborgerne anslået til 124 mia. USD (1995-USD).

RTC fungerede på grundlag af såkaldte »aktiepartnerskabsprogrammer«. Alle aktiepartnerskaber involverede en partner fra den private sektor, som erhvervede en part i en pulje af aktiver. Ved at opretholde en part i aktivporteføljer kunne RTC få del i de meget store afkast, som porteføljeinvestorerne opnåede. Hertil kommer, at aktiepartnerskaberne satte RTC i stand til at drage fordel af deres privatsektorpartneres forvaltnings- og afviklingsbestræbelser, og strukturen bidrog til at sikre en højere grad af harmonisering af incitamenterne, end hvad der normalt er tilfældet i et forhold mellem en hovedforpligtet og en kontrahent. De forskellige former for aktiepartnerskaber er følgende: Multiple Investment Fund (begrænset og selektivt partnerskab, uspecificeret aktivportefølje), N-series and S-series Mortgage Trusts (udbudsprocedure for specificeret aktivportefølje), Land fund (for at drage fordel af mere langsigtet genopretning og grundudstykning), og JDC Partnership (udvælgelse af partneren på grundlag af en såkaldt »skønhedskonkurrence« for fordringer uden sikkerhedsstillelse eller af tvivlsom værdi).

I Sverige blev der som bidrag til løsningen på finanskrisen i 1992/1993 oprettet to bankporteføljeadministrationsselskaber, Securum og Retriva, til at forvalte pengeinstitutternes misligholdte lån. En kriseramt banks aktiver blev opdelt i »gode« og »nødlidende« aktiver, og de nødlidende aktiver blev dernæst overført til et af administrationsselskaberne, for det meste Securum. Et vigtigt aspekt ved det svenske program var, at bankerne blev pålagt fuld oplysningspligt om forventede tab på lån og værdiansætte fast ejendom og andre aktiver realistisk. Det svenske finanstilsyn strammede i denne henseende sine regler med hensyn til, hvordan sandsynlige tab på lån skulle defineres samt fast ejendom værdiansættes. For at nå til en ensartet værdiansættelse af de støtteansøgende bankers beholdninger i form af fast ejendom, oprettede det svenske finanstilsyn et vurderingsråd bestående af specialister i fast ejendom. De lave markedsværdier, der blev indregnet for aktiverne i due diligence-proceduren, bidrog effektivt til at sætte en bundgrænse for aktivernes værdi. Da markedsdeltagerne ikke forventede, at priserne ville falde til under dette niveau, kunne handelen på markedet opretholdes (1). I det lange løb viste de to administrationsselskaber sig effektive, idet statens udgifter til understøttelse af det finansielle system mere eller mindre blev opvejet af de indtægter, som administrationsselskaberne opnåede ved afviklingen af deres aktivbeholdninger.

I Frankrig blev der i 1990'erne oprettet et offentligt organ med en institutionel ubegrænset statsgaranti til at overtage og med tiden afvikle Crédit Lyonnais' nødlidende aktiver. Denne bad bank finansierede opkøbet af aktiverne gennem et lån fra Crédit Lyonnais. Sidstnævnte kunne således undgå tab på aktiverne og frigøre kapital til et tilsvarende beløb i risikovægtede aktiver, da lånet til bad bank var risikovægtet til 0 % på grund af statsgarantien. Kommissionen godkendte denne bad bank som omstruktureringsstøtte. Et aspekt af denne model var den klare adskillelse mellem den gode og den nødlidende bank for at undgå interessekonflikter og klausulen om »better fortune« på den gode banks fortjeneste til fordel for staten. Efter få år var banken blevet privatiseret med held. Overførslen af aktiverne til den nødlidende bank til den bogførte værdi gjorde, at aktionærerne ikke mere var ansvarlige for tabene, og at staten pådrog sig store omkostninger i en periode.

I Italien blev Banco di Napoli nogle få år senere opsplittet i en nødlidende bank og en god bank efter at de eksisterende aktionærer havde absorberet tabene og en rekapitalisering fra statskassen havde fundet sted, i den udstrækning det var nødvendigt for at holde banken kørende. Banco di Napoli finansierede den nødlidende banks erhvervelse af de diskonterede, men fortsat værdiforringede aktiver gennem et subsidieret lån fra centralbanken med en modgaranti stillet af statskassen. Den rensede bank blev privatiseret et år senere. Hverken for Crédit Lyonnais eller for Banco di Napoli var der tale om umiddelbare udbetalinger fra statskassen til erhvervelse af de nødlidende aktiver, udover kapitaltilskud til bankerne.

En blødere udgave af en bad bank blev for nyligt oprettet af Tyskland for at løse problemet med Landesbankernes nødlidende aktiver. I tilfældet SachenLB blev banken solgt som a going concern, efter at de nødlidende aktiver, der tegnede sig for ca. 17,5 mia. EUR, blev kanaliseret ind i et SPV-selskab (Special Purpose Vehicle), der skulle beholde aktiverne indtil forfald. De tidligere ejere, delstaten Sachsen, gav en tabsgaranti på ca. 17 % af den nominelle værdi, hvilket i en stresstest blev betragtet som værende det absolut højest mulige tabsniveau (grundscenariet blev anslået til kun 2 %). Den nye ejer overtog det meste af refinansieringen og dækkede den resterende risiko. Støttebeløbet blev anset for i det mindste at ville nå op på de skønnede 4 % for det værste scenario. I tilfældet WestLB blev en portefølje af aktiver på 23 mia. EUR kanaliseret ind i et SPV-selskab og udstyret med en statsgaranti på 5 mia. EUR til at dække eventuelle tab og beskytte balancen mod justeringen af aktivernes værdi i forhold til de internationale regnskabsstandarder (IFRS). WestLB kunne hermed fjerne aktivernes volatilitet fra balancen. Der blev betalt et garantigebyr på 0,5 % til staten. Risikoskjoldet findes fortsat og betragtes som statsstøtte.

I Schweiz har regeringen oprettet en ny fond, hvortil UBS overførte en portefølje med nødlidende aktiver, som forud for overførslen var blevet værdiansat af en tredjemand. Til finansiering af fonden indskød Schweiz først kapital i UBS (i form af veksler, der kunne konverteres til UBS-aktier), som UBS øjeblikkeligt afskrev og overførte til fonden. Den resterende finansiering af fonden bestod i et lån fra den schweiziske centralbank.

Sidst i 1990'erne var de tjekkiske bankers vilkår for långivning til virksomheder meget lempelige. De tjekkiske banker blev derfor svækket alvorligt og skulle i slutningen af 1990'erne reddes af regeringen. Der blev foretaget en omfattende oprydning i bankernes balancer for at genoprette en sund banksektor.

Den tjekkiske regering oprettede i februar 1991 en konsolideringsbank (Konsolidační banka, KOB) med henblik på at overtage nødlidende lån, som banksektoren havde kumuleret inden 1991 — bl.a. gæld fra tiden med planøkonomi, navnlig i tilknytning til samhandelen med Sovjetblokken. Denne særlige bank blev i september 2001 omlagt til et agentur, der også skulle absorbere nødlidende lån i forbindelse med »nye innovative« lån (navnlig de såkaldte privatiseringslån, misligholdte lån og svigagtige lån).

Fra og med 1991 blev større banker frigjort fra deres nødlidende lån, og fra og med 1994 blev fokus lagt over på mindre banker. Navnlig Kreditní bankas konkurs i august 1996 og et efterfølgende delvist pres på Agrobanka satte en klemme på det tjekkiske banksystem. De pågældende programmer førte kun til en midlertidig forøgelse af statens kapitaldeltagelse i bankerne i 1995, og igen i 1998, da Agrobankas tilladelse til at udøve finansiel virksomhed blev tilbagekaldt. Samlet steg regeringens deltagelse i banksektoren til 32 % ved udgangen af 1995 fra 29 % i 1994.

Endvidere blev der i 1997 vedtaget et andet program — det såkaldte Stabiliseringsprogram — for at støtte de mindre banker. Dette program skulle især erstatte aktiver af dårlig kvalitet med likviditet på indtil 110 % af hver af de deltagende bankers kapital gennem opkøb af aktiver af dårlig kvalitet fra banken via et særligt selskab benævnt Česká finanční med efterfølgende genopkøb af aktivernes restbeløb inden for en tidshorisont på 5-7 år. Seks banker deltog i programmet, men fem af dem blev senere udelukket, da de ikke opfyldte kriterierne og derefter blev afviklet. Stabiliseringsprogrammet var således ikke vellykket og ophørte.

Ved udgangen af 1998 var der udstedt 63 tilladelser til at udøve bankvirksomhed (heraf 60 inden udgangen af 1994). Ved udgangen af september 2000 var der fortsat 41 banker og filialer af udenlandske banker, 16 var genstand for særlige ordninger (8 i likvidation, 8 genstand for konkursprocedurer), 4 havde fusioneret med andre banker, og tilladelsen for en udenlandsk bank var blevet tilbagekaldt, fordi det ikke lykkedes banken at påbegynde sin virksomhed. Ud af de 41 resterende pengeinstitutter (herunder CKA) var 15 indenlandsk kontrollerede banker og 27 udenlandsk kontrollerede banker, herunder datterselskaber og filialer af udenlandske banker.

I maj 2000 trådte den ændrede lov om konkurser og selskabsafvikling samt loven om offentlige auktioner i kraft med det formål at fremskynde konkursprocedurer og skabe balance mellem kreditor- og debitorrettigheder ved at lade specialiserede firmaer eller juridiske personer agere som kurator og åbne mulighed for at forhandle udenretslige forlig.

---

(1)  Dette står i skarp kontrast til den japanske politik med at sætte værdien på nødlidende aktiver for højt, hvilket fastfrøs ejendomsmarkedet i næsten ti år.

---

BILAG III

Afgrænsning af kategorier (»kurve«) af støtteberettigede aktiver og fyldestgørende rapportering vedrørende de værdiforringede aktiver og samtlige bankens forretningsområder

I.   Afgrænsning af kategorier (»kurve«) af støtteberettigede aktiver

Afgrænsning af kurve for bankernes værdiforringede finansielle aktiver bør som fællesnævner baseres på kategorier, der allerede anvendes i forbindelse med:

| 1) | tilsynsmæssig rapportering og værdiansættelse (Baselkomitéens søjle 3 = CRD bilag XII, FINREP og COREP) |
| --- | --- |

1)

tilsynsmæssig rapportering og værdiansættelse (Baselkomitéens søjle 3 = CRD bilag XII, FINREP og COREP)

| 2) | regnskabsaflæggelse og værdiansættelse (især IAS 39 og IFRS 7) |
| --- | --- |

2)

regnskabsaflæggelse og værdiansættelse (især IAS 39 og IFRS 7)

| 3) | særlige ad hoc-rapporter om kreditkrisen: IMF, FSF, Roubini og CEBS's arbejde om gennemsigtighed. |
| --- | --- |

3)

særlige ad hoc-rapporter om kreditkrisen: IMF, FSF, Roubini og CEBS's arbejde om gennemsigtighed.

Brugen af en fællesnævner for eksisterende rapporterings- og værdiansættelseskategorier i afgrænsningen af kurve for aktiver vil:

| 1) | fjerne yderligere rapporteringsbyrder for bankerne |
| --- | --- |

1)

fjerne yderligere rapporteringsbyrder for bankerne

| 2) | gøre det muligt at vurdere kurven af værdiforringede aktiver for de enkelte banker i forhold til vurderinger på fællesskabsplan og globalt plan (hvilket kan være relevant for at beregne »den økonomiske værdi« på et givet tidspunkt) og |
| --- | --- |

2)

gøre det muligt at vurdere kurven af værdiforringede aktiver for de enkelte banker i forhold til vurderinger på fællesskabsplan og globalt plan (hvilket kan være relevant for at beregne »den økonomiske værdi« på et givet tidspunkt) og

| 3) | resultere i objektive (attesterede) udgangspunkter for værdiansættelsen af de værdiforringede aktiver. |
| --- | --- |

3)

resultere i objektive (attesterede) udgangspunkter for værdiansættelsen af de værdiforringede aktiver.

Under hensyntagen til ovenstående foreslår Kommissionen følgende kurve af finansielle aktiver som udgangspunkt i fastsættelsen af den »økonomiske værdi« og hjælpeforanstaltningerne:

Tabel 1

| I.   Strukturerede finansielle/sikrede produkter |
| --- |
| | Produktets art | Regnskabs kategori | Ordningens værdiansættelsesgrundlag | Bemærkninger |
| Markedsværdi | Økonomisk værdi | Overførselsværdi |
| 1. | RMBS | FVPL/AFS (1) | | | | Yderligere opdelt på: geografisk område, tranchers anciennitet, ratings, tilknytning til sub-prime eller Alternative A-papirer eller andre underliggende aktiver, forfaldtidspunkt/årgang, justeringer og afskrivninger |
| 2. | CMBS | FVPL/AFS | | | |
| 3. | CDO | FVPL/AFS | | | |
| 4. | ABS | FVPL/AFS | | | |
| 5. | Selskabsgæld | FVPL/AFS | | | |
| 6. | Andre lån | FVPL/AFS | | | |
| I alt | | | |
| II.   Ikke-sikrede lån |
| | Produktets art | Regnskabs kategori | Ordningens værdiansættelsesgrundlag | Bemærkninger |
| Omkostninger (2) | Økonomisk værdi | Overførselsværdi |
| 7. | Virksomheder | HTM/ L&R (1) | Omkostninger (2) | | | Yderligere opdelt på: geografisk område, medkontrahentrisiko (PD), kreditrisikolempelse (sikkerhedsstillelse) og forfaldsstrukturer, justeringer og afskrivninger. |
| 8. | Bolig | HTM/ L&R | Omkostninger | | |
| 9. | Andet (privatkunder) | HTM/ L&R | Omkostninger | | |
| I alt | | | |

Strukturerede finansielle/sikrede produkter

Produktets art

Regnskabs kategori

Ordningens værdiansættelsesgrundlag

Bemærkninger

Markedsværdi

Økonomisk værdi

Overførselsværdi

1.

RMBS

FVPL/AFS (1)

Yderligere opdelt på: geografisk område, tranchers anciennitet, ratings, tilknytning til sub-prime eller Alternative A-papirer eller andre underliggende aktiver, forfaldtidspunkt/årgang, justeringer og afskrivninger

2.

CMBS

FVPL/AFS

3.

CDO

FVPL/AFS

4.

ABS

FVPL/AFS

5.

Selskabsgæld

FVPL/AFS

6.

Andre lån

FVPL/AFS

I alt

Ikke-sikrede lån

Produktets art

Regnskabs kategori

Ordningens værdiansættelsesgrundlag

Bemærkninger

Omkostninger (2)

Økonomisk værdi

Overførselsværdi

7.

Virksomheder

HTM/ L&R (1)

Omkostninger (2)

Yderligere opdelt på: geografisk område, medkontrahentrisiko (PD), kreditrisikolempelse (sikkerhedsstillelse) og forfaldsstrukturer, justeringer og afskrivninger.

8.

Bolig

HTM/ L&R

Omkostninger

9.

Andet (privatkunder)

HTM/ L&R

Omkostninger

I alt

II.   Fyldestgørende rapportering vedrørende værdiforringede aktiver og de dertil knyttede forretningsområder

På grundlag af de kurve af aktiver, der er vist i tabel 1, bør oplysningerne om de af en banks værdiforringede aktiver, der bør omfattes af en hjælpeforanstaltning, fremlægges med en yderligere detaljeringsgrad som foreslået i kolonnebemærkningen i tabel 1.

På grundlag af god praksis som opstillet af Det Europæiske Banktilsynsudvalg (CEBS) for rapportering om aktiviteter berørt af uroen på markedet kan oplysningerne om bankernes aktiviteter i tilknytning til værdiforringede aktiver til brug for rentabilitetsundersøgelsen omhandlet i afsnit 5.1, struktureres som følger:

Tabel 2

| God praksis som opstillet af CEBS | Senior Supervisors Group (SSG):
  Leading Practice Disclosure |
| --- | --- |
| Forretningsmodel | |
| — | Beskrivelses af forretningsmodellen (dvs. årsagerne til at påbegynde en aktivitet og bidraget til værdiskabelsesforløbet) og i givet fald af de foretagne ændringer (f.eks. foranlediget af krise). |

God praksis som opstillet af CEBS

Senior Supervisors Group (SSG):

Leading Practice Disclosure

Forretningsmodel

—

Beskrivelses af forretningsmodellen (dvs. årsagerne til at påbegynde en aktivitet og bidraget til værdiskabelsesforløbet) og i givet fald af de foretagne ændringer (f.eks. foranlediget af krise).

| — | Beskrivelse af omfang og mål. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af omfang og mål.

| — | Beskrivelse af aktiviteternes omfang og bidrag til forretningen (herunder kvantitativt). |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af aktiviteternes omfang og bidrag til forretningen (herunder kvantitativt).

| — | Beskrivelse af aktiviteternes art, herunder en beskrivelse af instrumenterne samt af deres funktion og de kriterier, som produkter/investeringer skal opfylde. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af aktiviteternes art, herunder en beskrivelse af instrumenterne samt af deres funktion og de kriterier, som produkter/investeringer skal opfylde.

| — | Beskrivelse af pengeinstituttets rolle og involvering, dvs. tilsagn og forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af pengeinstituttets rolle og involvering, dvs. tilsagn og forpligtelser.

| — | Aktiviteter (SPE) (3) |
| --- | --- |

—

Aktiviteter (SPE) (3)

| — | Eksponeringens art (sponsor, formidler af likviditet og/eller kreditforbedring) (SPE) |
| --- | --- |

—

Eksponeringens art (sponsor, formidler af likviditet og/eller kreditforbedring) (SPE)

| — | Kvalitativ drøftelse af strategi (LF) |
| --- | --- |

—

Kvalitativ drøftelse af strategi (LF)

Risici og risikostyring

| — | Beskrivelse af risicienes art og omfang i forhold til aktiviteterne og instrumenterne. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af risicienes art og omfang i forhold til aktiviteterne og instrumenterne.

| — | Beskrivelse af praksis for risikostyring i tilknytning til aktiviteterne, af eventuelt kortlagte svagheder i eventuelle korrigerende foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe disse. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af praksis for risikostyring i tilknytning til aktiviteterne, af eventuelt kortlagte svagheder i eventuelle korrigerende foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe disse.

| — | I den nuværende krise bør likviditetsrisikoen have særlig opmærksomhed. |
| --- | --- |

—

I den nuværende krise bør likviditetsrisikoen have særlig opmærksomhed.

Krisens indvirkning på resultatet

| — | Kvalitativ og kvantitativ beskrivelse af resultater med fokus på eventuelle tab og nedskrivninger med virkning for resultaterne. |
| --- | --- |

—

Kvalitativ og kvantitativ beskrivelse af resultater med fokus på eventuelle tab og nedskrivninger med virkning for resultaterne.

| — | Fordeling af nedskrivningerne/tabene på produkt- og instrumenttyper berørt af krisen (CMBS, RMBS, CDO, ABS og LBO yderligere opdelt efter forskellige kriterier). |
| --- | --- |

—

Fordeling af nedskrivningerne/tabene på produkt- og instrumenttyper berørt af krisen (CMBS, RMBS, CDO, ABS og LBO yderligere opdelt efter forskellige kriterier).

| — | Beskrivelse af årsager og faktorer, der er ansvarlige for den indtrufne påvirkning. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af årsager og faktorer, der er ansvarlige for den indtrufne påvirkning.

| — | Sammenligning af i) virkninger mellem (relevante) tidsrum og af ii) balancer på resultatopgørelsen før og efter krisens virkninger. |
| --- | --- |

—

Sammenligning af i) virkninger mellem (relevante) tidsrum og af ii) balancer på resultatopgørelsen før og efter krisens virkninger.

| — | Adskillelse af nedskrivninger mellem realiserede og urealiserede beløb. |
| --- | --- |

—

Adskillelse af nedskrivninger mellem realiserede og urealiserede beløb.

| — | Beskrivelse af krisens indflydelse på selskabets aktiepris. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af krisens indflydelse på selskabets aktiepris.

| — | Oplysning om maksimal tabsrisiko og beskrivelse af, hvordan pengeinstituttets situation kunne blive berørt af yderligere tilbageslag eller af markedsopsving. |
| --- | --- |

—

Oplysning om maksimal tabsrisiko og beskrivelse af, hvordan pengeinstituttets situation kunne blive berørt af yderligere tilbageslag eller af markedsopsving.

| — | Oplysning om virkningen af kreditspredningsbevægelser for egne passiver på resultaterne og på de metoder, der anvendes til at fastlægge virkningen. |
| --- | --- |

—

Oplysning om virkningen af kreditspredningsbevægelser for egne passiver på resultaterne og på de metoder, der anvendes til at fastlægge virkningen.

| — | Ændring i eksponering fra den tidligere periode, herunder salg og nedskrivninger (CMB/LF) |
| --- | --- |

—

Ændring i eksponering fra den tidligere periode, herunder salg og nedskrivninger (CMB/LF)

Eksponeringsniveauer og -former

| — | Nominelt beløb (eller afskrevne omkostninger) og dagsværdier for udestående eksponeringer. |
| --- | --- |

—

Nominelt beløb (eller afskrevne omkostninger) og dagsværdier for udestående eksponeringer.

| — | Oplysninger om kreditsikring (f.eks. credit default swaps) og sikringens virkning for eksponeringerne. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om kreditsikring (f.eks. credit default swaps) og sikringens virkning for eksponeringerne.

| — | Oplysninger om antallet af produkter. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om antallet af produkter.

| — | Detaljerede oplysninger om eksponeringer fordelt på:






  — | tranchers anciennitet |
| --- | --- | --- |

—

Detaljerede oplysninger om eksponeringer fordelt på:

—

tranchers anciennitet

| — | kreditværdighed (f.eks. ratings, investeringsværdighed, årgange) |
| --- | --- |

—

kreditværdighed (f.eks. ratings, investeringsværdighed, årgange)

| — | geografisk herkomst |
| --- | --- |

—

geografisk herkomst

| — | hvorvidt de pågældende eksponeringer er bankens egne eller administreres for eller er overtaget fra andre |
| --- | --- |

—

hvorvidt de pågældende eksponeringer er bankens egne eller administreres for eller er overtaget fra andre

| — | produktkarakteristika: f.eks. ratings, andel af sub-prime hypoteklån, diskonteringssatser, sikringspunkter, spredninger, finansiering |
| --- | --- |

—

produktkarakteristika: f.eks. ratings, andel af sub-prime hypoteklån, diskonteringssatser, sikringspunkter, spredninger, finansiering

| — | arten af de bagvedliggende aktiver: F.eks. årgange, lån/værdiforholdet, panterettigheder, vægtet gennemsnitslevetid for det underliggende aktiv, formodet førtidig indfrielseshastighed, forventet kredittab. |
| --- | --- |

—

arten af de bagvedliggende aktiver: F.eks. årgange, lån/værdiforholdet, panterettigheder, vægtet gennemsnitslevetid for det underliggende aktiv, formodet førtidig indfrielseshastighed, forventet kredittab.

| — | Mønsteret i eksponeringernes bevægelser mellem den relevante regnskabsperiode og den underliggende årsag (salg, afhændelser, køb osv.). |
| --- | --- |

—

Mønsteret i eksponeringernes bevægelser mellem den relevante regnskabsperiode og den underliggende årsag (salg, afhændelser, køb osv.).

| — | Drøftelse af eksponeringer, der ikke er konsolideret (eller er erkendt i løbet af krisen) og de dertil knyttede årsager. |
| --- | --- |

—

Drøftelse af eksponeringer, der ikke er konsolideret (eller er erkendt i løbet af krisen) og de dertil knyttede årsager.

| — | Eksponering for monolineselskaber og kvaliteten af de forsikrede aktiver.






  — | Nominelle beløb (eller afskrevne omkostninger) af forsikrede eksponeringer samt af det indkøbte beløb af kreditsikring |
| --- | --- | --- |

—

Eksponering for monolineselskaber og kvaliteten af de forsikrede aktiver.

—

Nominelle beløb (eller afskrevne omkostninger) af forsikrede eksponeringer samt af det indkøbte beløb af kreditsikring

| — | Dagsværdier for udestående eksponeringer samt den dertil knyttede kreditsikring |
| --- | --- |

—

Dagsværdier for udestående eksponeringer samt den dertil knyttede kreditsikring

| — | Beløb for afskrivninger og tab, differentieret i realiserede og urealiserede beløb |
| --- | --- |

—

Beløb for afskrivninger og tab, differentieret i realiserede og urealiserede beløb

| — | Fordeling af eksponeringer efter ratings eller medkontrahent. |
| --- | --- |

—

Fordeling af eksponeringer efter ratings eller medkontrahent.

| — | Instrumentets størrelse i forhold til selskabets samlede eksponering (SPE/CDO). |
| --- | --- |

—

Instrumentets størrelse i forhold til selskabets samlede eksponering (SPE/CDO).

| — | Sikkerhedsstillelse: Type, trancher, kreditrating, sektor, geografisk fordeling, gennemsnitlig forfaldstid, årgange (SPE/CDO/CMB/LF). |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsstillelse: Type, trancher, kreditrating, sektor, geografisk fordeling, gennemsnitlig forfaldstid, årgange (SPE/CDO/CMB/LF).

| — | Risikosikringer, herunder eksponering til monolineselskaber, andre medkontrahenter (CDO). Kreditværdigheden for medkontrahenter i risikosikring (CDO). |
| --- | --- |

—

Risikosikringer, herunder eksponering til monolineselskaber, andre medkontrahenter (CDO). Kreditværdigheden for medkontrahenter i risikosikring (CDO).

| — | Hele lån, RMBS, afledte instrumenter, andet (O). |
| --- | --- |

—

Hele lån, RMBS, afledte instrumenter, andet (O).

| — | Detaljer om kreditkvalitet (kreditrating, lån/værdiforhold, måling af resultater) (O) |
| --- | --- |

—

Detaljer om kreditkvalitet (kreditrating, lån/værdiforhold, måling af resultater) (O)

| — | Ændring i eksponering fra den tidligere periode, herunder salg og afskrivninger (CMB/LF) |
| --- | --- |

—

Ændring i eksponering fra den tidligere periode, herunder salg og afskrivninger (CMB/LF)

| — | Skelnen mellem konsoliderede og ikke-konsoliderede instrumenter. Årsag til eventuel konsolidering (SPE). |
| --- | --- |

—

Skelnen mellem konsoliderede og ikke-konsoliderede instrumenter. Årsag til eventuel konsolidering (SPE).

| — | Finansieret eksponering og ufinansierede tilsagn (LF) |
| --- | --- |

—

Finansieret eksponering og ufinansierede tilsagn (LF)

Regnskabspolitik og spørgsmål i forbindelse med værdiansættelse

| — | Klassificering af transaktionerne og de strukturerede produkter af regnskabshensyn og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling. |
| --- | --- |

—

Klassificering af transaktionerne og de strukturerede produkter af regnskabshensyn og den dertil knyttede regnskabsmæssige behandling.

| — | Konsolidering af SPE og andre instrumenter (så som VIE) og en afstemning af disse med de strukturerede produkter, der er berørt af sub-prime-krisen. |
| --- | --- |

—

Konsolidering af SPE og andre instrumenter (så som VIE) og en afstemning af disse med de strukturerede produkter, der er berørt af sub-prime-krisen.

| — | Detaljerede oplysninger om dagsværdien af finansielle instrumenter:






  — | finansielle instrumenter, for hvilke der anvendes dagsværdi |
| --- | --- | --- |

—

Detaljerede oplysninger om dagsværdien af finansielle instrumenter:

—

finansielle instrumenter, for hvilke der anvendes dagsværdi

| — | dagsværdihierarki (en fordeling af samtlige eksponeringer målt i dagsværdi efter forskellige niveauer i dagsværdihierarkiet og en fordeling efter likvide og afledte instrumenter samt oplysninger om bevægelser mellem de forskellige niveauer) |
| --- | --- |

—

dagsværdihierarki (en fordeling af samtlige eksponeringer målt i dagsværdi efter forskellige niveauer i dagsværdihierarkiet og en fordeling efter likvide og afledte instrumenter samt oplysninger om bevægelser mellem de forskellige niveauer)

| — | behandling af førstedagsindtjening (herunder kvantitative oplysninger) |
| --- | --- |

—

behandling af førstedagsindtjening (herunder kvantitative oplysninger)

| — | anvendelse af dagsværdimuligheden (herunder betingelser for anvendelsen) og dertil knyttede beløb (med en hensigtsmæssig fordeling). |
| --- | --- |

—

anvendelse af dagsværdimuligheden (herunder betingelser for anvendelsen) og dertil knyttede beløb (med en hensigtsmæssig fordeling).

| — | Oplysninger om modelteknikker anvendt i værdiansættelsen af de finansielle instrumenter, herunder diskussion af følgende:






  — | beskrivelse af modelteknikker og af de instrumenter, de finder anvendelse på |
| --- | --- | --- |

—

Oplysninger om modelteknikker anvendt i værdiansættelsen af de finansielle instrumenter, herunder diskussion af følgende:

—

beskrivelse af modelteknikker og af de instrumenter, de finder anvendelse på

| — | beskrivelse af værdiansættelsesprocesserne (herunder især diskussion af de antagelser og inputfaktorer, som modellerne bygger på) |
| --- | --- |

—

beskrivelse af værdiansættelsesprocesserne (herunder især diskussion af de antagelser og inputfaktorer, som modellerne bygger på)

| — | justeringstype anvendt for at afspejle modelrisikoen og andre usikkerhedsmomenter i prissætningen |
| --- | --- |

—

justeringstype anvendt for at afspejle modelrisikoen og andre usikkerhedsmomenter i prissætningen

| — | dagsværdiernes følsomhed og |
| --- | --- |

—

dagsværdiernes følsomhed og

| — | stressscenarier. |
| --- | --- |

—

stressscenarier.

| — | Værdiansættelsesmetoder og primære drivkræfter (CDO) |
| --- | --- |

—

Værdiansættelsesmetoder og primære drivkræfter (CDO)

| — | Justeringer af kreditvurdering for specifikke medkontrahenter (CDO) |
| --- | --- |

—

Justeringer af kreditvurdering for specifikke medkontrahenter (CDO)

| — | Værdiansættelsens følsomhed overfor ændringer af centrale formodninger og inputs (CDO) |
| --- | --- |

—

Værdiansættelsens følsomhed overfor ændringer af centrale formodninger og inputs (CDO)

Andre oplysningsaspekter

| — | Beskrivelse af oplysningspolitik og de principper, der anvendes i oplysningsrapporteringen og regnskabsopstillingen. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af oplysningspolitik og de principper, der anvendes i oplysningsrapporteringen og regnskabsopstillingen.

Præsentation

| — | Relevante oplysninger for forståelsen af ét pengeinstituts engagement i en given aktivitet bør så vidt muligt fremlægges på et sted. |
| --- | --- |

—

Relevante oplysninger for forståelsen af ét pengeinstituts engagement i en given aktivitet bør så vidt muligt fremlægges på et sted.

| — | Når oplysninger spredes over flere dele eller kilder, bør der gives klare krydshenvisninger, så læseren kan navigere mellem delene. |
| --- | --- |

—

Når oplysninger spredes over flere dele eller kilder, bør der gives klare krydshenvisninger, så læseren kan navigere mellem delene.

| — | Oplysninger i form af tekst bør af klarhedshensyn så vidt muligt suppleres med illustrerende tabeller og oversigter. |
| --- | --- |

—

Oplysninger i form af tekst bør af klarhedshensyn så vidt muligt suppleres med illustrerende tabeller og oversigter.

| — | Pengeinstitutterne bør sikre, at de begreber, der bruges til at beskrive komplekse finansielle instrumenter og transaktioner, ledsages af klare og hensigtsmæssige forklaringer. |
| --- | --- |

—

Pengeinstitutterne bør sikre, at de begreber, der bruges til at beskrive komplekse finansielle instrumenter og transaktioner, ledsages af klare og hensigtsmæssige forklaringer.

---

(1)  FVPL = Fair value through profit and loss (dagsværdi gennem resultatet) = handelsbeholdning + dagsværdioption); AFS = available for sale (udbudt til salg), HTM = Held to Maturity (holdes indtil forfald), L&R = loans and receivables (lån og tilgodehavender).

(2)  Ved omkostninger forstås lånenes regnskabsmæssige værdi minus værdiforringelsen.

(3)  I SSG-rapporten henviser hver komponent til en specifik type SPE, eller til alle som helhed, som SPE (Special Purpose Entities generelt), LF (Leveraged Finance), CMB (Commercial Mortgage-Backed Securities), O (Other sub-prime and Alt-A Exposures), CDO (Collateralised Debt Obligations).

---

BILAG IV

Principper og processer for værdiansættelse og prissætning

I.   Metode og procedure for værdiansættelse

I forbindelse med hjælpeforanstaltningerne bør aktiverne klassificeres i overensstemmelse med de illustrerende tabeller 1 og 2 i bilag III.

Fastsættelsen af den reelle økonomiske værdi med henblik på denne meddelelse (se afsnit 5.5) bør baseres på observerbare markedsoplysninger og realistiske og forsigtige antagelser vedrørende fremtidige pengestrømme.

Metoden for værdiansættelse af de støtteberettigede aktiver bør vedtages på fællesskabsplan og vil kunne variere i forhold til de enkelte aktiver eller kurve af aktiver. Når det er muligt, bør værdiansættelsen regelmæssigt over aktivets levetid revurderes i forhold til markedet.

Tidligere er der med mere eller mindre held anvendt flere metoder til værdiansættelse. Enkle omvendte auktioner har været nyttige for de kategorier af aktiver, hvor markedsværdien er rimelig sikker. I USA viste det sig imidlertid, at denne fremgangsmåde ikke gør det muligt at værdiansætte komplekse aktiver. Mere sofistikerede auktionsprocedurer er hensigtsmæssige, når der er mindre sikkerhed omkring markedsværdierne, og der bliver behov for en mere eksakt metode for at prissætte de enkelte aktiver. Det er desværre ikke nemt at udforme sådanne metoder. Alternativet med modelbaserede beregninger for komplekse aktiver har den ulempe, at de er følsomme i forhold til de underliggende antagelser (1).

Muligheden for at anvende ensartet trimmet værdiansættelse ved samtlige komplekse aktiver forenkler den samlede værdiansættelsesproces, selv om det fører til mindre præcis prissætning for de enkelte aktiver. Centralbankerne har betydelige erfaringer med hensyn til de mulige kriterier og parametre for sikkerhedsstillelse med henblik på refinansiering, som kan tjene som en nyttig reference.

Uanset hvilken model der vælges, bør værdiansættelsen og især vurderingen af sandsynligheden for fremtidige tab baseres på stringent stresstestning i forhold til en situation med langvarig verdensomspændende recession.

Værdiansættelsen bør baseres på internationalt anerkendte standarder og benchmarks. En fælles metode for værdiansættelse vedtaget på fællesskabsplan og gennemført af medlemsstaterne på sammenhængende vis vil i vid udstrækning kunne bidrage til at mindske bekymringen for en underminering af de lige vilkår som følge af de store konsekvenser, forskelle i værdiansættelsessystemerne kan få. Kommissionen vil i sin vurdering af de metoder til værdiansættelse, som medlemsstaterne fremlægger for deres hjælpeforanstaltninger for bankaktiver, i princippet rådføre sig med paneler bestående af erfarne eksperter (2).

II.   Prissætningen af statsstøtte på grundlag af værdiansættelsen

Værdiansættelsen af aktiverne bør ikke forveksles med prissætningen af en støtteforanstaltning. Opkøb eller forsikring på basis af den fastlagte aktuelle markedsværdi eller den »reelle økonomiske værdi«, med indregning af fremtidige pengestrømprognoser indtil forfaldsdag, vil i praksis ofte overstige modtagerbankens nuværende evne til at dele byrden (3). Prissætningen bør baseres på en overførselsværdi så tæt som muligt på den konstaterede reelle økonomiske værdi. Selv om dette indebærer en fordel i sammenligning med den aktuelle markedsværdi og dermed statsstøtte, kan prissætning på basis af den »reelle økonomiske værdi« også opfattes som en udligning af overdrevne markedsreaktioner forårsaget af den nuværende krise, som har ført til forværring eller endog sammenbrud af visse markeder. Jo mere overførselsværdien afviger fra den »reelle økonomiske værdi« — og dermed jo større støttebeløbet er — desto større er behovet for korrigerende foranstaltninger for at sikre en præcis prissætning over tid (f.eks. gennem klausuler om bedre tider (better fortune) og en mere dybdegående omstrukturering. Den tilladte afvigelse fra værdiansættelsesresultatet bør være mere begrænset for aktiver, hvis værdi kan fastsættes på basis af pålidelige markedsoplysninger, end for aktiver, for hvilke markederne er illikvide. Overholdes disse principper ikke, vil der være en stærk formodning om, at der er behov for vidtrækkende omstrukturering og kompenserende foranstaltninger eller endog en velordnet afvikling.

Under alle omstændigheder skal enhver prissætning af støtte til aktiver indeholde et afkast til staten under behørig hensyntagen til risici for fremtidige tab, der overstiger prognoserne i fastsættelsen af den »reelle økonomiske værdi« og eventuelle yderligere risici forårsaget af en overførselsværdi, der er større end den reelle økonomiske værdi.

Et sådant afkast kan sikres ved at sætte overførselsprisen for aktiverne så langt under den »reelle økonomiske værdi«, at der gives hensigtsmæssig kompensation for risikoen i form af et rimeligt tillæg, eller ved at justere garantigebyret tilsvarende.

Når målet for afkastet fastlægges, kan man lade sig »inspirere« af den forrentning, der ville være påkrævet for rekapitaliseringsforanstaltninger, i det omfang den foreslåede ordning har en kapitalvirkning. Dette bør ske i overensstemmelse med Meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, idet der tages behørigt hensyn til de pågældende foranstaltningers særlige karakteristika og navnlig det forhold, at de kan indebære større eksponering end kapitalindskud (4).

Prissætningen kan ligeledes omfatte warrants for aktier i bankerne af samme værdi som aktiverne (hvilket indebærer, at en højere betalt pris fører til en potentielt større kapitaldeltagelse). En model for et sådant prissætningssystem kunne være en situation med opkøb af aktiver, hvor sådanne warrants tilbageleveres til banken, når aktiverne er blevet solgt af bad bank, og hvis de har indtjent det nødvendige mål for afkastet. Hvis aktiverne ikke har haft et sådant afkast, bør banken betale forskellen kontant for at nå afkastmålet. Hvis banken ikke betaler kontantbeløbet, bør medlemsstaten sælge warrants for at nå op på afkastmålet.

I en situation med garanterede aktiver kan garantigebyret betales i form af aktier med en fast kumulativ rente, der udgør afkastmålet. Når der skal trækkes på garantien, vil medlemsstaterne kunne anvende deres warrants til at erhverve aktier svarende til de beløb, der måtte dækkes over garantien.

Ethvert prissætningssystem må kunne sikre, at modtagerbankernes samlede bidrag reducerer omfanget af statens nettoindgreb til det nødvendige minimum.

---

(1)  Under alle omstændigheder vil en auktion kun være mulig for homogene klasser af aktiver, og hvor der findes et tilstrækkeligt stort antal mulige sælgere. Hertil kommer, at der bør være en mindstepris for at sikre beskyttelse af statens interesse og klausuler om tilbagebetaling i tilfælde af, at de endelige tab overstiger mindsteprisen, så det kan sikres, at modtagerbanken yder et tilstrækkeligt bidrag. For at vurdere sådanne klausuler bør der fremlægges komparative scenarier med alternative garanti-/opkøbsordninger, herunder stresstest, for at sikre deres globale finansielle ækvivalens.

(2)  Kommissionen anvender udtalelser fra sådanne vurderingspaneler på samme måde, som den gør i andre statsstøtteprocedurer, hvor den kan søge ekstern ekspertise.

(3)  Se afsnit 5.2.

(4)  Der bør også tages hensyn til, at der i en situation med garanterede aktiver ikke opnås nogen likviditet, hvilket ikke er tilfældet for rekapitaliseringsforanstaltninger.

---

BILAG V

Statsstøtteproceduren

Medlemsstater, der anmelder hjælpeforanstaltninger, skal give Kommissionen omfattende og detaljerede oplysninger om samtlige elementer af relevans for vurderingen af de offentlige støtteforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne efter de retningslinjer, der er opstillet i denne meddelelse (1). Dette omfatter især en detaljeret beskrivelse af værdiansættelsesmetoden og dens gennemførelse med inddragelse af uafhængige eksterne eksperter (2). Kommissionens godkendelse gives for et tidsrum på seks måneder og gøres betinget af en forpligtelse til at fremlægge enten en omstruktureringsplan eller en rentabilitetsundersøgelse for hver modtagerbank inden tre måneder efter bankens optagelse i hjælpeprogrammet.

Når en bank tildeles støtte enten som en individuel foranstaltning eller inden for rammerne af en godkendt hjælpeordning, skal medlemsstaten senest i den individuelle anmeldelse af omstruktureringsplanen eller rentabilitetsundersøgelsen give Kommissionen detaljerede oplysninger om de pågældende aktiver og værdiansættelsen på tidspunktet for støttens tildeling samt en attestering og validering af rapporteringen af oplysningerne om værdiforringelsen af de aktiver, der indgår i hjælpeforanstaltningen (3). En fuldstændig rapport om bankens aktiviteter og balance skal tilvejebringes så hurtigt som muligt, så der kan indledes drøftelser om en hensigtsmæssig omstruktureringsform og dens omfang i god tid inden den formelle fremlæggelse af en omstruktureringsplan for således at fremskynde forløbet og skabe retlig klarhed så hurtigt som muligt.

For banker, der allerede har draget fordel af andre former for statsstøtte, det være sig inden for rammerne af en godkendt garanti, bytning af aktiver eller rekapitaliseringsordninger eller individuelle foranstaltninger, skal enhver støtte, der ydes i henhold til hjælpeordningen, medtages i indberetningen under de eksisterende indberetningsforpligtelser, så Kommissionen i en samlet vurdering kan danne sig et fuldstændigt billede af de flere forskellige statsstøtteforanstaltninger, som en individuel støttemodtager drager fordel af, og bedre kan vurdere effektiviteten af de tidligere foranstaltninger og det bidrag, som medlemsstaten foreslår.

Kommissionen foretager en revurdering af foreløbigt godkendt støtte i lyset af de foreslåede omstruktureringsplaner og korrigerende foranstaltninger (4), og tager stilling til foreneligheden for en længere periode end seks måneder i en ny beslutning.

Medlemsstaterne skal hver sjette måned indsende en rapport til Kommissionen om hjælpeordningernes forløb og om udviklingen i bankernes omstruktureringsplaner. Når medlemsstaten allerede har rapporteringspligt for andre former for støtte til bankerne, skal sådanne rapporter suppleres med de nødvendige oplysninger vedrørende foranstaltningerne for bankaktiver og bankernes omstruktureringsplaner.

---

(1)  Henvendelse forud for anmeldelsen anbefales.

(2)  Se afsnit 5.5 og bilag IV.

(3)  Der skal fremlægges et brev fra lederen af tilsynsmyndigheden, der attesterer den detaljerede rapportering.

(4)  For at lette arbejdet for medlemsstaterne og Kommissionen vil Kommissionen være rede til at behandle samlede anmeldelser omfattende samme type reorganiserings-/afviklingsplaner. Kommissionen vil kunne være indforstået med, at det ikke er nødvendigt at fremsende en plan, når anmeldelsen vedrører en ren afvikling af et pengeinstitut, eller når instituttet er af ubetydelig størrelse.

---

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/23

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5364 — Iberia/Vueling/Clickair)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 72/02)

Den 9. januar 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på spansk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5364. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5364. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/24

---

Euroens vekselkurs (1)

25. marts 2009

(2009/C 72/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3494 |
| JPY | japanske yen | 132,24 |
| DKK | danske kroner | 7,4486 |
| GBP | pund sterling | 0,92425 |
| SEK | svenske kroner | 10,9565 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5230 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,7275 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,290 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 300,22 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7095 |
| PLN | polske zloty | 4,5600 |
| RON | rumænske lei | 4,2811 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2433 |
| AUD | australske dollar | 1,9310 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6598 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,4580 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,3847 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0376 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 837,68 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,8317 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,2176 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4750 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 754,25 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8956 |
| PHP | filippinske pesos | 64,880 |
| RUB | russiske rubler | 45,4110 |
| THB | thailandske bath | 47,890 |
| BRL | brasilianske real | 3,0442 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,3909 |
| INR | indisk rupee | 68,3740 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3494

JPY

japanske yen

132,24

DKK

danske kroner

7,4486

GBP

pund sterling

0,92425

SEK

svenske kroner

10,9565

CHF

schweiziske franc

1,5230

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,7275

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,290

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

300,22

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7095

PLN

polske zloty

4,5600

RON

rumænske lei

4,2811

TRY

tyrkiske lira

2,2433

AUD

australske dollar

1,9310

CAD

canadiske dollar

1,6598

HKD

hongkongske dollar

10,4580

NZD

newzealandske dollar

2,3847

SGD

singaporeanske dollar

2,0376

KRW

sydkoreanske won

1 837,68

ZAR

sydafrikanske rand

12,8317

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,2176

HRK

kroatiske kuna

7,4750

IDR

indonesiske rupiah

15 754,25

MYR

malaysiske ringgit

4,8956

PHP

filippinske pesos

64,880

RUB

russiske rubler

45,4110

THB

thailandske bath

47,890

BRL

brasilianske real

3,0442

MXN

mexicanske pesos

19,3909

INR

indisk rupee

68,3740

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/25

---

LISTE OVER ORGANER ELLER OFFENTLIGE MYNDIGHEDER, DER VARETAGER KONTROLLEN SOM OMHANDLET I ARTIKEL 15 I FORORDNING (EØF) NR. 2092/91

(2009/C 72/04)

Efter artikel 9 i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni 1991 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler skal medlemsstaterne iværksætte en kontrolordning, der varetages af en eller flere udpegede kontrolmyndigheder og/eller af godkendte private kontrolorganer.

Som fastsat i artikel 15, sidste afsnit, i nævnte forordning omfatter nærværende meddelelse en liste på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, der blev ajourført i 2008, over de ordninger, der er indført i de enkelte medlemsstater, og de organer og/eller myndigheder, der er godkendt til at varetage kontrollen.

I kolonnen »bemærkninger« er de ordninger, som er blevet iværksat i de enkelte medlemsstater, angivet som følger:

| A | : | Ordning med godkendte private kontrolorganer |
| --- | --- | --- |
| B | : | Ordning med en eller flere udpegede offentlige kontrolmyndigheder |
| C | : | Ordning med en udpeget offentlig kontrolmyndighed og godkendte private kontrolorganer |

A

:

Ordning med godkendte private kontrolorganer

B

:

Ordning med en eller flere udpegede offentlige kontrolmyndigheder

C

:

Ordning med en udpeget offentlig kontrolmyndighed og godkendte private kontrolorganer

Siden januar 1998 har godkendte kontrolorganer i EU skullet opfylde kravene i betingelserne for standard EN 45011 (artikel 9, stk. 10, i forordning (EØF) nr. 2092/91).

Listen indeholder også de organer og/eller myndigheder, som tredjelande, der er tilknyttet EØS, har godkendt til kontrol.

Østrig og Spanien

I Østrig og Spanien er organernes aktiviteter begrænset til visse specifikke delstater/selvstyrende regioner.

Følgende koder skal benyttes for de forskellige delstater/selvstyrende regioner i kolonnen »bemærkninger«:

Østrig

| Kärnten | K |
| --- | --- |
| Niederösterreich | N |
| Oberösterreich | O |
| Salzburg | S |
| Steiermark | ST |
| Tirol | T |
| Wien | W |
| Burgenland | B |
| Vorarlberg | V |

Kärnten

K

Niederösterreich

N

Oberösterreich

O

Salzburg

S

Steiermark

ST

Tirol

T

Wien

W

Burgenland

B

Vorarlberg

V

Spanien

| Andalusien | AN |
| --- | --- |
| Aragonien | AR |
| Asturien | AS |
| Balearerne | BA |
| De Kanariske Øer | CA |
| Cantabrien | CN |
| Castilla-La Mancha | CM |
| Castilla y Leon | CL |
| Catalonien | CT |
| Extremadura | EX |
| Galicien | GA |
| Rioja | RI |
| Madrid | MA |
| Murcia | MU |
| Navarra | NA |
| Baskerlandet | VAS |
| Valencia | VA |

Andalusien

AN

Aragonien

AR

Asturien

AS

Balearerne

BA

De Kanariske Øer

CA

Cantabrien

CN

Castilla-La Mancha

CM

Castilla y Leon

CL

Catalonien

CT

Extremadura

EX

Galicien

GA

Rioja

RI

Madrid

MA

Murcia

MU

Navarra

NA

Baskerlandet

VAS

Valencia

VA

| Medlemsstater og koder | Inspektionsmyndighed(er) eller -organ(er) | Bemærkinger |
| --- | --- | --- |
| ØSTRIG | | Ordning A |
| AT-N-01-BIO | Austria Bio Garantie |
| Königsbrunnerstrasse 8 |
| A-2202 Enzersfeld |
| Tel: +43 2262 67 22 12 |
| Fax: +43 22 62 67 41 43 |
| E-mail: nw@abg.at |
| Website: www.abg.at |

Medlemsstater og koder

Inspektionsmyndighed(er) eller -organ(er)

Bemærkinger

ØSTRIG

Ordning A

AT-N-01-BIO

Austria Bio Garantie

Königsbrunnerstrasse 8

A-2202 Enzersfeld

Tel: +43 2262 67 22 12

Fax: +43 22 62 67 41 43

E-mail: nw@abg.at

Website: www.abg.at

N, B, K, O, S, ST, T, V, W

AT-0-01-BIO

| BIOS — Biokontrollservice Österreich |
| --- |
| Feyregg 39 |
| A-4552 Wartberg |
| Tel: +43 7587 7178 |
| Fax:+43 7587 71 78-11 |
| E-mail: office@bios-kontrolle.at |
| Website: www.bios-kontrolle.at |

BIOS — Biokontrollservice Österreich

Feyregg 39

A-4552 Wartberg

Tel: +43 7587 7178

Fax:+43 7587 71 78-11

E-mail: office@bios-kontrolle.at

Website: www.bios-kontrolle.at

O, B, K, N, S, ST, T, V, W

AT-O-02-BIO

| LACON GmbH |
| --- |
| Linzerstrasse 2 |
| A-4150 Rohrbach |
| Tel: +43 7289 40977 |
| Fax: +43 7289 40977-4 |
| E-mail: office@lacon-institut.at |
| Website: www.lacon-institut.at |

LACON GmbH

Linzerstrasse 2

A-4150 Rohrbach

Tel: +43 7289 40977

Fax: +43 7289 40977-4

E-mail: office@lacon-institut.at

Website: www.lacon-institut.at

O, B, K, N, S, ST, T, V, W

AT-O-04-BIO

| GfRS Gesellschaft für Ressourcenschutz mbH |
| --- |
| Prinzenstraße 4 |
| D-37073 Göttingen |
| Tel: +49 551 58657 |
| Fax: +49 551 58774 |
| E-mail: postmaster@gfrs.de |
| Website: www.gfrs.de |

GfRS Gesellschaft für Ressourcenschutz mbH

Prinzenstraße 4

D-37073 Göttingen

Tel: +49 551 58657

Fax: +49 551 58774

E-mail: postmaster@gfrs.de

Website: www.gfrs.de

O, B, K, S, ST, T

AT-S-01-BIO

| SLK GesmbH |
| --- |
| Maria-Cebotari-Strasse 3 |
| A-5020 Salzburg |
| Tel: +43 (0)662 649483 14 or +43 (0)662 649483 11 |
| Fax: +43 662 649 483 19 |
| E-mail: office@slk.at |
| Website: www.slk.at |

SLK GesmbH

Maria-Cebotari-Strasse 3

A-5020 Salzburg

Tel: +43 (0)662 649483 14 or +43 (0)662 649483 11

Fax: +43 662 649 483 19

E-mail: office@slk.at

Website: www.slk.at

S, B, K, N, O,ST, T, V, W

AT-T-01-BIO

| Kontrollservice BIKO Tirol |
| --- |
| Wilhelm — Greil — Straße 9 |
| A-6020 Innsbruck |
| Tel: +43 (0)59292-3100 or +43 (0)59292 3101 |
| Fax: +43 059292-3199 |
| E-mail: office@biko.at |
| Website: www.biko.at |

Kontrollservice BIKO Tirol

Wilhelm — Greil — Straße 9

A-6020 Innsbruck

Tel: +43 (0)59292-3100 or +43 (0)59292 3101

Fax: +43 059292-3199

E-mail: office@biko.at

Website: www.biko.at

T, K, N, O, S, V, W

AT-W-01-BIO

| LVA |
| --- |
| Blaasstrasse 29 |
| A-1190 Wien |
| Tel: +43 (0)1 3688555 541 or +43 (0)1 3688555 12 |
| Fax: +43 1 368 85 55-20 |
| E-mail: cs@lva.co.at or bio@lva.at |
| Website: www.lva.co.at |

LVA

Blaasstrasse 29

A-1190 Wien

Tel: +43 (0)1 3688555 541 or +43 (0)1 3688555 12

Fax: +43 1 368 85 55-20

E-mail: cs@lva.co.at or bio@lva.at

Website: www.lva.co.at

W, B, K, N, O, S, ST, T, V

AT-W-02-BIO

| SGS Austria Controll — Co. GesmbH |
| --- |
| Diefenbachgasse 35 |
| A-1150 Wien |
| Tel: +43 (0)1 5122567 154 or +43 (0)1 5122567 0 |
| Fax: +43 (0)1 5122567 9 |
| E-mail: sgs.austria@sgs.com |
| Website: www.at.sgs.com |

SGS Austria Controll — Co. GesmbH

Diefenbachgasse 35

A-1150 Wien

Tel: +43 (0)1 5122567 154 or +43 (0)1 5122567 0

Fax: +43 (0)1 5122567 9

E-mail: sgs.austria@sgs.com

Website: www.at.sgs.com

W, B, K, N, O, S, ST, T, V

BELGIEN

Ordning A

BE-BIO-01

| CERTISYS |
| --- |
| Av. de l'Escrime 85 Schermlaan |
| B-1150 Bruxelles — Brussel |
| Bureaux: |
| Chemin de la Haute Baudecet 1 |
| B-1457 Walhain |
| Tel: +32 (0) 81 60 03 77 |
| Fax: +32 (0) 81 60 03 13 |
| E-mail: info@certisys.eu |
| Website: www.certisys.eu |

CERTISYS

Av. de l'Escrime 85 Schermlaan

B-1150 Bruxelles — Brussel

Bureaux:

Chemin de la Haute Baudecet 1

B-1457 Walhain

Tel: +32 (0) 81 60 03 77

Fax: +32 (0) 81 60 03 13

E-mail: info@certisys.eu

Website: www.certisys.eu

BE-BIO-02

| INTEGRA bvba, afdeling BLIK |
| --- |
| Statiestraat 164 |
| B-2600 Berchem |
| Tel: +32 (0)3 287 37 60 |
| Fax: +32 (0)3 287 37 61 |
| E-mail: info@integra-bvba.be |
| Website: www.integra-bvba.be |

INTEGRA bvba, afdeling BLIK

Statiestraat 164

B-2600 Berchem

Tel: +32 (0)3 287 37 60

Fax: +32 (0)3 287 37 61

E-mail: info@integra-bvba.be

Website: www.integra-bvba.be

BULGARIEN

Ordning A

BG-02

| BALKAN BIOCERT Ltd |
| --- |
| 13, Christo G. Danov Str. |
| BG-4000 Plovdiv |
| Tel: +359 32 625 888 |
| Fax: +359 32 625 818 |
| E-mail: gm@balkanbiocert.com |
| Website: www.balkanbiocert.com |

BALKAN BIOCERT Ltd

13, Christo G. Danov Str.

BG-4000 Plovdiv

Tel: +359 32 625 888

Fax: +359 32 625 818

E-mail: gm@balkanbiocert.com

Website: www.balkanbiocert.com

BG-03

| QC I INTERNATIONAL SERVICES S.P.A. |
| --- |
| 23, Vasil Aprilov Blvd., floor 3 |
| BG-4000 Plovdiv |
| Tel/Fax: +359 32 649 228 |
| E-mail: office@qci.bg |
| Website: qci.bg |

QC I INTERNATIONAL SERVICES S.P.A.

23, Vasil Aprilov Blvd., floor 3

BG-4000 Plovdiv

Tel/Fax: +359 32 649 228

E-mail: office@qci.bg

Website: qci.bg

BG-04

| CERES — Certification of Environmental Standards Ltd. |
| --- |
| 15, Ivan Gechov Blvd. |
| BG-1431 Sofia |
| Tel/Fax: +359 29530264 |
| E-mail: bioxm_bg@yahoo.com |
| Website: www.ceres-cert.com |

CERES — Certification of Environmental Standards Ltd.

15, Ivan Gechov Blvd.

BG-1431 Sofia

Tel/Fax: +359 29530264

E-mail: bioxm_bg@yahoo.com

Website: www.ceres-cert.com

BG-05

| LАCON Ltd |
| --- |
| 17, Prolet Str. |
| BG-5140 Lyaskovetz |
| Tel/Fax: +359 619/231 87 |
| E-mail: laconbg@gmail.com |
| E-mail: b_cert@yahoo.co.uk |
| Website: www.b-cert.com |

LАCON Ltd

17, Prolet Str.

BG-5140 Lyaskovetz

Tel/Fax: +359 619/231 87

E-mail: laconbg@gmail.com

E-mail: b_cert@yahoo.co.uk

Website: www.b-cert.com

BG-06

| BCS Öko-Garantie Ltd |
| --- |
| 15, Ivailo Str. |
| BG-1606 Sofia |
| Tel: + 359 29880276 |
| Fax: +359 29880259 |
| E-mail: bulgaria@bcs-oeko.com |
| Website: www.bcs-oeko.com |

BCS Öko-Garantie Ltd

15, Ivailo Str.

BG-1606 Sofia

Tel: + 359 29880276

Fax: +359 29880259

E-mail: bulgaria@bcs-oeko.com

Website: www.bcs-oeko.com

BG-07

| Control Union Certifications Ltd |
| --- |
| 40, Graf Ignatiev Str. |
| BG-9000 Varna |
| Tel: + 359 52/66 55 903 |
| Fax: + 359 52/600 453 |
| E-mail: sales@fidelitas.bg |
| Website: www.controlunion.com |

Control Union Certifications Ltd

40, Graf Ignatiev Str.

BG-9000 Varna

Tel: + 359 52/66 55 903

Fax: + 359 52/600 453

E-mail: sales@fidelitas.bg

Website: www.controlunion.com

CYPERN

Ordning A

CY-BIO-001

| LACON LTD |
| --- |
| Archbishop Kyprianos 53 |
| 2059 Strovolos |
| Cyprus |
| Tel: +35 722499640 |
| Fax: +35 722499643 |
| E-mail: laconcy@cytanet.com.cy |

LACON LTD

Archbishop Kyprianos 53

2059 Strovolos

Cyprus

Tel: +35 722499640

Fax: +35 722499643

E-mail: laconcy@cytanet.com.cy

CY-BIO-002

| BIOCERT (CYPRUS) LTD |
| --- |
| Olympias 12 |
| 1070 Lefkosia |
| Cyprus |
| Tel: +35 722766446 |
| Fax: +35 722375069 |

BIOCERT (CYPRUS) LTD

Olympias 12

1070 Lefkosia

Cyprus

Tel: +35 722766446

Fax: +35 722375069

TJEKKIET

Ordning A

CZ-BIO-KEZ-01

| KEZ o.p.s. |
| --- |
| Poděbradova 909 |
| CZ-53701 Chrudim |
| Tel: +420 469 622 249 |
| Fax: +420 469 625 027 |
| E-mail: kez@kez.cz |
| Website: www.kez.cz |

KEZ o.p.s.

Poděbradova 909

CZ-53701 Chrudim

Tel: +420 469 622 249

Fax: +420 469 625 027

E-mail: kez@kez.cz

Website: www.kez.cz

CZ-BIO-ABCERT-02

| ABCERT AG, organizační složka |
| --- |
| Lidická 40 |
| CZ-602 00 Brno |
| Tel: +420 545 215 899 |
| Fax: +420 545 217 876 |
| E-mail: info@abcert.cz |
| Website: www.abcert.cz |

ABCERT AG, organizační složka

Lidická 40

CZ-602 00 Brno

Tel: +420 545 215 899

Fax: +420 545 217 876

E-mail: info@abcert.cz

Website: www.abcert.cz

CZ-BIOKONT-03

| BIOKONT CZ, s r.o. |
| --- |
| Měříčkova 34 |
| CZ-62100 Brno |
| Tel: +420 545 225 565 |
| Fax: +420 547 225 565 |
| E-mail: slavik@biokont.cz |
| Website: www.biokont.cz |

BIOKONT CZ, s r.o.

Měříčkova 34

CZ-62100 Brno

Tel: +420 545 225 565

Fax: +420 547 225 565

E-mail: slavik@biokont.cz

Website: www.biokont.cz

DANMARK

Ordning B

DK-Ø-50

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| DK-2800 Lyngby |
| Tel: +45 45 26 36 00 |
| Fax: +45 45 26 36 19 |
| E-mail: pdir@pdir.dk |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

DK-2800 Lyngby

Tel: +45 45 26 36 00

Fax: +45 45 26 36 19

E-mail: pdir@pdir.dk

DK-Ø-1

| Fødevareregion Nord |
| --- |
| Kontrolafdeling Aalborg |
| Sofiendalsvej 90 |
| DK-9200 Aalborg SV. |
| Tel: +45 7227 5000 |
| Fax: +45 7227 5003 |
| E-mail: kontr.aalborg.nord@fvst.dk |

Fødevareregion Nord

Kontrolafdeling Aalborg

Sofiendalsvej 90

DK-9200 Aalborg SV.

Tel: +45 7227 5000

Fax: +45 7227 5003

E-mail: kontr.aalborg.nord@fvst.dk

DK-Ø-2

| Fødevareregion Nord |
| --- |
| Kontrolafdeling Viborg |
| Klostermarken 16 |
| DK-8800 Viborg |
| Tel: +45 7227 5000 |
| Fax: +45 7227 5007 |
| E-mail: kontr.viborg.nord@fvst.dk |

Fødevareregion Nord

Kontrolafdeling Viborg

Klostermarken 16

DK-8800 Viborg

Tel: +45 7227 5000

Fax: +45 7227 5007

E-mail: kontr.viborg.nord@fvst.dk

DK-Ø-3

| Fødevareregion Nord |
| --- |
| Kontrolafdeling Herning |
| Rosenholmsvej 15, Tjørring |
| DK-7400 Herning |
| Tel: +45 7227 5000 |
| Fax: +45 7227 5005 |
| E-mail: kontr.herning.nord@fvst.dk |

Fødevareregion Nord

Kontrolafdeling Herning

Rosenholmsvej 15, Tjørring

DK-7400 Herning

Tel: +45 7227 5000

Fax: +45 7227 5005

E-mail: kontr.herning.nord@fvst.dk

DK-Ø-4

| Fødevareregion Nord |
| --- |
| Kontrolafdeling Århus |
| Sønderskovvej 5 |
| DK-8520 Lystrup |
| Tel: +45 7227 5000 |
| Fax: +45 7227 5001 |
| E-mail: kontr.aarhus.nord@fvst.dk |

Fødevareregion Nord

Kontrolafdeling Århus

Sønderskovvej 5

DK-8520 Lystrup

Tel: +45 7227 5000

Fax: +45 7227 5001

E-mail: kontr.aarhus.nord@fvst.dk

DK-Ø-5

| Fødevareregion Syd |
| --- |
| Kontrolafdeling Vejle |
| Tysklandsvej 7 |
| DK-7100 Vejle |
| Tel: +45 7227 5500 |
| Fax: +45 7227 5501 |
| E-mail: kontr.vejle.syd@fvst.dk |

Fødevareregion Syd

Kontrolafdeling Vejle

Tysklandsvej 7

DK-7100 Vejle

Tel: +45 7227 5500

Fax: +45 7227 5501

E-mail: kontr.vejle.syd@fvst.dk

DK-Ø-6

| Fødevareregion Syd |
| --- |
| Kontrolafdeling Esbjerg |
| Høgevej 25 |
| DK-6705 Esbjerg Ø. |
| Tel: +45 7227 5500 |
| Fax: +45 7227 5601 |
| E-mail: kontr.esbjerg.syd@fvst.dk |

Fødevareregion Syd

Kontrolafdeling Esbjerg

Høgevej 25

DK-6705 Esbjerg Ø.

Tel: +45 7227 5500

Fax: +45 7227 5601

E-mail: kontr.esbjerg.syd@fvst.dk

DK-Ø-7

| Fødevareregion Syd |
| --- |
| Kontrolafdeling Haderslev |
| Ole Rømersvej 30 |
| DK-6100 Haderslev |
| Tel: +45 7227 5500 |
| Fax: +45 7227 5701 |
| E-mail: kontr.haderslev.syd@fvst.dk |

Fødevareregion Syd

Kontrolafdeling Haderslev

Ole Rømersvej 30

DK-6100 Haderslev

Tel: +45 7227 5500

Fax: +45 7227 5701

E-mail: kontr.haderslev.syd@fvst.dk

DK-Ø-8

| Fødevareregion Syd |
| --- |
| Kontrolafdeling Odense |
| Lille Tornbjerg Vej 30 |
| DK-5220 Odense SØ. |
| Tel: +45 7227 5500 |
| Fax: +45 7227 5801 |
| E-mail: kontr.odense.syd@fvst.dk |

Fødevareregion Syd

Kontrolafdeling Odense

Lille Tornbjerg Vej 30

DK-5220 Odense SØ.

Tel: +45 7227 5500

Fax: +45 7227 5801

E-mail: kontr.odense.syd@fvst.dk

DK-Ø-9

| Fødevareregion Øst |
| --- |
| Kontrolafdeling Ringsted |
| Søndervang 4 |
| DK-4100 Ringsted |
| Tel: +45 7227 6000 |
| Fax: +45 7227 6101 |
| E-mail: kontr.ringsted.oest@fvst.dk |

Fødevareregion Øst

Kontrolafdeling Ringsted

Søndervang 4

DK-4100 Ringsted

Tel: +45 7227 6000

Fax: +45 7227 6101

E-mail: kontr.ringsted.oest@fvst.dk

DK-Ø-10

| Fødevareregion Øst |
| --- |
| Kontrolafdeling Rødovre |
| Fjeldhammervej 15 |
| DK-2610 Rødovre |
| Tel: +45 7227 6000 |
| Fax: +45 7227 6399 |
| E-mail: kontr.roedovre.oest@fvst.dk |

Fødevareregion Øst

Kontrolafdeling Rødovre

Fjeldhammervej 15

DK-2610 Rødovre

Tel: +45 7227 6000

Fax: +45 7227 6399

E-mail: kontr.roedovre.oest@fvst.dk

ESTLAND

Ordning B

EE-VTA

| Veterinary and Food Board |
| --- |
| Väike-Paala 3 |
| EE-11415 Tallinn |
| Tel: +372 605 1710 |
| Fax: +372 621 1441 |
| E-mail: vet@vet.agri.ee |
| Website: www.vet.agri.ee |

Veterinary and Food Board

Väike-Paala 3

EE-11415 Tallinn

Tel: +372 605 1710

Fax: +372 621 1441

E-mail: vet@vet.agri.ee

Website: www.vet.agri.ee

VFB er den kontrolmyndighed, der er ansvarlig for importtilladelser og forberedelse

EE-TTI

| Plant Production Inspectorate |
| --- |
| Teaduse 2, Saku 75501 |
| Harjumaa |
| Tel: +372 6712 602 |
| Fax: +372 6712 604 |
| E-mail: plant@plant.agri.ee |
| Website: www.plant.agri.ee |

Plant Production Inspectorate

Teaduse 2, Saku 75501

Harjumaa

Tel: +372 6712 602

Fax: +372 6712 604

E-mail: plant@plant.agri.ee

Website: www.plant.agri.ee

PPI er den kontrolmyndighed, der er ansvarlig for produktion

FINLAND

Ordning B

FI-A-001

| Uudenman työvoima- ja elinkeinokeskus |
| --- |
| Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| (The Finnish Food Safety Authority Evira) |
| Mustialankatu 3 |
| FIN-00790 Helsinki |
| Tel: +358 20 772 003 |
| Fax: +358 20 772 4350 |
| E-mail: kirjaamo@evira.fi |
| Website: www.evira.fi |

Uudenman työvoima- ja elinkeinokeskus

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

(The Finnish Food Safety Authority Evira)

Mustialankatu 3

FIN-00790 Helsinki

Tel: +358 20 772 003

Fax: +358 20 772 4350

E-mail: kirjaamo@evira.fi

Website: www.evira.fi

FI-A-002

Varsinais-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-003

Satakunnan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-004

Hämeen työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-005

Pirkanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-006

Kaakkois-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-007

Etelä-Savon työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-008

Pohjois-Savon työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-009

Pohjois-Karjalan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-010

Keski-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-011

Etelä-Pohjanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-012

Pohjanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-013

Pohjois-Pohjanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-014

Kainuun työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-A-015

Lapin työvoima- ja elinkeinokeskus

As above

FI-B

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

As above

FI-C

| Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto |
| --- |
| P.O. Box 210 |
| FIN-00531 Helsinki |
| Tel: +358-9-772 920 |
| Fax: +358-9-7729 2498 |
| E-mail: kirjaamo@valvira.fi |
| Website: www.valvira.fi |

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto

P.O. Box 210

FIN-00531 Helsinki

Tel: +358-9-772 920

Fax: +358-9-7729 2498

E-mail: kirjaamo@valvira.fi

Website: www.valvira.fi

FI-D

| Ålands landskapsregering |
| --- |
| PB 1060 |
| FIN-22111 Mariehamn, Åland |
| Tel: +358 18 250 00 |
| Fax: +358-18-192 40 |
| E-mail: registrator@regeringen.ax |
| Website: www.regeringen.ax |

Ålands landskapsregering

PB 1060

FIN-22111 Mariehamn, Åland

Tel: +358 18 250 00

Fax: +358-18-192 40

E-mail: registrator@regeringen.ax

Website: www.regeringen.ax

FRANKRIG

Ordning A

FR-BIO 01

| ECOCERT S.A.S. |
| --- |
| B.P. 47 |
| F-32600 L'Isle Jourdain |
| Tel: +33 (0)5 62 07 34 24 |
| Fax: +33 (0)5 62 07 11 67 |
| E-mail: info@ecocert.com |
| Website: www.ecocert.fr |

ECOCERT S.A.S.

B.P. 47

F-32600 L'Isle Jourdain

Tel: +33 (0)5 62 07 34 24

Fax: +33 (0)5 62 07 11 67

E-mail: info@ecocert.com

Website: www.ecocert.fr

FR-AB 06

| ULASE SAS |
| --- |
| B.P. 68 |
| F-26270 Loriol sur Drôme |
| Tel: +33 (0)4 75 61 13 05 |
| Fax: +33 (0)4 75 85 62 12 |
| E-mail: info@ulase.fr |
| Website: www.ulase.fr |

ULASE SAS

B.P. 68

F-26270 Loriol sur Drôme

Tel: +33 (0)4 75 61 13 05

Fax: +33 (0)4 75 85 62 12

E-mail: info@ulase.fr

Website: www.ulase.fr

FR-BIO 07

| AGROCERT |
| --- |
| 4, rue Albert Gary |
| F-47200 Marmande |
| Tel: +33 (0)5 53 20 93 04 |
| Fax: +33 (0)5 53 20 92 41 |
| E-mail: agrocert@agrocert.fr |

AGROCERT

4, rue Albert Gary

F-47200 Marmande

Tel: +33 (0)5 53 20 93 04

Fax: +33 (0)5 53 20 92 41

E-mail: agrocert@agrocert.fr

FR-BIO 09

| ACLAVE |
| --- |
| 56, rue Roger Salengro |
| F-85013 LA-ROCHE-SUR-YON CEDEX |
| Tel: +33(0)2 51 05 14 92 |
| Fax: +33 (0)2 51 36 84 63 |
| E-mail: accueil@aclave.asso.fr |
| Website: www.aclave.asso.fr |

ACLAVE

56, rue Roger Salengro

F-85013 LA-ROCHE-SUR-YON CEDEX

Tel: +33(0)2 51 05 14 92

Fax: +33 (0)2 51 36 84 63

E-mail: accueil@aclave.asso.fr

Website: www.aclave.asso.fr

FR-BIO 10

| QUALITÉ FRANCE S.A.S. |
| --- |
| * Immeuble le Guillaumet |
| 60, av. du Gal de Gaulle |
| F-92046 PARIS la DÉFENSE CEDEX |
| Tel: +33 (0)1 41 97 00 74 |
| Fax: +33 (0)1 41 97 08 32 |
| E-mail: bio@fr.bureauveritas.com |
| Website: www.qualite-france.com |

QUALITÉ FRANCE S.A.S.

- Immeuble le Guillaumet

60, av. du Gal de Gaulle

F-92046 PARIS la DÉFENSE CEDEX

Tel: +33 (0)1 41 97 00 74

Fax: +33 (0)1 41 97 08 32

E-mail: bio@fr.bureauveritas.com

Website: www.qualite-france.com

| * ZAC ATALANTE CHAMPEAUX |
| --- |
| 1, rue Maillard de la Gournerie |
| CS 63901 |
| F-35039 RENNES CEDEX |

- ZAC ATALANTE CHAMPEAUX

1, rue Maillard de la Gournerie

CS 63901

F-35039 RENNES CEDEX

| * ZA CHAMPGRAND |
| --- |
| B.P. 68 |
| F-26270 LORIOL-SUR-DRÔME |

- ZA CHAMPGRAND

B.P. 68

F-26270 LORIOL-SUR-DRÔME

FR-BIO 11

| SGS ICS S.A.S. |
| --- |
| 191, avenue Aristide Briand |
| F-94237 CACHAN CEDEX |
| Tel: +33(0)1 41 24 83 04 |
| Fax: +33 (0)1 41 24 89 96 |
| E-mail: fr.certification@sgs.com |
| Website: www.fr.sgs.com |

SGS ICS S.A.S.

191, avenue Aristide Briand

F-94237 CACHAN CEDEX

Tel: +33(0)1 41 24 83 04

Fax: +33 (0)1 41 24 89 96

E-mail: fr.certification@sgs.com

Website: www.fr.sgs.com

TYSKLAND

Ordning A

DE-001-Öko-Kontrollstelle

| BCS Öko-Garantie GmbH |
| --- |
| Control System Peter Grosch |
| Cimbernstraße 21 |
| D-90402 Nürnberg |
| Tel: +49 (0)911 424390 |
| Fax: +49 (0)911 492239 |
| E-mail: info@bcs-oeko.de |
| Website: www.bcs-oeko.de |

BCS Öko-Garantie GmbH

Control System Peter Grosch

Cimbernstraße 21

D-90402 Nürnberg

Tel: +49 (0)911 424390

Fax: +49 (0)911 492239

E-mail: info@bcs-oeko.de

Website: www.bcs-oeko.de

DE-003-Öko-Kontrollstelle

| Lacon GmbH |
| --- |
| Privatinstitut für Qualitätssicherung und |
| Zertifizierung ökologisch erzeugter Lebensmittel |
| Brünnlesweg 19 |
| D-77654 Offenburg |
| Tel: +49 (0)781 91937 30 |
| Fax: +49 (0)781 91937 50 |
| E-mail: lacon@lacon-institut.com |
| Website: www.lacon-institut.com |

Lacon GmbH

Privatinstitut für Qualitätssicherung und

Zertifizierung ökologisch erzeugter Lebensmittel

Brünnlesweg 19

D-77654 Offenburg

Tel: +49 (0)781 91937 30

Fax: +49 (0)781 91937 50

E-mail: lacon@lacon-institut.com

Website: www.lacon-institut.com

DE-005-Öko-Kontrollstelle

| IMO GmbH |
| --- |
| Institut für Marktökologie GmbH |
| Obere Laube 51-53 |
| D-78462 Konstanz |
| Tel: +49 (0)7531/81301-0 |
| Fax: +49 (0)7531/81301-29 |
| E-mail: imod@imo.ch |
| Website: www.imo.ch |

IMO GmbH

Institut für Marktökologie GmbH

Obere Laube 51-53

D-78462 Konstanz

Tel: +49 (0)7531/81301-0

Fax: +49 (0)7531/81301-29

E-mail: imod@imo.ch

Website: www.imo.ch

DE-006-Öko-Kontrollstelle

| ABCERT GmbH |
| --- |
| Kontrollstelle für ökologisch erzeugte Lebensmittel |
| Martinstraße 42-44 |
| D-73728 Esslingen |
| Tel: +49 (0)711 351792-0 |
| Fax: +49 (0)711 351792-200 |
| E-mail: info@abcert.de |
| Website: www.abcert.de |

ABCERT GmbH

Kontrollstelle für ökologisch erzeugte Lebensmittel

Martinstraße 42-44

D-73728 Esslingen

Tel: +49 (0)711 351792-0

Fax: +49 (0)711 351792-200

E-mail: info@abcert.de

Website: www.abcert.de

DE-007-Öko-Kontrollstelle

| Prüfverein Verarbeitung Ökologische Landbauprodukte e.V. |
| --- |
| Vorholzstraße 36 |
| D-76137 Karlsruhe |
| Tel: +49(0)721 35239-20 |
| Fax: +49(0)721 35239-09 |
| E-mail: kontakt@pruefverein.de |
| Website: www.pruefverein.de |

Prüfverein Verarbeitung Ökologische Landbauprodukte e.V.

Vorholzstraße 36

D-76137 Karlsruhe

Tel: +49(0)721 35239-20

Fax: +49(0)721 35239-09

E-mail: kontakt@pruefverein.de

Website: www.pruefverein.de

DE-009-Öko-Kontrollstelle

| LC Landwirtschafts-Consulting GmbH |
| --- |
| Am Kamp 15-17 |
| D-24768 Rendsburg |
| Tel: +49 (0)4331 33630 0 |
| Fax: +49 (0)4331 33630 12 |
| Website: www.lc-kiel.de |

LC Landwirtschafts-Consulting GmbH

Am Kamp 15-17

D-24768 Rendsburg

Tel: +49 (0)4331 33630 0

Fax: +49 (0)4331 33630 12

Website: www.lc-kiel.de

DE-012-Öko-Kontrollstelle

| AGRECO R.F. Göderz GmbH |
| --- |
| Mündener Straße 19 |
| D-37218 Witzenhausen |
| Tel: +49 (0)5542 4044 |
| Fax: +49 (0)5542 6540 |
| E-mail: info@agrecogmbh.de |
| Website: www.agrecogmbh.de |

AGRECO R.F. Göderz GmbH

Mündener Straße 19

D-37218 Witzenhausen

Tel: +49 (0)5542 4044

Fax: +49 (0)5542 6540

E-mail: info@agrecogmbh.de

Website: www.agrecogmbh.de

DE-013-Öko-Kontrollstelle

QC & I Gesellschaft für Kontrolle und Zertifizierung von Qualitätssicherungssystemen GmbH

Geschäftsstelle:

| Tiergartenstraße 32 |
| --- |
| D-54595 Prüm/ Eifel |
| Tel: +49 (0)6551 147641 |
| Fax: +49 (0)6551 147645 |

Tiergartenstraße 32

D-54595 Prüm/ Eifel

Tel: +49 (0)6551 147641

Fax: +49 (0)6551 147645

Sitz der Gesellschaft:

| Gleuelerstraße 286 |
| --- |
| D-50935 Köln |
| E-mail: qci.koeln@qci.de |
| Website: www.qci.de |

Gleuelerstraße 286

D-50935 Köln

E-mail: qci.koeln@qci.de

Website: www.qci.de

DE-021-Öko-Kontrollstelle

| Grünstempel Ökoprüfstelle e.V. |
| --- |
| EU Kontrollstelle für ökologische Erzeugung und Verarbeitung landwirtschaftlicher Produkte |
| Windmühlenbreite 25d |
| D-39164 Wanzleben |
| Tel: +49 (0)39209 46696 |
| Fax: +49 (0)39209 60596 |
| E-mail: info@gruenstempel.de |
| Website: www.gruenstempel.de |

Grünstempel Ökoprüfstelle e.V.

EU Kontrollstelle für ökologische Erzeugung und Verarbeitung landwirtschaftlicher Produkte

Windmühlenbreite 25d

D-39164 Wanzleben

Tel: +49 (0)39209 46696

Fax: +49 (0)39209 60596

E-mail: info@gruenstempel.de

Website: www.gruenstempel.de

DE-022-Öko-Kontrollstelle

| Kontrollverein ökologischer Landbau e.V. |
| --- |
| Vorholzstraße 36 |
| D-76137 Karlsruhe |
| Tel: +49 (0)721 35239-10 |
| Fax: +49 (0)721 35239-09 |
| E-mail: kontakt@kontrollverein.de |
| Website: www.kontrollverein.de |

Kontrollverein ökologischer Landbau e.V.

Vorholzstraße 36

D-76137 Karlsruhe

Tel: +49 (0)721 35239-10

Fax: +49 (0)721 35239-09

E-mail: kontakt@kontrollverein.de

Website: www.kontrollverein.de

DE-024-Öko-Kontrollstelle

| Ecocert Deutschland GmbH |
| --- |
| Güterbahnhofstr.10 |
| D-37154 Northeim |
| Tel: +49 (0)5551 908430 |
| Fax: +49 (0)5551 9084380 |
| E-mail: info-deutschland@ecocert.com |

Ecocert Deutschland GmbH

Güterbahnhofstr.10

D-37154 Northeim

Tel: +49 (0)5551 908430

Fax: +49 (0)5551 9084380

E-mail: info-deutschland@ecocert.com

DE-026-Öko-Kontrollstelle

| Certification Services International CSI GmbH |
| --- |
| Flughafendamm 9a |
| D-28199 Bremen |
| Tel: +49 (0)421 5977322 or (0)421 594770 |
| Fax: +49 (0)421 594771 |
| E-mail: info@csicert.com |
| Website: www.csicert.com |

Certification Services International CSI GmbH

Flughafendamm 9a

D-28199 Bremen

Tel: +49 (0)421 5977322 or (0)421 594770

Fax: +49 (0)421 594771

E-mail: info@csicert.com

Website: www.csicert.com

DE-032-Öko-Kontrollstelle

| Kontrollstelle für ökologischen Landbau GmbH |
| --- |
| Dorfstraße 11 |
| D-07646 Tissa |
| Tel: +49 (0)36428 60934 (Office Stadtroda) |
| Fax: +49 (0)36428 13852 |
| Tel/Fax: +49 (0)36428 62743 (Office Tissa) |
| E-mail: kontrollstelle@t-online.de |

Kontrollstelle für ökologischen Landbau GmbH

Dorfstraße 11

D-07646 Tissa

Tel: +49 (0)36428 60934 (Office Stadtroda)

Fax: +49 (0)36428 13852

Tel/Fax: +49 (0)36428 62743 (Office Tissa)

E-mail: kontrollstelle@t-online.de

DE-034-Öko-Kontrollstelle

| Fachverein für Öko-Kontrolle e.V. |
| --- |
| Plauerhäger Straße16 |
| D-19395 Karow |
| Tel: +49 (0)38738 70755 |
| Fax: +49 (0)38738 70756 |
| E-mail: info@fachverein.de |
| Website: www.fachverein.de |

Fachverein für Öko-Kontrolle e.V.

Plauerhäger Straße16

D-19395 Karow

Tel: +49 (0)38738 70755

Fax: +49 (0)38738 70756

E-mail: info@fachverein.de

Website: www.fachverein.de

DE-037-Öko-Kontrollstelle

| ÖKOP Zertifizierungs GmbH |
| --- |
| Schlesische Straße 17 d |
| D-94315 Straubing |
| Tel: +49 (0)9421 703075 |
| Fax: +49 (0)09421 703074 |
| E-mail: biokontrollstelle@oekop.de |
| Website: www.oekop.de |

ÖKOP Zertifizierungs GmbH

Schlesische Straße 17 d

D-94315 Straubing

Tel: +49 (0)9421 703075

Fax: +49 (0)09421 703074

E-mail: biokontrollstelle@oekop.de

Website: www.oekop.de

DE-039-Öko-Kontrollstelle

| GfRS Gesellschaft für Ressourcenschutz GmbH |
| --- |
| Prinzenstraße 4 |
| D-37073 Göttingen |
| Tel: +49 (0)551 5865 |
| Fax: +49 (0)551 58774 |
| E-mail: postmaster@gfrs.de |
| Website: www.gfrs.de |

GfRS Gesellschaft für Ressourcenschutz GmbH

Prinzenstraße 4

D-37073 Göttingen

Tel: +49 (0)551 5865

Fax: +49 (0)551 58774

E-mail: postmaster@gfrs.de

Website: www.gfrs.de

DE-043-Öko-Kontrollstelle

| Agro-Öko-Consult Berlin GmbH |
| --- |
| Dorotheastraße 30 |
| D-10318 Berlin |
| Tel: +49 (0)30 54782352 |
| Fax: +49 (0)30 54782309 |
| E-mail: aoec@aoec.de |
| Website: www.aoec.de |

Agro-Öko-Consult Berlin GmbH

Dorotheastraße 30

D-10318 Berlin

Tel: +49 (0)30 54782352

Fax: +49 (0)30 54782309

E-mail: aoec@aoec.de

Website: www.aoec.de

DE-044-Öko-Kontrollstelle

| Ars Probata GmbH |
| --- |
| Möllendorffstraße 49 |
| D-10367 Berlin |
| Tel: +49 (0)30/47004632 |
| Fax: +49 (0)30/47004633 |
| E-mail: ars-probata@ars-probata.de |
| Website: www.ars-probata.de |

Ars Probata GmbH

Möllendorffstraße 49

D-10367 Berlin

Tel: +49 (0)30/47004632

Fax: +49 (0)30/47004633

E-mail: ars-probata@ars-probata.de

Website: www.ars-probata.de

DE-060-Öko-Kontrollstelle

| QAL Gesellschaft für Qualitätssicherung in der Agrar und Lebensmittelwirtschaft GmbH |
| --- |
| Am Branden 6b |
| D-85256 Vierkirchen |
| Tel: +49 (0)8139 8027-0 |
| Fax: +49 (0)8139 8027-50 |
| E-mail: info@qal-gmbh.de |
| Website: www.qal-gmbh.de |

QAL Gesellschaft für Qualitätssicherung in der Agrar und Lebensmittelwirtschaft GmbH

Am Branden 6b

D-85256 Vierkirchen

Tel: +49 (0)8139 8027-0

Fax: +49 (0)8139 8027-50

E-mail: info@qal-gmbh.de

Website: www.qal-gmbh.de

DE-061-Öko-Kontrollstelle

| LAB — Landwirtschaftliche Beratung der Agrarverbände Brandenburg GmbH |
| --- |
| Chausseestraße 2 |
| D-03058 Groß Gaglow |
| Tel: +49 (0)355 541465 |
| Fax: +49 (0)355 541466 |
| E-mail: labgmbh.cottbus@t-online.de |

LAB — Landwirtschaftliche Beratung der Agrarverbände Brandenburg GmbH

Chausseestraße 2

D-03058 Groß Gaglow

Tel: +49 (0)355 541465

Fax: +49 (0)355 541466

E-mail: labgmbh.cottbus@t-online.de

DE-063-Öko-Kontrollstelle

| Öko-kontrollstelle der TÜV Nord Cert GmbH |
| --- |
| Langemarckstraße 20 |
| D-45141 Essen |
| Tel: +49 (0)2 01 825 3404 |
| Fax: +49 (0)2 01 825 3290 |
| E-mail: oeko-kontrollstelle@tuev-nord.de |
| Website: www.tuev-nord.de |

Öko-kontrollstelle der TÜV Nord Cert GmbH

Langemarckstraße 20

D-45141 Essen

Tel: +49 (0)2 01 825 3404

Fax: +49 (0)2 01 825 3290

E-mail: oeko-kontrollstelle@tuev-nord.de

Website: www.tuev-nord.de

DE-064-Öko-Kontrollstelle

| ABC GmbH |
| --- |
| Agrar- Beratungs- und Controll GmbH |
| An der Hessenhalle 1 |
| D-36304 Alsfeld |
| Tel: +49 (0)6631/78490 |
| Fax: +49 (0)6631/78495 |
| E-mail: zwick@abcg-alsfeld.de |

ABC GmbH

Agrar- Beratungs- und Controll GmbH

An der Hessenhalle 1

D-36304 Alsfeld

Tel: +49 (0)6631/78490

Fax: +49 (0)6631/78495

E-mail: zwick@abcg-alsfeld.de

GRÆKENLAND

Ordning A

EL-01-BIO

| DIO |
| --- |
| 38, Aristotelous str. |
| GR-10433 Athens |
| Tel: +30 210 8224384 |
| Fax: +30 210 8218117 |
| E-mail: info@dionet.gr |
| Website: www.dionet.gr |

DIO

38, Aristotelous str.

GR-10433 Athens

Tel: +30 210 8224384

Fax: +30 210 8218117

E-mail: info@dionet.gr

Website: www.dionet.gr

EL-02-BIO

| PHYSIOLOGIKI Ltd |
| --- |
| 24, N. Plastira str. |
| GR-59300 Alexandria Imathias |
| Tel: +30 23330 24440 |
| Fax: +30 23330 24440 |
| E-mail: fysicert@acn.gr |

PHYSIOLOGIKI Ltd

24, N. Plastira str.

GR-59300 Alexandria Imathias

Tel: +30 23330 24440

Fax: +30 23330 24440

E-mail: fysicert@acn.gr

EL-03-BIO

| BIOELLAS S.A. |
| --- |
| 11 B, Kodringtonos str. |
| GR-10434 Athens |
| Tel: +30 210 8211940/8211707 |
| Fax: +30 210 8211015 |
| E-mail: info@bio-hellas.gr |
| Website: www.bio-hellas.gr |

BIOELLAS S.A.

11 B, Kodringtonos str.

GR-10434 Athens

Tel: +30 210 8211940/8211707

Fax: +30 210 8211015

E-mail: info@bio-hellas.gr

Website: www.bio-hellas.gr

EL-04-BIO

| QWAYS DIADROMES PIOTITAS A.E. |
| --- |
| 8, Demokratias str. |
| GR-15127 Melissia Athens |
| Tel: +30 210 6130070/6136326 |
| Fax: +30 210 6136071 |
| E-mail: info@qways.gr |
| Website: www.qways.gr |

QWAYS DIADROMES PIOTITAS A.E.

8, Demokratias str.

GR-15127 Melissia Athens

Tel: +30 210 6130070/6136326

Fax: +30 210 6136071

E-mail: info@qways.gr

Website: www.qways.gr

EL-05-BIO

| A CERT |
| --- |
| European Organisation for Certification |
| 2, Telou str. |
| GR-54638 Thessaloniki |
| Tel: +30 2310 210777/210417 |
| Fax: +30 2310 219824/210417 |
| E-mail: info@a-cert.org |
| Website: www.a-cert.org |

A CERT

European Organisation for Certification

2, Telou str.

GR-54638 Thessaloniki

Tel: +30 2310 210777/210417

Fax: +30 2310 219824/210417

E-mail: info@a-cert.org

Website: www.a-cert.org

EL-06-BIO

| IRIS — Α. HATZIDAKI & Co Ε.Ε. |
| --- |
| Ι. Marneli 13 & Zotou |
| GR-71305 Heraklion, Crete |
| Tel: +30 2810 360715-7 |
| Fax: +30 2810 360718 |
| E-mail: info@irisbio.gr |

IRIS — Α. HATZIDAKI & Co Ε.Ε.

Ι. Marneli 13 & Zotou

GR-71305 Heraklion, Crete

Tel: +30 2810 360715-7

Fax: +30 2810 360718

E-mail: info@irisbio.gr

EL-07-BIO

| PRASINOS ELEGCHOS — GREEN CONTROL |
| --- |
| 10th km on the Veria-Skydra road |
| Kopano-Stenimacho district |
| P.O.Box 50 |
| GR-59035 |
| Tel: +30 23320 6438 |
| Fax: +30 23320 43509 |
| E-mail: greencontrol@hol.gr |
| Website: www.greencontrol.gr |

PRASINOS ELEGCHOS — GREEN CONTROL

10th km on the Veria-Skydra road

Kopano-Stenimacho district

P.O.Box 50

GR-59035

Tel: +30 23320 6438

Fax: +30 23320 43509

E-mail: greencontrol@hol.gr

Website: www.greencontrol.gr

EL-08-BIO

| GEOTECHNIKO ERGASTIRIO SA |
| --- |
| Paleochori Administrative Department |
| Plateos Municipality |
| GR-59300 Imathia |
| Tel: +30 23320 64387 |
| Fax: +30 23320 43509 |
| E-mail: info@bio-geolab.gr |
| Website: www.bio-geolab.gr |

GEOTECHNIKO ERGASTIRIO SA

Paleochori Administrative Department

Plateos Municipality

GR-59300 Imathia

Tel: +30 23320 64387

Fax: +30 23320 43509

E-mail: info@bio-geolab.gr

Website: www.bio-geolab.gr

UNGARN

Ordning A

HU-ÖKO-01

| Biokontroll Hungária Nonprofit Kft. |
| --- |
| Margit krt. 1. III/16-17. |
| H-1027 Budapest |
| Tel: +36 1 336 11 22 |
| Fax: +36 1 315 11 23 |
| E-mail: info@biokontroll.hu |
| E-mail: biokontroll@biokontroll.hu |
| Website: www.biokontroll.hu |

Biokontroll Hungária Nonprofit Kft.

Margit krt. 1. III/16-17.

H-1027 Budapest

Tel: +36 1 336 11 22

Fax: +36 1 315 11 23

E-mail: info@biokontroll.hu

E-mail: biokontroll@biokontroll.hu

Website: www.biokontroll.hu

HU-ÖKO-02

| Hungária Öko Garancia Kft. |
| --- |
| Miklós tér 1. |
| H-1033 Budapest |
| Tel: +36 1 336 0533 |
| Fax: +36 1 336 0534 |
| E-mail: info@okogarancia.hu |
| Website: www.okogarancia.hu |

Hungária Öko Garancia Kft.

Miklós tér 1.

H-1033 Budapest

Tel: +36 1 336 0533

Fax: +36 1 336 0534

E-mail: info@okogarancia.hu

Website: www.okogarancia.hu

IRLAND

Ordning A

IRL-OIB1

| Demeter Standards Ltd |
| --- |
| Watergarden |
| Thomastown |
| Co. Kilkenny |
| Ireland |
| Tel: +353 56 7754214 |
| Fax: +353 56 7754214 |
| E-mail: bdaai@indigo.ie |
| Website: www.demeter.net |

Demeter Standards Ltd

Watergarden

Thomastown

Co. Kilkenny

Ireland

Tel: +353 56 7754214

Fax: +353 56 7754214

E-mail: bdaai@indigo.ie

Website: www.demeter.net

IRL-OIB2

| Irish Organic Farmers and Growers Association Ltd |
| --- |
| Main Street |
| Newtownforbes |
| Co. Longford |
| Ireland |
| Tel: +353 43 42495 |
| Fax: +353 43 42496 |
| E-mail: iofga@eircom.net |
| Website: www.irishorganic.ie |

Irish Organic Farmers and Growers Association Ltd

Main Street

Newtownforbes

Co. Longford

Ireland

Tel: +353 43 42495

Fax: +353 43 42496

E-mail: iofga@eircom.net

Website: www.irishorganic.ie

IRL-OIB3

| Organic Trust Ltd |
| --- |
| 2 Vernon Avenue |
| Clontarf |
| Dublin 3 |
| Ireland |
| Tel: +353 1 8530271 |
| Fax: +353 1 8530271 |
| E-mail: organic@iol.ie |
| Website: www.organic-trust.org |

Organic Trust Ltd

2 Vernon Avenue

Clontarf

Dublin 3

Ireland

Tel: +353 1 8530271

Fax: +353 1 8530271

E-mail: organic@iol.ie

Website: www.organic-trust.org

ITALIEN

Ordning A

IT-ASS

| Suolo & Salute srl |
| --- |
| Via Paolo Borsellino, 12/B |
| I-61032 Fano (PU) |
| Tel: +39 0721 860543 |
| Fax: +39 0721 860543 |
| E-mail: info@suoloesalute.it |
| Website: www.suoloesalute.it |

Suolo & Salute srl

Via Paolo Borsellino, 12/B

I-61032 Fano (PU)

Tel: +39 0721 860543

Fax: +39 0721 860543

E-mail: info@suoloesalute.it

Website: www.suoloesalute.it

IT-ICA

| ICEA — Istituto per la Certificazione Etica e Ambientale |
| --- |
| Strada Maggiore, 29 |
| I-40125 Bologna |
| Tel: +39 051 272986 |
| Fax: +39 051 232011 |
| E-mail: icea@icea.info |
| Website: www.icea.info |

ICEA — Istituto per la Certificazione Etica e Ambientale

Strada Maggiore, 29

I-40125 Bologna

Tel: +39 051 272986

Fax: +39 051 232011

E-mail: icea@icea.info

Website: www.icea.info

IT-IMC

| Istituto Mediterraneo di Certificazione srl — IMC |
| --- |
| Via Carlo Pisacane, 32 |
| I-60019 Senigallia (AN) |
| Tel: +39 071 7928725 or 7930179 |
| Fax:+39 071 7910043 |
| E-mail: imcert@imcert.it |
| Website: www.imcert.it |

Istituto Mediterraneo di Certificazione srl — IMC

Via Carlo Pisacane, 32

I-60019 Senigallia (AN)

Tel: +39 071 7928725 or 7930179

Fax:+39 071 7910043

E-mail: imcert@imcert.it

Website: www.imcert.it

IT-BAC

| Bioagricert srl |
| --- |
| Via dei Macabraccia, 8 |
| I-40033 Casalecchio Di Reno (BO) |
| Tel: +39 051562158 |
| Fax: +39 051564294 |
| E-mail: info@bioagricert.org |
| Website: www.bioagricert.org |

Bioagricert srl

Via dei Macabraccia, 8

I-40033 Casalecchio Di Reno (BO)

Tel: +39 051562158

Fax: +39 051564294

E-mail: info@bioagricert.org

Website: www.bioagricert.org

IT-CPB

| CCPB S.r.l. |
| --- |
| via Jacopo Barozzi 8 |
| I-40126 Bologna |
| Tel: +39 051 254688 or 6089811 |
| Fax: +39 051 254842 |
| E-mail: ccpb@ccpb.it |
| Website: www.ccpb.it |

CCPB S.r.l.

via Jacopo Barozzi 8

I-40126 Bologna

Tel: +39 051 254688 or 6089811

Fax: +39 051 254842

E-mail: ccpb@ccpb.it

Website: www.ccpb.it

IT-CDX

| CODEX srl |
| --- |
| Via Duca degli Abruzzi, 41 |
| I-95048 Scordia (CT) |
| Tel: +39 095 650716/634 |
| Fax: +39 095 650356 |
| E-mail: codex@codexsrl.it |
| Website: www.codexsrl.it |

CODEX srl

Via Duca degli Abruzzi, 41

I-95048 Scordia (CT)

Tel: +39 095 650716/634

Fax: +39 095 650356

E-mail: codex@codexsrl.it

Website: www.codexsrl.it

IT-QCI

| QC & I International Services s.a.s. |
| --- |
| Villa Parigini |
| Località Basciano Monteriggioni |
| I-53035 Siena |
| Tel:+39 (0)577 327234 |
| Fax: +39 (0)577 329907 |
| E-mail: lettera@qci.it |
| Website: www.qci.it |

QC & I International Services s.a.s.

Villa Parigini

Località Basciano Monteriggioni

I-53035 Siena

Tel:+39 (0)577 327234

Fax: +39 (0)577 329907

E-mail: lettera@qci.it

Website: www.qci.it

IT-ECO

| Ecocert Italia S.r.l. |
| --- |
| Corso delle Province 60 |
| I-95127 Catania |
| Tel: +39 095 442746 or 433071 |
| Fax: +39 095 505094 |
| E-mail: info@ecocertitalia.it |
| Website: www.ecocertitalia.it |

Ecocert Italia S.r.l.

Corso delle Province 60

I-95127 Catania

Tel: +39 095 442746 or 433071

Fax: +39 095 505094

E-mail: info@ecocertitalia.it

Website: www.ecocertitalia.it

IT-BSI

| BIOS srl |
| --- |
| Via Monte Grappa 37/C |
| I-36063 Marostica (VI) |
| Tel: +39 0424 471125 |
| Fax: +39 0424 476947 |
| E-mail: info@certbios.it |
| Website: www.certbios.it |

BIOS srl

Via Monte Grappa 37/C

I-36063 Marostica (VI)

Tel: +39 0424 471125

Fax: +39 0424 476947

E-mail: info@certbios.it

Website: www.certbios.it

IT-ECS

| ECS — Ecosystem International Certificazioni s.r.l. |
| --- |
| Via Monte San Michele 49 |
| I-73100 Lecce |
| Tel: +39 0832 318433 |
| Fax: +39 0832 315845 |
| E-mail: info@ecosystem-srl.com |
| Website: www.ecosystem-srl.com |

ECS — Ecosystem International Certificazioni s.r.l.

Via Monte San Michele 49

I-73100 Lecce

Tel: +39 0832 318433

Fax: +39 0832 315845

E-mail: info@ecosystem-srl.com

Website: www.ecosystem-srl.com

IT-BZO

| BIOZOO srl |
| --- |
| Via Chironi 9 |
| I-07100 SASSARI |
| Tel: +39 079 276537 |
| Fax: +39 178 2247626 |
| E-mail: info@biozoo.org |
| Website: www.biozoo.org |

BIOZOO srl

Via Chironi 9

I-07100 SASSARI

Tel: +39 079 276537

Fax: +39 178 2247626

E-mail: info@biozoo.org

Website: www.biozoo.org

IT-ABC

| ABC Fratelli Bartolomeo società semplice |
| --- |
| via Roma, 45 Grumo Appula |
| I-70025 Bari |
| Tel: +39 080 3839578 |
| Fax: +39 080 3839578 |
| E-mail: abc.italia@libero.it |
| Website: www.abcitalia.org |

ABC Fratelli Bartolomeo società semplice

via Roma, 45 Grumo Appula

I-70025 Bari

Tel: +39 080 3839578

Fax: +39 080 3839578

E-mail: abc.italia@libero.it

Website: www.abcitalia.org

IT-ANC

| ANCCP S.r.l |
| --- |
| via Rombon 11 |
| I-20134 MILANO |
| Tel: +39 02 2104071 |
| Fax: +39 02 210407218 |
| E-mail: anccp@anccp.it |
| Website: www.anccp.it |

ANCCP S.r.l

via Rombon 11

I-20134 MILANO

Tel: +39 02 2104071

Fax: +39 02 210407218

E-mail: anccp@anccp.it

Website: www.anccp.it

IT-SDL

| Sidel S.p.a. |
| --- |
| via Larga, 34/2 |
| I-40138 BOLOGNA |
| Tel: +39 051 6026611 |
| Fax: +39 051 6012227 |
| E-mail: sidel@sidelitalia.it |
| Website: www.sideitalia.it |

Sidel S.p.a.

via Larga, 34/2

I-40138 BOLOGNA

Tel: +39 051 6026611

Fax: +39 051 6012227

E-mail: sidel@sidelitalia.it

Website: www.sideitalia.it

IT-CTQ

| Certiquality S.r.l. |
| --- |
| Via Gaetano Giardino 4 |
| I-20123 Milano |
| Tel: +39 02 8069171 |
| Fax: +39 02 86465295 |
| E-mail: certiquality@certiquality.it |
| Website: www.certiquality.it |

Certiquality S.r.l.

Via Gaetano Giardino 4

I-20123 Milano

Tel: +39 02 8069171

Fax: +39 02 86465295

E-mail: certiquality@certiquality.it

Website: www.certiquality.it

IT-BZ-BZT

| ABCERT GmbH |
| --- |
| Martinstrasse 42-44 |
| D-73728 Esslingen |
| Tel: +49 (0) 711 351792-0 |
| Fax: +49 (0) 711 351792-200 |
| E-mail: info@abcert.de |
| Website: www.abcert.de |

ABCERT GmbH

Martinstrasse 42-44

D-73728 Esslingen

Tel: +49 (0) 711 351792-0

Fax: +49 (0) 711 351792-200

E-mail: info@abcert.de

Website: www.abcert.de

IT-BZ-INC

| INAC GmbH |
| --- |
| International Nutrition and Agriculture Certification |
| In der Kämmersliethe 1 |
| D-37213 Witzenhausen |
| Tel: +49 (0)5542 911400 |
| Fax: +49 (0)5542 911401 |
| Website: www.inac-gmbh.net |

INAC GmbH

International Nutrition and Agriculture Certification

In der Kämmersliethe 1

D-37213 Witzenhausen

Tel: +49 (0)5542 911400

Fax: +49 (0)5542 911401

Website: www.inac-gmbh.net

IT-BZ-IMO

| IMO GMBH |
| --- |
| Obere Laube 51/53 |
| D-78462 Konstanz |
| Tel: +49 (0) 7531 81301-0 |
| Fax: +49 (0) 7531 81301-29 |
| E-mail: imod@imo.ch |
| Website: www.imo-control.net |

IMO GMBH

Obere Laube 51/53

D-78462 Konstanz

Tel: +49 (0) 7531 81301-0

Fax: +49 (0) 7531 81301-29

E-mail: imod@imo.ch

Website: www.imo-control.net

IT-BZ-QCI

| QC I GmbH — Gesellschaft für Kontrolle und Zertifizierung von Qualitätssicherungssystemen mbh |
| --- |
| Gleuelerstraße 286 |
| D-50935 KÖLN |
| Tel: +49 (0)221 94392-09 |
| Fax: +49 (0)221 94392-11 |
| E-mail: qci.koeln@qci.de |
| Website: www.qci.de |

QC I GmbH — Gesellschaft für Kontrolle und Zertifizierung von Qualitätssicherungssystemen mbh

Gleuelerstraße 286

D-50935 KÖLN

Tel: +49 (0)221 94392-09

Fax: +49 (0)221 94392-11

E-mail: qci.koeln@qci.de

Website: www.qci.de

IT-BZ-BKT

| Kontrollservice BIKO Tirol |
| --- |
| Wilhelm-Greil-Straße 9 |
| A-6020 INNSBRUCK |
| Tel: +43 (0)5 92 92 3101 |
| Fax: +43 (0)5 92 92 3199 |
| E-mail: biko@lk-tirol.at |
| Website: www.kontrollservice-tirol.at |

Kontrollservice BIKO Tirol

Wilhelm-Greil-Straße 9

A-6020 INNSBRUCK

Tel: +43 (0)5 92 92 3101

Fax: +43 (0)5 92 92 3199

E-mail: biko@lk-tirol.at

Website: www.kontrollservice-tirol.at

LETLAND

Ordning A

LV-EQ

| Biedrība »Vides kvalitāte« |
| --- |
| Rīgas iela 113 |
| Salaspils |
| Rīgas raj. |
| LV-2169 |
| Tel: +371 67709090 |
| Fax: +371 67709090 |
| E-mail: eq@videskvalitate.lv |
| Website: www.videskvalitate.lv |

Biedrība »Vides kvalitāte«

Rīgas iela 113

Salaspils

Rīgas raj.

LV-2169

Tel: +371 67709090

Fax: +371 67709090

E-mail: eq@videskvalitate.lv

Website: www.videskvalitate.lv

LV-STC

| Valsts SIA »Sertifikācijas un testēšanas centrs« |
| --- |
| Dārza iela 12 |
| Priekuļu pagasts |
| Cēsu raj. |
| LV-4126 |
| Tel: +371 64130013 |
| Fax: +371 641 30010 |
| E-mail: info@stc.lv |
| Website: www.stc.lv |

Valsts SIA »Sertifikācijas un testēšanas centrs«

Dārza iela 12

Priekuļu pagasts

Cēsu raj.

LV-4126

Tel: +371 64130013

Fax: +371 641 30010

E-mail: info@stc.lv

Website: www.stc.lv

LITAUEN

Ordning B

LT-01

| Ekoagros |
| --- |
| K. Donelaičio str. 33 or |
| A. Mickevičiaus str. 48 |
| LT-44240 Kaunas |
| Tel: +370 37203181 |
| Fax: +370 37203182 |
| E-mail: ekoagros@ekoagros.lt |
| Website: www.ekoagros.lt |

Ekoagros

K. Donelaičio str. 33 or

A. Mickevičiaus str. 48

LT-44240 Kaunas

Tel: +370 37203181

Fax: +370 37203182

E-mail: ekoagros@ekoagros.lt

Website: www.ekoagros.lt

LUXEMBOURG

Ordning C

LU-BIO-01

| Administration des Services techniques de l'Agriculture |
| --- |
| (autorité compétente) |
| Service de la protection des végétaux |
| BP 1904 |
| L-1019 Luxembourg |
| Tel: +352 45 71 72 353 |
| Fax: +352 45 71 72 340 |
| E-mail: Monique.Faber@asta.etat.lu |
| Website: www.asta.etat.lu |

Administration des Services techniques de l'Agriculture

(autorité compétente)

Service de la protection des végétaux

BP 1904

L-1019 Luxembourg

Tel: +352 45 71 72 353

Fax: +352 45 71 72 340

E-mail: Monique.Faber@asta.etat.lu

Website: www.asta.etat.lu

LU-BIO-04

| Prüfverein Verarbeitung Ökologische Landbauprodukte e.V. (DE-007) |
| --- |
| Vorholzstr. 36 |
| D-76137 Karlsruhe |
| Tel: +49 721 35239-20 |
| Fax: +49 721-626840-22 |
| E-mail: kontakt@pruefverein.de |
| Website: www.pruefverein.de |

Prüfverein Verarbeitung Ökologische Landbauprodukte e.V. (DE-007)

Vorholzstr. 36

D-76137 Karlsruhe

Tel: +49 721 35239-20

Fax: +49 721-626840-22

E-mail: kontakt@pruefverein.de

Website: www.pruefverein.de

LU-BIO-05

| Kontrollverein Ökologischer Landbau e.V. (DE-022) |
| --- |
| Vorholzstraße 36 |
| D-76137 Karlsruhe |
| Tel: +49 (0)721 35239-10 |
| Fax: +49 (0)721 35239-09 |
| E-mail: kontakt@kontrollverein.de |
| Website: www.kontrollverein.de |

Kontrollverein Ökologischer Landbau e.V. (DE-022)

Vorholzstraße 36

D-76137 Karlsruhe

Tel: +49 (0)721 35239-10

Fax: +49 (0)721 35239-09

E-mail: kontakt@kontrollverein.de

Website: www.kontrollverein.de

LU-BIO-06

| CERTISYS (BE-01) |
| --- |
| Siège social: |
| Av. de l'Escrime 85 Schermlaan |
| B-1150 Bruxelles |

CERTISYS (BE-01)

Siège social:

Av. de l'Escrime 85 Schermlaan

B-1150 Bruxelles

| Bureaux: |
| --- |
| Chemin de la Haute Baudecet 1 |
| B-1457 Walhain |
| Tel: +32 (0) 81 60 03 77 |
| Fax: +32 (0) 81 60 03 13 |
| E-mail: info@certisys.eu |
| Website: www.certisys.eu |

Bureaux:

Chemin de la Haute Baudecet 1

B-1457 Walhain

Tel: +32 (0) 81 60 03 77

Fax: +32 (0) 81 60 03 13

E-mail: info@certisys.eu

Website: www.certisys.eu

MALTA

Ordning C

MT01

| Malta Standards Authority |
| --- |
| 2nd Floor, Evans Building |
| Merchants' Street |
| Valletta |
| Tel: + 356 21242420 |
| Fax: + 356 21242406 |
| E-mail: michael.cassar@msa.org.mt |
| Website: www.msa.gov.mt |

Malta Standards Authority

2nd Floor, Evans Building

Merchants' Street

Valletta

Tel: + 356 21242420

Fax: + 356 21242406

E-mail: michael.cassar@msa.org.mt

Website: www.msa.gov.mt

MT02

| BIOZOO |
| --- |
| via Chironi 9 |
| IT-07100 Sassari |
| Tel: + 39 079 276537 |
| E-mail: info@biozoo.org |
| Website: www.biozoo.org |

BIOZOO

via Chironi 9

IT-07100 Sassari

Tel: + 39 079 276537

E-mail: info@biozoo.org

Website: www.biozoo.org

NEDERLANDENE

Ordning B

NL01

| Stichting Skal |
| --- |
| Postbus 384 |
| NL-8000 AJ Zwolle |
| Tel: +31 38 4268181 |
| Fax: +31 38 4268182 |
| E-mail: info@skal.nl |
| Website: www.skal.nl |

Stichting Skal

Postbus 384

NL-8000 AJ Zwolle

Tel: +31 38 4268181

Fax: +31 38 4268182

E-mail: info@skal.nl

Website: www.skal.nl

POLEN

Ordning C

RE-01/2005/PL

| EKOGWARANCJA PTRE Ltd |
| --- |
| ul. Irysowa 12/2 |
| PL-20-834 Lublin |
| Tel.: +48 (0) 81 742 68 64 |
| E-mail: biuro@ekogwarancja.pl |
| Website: www.ekogwarancja.pl |

EKOGWARANCJA PTRE Ltd

ul. Irysowa 12/2

PL-20-834 Lublin

Tel.: +48 (0) 81 742 68 64

E-mail: biuro@ekogwarancja.pl

Website: www.ekogwarancja.pl

RE-02/2005/PL

| Certifying Body of Organic Production PNG Ltd |
| --- |
| PL-26-065 Piekoszów |
| Zajaczkow k.Kielc |
| Tel.: +48 (0)41 306 40 00 |
| E-mail: png@ecofarm.pl |
| Website: www.ecofarm.pl |

Certifying Body of Organic Production PNG Ltd

PL-26-065 Piekoszów

Zajaczkow k.Kielc

Tel.: +48 (0)41 306 40 00

E-mail: png@ecofarm.pl

Website: www.ecofarm.pl

RE-03/2005/PL

| COBICO Ltd |
| --- |
| ul. Grzegórzecka 77 |
| PL-31-559 Kraków |
| Tel.: +48 (0)12 632 35 71 |
| E-mail: cobico@cobico.pl |
| Website: www.cobico.pl |

COBICO Ltd

ul. Grzegórzecka 77

PL-31-559 Kraków

Tel.: +48 (0)12 632 35 71

E-mail: cobico@cobico.pl

Website: www.cobico.pl

RE-04/2005/PL

| BIOEKSPERT Ltd |
| --- |
| ul. Narbutta 3A m1 |
| PL-02-564 Warsaw |
| Tel.: +48 (0)22 499 53 66 |
| E-mail: bioekspert@bioekspert.waw.pl |
| Website: www.bioekspert.waw.pl |

BIOEKSPERT Ltd

ul. Narbutta 3A m1

PL-02-564 Warsaw

Tel.: +48 (0)22 499 53 66

E-mail: bioekspert@bioekspert.waw.pl

Website: www.bioekspert.waw.pl

RE-05/2005/PL

| BIOCERT MAŁOPOLSKA Ltd. |
| --- |
| ul. Lubicz 25A |
| PL-31-503 Kraków |
| Tel.: +48 (0)12 430 36 06 |
| E-mail: sekretariat@biocert.pl |
| Website: www.biocert.pl |

BIOCERT MAŁOPOLSKA Ltd.

ul. Lubicz 25A

PL-31-503 Kraków

Tel.: +48 (0)12 430 36 06

E-mail: sekretariat@biocert.pl

Website: www.biocert.pl

RE-06/2005/PL

| Polish Centre of Research and Certification, |
| --- |
| Branch in Pila |
| ul. Śniadeckich 5 |
| PL-64-920 Piła |
| Tel.: +48 (0)67 213 87 00 |
| E-mail: pcbcpila@i-pila.pl |
| Website: www.pcbc.gov.pl |

Polish Centre of Research and Certification,

Branch in Pila

ul. Śniadeckich 5

PL-64-920 Piła

Tel.: +48 (0)67 213 87 00

E-mail: pcbcpila@i-pila.pl

Website: www.pcbc.gov.pl

RE-07/2005/PL

| AgroBioTest Ltd |
| --- |
| ul. Nowoursynowska 166 |
| PL-02-787 Warsaw |
| Tel.: +48 (0)22 847 87 39 |
| E-mail: agro.bio.test@agrobiotest.pl |
| Website: www.agrobiotest.pl |

AgroBioTest Ltd

ul. Nowoursynowska 166

PL-02-787 Warsaw

Tel.: +48 (0)22 847 87 39

E-mail: agro.bio.test@agrobiotest.pl

Website: www.agrobiotest.pl

PORTUGAL

Ordning A

PT/AB 02

| ECOCERT PORTUGAL, Unipessoal Lda |
| --- |
| Rua Alexandre Herculano, 68 — 1o Esq. |
| P-2520-273 Peniche |
| Tel: +351 262 785117 |
| Fax: +351 262 787171 |
| E-mail: ecocert@mail.telepac.pt |
| Website: www.ecocert.com |

ECOCERT PORTUGAL, Unipessoal Lda

Rua Alexandre Herculano, 68 — 1o Esq.

P-2520-273 Peniche

Tel: +351 262 785117

Fax: +351 262 787171

E-mail: ecocert@mail.telepac.pt

Website: www.ecocert.com

PT/AB 03

| SATIVA, DESENVOLVIMENTO RURAL, Lda |
| --- |
| Rua Robalo Gouveia, 1o 1a |
| P-1900-392 Lisboa |
| Tel: +351 21 799 11 00 |
| Fax: +351 21 799 11 19 |
| E-mail: sativa@sativa.pt |
| Website: www.sativa.pt |

SATIVA, DESENVOLVIMENTO RURAL, Lda

Rua Robalo Gouveia, 1o 1a

P-1900-392 Lisboa

Tel: +351 21 799 11 00

Fax: +351 21 799 11 19

E-mail: sativa@sativa.pt

Website: www.sativa.pt

PT/AB 04

| CERTIPLANET, Certificação da Agricultura, Floresta e Pescas, Unipessoal Lda |
| --- |
| Av. do Porto de Pescas, Lote C — 15, 1 o C |
| P-2520 — 208 Peniche |
| Tel: +351 262 789 005 |
| Fax: +351 262 789 514 |
| E-mail: certiplanet@sapo.pt |
| Website: www.certiplanet.pt |

CERTIPLANET, Certificação da Agricultura, Floresta e Pescas, Unipessoal Lda

Av. do Porto de Pescas, Lote C — 15, 1 o C

P-2520 — 208 Peniche

Tel: +351 262 789 005

Fax: +351 262 789 514

E-mail: certiplanet@sapo.pt

Website: www.certiplanet.pt

PT/AB 05

| CERTIALENTEJO, Certificação de Produtos Agrícolas, Lda |
| --- |
| Rua Diana de Liz — Horta do Bispo |
| Apartado 320 |
| P-7006 — 804 Évora |
| Tel: +351 266 769564/5 |
| Fax: +351 266769566 |
| E-mail: geral@certialentejo.pt |
| Website: www.certialentejo.pt |

CERTIALENTEJO, Certificação de Produtos Agrícolas, Lda

Rua Diana de Liz — Horta do Bispo

Apartado 320

P-7006 — 804 Évora

Tel: +351 266 769564/5

Fax: +351 266769566

E-mail: geral@certialentejo.pt

Website: www.certialentejo.pt

PT/AB 06

| AGRICERT — Certificação de Produtos Alimentares Lda |
| --- |
| Rua Alfredo Mirante, 1, R/C Esq. |
| P-7350-153 Elvas |
| Tel: +351 268 625 026 |
| Fax: +351 268 626 546 |
| E-mail: agricert@agricert.pt |
| Website: www.agricert.pt |

AGRICERT — Certificação de Produtos Alimentares Lda

Rua Alfredo Mirante, 1, R/C Esq.

P-7350-153 Elvas

Tel: +351 268 625 026

Fax: +351 268 626 546

E-mail: agricert@agricert.pt

Website: www.agricert.pt

PT/AB 07

| TRADIÇÃO E QUALIDADE — Associação Interprofissional para os Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- |
| Av. 25 de Abril 273 S/L E |
| P-5370-202 Mirandela |
| Tel/Fax: +351 278 261 410 |
| E-mail: tradicao-qualidade@clix.pt |

TRADIÇÃO E QUALIDADE — Associação Interprofissional para os Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Av. 25 de Abril 273 S/L E

P-5370-202 Mirandela

Tel/Fax: +351 278 261 410

E-mail: tradicao-qualidade@clix.pt

PT/AB 08

| CODIMACO — Certificação e Qualidade, Lda |
| --- |
| Pátio do Município, 1, 3o Dto |
| P-2550 — 103 Cadaval |
| Tel: +351 262 691 155 |
| Fax: +351 262 695 095 |
| E-mail: codimaco@codimaco.pt |
| Website: www.codimaco.pt |

CODIMACO — Certificação e Qualidade, Lda

Pátio do Município, 1, 3o Dto

P-2550 — 103 Cadaval

Tel: +351 262 691 155

Fax: +351 262 695 095

E-mail: codimaco@codimaco.pt

Website: www.codimaco.pt

PT/AB 09

| SGS Portugal — Sociedade Geral de Superintendência, S A |
| --- |
| Pólo Tecnológico de Lisboa, Lote 6, Pisos 0 e 1 |
| P-1600-546 Lisboa |
| Tel: +351 217 104 200 |
| Fax: +351 217 157 520 |
| E-mail: sgs.portugal@sgs.com |
| Website: www.pt.sgs.com |

SGS Portugal — Sociedade Geral de Superintendência, S A

Pólo Tecnológico de Lisboa, Lote 6, Pisos 0 e 1

P-1600-546 Lisboa

Tel: +351 217 104 200

Fax: +351 217 157 520

E-mail: sgs.portugal@sgs.com

Website: www.pt.sgs.com

RUMÆNIEN

Ordning A

RO-ECO-001

| BCS OKO-Garantie România SRL |
| --- |
| Strada Belsugului, nr. 24, ap.1 |
| RO-540037, Oras Targu Mures |
| Judet Mures |
| Tel: +40 265250846 |
| Fax: +40 265250928 |
| E-mail: bcs_oko@zappmobile.ro |
| Website: www.bcs-oeco.com |

BCS OKO-Garantie România SRL

Strada Belsugului, nr. 24, ap.1

RO-540037, Oras Targu Mures

Judet Mures

Tel: +40 265250846

Fax: +40 265250928

E-mail: bcs_oko@zappmobile.ro

Website: www.bcs-oeco.com

RO-ECO-002

| S.C QC I România SRL |
| --- |
| Strada Franz Listz nr.1, ap.1 |
| RO-300081, Oras Timisoara |
| Judet Timis |
| Tel: +40 723 748499 |
| Fax: +40 256241562 |
| E-mail: victor_scorodeti@yahoo.com |

S.C QC I România SRL

Strada Franz Listz nr.1, ap.1

RO-300081, Oras Timisoara

Judet Timis

Tel: +40 723 748499

Fax: +40 256241562

E-mail: victor_scorodeti@yahoo.com

RO-ECO-003

| SUOLO E SALUTE SRL România |
| --- |
| Strada Nicolae Balcescu nr. 5, sc. G, ap. 9 |
| RO-600052, Oras Bacau |
| Judet Bacau |
| Tel: +40 234206165 |
| Fax: +40 234206166 |
| E-mail: danielciubotaru@yahoo.com |

SUOLO E SALUTE SRL România

Strada Nicolae Balcescu nr. 5, sc. G, ap. 9

RO-600052, Oras Bacau

Judet Bacau

Tel: +40 234206165

Fax: +40 234206166

E-mail: danielciubotaru@yahoo.com

RO-ECO-005

| ICEA ROMANIA SRL |
| --- |
| Strada Comisia Centrala nr. 80 A |
| RO-620165, Oras Focsani |
| Judet Vrancea |
| Tel: +40 237210497 |
| Fax: +40 0237210497 |
| E-mail: icearomania@yahoo.com |

ICEA ROMANIA SRL

Strada Comisia Centrala nr. 80 A

RO-620165, Oras Focsani

Judet Vrancea

Tel: +40 237210497

Fax: +40 0237210497

E-mail: icearomania@yahoo.com

RO-ECO-006

| S.C. Eleghos Bio Ellas România SRL |
| --- |
| Strada Calea Mosilor, nr. 284, bl. 22A,, sc. B, ap. 32, sector 2 |
| RO-020894, Oras Bucuresti |
| Tel/Fax: +40 216104020 |
| E-mail: dragomir_damian@yahoo.com |

S.C. Eleghos Bio Ellas România SRL

Strada Calea Mosilor, nr. 284, bl. 22A,, sc. B, ap. 32, sector 2

RO-020894, Oras Bucuresti

Tel/Fax: +40 216104020

E-mail: dragomir_damian@yahoo.com

RO-ECO-007

| ECOCERT ESE SRL |
| --- |
| Strada Viitorului, nr. 112, ap. 1, sector 2 |
| RO-020616, Oras Bucuresti |
| Tel/Fax: +40 2106835 |
| E-mail: office.romania@ecocert.com |

ECOCERT ESE SRL

Strada Viitorului, nr. 112, ap. 1, sector 2

RO-020616, Oras Bucuresti

Tel/Fax: +40 2106835

E-mail: office.romania@ecocert.com

RO-ECO-008

| S.C Ecoinspect SRL România |
| --- |
| Strada Horia, nr. 75, ap.5 |
| RO-400202, Oras Cluj Napoca |
| Judet Cluj |
| Tel/Fax: +40 264432088 |
| E-mail: ecoinspect@from.ro |
| Website: www.ecoinspect.ro |

S.C Ecoinspect SRL România

Strada Horia, nr. 75, ap.5

RO-400202, Oras Cluj Napoca

Judet Cluj

Tel/Fax: +40 264432088

E-mail: ecoinspect@from.ro

Website: www.ecoinspect.ro

RO-ECO-009

| BIOS SRL Italia România Branch |
| --- |
| Strada Dionisie Lupu, nr.50, ap. 2, sector 1 |
| RO-010458, Oras Bucuresti |
| Tel: +40 212106620 |
| Fax: +40 212106660 |
| E-mail: bios.romania@certbios.it |

BIOS SRL Italia România Branch

Strada Dionisie Lupu, nr.50, ap. 2, sector 1

RO-010458, Oras Bucuresti

Tel: +40 212106620

Fax: +40 212106660

E-mail: bios.romania@certbios.it

RO-ECO-010

| LACON SRL Germania- România Branch |
| --- |
| Strada Baia de Aries, nr. 3, bl. 5B, |
| sc. 1, et. 4, ap.18, sector 6 |
| RO-060801, Oras Bucuresti, |
| Tel: +40 214115446 |
| E-mail: marianaexpert@yahoo.com |

LACON SRL Germania- România Branch

Strada Baia de Aries, nr. 3, bl. 5B,

sc. 1, et. 4, ap.18, sector 6

RO-060801, Oras Bucuresti,

Tel: +40 214115446

E-mail: marianaexpert@yahoo.com

RO-ECO-011

| SC BIO CERT SRL România |
| --- |
| Strada Calea Mosilor, nr. 284, bl. 22A, |
| sc. B, ap. 32, sect. 2 |
| RO-020894, Oras Bucuresti |
| Tel/Fax: +40 216104020 |
| E-mail: biocert_romania@yahoo.com |

SC BIO CERT SRL România

Strada Calea Mosilor, nr. 284, bl. 22A,

sc. B, ap. 32, sect. 2

RO-020894, Oras Bucuresti

Tel/Fax: +40 216104020

E-mail: biocert_romania@yahoo.com

RO-ECO-012

| BIOINSPECTA SRL Suisse România Branch |
| --- |
| Strada Gurghiu, nr. 2, ap. 9 |
| RO-400647, Oras Cluj-Napoca |
| Judet Cluj |
| Tel/Fax: +40 264573546 |
| E-mail: monika.zimmermeier@bio-inspecta.ch |

BIOINSPECTA SRL Suisse România Branch

Strada Gurghiu, nr. 2, ap. 9

RO-400647, Oras Cluj-Napoca

Judet Cluj

Tel/Fax: +40 264573546

E-mail: monika.zimmermeier@bio-inspecta.ch

RO-ECO-013

| IMO CONTROL SRL România |
| --- |
| Strada Crizantemelor, nr. 7, ap. 51 |
| RO-545400, Oras Sighisoara |
| Judet Mures |
| Tel/Fax: +40 269543609 |
| E-mail: tartler@gmx.de |

IMO CONTROL SRL România

Strada Crizantemelor, nr. 7, ap. 51

RO-545400, Oras Sighisoara

Judet Mures

Tel/Fax: +40 269543609

E-mail: tartler@gmx.de

RO-ECO-014

| CERES HAPPURG GmbH Sucursala Iernut Romania |
| --- |
| Strada 1 dec.1918, bl. 3, sc. A, ap. 5 |
| RO-545100, Oras Iernut |
| Judet Mures |
| Tel: +40 740591529 |
| E-mail: ameliarachita@yahoo.com |
| Website: www.ceres-cert.com |

CERES HAPPURG GmbH Sucursala Iernut Romania

Strada 1 dec.1918, bl. 3, sc. A, ap. 5

RO-545100, Oras Iernut

Judet Mures

Tel: +40 740591529

E-mail: ameliarachita@yahoo.com

Website: www.ceres-cert.com

RO-ECO-015

| Agreco R.F GÖDERZ GmbH Germania Sucursala Romania |
| --- |
| Strada Magurii, nr. 4, bloc 33, sc.C ap.16 |
| RO-100473, Oras Ploiesti |
| Judet Prahova |
| Tel: +40 244561615 |
| E-mail:info@agrecogmbh.de |
| Website: www.agrecogmbh.de |

Agreco R.F GÖDERZ GmbH Germania Sucursala Romania

Strada Magurii, nr. 4, bloc 33, sc.C ap.16

RO-100473, Oras Ploiesti

Judet Prahova

Tel: +40 244561615

E-mail:info@agrecogmbh.de

Website: www.agrecogmbh.de

RO-ECO-016

| Bioagricert Italia srl Sucursala România |
| --- |
| str. Mateescu Nicolae nr. 3, camera nr. 1, sector 6 |
| Bucureşti |
| Tel/Fax: +40 213173291 |
| E-mail: achira@info.usamv.ro |
| Website: www.bioagricert.org |

Bioagricert Italia srl Sucursala România

str. Mateescu Nicolae nr. 3, camera nr. 1, sector 6

Bucureşti

Tel/Fax: +40 213173291

E-mail: achira@info.usamv.ro

Website: www.bioagricert.org

RO-ECO-017

| Certification Services International CSI GmbH Germania Sucursala Romania |
| --- |
| str. Reconstructiei nr.6, Bloc 28, Sc.2, etaj 1, ap 50, sect.3 |
| Bucureşti |
| Tel/Fax: +40 216475983 |
| E-mail: beeswoborders@yahoo.com |
| Website: www.csicert.com |

Certification Services International CSI GmbH Germania Sucursala Romania

str. Reconstructiei nr.6, Bloc 28, Sc.2, etaj 1, ap 50, sect.3

Bucureşti

Tel/Fax: +40 216475983

E-mail: beeswoborders@yahoo.com

Website: www.csicert.com

SLOVAKIET

Ordning A

SK-02-BIO

| Naturalis SK Ltd. |
| --- |
| Björnsonova 14 |
| SK-811 05 Bratislava |
| Tel: +421 2 52 62 66 61-3 |
| Fax: +421 2 52 62 66 63 |
| E-mail: kontrola@naturalis.sk, certo@naturalis.sk |
| Website: www.naturalis.sk |

Naturalis SK Ltd.

Björnsonova 14

SK-811 05 Bratislava

Tel: +421 2 52 62 66 61-3

Fax: +421 2 52 62 66 63

E-mail: kontrola@naturalis.sk, certo@naturalis.sk

Website: www.naturalis.sk

SLOVENIEN

Ordning A

SI-01-EKO

| Institute of Inspection and Certification in Agriculture and Forestry |
| --- |
| Vinarska ulica 14 |
| SLO-2000 Maribor |
| Tel: +386 2 228 49 31/32/33 |
| Fax: +386 2 251 94 82 |
| E-mail: info@kon-cert.si |
| Website: www.kon-cert.si |

Institute of Inspection and Certification in Agriculture and Forestry

Vinarska ulica 14

SLO-2000 Maribor

Tel: +386 2 228 49 31/32/33

Fax: +386 2 251 94 82

E-mail: info@kon-cert.si

Website: www.kon-cert.si

SI-IKC-EKO

| IKC — Institute for Inspection and Certification of University of Maribor |
| --- |
| Pivola 8 |
| SLO-2311 Hoče |
| Tel: +386 (0)2 613 08 31 (-32) |
| Fax: +386 (0)2 613 08 33 |
| E-mail: Polonca.repic@uni-mb.si |
| Website: www.ikc-um.si |

IKC — Institute for Inspection and Certification of University of Maribor

Pivola 8

SLO-2311 Hoče

Tel: +386 (0)2 613 08 31 (-32)

Fax: +386 (0)2 613 08 33

E-mail: Polonca.repic@uni-mb.si

Website: www.ikc-um.si

SI-BV-EKO

| Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- |
| Linhartova cesta 49A |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Tel: +386 1 475 76 61 |
| Fax: +386 1 475 76 07 |
| E-mail: Marko.Majer@si.bureauveritas.com |
| E-mail: info@si.bureauveritas.com |
| Website: www.bureauveritas.si |

Bureau Veritas, d.o.o.

Linhartova cesta 49A

SLO-1000 Ljubljana

Tel: +386 1 475 76 61

Fax: +386 1 475 76 07

E-mail: Marko.Majer@si.bureauveritas.com

E-mail: info@si.bureauveritas.com

Website: www.bureauveritas.si

SPANIEN

Ordning C

ES-AN-00-AE

ES-CM-03-AE

| Servicio de certificación CAAE |
| --- |
| Av. Emilio Lemos, 2 |
| Edificio Torre Este, planta 6a Módulo 603 |
| E-41020 Sevilla |
| Tel: +34 955 024 150 |
| Tel: +34 902 521 555 |
| Fax: +34 955 029 440 |
| E-mail: certi@caae.es |
| Website: www.caae.es |

Servicio de certificación CAAE

Av. Emilio Lemos, 2

Edificio Torre Este, planta 6a Módulo 603

E-41020 Sevilla

Tel: +34 955 024 150

Tel: +34 902 521 555

Fax: +34 955 029 440

E-mail: certi@caae.es

Website: www.caae.es

AN, CM

ES-AN-01-AE

ES-AR-05/C-AE

ES-CM-01-AE

| SOHISCERT S.A. |
| --- |
| Finca La Cañada — Ctra Sevilla-Utrera Km 20.8 |
| E-41710 Utrera (Sevilla) |
| Tel: +34 955 86 80 51 |
| Fax: +34 955 86 81 37 |
| E-mail: sohiscert@sohiscert.com |
| Website: www.sohiscert.com |

SOHISCERT S.A.

Finca La Cañada — Ctra Sevilla-Utrera Km 20.8

E-41710 Utrera (Sevilla)

Tel: +34 955 86 80 51

Fax: +34 955 86 81 37

E-mail: sohiscert@sohiscert.com

Website: www.sohiscert.com

AN, AR, CM

ES-AN-03-AE

| AGROCOLOR, S.L. |
| --- |
| Ctra. De Ronda, no11.-bajo |
| E-04004 Almeria |
| Tel: +34 950 280 380 |
| Fax: +34 950 281 331 |
| E-mail: agrocolor@agrocolor.es |
| Website: www.agrocolor.es |

AGROCOLOR, S.L.

Ctra. De Ronda, no11.-bajo

E-04004 Almeria

Tel: +34 950 280 380

Fax: +34 950 281 331

E-mail: agrocolor@agrocolor.es

Website: www.agrocolor.es

AN

ES-AN-04-AE

ES-AR-23/C-AE

| LGAI TECHNOLOGICAL CENTER, S.A. |
| --- |
| Parque Empresarial de Las Mercedes |
| C/Campezo no 1, Edificio 3, 1a planta |
| E-28022 Madrid |
| Tel: +34 91 208 0800/+34 912 756 312 |
| Fax: +34 912 080 803 |
| E-mail: certiagroalimentario@appluscorp.com/imanas@appluscorp.com |
| Website: www.appluscorp.com |

LGAI TECHNOLOGICAL CENTER, S.A.

Parque Empresarial de Las Mercedes

C/Campezo no 1, Edificio 3, 1a planta

E-28022 Madrid

Tel: +34 91 208 0800/+34 912 756 312

Fax: +34 912 080 803

E-mail: certiagroalimentario@appluscorp.com/imanas@appluscorp.com

Website: www.appluscorp.com

AN, AR

ES-AN-05-AE

| AGROCALIDAD DEL SUR S.L. |
| --- |
| C/ Méndez Núñez 15, 3o |
| 21001 Huelva |
| Tel: +34 959 255 524 |
| Fax: +34 959 285 926 |
| E-mail: agrocalidadsur@agrocalidadsur.com |
| Website: http://www.agrocalidadsur.com |

AGROCALIDAD DEL SUR S.L.

C/ Méndez Núñez 15, 3o

21001 Huelva

Tel: +34 959 255 524

Fax: +34 959 285 926

E-mail: agrocalidadsur@agrocalidadsur.com

Website: http://www.agrocalidadsur.com

ES-AR-AE

| Comité Aragones de Agricultura Ecológica (CAAE) |
| --- |
| Edificio Centrorigen |
| Ctra. Cogullada, 65 — Mercazaragoza |
| E-50014 Zaragoza |
| Tel: +34 976.47.57.78 |
| Fax: +34 976.47.58.17 |
| E-mail: caaearagon@caaearagon.com |
| Website: http://www.caaearagon.com |

Comité Aragones de Agricultura Ecológica (CAAE)

Edificio Centrorigen

Ctra. Cogullada, 65 — Mercazaragoza

E-50014 Zaragoza

Tel: +34 976.47.57.78

Fax: +34 976.47.58.17

E-mail: caaearagon@caaearagon.com

Website: http://www.caaearagon.com

AR

ES-AR-03/C-AE

| BCS Öko — Garantie GmbH |
| --- |
| Cimbernstrasse, 21 |
| D-90402 Nürnberg — Alemania |
| Tel: +49 911 424 391/+34 679 983 598 |
| Fax: +49 911 424 391 |
| E-mail: fischer@bcs-oeko.de/esanchez@canricastell.net |

BCS Öko — Garantie GmbH

Cimbernstrasse, 21

D-90402 Nürnberg — Alemania

Tel: +49 911 424 391/+34 679 983 598

Fax: +49 911 424 391

E-mail: fischer@bcs-oeko.de/esanchez@canricastell.net

AR

ES-AN-06-AE

ES-AR-17/C-AE

| Certificación of Environmental Standards GmbH (CERES) |
| --- |
| C/Serrano, 91, 2o |
| E-28006 Madrid |
| Tel: +34 915 630 171 |
| Fax: +34 915 637 335 |
| E-mail: ceres-iberica@gmail.com |
| Website: www.ceres-cert.com |

Certificación of Environmental Standards GmbH (CERES)

C/Serrano, 91, 2o

E-28006 Madrid

Tel: +34 915 630 171

Fax: +34 915 637 335

E-mail: ceres-iberica@gmail.com

Website: www.ceres-cert.com

AN, AR

ES-AR-18/C-AE

| CERTIAL, S.L. |
| --- |
| Polígono Los Leones, Nave 63 |
| E-50298-PINSEQUE (Zaragoza) |
| Tel: +34-97-6656919 |
| Fax: +34-97-6656823 |
| E-mail: info@certial.com |
| Website: www.certial.com |

CERTIAL, S.L.

Polígono Los Leones, Nave 63

E-50298-PINSEQUE (Zaragoza)

Tel: +34-97-6656919

Fax: +34-97-6656823

E-mail: info@certial.com

Website: www.certial.com

AR

ES-AR-19/C-AE

| Instituto de Ecomercado (IMO) |
| --- |
| C/ Venezuela, 17 3o C |
| E-36203-VIGO (Pontevedra) |
| Tel/Fax: +34 986 423 252 |
| E-mail: imo-spain@imo.ch |
| Website: www.imo.ch |

Instituto de Ecomercado (IMO)

C/ Venezuela, 17 3o C

E-36203-VIGO (Pontevedra)

Tel/Fax: +34 986 423 252

E-mail: imo-spain@imo.ch

Website: www.imo.ch

AR

ES-AS-AE

| Consejo de la Producción Agraria Ecológica del Principado de Asturias |
| --- |
| Avda. Prudencio González, 81 |
| E-33424 Posada de Llanera (Asturias) |
| Tel: +34 98 577 35 58 |
| Fax: +34 98 577 22 05 |
| E-mail: copae@copaeastur.org |
| Website: www.copaeastur.org |

Consejo de la Producción Agraria Ecológica del Principado de Asturias

Avda. Prudencio González, 81

E-33424 Posada de Llanera (Asturias)

Tel: +34 98 577 35 58

Fax: +34 98 577 22 05

E-mail: copae@copaeastur.org

Website: www.copaeastur.org

AS

ES-BA-AE

| Consejo Balear de la Producción Agraria Ecológica |
| --- |
| C/Selleters, 25 (Edif. Centro BIT) |
| E-07300 INCA (Mallorca) |
| Tel: +34 971 88 70 14 |
| Fax: +34 971 88 70 01 |
| E-mail: info@cbpae.org |
| Website: www.cbpae.org |

Consejo Balear de la Producción Agraria Ecológica

C/Selleters, 25 (Edif. Centro BIT)

E-07300 INCA (Mallorca)

Tel: +34 971 88 70 14

Fax: +34 971 88 70 01

E-mail: info@cbpae.org

Website: www.cbpae.org

BA

ES-CA-AE

| Instituto Canario de Calidad Agroalimentaria (ICCA) |
| --- |
| Av. José Manuel Guimerá, 8, 4a planta |
| E-38071 Santa Cruz de Tenerife |
| Tel: +34 922 47 6514 |
| Fax: +34 922 47 67 39 |
| E-mail: icca.cagpa@gobiernodecanarias.org |
| Website: www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca |

Instituto Canario de Calidad Agroalimentaria (ICCA)

Av. José Manuel Guimerá, 8, 4a planta

E-38071 Santa Cruz de Tenerife

Tel: +34 922 47 6514

Fax: +34 922 47 67 39

E-mail: icca.cagpa@gobiernodecanarias.org

Website: www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca

CA

ES-CL-AE

| Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León |
| --- |
| C/Pio del Río Hortega, 1, 5o A |
| E-47014 Valladolid |
| Tel: +34 983/34 38 55 |
| Fax: +34 983/34 26 40 |
| E-mail: caecyl@nemo.es |

Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León

C/Pio del Río Hortega, 1, 5o A

E-47014 Valladolid

Tel: +34 983/34 38 55

Fax: +34 983/34 26 40

E-mail: caecyl@nemo.es

CL

ES-CM-01-AE

| SOHISCERT S.A. |
| --- |
| see ES-AN-01-AE |
| Delegación en Toledo |
| C/ Italia, 113 |
| 45005 Toledo |
| Tel: +34 925 28 04 68 |
| Fax: +34 925 28 02 22 |
| E-mail: castillalamancha@sohiscert.com |

SOHISCERT S.A.

see ES-AN-01-AE

Delegación en Toledo

C/ Italia, 113

45005 Toledo

Tel: +34 925 28 04 68

Fax: +34 925 28 02 22

E-mail: castillalamancha@sohiscert.com

CM

ES-CM-02-AE

| Servicios de Inspección y certificación S.L. (SIC) |
| --- |
| C/Ronda de Buenavista, 15, 2o |
| E-45005 TOLEDO |
| Tel/Fax: +34 925 28 51 39 |
| E-mail: sic-toledo@sicagro.org |

Servicios de Inspección y certificación S.L. (SIC)

C/Ronda de Buenavista, 15, 2o

E-45005 TOLEDO

Tel/Fax: +34 925 28 51 39

E-mail: sic-toledo@sicagro.org

| Delegación en Albacete |
| --- |
| P de la Libertad, 15-6o |
| E-02001 Albacete |
| Tel: +34 967 21 09 09 |
| Fax: +34 967 21 07 07 |
| E-mail: sic-albacete@sicagro.org |
| Website: www.sicagro.org |

Delegación en Albacete

P de la Libertad, 15-6o

E-02001 Albacete

Tel: +34 967 21 09 09

Fax: +34 967 21 07 07

E-mail: sic-albacete@sicagro.org

Website: www.sicagro.org

CM

ES-CM-03-AE

| Servicio de certificación CAAE |
| --- |
| See ES-AN-00-AE |
| Delegación en Castilla-La Mancha: |
| C/ Pedro Muñoz, 1 Edificio CEEI |
| E-13005 Ciudad Real |
| Tel: +34 926 20 03 39 |
| Fax: +34 926 21 20 12 |
| E-mail: certi@caae.es |
| Website:www.caae.es |

Servicio de certificación CAAE

See ES-AN-00-AE

Delegación en Castilla-La Mancha:

C/ Pedro Muñoz, 1 Edificio CEEI

E-13005 Ciudad Real

Tel: +34 926 20 03 39

Fax: +34 926 21 20 12

E-mail: certi@caae.es

Website:www.caae.es

CM

ES-CM-04-AE

| ECOAGROCONTROL, S.L. |
| --- |
| C/ Carlos VII, 9 |
| E-13630 Socuéllamos (Ciudad Real) |
| Tel: +34 926 53 26 28 |
| Fax: +34 926 53 90 64 |
| E-mail: tecnico@ecoagrocontrol.com |
| Website: www.ecoagrocontrol.com |

ECOAGROCONTROL, S.L.

C/ Carlos VII, 9

E-13630 Socuéllamos (Ciudad Real)

Tel: +34 926 53 26 28

Fax: +34 926 53 90 64

E-mail: tecnico@ecoagrocontrol.com

Website: www.ecoagrocontrol.com

CM

ES-CN-AE

| Consejo Regulador de la Agricultura Ecológica de Cantabria |
| --- |
| C/Héroes Dos de Mayo, s/n |
| E-39600 Muriedas-Camargo (Cantabria) |
| Tel: +34 942 26 98 55 |
| Fax: +34 942 26 98 56 |
| E-mail: odeca@odeca.es |

Consejo Regulador de la Agricultura Ecológica de Cantabria

C/Héroes Dos de Mayo, s/n

E-39600 Muriedas-Camargo (Cantabria)

Tel: +34 942 26 98 55

Fax: +34 942 26 98 56

E-mail: odeca@odeca.es

CN

ES-CT-AE

| Consejo Catalán de la Producción Agraria Ecológica |
| --- |
| Avinguda Meridiana, 38 |
| E-08018 Barcelona |
| Tel: +34 93 552 47 90 |
| Fax: +34 93 552 47 91 |
| E-mail: ccpae.darp@gencat.cat |
| Website: www.ccpae.org |

Consejo Catalán de la Producción Agraria Ecológica

Avinguda Meridiana, 38

E-08018 Barcelona

Tel: +34 93 552 47 90

Fax: +34 93 552 47 91

E-mail: ccpae.darp@gencat.cat

Website: www.ccpae.org

CT

ES-EX-01-AE

| Consejo Regulador Agroalimentario Ecológico de Extremadura |
| --- |
| Avda. de Huelva 6, 2o |
| E-06004 Badajoz |
| Tel: +34 924 01 08 60 |
| Fax: +34 924 01 08 47 |
| E-mail: craex@eco.juntaex.es |

Consejo Regulador Agroalimentario Ecológico de Extremadura

Avda. de Huelva 6, 2o

E-06004 Badajoz

Tel: +34 924 01 08 60

Fax: +34 924 01 08 47

E-mail: craex@eco.juntaex.es

EX

Kontrol af forarbejdningsvirksomheder og importører

ES-EX-02-AE

| Comité Extremeño de la Producción Agraria Ecológica |
| --- |
| Avda. Portugal, s/n |
| E-06800 Mérida (Badajoz) |
| Tel: +34 924 00 22 75 |
| Fax: +34 924 00 21 26 |
| E-mail: cepae@adr.juntaex.es |
| Website: www.cepae.org |

Comité Extremeño de la Producción Agraria Ecológica

Avda. Portugal, s/n

E-06800 Mérida (Badajoz)

Tel: +34 924 00 22 75

Fax: +34 924 00 21 26

E-mail: cepae@adr.juntaex.es

Website: www.cepae.org

EX

Kontrol af producenter

ES-GA-AE

| Consejo Regulador de la Agricultura Ecológica de Galicia |
| --- |
| Edificio Multiusos |
| C/Circunvalación, s/n |
| Apdo de Correos 55 |
| E-27400 Monforte de Lemos (Lugo) |
| Tel: +34 982 40 53 00 |
| Fax: +34 982 41 65 30 |
| E-mail: craega@craega.es |
| Website: www.craega.es |

Consejo Regulador de la Agricultura Ecológica de Galicia

Edificio Multiusos

C/Circunvalación, s/n

Apdo de Correos 55

E-27400 Monforte de Lemos (Lugo)

Tel: +34 982 40 53 00

Fax: +34 982 41 65 30

E-mail: craega@craega.es

Website: www.craega.es

GA

ES-MA-AE

| Comité de Agricultura Ecológica de la Comunidad de Madrid |
| --- |
| Ronda de Atocha, 17, 7o planta |
| E-28012 Madrid |
| Tel: +34 91 420 66 65 |
| Fax: +34 91 420 66 66 |
| E-mail: agricultura.ecologica@madrid.org |
| Website: www.caem.es |

Comité de Agricultura Ecológica de la Comunidad de Madrid

Ronda de Atocha, 17, 7o planta

E-28012 Madrid

Tel: +34 91 420 66 65

Fax: +34 91 420 66 66

E-mail: agricultura.ecologica@madrid.org

Website: www.caem.es

MA

ES-MU-AE

| Consejo de Agricultura Ecológica de la Región de Murcia |
| --- |
| Avda. del Río Segura, 7 |
| E-30002 Murcia |
| Tel: +34 968 35 54 88 |
| Fax: +34 968 22 33 07 |
| E-mail: caermurcia@caermurcia.com |
| Website: www.caermurcia.com |

Consejo de Agricultura Ecológica de la Región de Murcia

Avda. del Río Segura, 7

E-30002 Murcia

Tel: +34 968 35 54 88

Fax: +34 968 22 33 07

E-mail: caermurcia@caermurcia.com

Website: www.caermurcia.com

MU

ES-NA-AE

| Consejo de la Producción Agraria Ecológica de Navarra |
| --- |
| Avda — San Jorge, 81 entreplanta dcha. |
| E-31012 Pamplona — Iruña |
| Tel: +34 948-17 83 32 |
| Tel: +34 948-25 67 37 |
| Tel: +34 948-25 66 42 |
| Fax: +34 948-25 15 33 |
| E-mail: cpaen@cpaen.org |
| Website: www.cpaen.org |

Consejo de la Producción Agraria Ecológica de Navarra

Avda — San Jorge, 81 entreplanta dcha.

E-31012 Pamplona — Iruña

Tel: +34 948-17 83 32

Tel: +34 948-25 67 37

Tel: +34 948-25 66 42

Fax: +34 948-25 15 33

E-mail: cpaen@cpaen.org

Website: www.cpaen.org

NA

ES-VAS-AE

| Consejo de Agricultura y Alimentación Ecológica de Euskadi |
| --- |
| Euskadiko Nekazaritza eta Elikadura Ekologikoaren Kontseilua |
| Bekoibarra kalea, 35, »San Migel« eraikina 2/9 bulegoa |
| E-48300 Gernika (Bizcaia) |
| Tel: +34 902 540 165 |
| E-mail: info@eneek-caaee.net |

Consejo de Agricultura y Alimentación Ecológica de Euskadi

Euskadiko Nekazaritza eta Elikadura Ekologikoaren Kontseilua

Bekoibarra kalea, 35, »San Migel« eraikina 2/9 bulegoa

E-48300 Gernika (Bizcaia)

Tel: +34 902 540 165

E-mail: info@eneek-caaee.net

VAS

ES-RI-AE

| Dirección General de Calidad e Investigación Agroalimentaria |
| --- |
| Consejería de Agricultura, Ganadería y Desarrollo Rural |
| Avda. de la Paz, 8-10 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Tel: +34 941 29 16 00 |
| Fax: +34 941 29 16 02 |
| E-mail: seccionproduccion.compatible.agri@larioja.org |
| Website: www.larioja.org/agricultura |

Dirección General de Calidad e Investigación Agroalimentaria

Consejería de Agricultura, Ganadería y Desarrollo Rural

Avda. de la Paz, 8-10

E-26071 Logroño (La Rioja)

Tel: +34 941 29 16 00

Fax: +34 941 29 16 02

E-mail: seccionproduccion.compatible.agri@larioja.org

Website: www.larioja.org/agricultura

RI

ES-VA-AE

| Comité de Agricultura Ecológica de la Comunidad Valenciana |
| --- |
| Camí de la Marjal, s/n |
| E-46470 Albal (Valencia) |
| Tel: +34 961 22 05 60 |
| Fax: +34 961 22 05 61 |
| E-mail: caecv@caecv.com |
| Website: www.caecv.com |

Comité de Agricultura Ecológica de la Comunidad Valenciana

Camí de la Marjal, s/n

E-46470 Albal (Valencia)

Tel: +34 961 22 05 60

Fax: +34 961 22 05 61

E-mail: caecv@caecv.com

Website: www.caecv.com

VA

SVERIGE

Ordning A

SE Ekol 1

| Aranea Certifiering AB |
| --- |
| Box 1940 |
| S-751 49 Uppsala |
| Tel: +46 18 17 00 00 |
| Fax: +46 18 10 03 66 |
| E-mail: info@araneacert.se |
| Website: www.araneacert.se |

Aranea Certifiering AB

Box 1940

S-751 49 Uppsala

Tel: +46 18 17 00 00

Fax: +46 18 10 03 66

E-mail: info@araneacert.se

Website: www.araneacert.se

SE Ekol 3

| SMAK AB |
| --- |
| Box 42 |
| S-230 53 Alnarp |
| Tel: +46 40 46 00 72 |
| Fax: +46 40 46 33 72 |
| E-mail: smak@smak.se |
| Website: www.smak.se |

SMAK AB

Box 42

S-230 53 Alnarp

Tel: +46 40 46 00 72

Fax: +46 40 46 33 72

E-mail: smak@smak.se

Website: www.smak.se

For primærproduktion og mærkning af foder

DET FORENEDE KONGERIGE

Ordning A

UK 2

| Organic Farmers and Growers Ltd |
| --- |
| The Old Estate Yard |
| Shrewsbury Road |
| Albrighton Shrewsbury |
| Shropshire SY4 3AG |
| United Kingdom |
| Tel: +44 (0)1939 291800 |
| E-mail: info@organicfarmers.org.uk |
| Website: www.organicfarmers.org.uk |

Organic Farmers and Growers Ltd

The Old Estate Yard

Shrewsbury Road

Albrighton Shrewsbury

Shropshire SY4 3AG

United Kingdom

Tel: +44 (0)1939 291800

E-mail: info@organicfarmers.org.uk

Website: www.organicfarmers.org.uk

UK 3

| Scottish Organic Producers Association |
| --- |
| Scottish Food Quality Certification (SFQC) |
| 10th Avenue |
| Royal Highland Centre |
| Ingliston |
| Edinburgh EH28 8NF |
| United Kingdom |
| Support and development: |
| Tel: +44 (0)131 333 0940 |
| E-mail: sopa@sfqc.co.uk |
| Website:www.sopa.org.uk |

Scottish Organic Producers Association

Scottish Food Quality Certification (SFQC)

10th Avenue

Royal Highland Centre

Ingliston

Edinburgh EH28 8NF

United Kingdom

Support and development:

Tel: +44 (0)131 333 0940

E-mail: sopa@sfqc.co.uk

Website:www.sopa.org.uk

UK 4

| Organic Food Federation |
| --- |
| 31 Turbine Way |
| Eco Tech Business Park |
| Swaffham |
| Norfolk PE37 7XD |
| United Kingdom |
| Tel: +44 (0)1760 720444 |
| E-mail: info@orgfoodfed.com |
| Website: www.orgfoodfed.com |

Organic Food Federation

31 Turbine Way

Eco Tech Business Park

Swaffham

Norfolk PE37 7XD

United Kingdom

Tel: +44 (0)1760 720444

E-mail: info@orgfoodfed.com

Website: www.orgfoodfed.com

UK 5

| Soil Association Certification Ltd |
| --- |
| South Plaza |
| Marlborough Street |
| Bristol BS1 3NX |
| United Kingdom |
| Farmers and growers: |
| Tel: +44 (0)117 914 2412 |
| E-mail: prod.cert@soilassociation.org |
| Website: www.soilassociation.org/certification |

Soil Association Certification Ltd

South Plaza

Marlborough Street

Bristol BS1 3NX

United Kingdom

Farmers and growers:

Tel: +44 (0)117 914 2412

E-mail: prod.cert@soilassociation.org

Website: www.soilassociation.org/certification

UK 6

| Bio-Dynamic Agricultural Association |
| --- |
| Demeter Certification Office |
| 17 Inverleith Place |
| Edinburgh EH3 5QE |
| United Kingdom |
| Farmers and growers: |
| Tel: +44 (0)131 478 1201 |
| E-mail: timbrink@biodynamic.org.uk |
| Website: www.biodynamic.org.uk/demeter |

Bio-Dynamic Agricultural Association

Demeter Certification Office

17 Inverleith Place

Edinburgh EH3 5QE

United Kingdom

Farmers and growers:

Tel: +44 (0)131 478 1201

E-mail: timbrink@biodynamic.org.uk

Website: www.biodynamic.org.uk/demeter

UK 7

| Irish Organic Farmers and Growers Association |
| --- |
| Main Street |
| Newtownforbes |
| Co. Longford |
| Ireland |
| Tel: +353 043 42495 |
| E-mail: iofga@eircom.net |

Irish Organic Farmers and Growers Association

Main Street

Newtownforbes

Co. Longford

Ireland

Tel: +353 043 42495

E-mail: iofga@eircom.net

UK 9

| Organic Trust Limited |
| --- |
| Vernon House |
| 2 Vernon Avenue |
| Clontarf |
| Dublin 3 |
| Ireland |
| Tel.: +353 185 30271 |
| Fax: +353 185 30271 |
| E-mail: organic@iol.ie |
| Website: www.organic-trust.org |

Organic Trust Limited

Vernon House

2 Vernon Avenue

Clontarf

Dublin 3

Ireland

Tel.: +353 185 30271

Fax: +353 185 30271

E-mail: organic@iol.ie

Website: www.organic-trust.org

UK 13

| Quality Welsh Food Certification Ltd |
| --- |
| Gorseland |
| North Road |
| Aberystwyth |
| Ceredigion SY23 2WB |
| United Kingdom |
| Tel: +44 (0)1970 636688 |
| E-mail: mossj@wfsagri.net |

Quality Welsh Food Certification Ltd

Gorseland

North Road

Aberystwyth

Ceredigion SY23 2WB

United Kingdom

Tel: +44 (0)1970 636688

E-mail: mossj@wfsagri.net

UK 15

| Ascisco Ltd |
| --- |
| South Plaza |
| Marlborough Street |
| Bristol BS1 3NX |
| United Kingdom |
| Farmers and growers: |
| Tel: +44(0)117 914 2407 |
| E-mail: Dpeace@soilassociation.org |

Ascisco Ltd

South Plaza

Marlborough Street

Bristol BS1 3NX

United Kingdom

Farmers and growers:

Tel: +44(0)117 914 2407

E-mail: Dpeace@soilassociation.org

| EØS-lande og koder | Kontrolmyndighed(er) eller -organ(er) | Bemærkinger |
| --- | --- | --- |
| ISLAND | | Ordning B |
| IS-1 | Vottunarstofan Tún e h f |
| Laugavegur 7 |
| IS-101 Reykjavík |
| E-mail: tun@nmedia.is |

EØS-lande og koder

Kontrolmyndighed(er) eller -organ(er)

Bemærkinger

ISLAND

Ordning B

IS-1

Vottunarstofan Tún e h f

Laugavegur 7

IS-101 Reykjavík

E-mail: tun@nmedia.is

NORGE

Ordning A

N-001

| Debio |
| --- |
| N-1940 Bjørkelangen |
| Tel: +47 63862650 |
| Fax: +47 63856985 |
| E-mail: kontor@debio.no |
| Website: www.debio.no |

Debio

N-1940 Bjørkelangen

Tel: +47 63862650

Fax: +47 63856985

E-mail: kontor@debio.no

Website: www.debio.no

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/50

---

Opfordring til at fremsætte bemærkninger til en statsstøtteforanstaltning vedrørende beskatning af koncerninterne forsikringsselskaber i Liechtenstein, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

(2009/C 72/05)

Ved beslutning nr. 620/08/COL af 24. september 2008, som gengives på det autentiske sprog efter dette resumé, har EFTA-Tilsynsmyndigheden indledt proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter protokol 3). Liechtensteins myndigheder er blevet underrettet herom ved fremsendelse af en kopi af beslutningen.

EFTA-Tilsynsmyndigheden opfordrer hermed EFTA-staterne, EU-medlemsstaterne og interesserede parter til senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse at fremsætte eventuelle bemærkninger vedrørende den omhandlede foranstaltning til:

| EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| --- |
| Registreringskontoret |
| 35, rue Belliard |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA-Tilsynsmyndigheden

Registreringskontoret

35, rue Belliard

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Bemærkningerne vil blive videresendt til Liechtensteins myndigheder. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Sagen blev indledt af tilsynsmyndigheden, der den 14. marts 2007 fremsendte en anmodning om oplysninger til Liechtensteins myndigheder.

Ved lov af 18. december 1997 om ændring af Liechtensteins skattelov (1) indførte Liechtensteins myndigheder særlige skatteregler, der skulle gælde for koncerninterne forsikringsselskaber.

I henhold til artikel 82a), stk. 1, i skatteloven betaler koncerninterne forsikringsselskaber en kapitalskat på 1 % af selskabets egenkapital. For kapital på over 50 mio. reduceres satsen til 0,75 % og for kapital på over 100 mio. til 0,5 %. Den normale kapitalskat er 2 %.

Artikel 82a) sammenholdt med artikel 73 i loven indebærer, at koncerninterne forsikringsselskaber ikke betaler nogen indkomstskat.

I medfør af artikel 88d), stk. 3 i skatteloven er aktier eller andele i koncerninterne forsikringsselskaber fritaget for kuponskat, som normalt udgør 4 %.

Tilsynsmyndigheden var indledningsvis af den opfattelse, at koncerninterne forsikringsselskaber er virksomheder efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. De udfører tjenesteydelser for en virksomhedsgruppe eller en særlig begrænset virksomhedsgruppe. Udbud af forsikringer er en tjenesteydelse, som principielt er en økonomisk aktivitet. En koncernintern forsikringsvirksomhed indtjener normalt indtægter af de tjenesteydelser, den udbyder. Det forhold at tjenesteydelsen blot ydes til en kunde eller en begrænset kundegruppe betyder ikke, at det ikke er en økonomisk aktivitet.

Fritagelse for indkomstskat og den reducerede kapitalskat opfylder også, efter tilsynsmyndighedens foreløbige opfattelse, de øvrige betingelser, hvorefter foranstaltningerne skal betragtes som statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

Fuldstændig eller delvis skattefritagelse medfører dræning af statens ressourcer. Der indrømmes virksomhederne fordele, da de befries for byrder, som de normalt burde bære. De pågældende virksomheder udbyder tjenesteydelser, som er genstand for samhandel mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen. Foranstaltningerne er selektive, da de kun gælder for en nærmere bestemt virksomhedsgruppe. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at denne selektivitet kan anses for at være en logisk følge af skattesystemet.

Lignende betragtninger gælder for kuponskatten. Der er dog den forskel, at kuponskatten er en kildeskat. Fritagelsen for kuponskatten indebærer derfor fordele for ejerne af de koncerninterne forsikringsselskaber. Disse ejere er normalt (store) virksomheder. Denne type virksomheder er derfor de direkte støttemodtagere. Endvidere kan de koncerninterne forsikringsvirksomheder anses for at have en indirekte fordel af fritagelsen for kuponskatten De vil være mere attraktive for investorerne og foranstaltningen medfører derfor, at kapital bliver lettere tilgængelig.

Støtteforanstaltninger, der falder ind under EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er generelt uforenelige med EØS-aftalen, medmindre de er omfattet af undtagelsesbestemmelserne i aftalens artikel 61, stk. 2 eller 3. Ifølge tilsynsmyndighedens foreløbige udtalelse er der tilsyneladende ikke nogen af ovennævnte undtagelsesbestemmelser, der finder anvendelse på beskatning af koncerninterne forsikringsselskaber i Liechtenstein. Da foranstaltningerne er truffet, efter at Liechtenstein har tiltrådt EØS-aftalen, skal eventuel uforenelig støtte normalt kræves tilbagebetalt.

Konklusion

På baggrund af ovennævnte betragtninger har tilsynsmyndigheden indledt den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3. Interesserede parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

---

(1)  Lov af 18. december 1997 om ændring af Liechtensteins skattelov, Gesetzblatt 1998, nr. 36.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/52

---

BESLUTNING Nr. 842

af 23. december 2008

om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-5 »Devetaki«, som er beliggende i regionerne Loven, Pleven og Gabrovo, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

(2009/C 72/06)

REPUBLIKKEN BULGARIEN

MINISTERRÅDET

I medfør af artikel 5, stk. 2, artikel 42, stk. 1, nr. 1), og artikel 44, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden og under henvisning til artikel 4, stk. 2, nr. 16), og artikel 1, stk. 24a, i energiloven har

MINISTERRÅDET TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING:

| 1. | Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-5 »Devetaki« med et overfladeareal på 786,74 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

1.

Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-5 »Devetaki« med et overfladeareal på 786,74 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet.

| 2. | Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud. |
| --- | --- |

2.

Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud.

| 3. | Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

3.

Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 4. | I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia.

| 5. | Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

5.

Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 6. | Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

6.

Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 7. | Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

7.

Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 8. | Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet. |
| --- | --- |

8.

Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet.

| 9. | Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5. |
| --- | --- |

9.

Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5.

| 10. | Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

10.

Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 11. | Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet. |
| --- | --- |

11.

Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet.

| 12. | Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

12.

Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet.

| 13. | Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen. |
| --- | --- |

13.

Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen.

| 14. | Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende. |
| --- | --- |

14.

Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende.

| 15. | Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

15.

Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 16. | Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

16.

Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet.

| 17. | Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage. |
| --- | --- |

17.

Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage.

| 18. | Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:






  18.1. | at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted |
| --- | --- | --- |

18.

Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:

18.1.

at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted

| 18.2. | at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet. |
| --- | --- |

18.2.

at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet.

| 19. | Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

19.

Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Premierminister:

Sergeï STANISHEV

Ministerrådets Chefsekretær:

Veselin DAKOV

Attesteret kopi,

Direktør for Kabinetskontoret:

Veselin DAKOV

---

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/54

---

BESLUTNING Nr. 843

af 23. december 2008

om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-9 »Miziya«, som er beliggende i regionen Vratsa, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

(2009/C 72/07)

REPUBLIKKEN BULGARIEN

MINISTERRÅDET

I medfør af artikel 5, stk. 2, artikel 42, stk. 1, nr. 1), og artikel 44, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden og under henvisning til artikel 4, stk. 2, nr. 16), og artikel 1, stk. 24a, i energiloven har

MINISTERRÅDET TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING:

| 1. | Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-9 »Miziya« med et overfladeareal på 155,95 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

1.

Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-9 »Miziya« med et overfladeareal på 155,95 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet.

| 2. | Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud. |
| --- | --- |

2.

Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud.

| 3. | Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

3.

Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 4. | I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia.

| 5. | Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

5.

Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 6. | Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

6.

Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 7. | Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

7.

Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 8. | Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet. |
| --- | --- |

8.

Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet.

| 9. | Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5. |
| --- | --- |

9.

Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5.

| 10. | Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

10.

Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 11. | Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet. |
| --- | --- |

11.

Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet.

| 12. | Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

12.

Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet.

| 13. | Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen. |
| --- | --- |

13.

Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen.

| 14. | Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende. |
| --- | --- |

14.

Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende.

| 15. | Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

15.

Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 16. | Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

16.

Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet.

| 17. | Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage. |
| --- | --- |

17.

Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage.

| 18. | Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:






  18.1. | at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted |
| --- | --- | --- |

18.

Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:

18.1.

at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted

| 18.2. | at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet. |
| --- | --- |

18.2.

at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet.

| 19. | Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

19.

Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Premierminister:

Sergeï STANISHEV

Ministerrådets Chefsekretær:

Veselin DAKOV

Attesteret kopi,

Direktør for Kabinetskontoret:

Veselin DAKOV

---

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/56

---

BESLUTNING Nr. 844

af 23. december 2008

om åbning af en udbudsprocedure med henblik på tildeling af tilladelse til at prospektere og efterforske olie- og naturgasressourcer i undergrunden i medfør af artikel 2, stk. 1, punkt 3, i loven om naturressourcer i undergrunden, i blok 1-10 »Botevo«, som er beliggende i regionerne Vratsa og Montana, samt meddelelse om det påtænkte udbud med henblik på tildeling af tilladelse

(2009/C 72/08)

REPUBLIKKEN BULGARIEN

MINISTERRÅDET

I medfør af artikel 5, stk. 2, artikel 42, stk. 1, nr. 1), og artikel 44, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden og under henvisning til artikel 4, stk. 2, nr. 16), og artikel 1, stk. 24a, i energiloven har

MINISTERRÅDET TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING:

| 1. | Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-10 »Botevo« med et overfladeareal på 280,58 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

1.

Der indledes en procedure med henblik på tildeling af tilladelse til prospektering og efterforskning efter råolie og naturgas i blok 1-10 »Botevo« med et overfladeareal på 280,58 km2, hvis punktkoordinater er specificeret og anført på kortet i det udkast til prospekterings- og efterforskningskontrakt, der er en integreret del af udbudsmaterialet.

| 2. | Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud. |
| --- | --- |

2.

Tildelingen af tilladelse vil blive baseret på et udbud.

| 3. | Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

3.

Tilladelsen til prospektering og efterforskning vil gælde for en periode på fem år, efter at prospekterings- og efterforskningskontrakten træder i kraft, og med en ret til forlængelse af denne periode i medfør af artikel 31, stk. 3, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 4. | I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

I medfør af punkt 1 vil udbuddet med henblik på tildeling af tilladelse finde sted på 150. dagen efter datoen for offentliggørelse af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende i Økonomi- og Energiministeriets bygning på adressen ulica Triadica 8, Sofia.

| 5. | Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

5.

Fristen for erhvervelse af udbudsmaterialet er kl. 17.00 på 120. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 6. | Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

6.

Fristen for forelæggelse af ansøgning om deltagelse i udbuddet er kl. 17.00 på 130. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 7. | Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

7.

Fristen for forelæggelse af ansøgninger i relation til udbuddet er kl. 17.00 på 144. dagen for offentliggørelsen af denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende.

| 8. | Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet. |
| --- | --- |

8.

Der kræves ikke personligt fremmøde i forbindelse med udbuddet.

| 9. | Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5. |
| --- | --- |

9.

Prisen for udbudsmaterialet fastsættes til 500 BGN (500 bulgarske leva). Udbudsmaterialet kan erhverves ved henvendelse til lokale nr. 802 i Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia i den periode, der er fastsat i punkt 5.

| 10. | Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

10.

Deltagere i udbuddet skal overholde de krav, der er fastlagt i artikel 23, stk. 1, i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 11. | Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet. |
| --- | --- |

11.

Ansøgningerne fra deltagerne i udbuddet vil blive evalueret ud fra de foreslåede arbejdsprogrammer, miljøbeskyttelsesforanstaltninger, uddannelsestiltag, bonustildelinger samt deres administrative og finansielle kapacitet.

| 12. | Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

12.

Depositum for deltagelse i udbuddet er fastsat til 10 000 BGN (10 000 bulgarske leva), der skal indbetales før den tidsfrist, der er specificeret i punkt 6, på Økonomi- og Energiministeriets bankkonto som nævnt i udbudsmaterialet.

| 13. | Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen. |
| --- | --- |

13.

Afvises en ansøgers deltagelse i udbuddet, tilbagebetales vedkommendes depositum inden for 14 dage efter den dato, hvor ansøgeren fik meddelelse om afvisningen.

| 14. | Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende. |
| --- | --- |

14.

Den udvalgte ansøgers depositum tilbageholdes, og alle andre ansøgeres depositum vil blive tilbagebetalt inden for 14 dage efter offentliggørelse af ministerrådets beslutning om tildeling af en tilladelse til prospektering og efterforskning i den bulgarske statstidende.

| 15. | Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden. |
| --- | --- |

15.

Anmeldelse af deltagelse i udbuddet og forslag fra ansøgerne, der opfylder udbudsbetingelserne, bør forelægges Økonomi- og Energiministeriet på adressen ulica Triadica 8, Sofia, på bulgarsk i medfør af kravene i artikel 46 i loven om naturressourcer i undergrunden.

| 16. | Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet. |
| --- | --- |

16.

Ansøgningerne vedrørende udbuddet bør opfylde de krav og betingelser, der står anført i udbudsmaterialet.

| 17. | Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage. |
| --- | --- |

17.

Udbuddet kan finde sted, selv om kun en enkelt ansøger får adgang til at deltage.

| 18. | Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:






  18.1. | at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted |
| --- | --- | --- |

18.

Økonomi- og Energiministeren bemyndiges til:

18.1.

at sende denne beslutning til offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, den bulgarske statstidende og på ministerrådets websted

| 18.2. | at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet. |
| --- | --- |

18.2.

at udpege et udvalg, der skal tilrettelægge og gennemføre udbuddet.

| 19. | Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

19.

Anker mod denne afgørelse kan forelægges den øverste forvaltningsdomstol senest 14 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Premierminister:

Sergeï STANISHEV

Ministerrådets Chefsekretær:

Veselin DAKOV

Attesteret kopi,

Direktør for Kabinetskontoret:

Veselin DAKOV

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/58

---

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

(2009/C 72/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»GRELOS DE GALICIA«

EF-Nr.: ES-PGI-0005-0469-13.06.2005

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder de vigtigste oplysninger i varespecifikationen til orientering.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adresse: | Paseo Infanta Isabel 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Navn:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adresse:

Paseo Infanta Isabel 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tlf.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

E-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Ansøgende sammenslutning:

| Navn: | CHAMPIVIL, S.L. y otros |
| --- | --- |
| Adresse: | Mourence, 6 |
| 27820 Villalba (Lugo) |
| ESPAÑA |

Navn:

CHAMPIVIL, S.L. y otros

Adresse:

Mourence, 6

27820 Villalba (Lugo)

ESPAÑA

Tlf.

+34 9825112 22

Fax

+34 982512135

E-mail:

info@champivil.com

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andet ( )

3.   Produktets art:

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn

»Grelos de Galicia«

4.2.   Beskrivelse

Produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Grelos de Galicia« defineret som toppen bestemt til konsum af planter af arten Brassica rapa L. var. rapa (almindeligt kendt som majroe) fra grupper af sorter svarende til økotyperne Santiago og Lugo såvel som de registrerede handelssorter »Grelos de Santiago« og »Globo blanco de Lugo«, der repræsenterer disse to økotyper, sælges i frisk, frossen og konserveret stand.

Planterne har følgende karakteristika: Pæleroden, der er tykkere foroven, bliver til en glat stængel, der forgrener sig ved kraven. De nederste stængelblade er stive med smalle og små laterale flige, men bredere ved toppen. Blomsterstænglens øvre blade er aflange og lancetformede med to store afrundede, omsvøbende og uhårede »ører«.

Betegnelsen »grelos« omfatter uden forskel alle blade, der plukkes under plantens udvikling, og kaldes »nabizas«; blade og blomsterstængler, der opnås lige inden blomstringen, kendes mange steder i Galicien som »cimos«.

De friske majroeblade bringes i omsætning i ensartede mængder afhængig af herkomst og sort, normalt i bundter på ca. 0,5 eller 1 kg, der er bundet med plantebånd eller andre godkendte materialer (jf. »Manual de Calidad« (kvalitetsmanualen)).

Frosne majroeblade opnås ved, at majroebladene inden frysning sorteres, vaskes, blancheres og eventuelt klippes, og de emballeres i beholdere af godkendt materiale og vægt ifølge gældende lovgivning og udtrykkeligt anført i kvalitetsmanualen.

Konserverede majroeblade, der bringes i omsætning, forarbejdes uden anden tilsætning end kogevandet og almindeligt salt, uden tilsætning af syre og emballeret i metaldåser eller glas i godkendt vægt ifølge gældende lovgivning og udtrykkeligt anført i kvalitetsmanualen.

Organoleptiske egenskaber:»Grelos« spises ikke i frisk tilstand. For at gøre dem spiselige er det nødvendigt at koge dem i et tidsrum, der afhænger af den fænologiske udvikling. De organoleptiske egenskaber gælder »grelos« klar til konsum, dvs. tilberedt enten af forbrugeren eller af industrien.

Egenskaberne er følgende: Stærk grøn farve, der bliver mere intens, jo nærmere planten kommer blomstringen. Let syrlig smag med et bittert snært. Lettere fiberholdig tekstur, der er tydeligere, hvis sorten har smalle blade med højt indhold af stilke. Temmelig blød konsistens på grund af det lave fiberindhold.

4.3.   Geografisk område

Det geografiske produktionsområde dækker alle kommuner i Den selvstyrende region Galicien. Forarbejdning og emballering finder sted i produktionsområdet.

4.4.   Bevis for oprindelse

Kun majroeblade, der dyrkes i henhold til de fastsatte betingelser i varespecifikationen og i kvalitetsmanualen, på virksomheder og af producenter, der er behørigt registreret, kan gives tilladelse til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse »Grelos de Galicia« eller anvendes til forarbejdning til majroeblade med BGB. Tilsvarende er det kun majroeblade, der er håndteret og/eller forarbejdet på de faciliteter, der er opført i det relevante register, som kan opnå BGB'en »Grelos de Galicia«.

Alle fysiske eller juridiske personer, der ejer aktiver opført i registrene, og dyrkningsarealer, lageranlæg, industrianlæg og produktionsfaciliteter, er underkastet kontrolorganets kontrol af, at produkter, der har opnået BGB'en »Grelos de Galicia« opfylder kravene i varespecifikationen og kvalitetsmanualen.

4.5.   Produktionsmetode

Såmaterialet kommer fra planter af økotyperne Santiago og Lugo, der svarer til de godkendte handelsbetegnelser »Grelos de Santiago« og »Globo blanco de Lugo« såvel som fra de respektive populationer, der er opnået ved genanvendelse af egen produktion eller fra andre jordlodder, der er opført i registret for »Grelos de Galicia« (Registro de Plantaciones de la Indicación Geográfica Protegida). Såningen foregår ved bredsåning fra midten af august; datoen afhænger af det pågældende område og sorten. Høsten sker manuelt og helst i de kølige timer. Det kræver en forsigtig håndtering for at undgå beskadigelse af bladene, der påvirker udseendet og ligeledes udgør en mulig kilde til angreb af mikroorganismer, der forårsager sygdomme. Når produktet er bestemt til forarbejdningsindustrien, kan der anvendes maskiner. Samme dag som høsten og med samme forsigtighed for ikke at beskadige produktet transporteres bladene til enten håndteringsanlægget eller til forarbejdningsindustrien.

Forarbejdningen og emballeringen af majroebladene skal finde sted i det geografisk begrænsede område, for de er afgørende for de delikate omstændigheder omkring håndteringen efter høsten og produktets holdbarhed. Det er desuden nødvendigt, at disse faser foregår i det afgrænsede geografiske område for at:

| — | Forhindre forringelse af produktet: Majroeblade er bladgrøntsager, der lider en hurtig forringelse fra høsten og til håndteringscentret. Vandtabet og cellelysis forårsager gulning og visnen, og derved mindskes produktets markedsværdi. Majroeblade indeholder desuden en merværdi som funktionel fødevare på grund af det høje indhold af glukosinolat, flavonoider, vitaminer osv. Når produktet imidlertid er høstet, begynder der en hurtig forringelse af disse og andre bestanddele, der medfører et betydeligt tab i ernæringsværdien. Helt konkret er det bevist, at tabet af C-vitaminer er på over 50 % i løbet af to dage, og at glukosinalater (kræfthæmmende forbindelser) hurtigt forringes fra frysningsøjeblikket. Derfor er det nødvendigt, at håndtering, transport, oplagring og forarbejdning sker straks efter høsten og ikke over 24 timer herefter, og væsentligt at minimere afstandene mellem høststed og distribution, emballering og/eller forarbejdning. |
| --- | --- |

—

Forhindre forringelse af produktet: Majroeblade er bladgrøntsager, der lider en hurtig forringelse fra høsten og til håndteringscentret. Vandtabet og cellelysis forårsager gulning og visnen, og derved mindskes produktets markedsværdi. Majroeblade indeholder desuden en merværdi som funktionel fødevare på grund af det høje indhold af glukosinolat, flavonoider, vitaminer osv. Når produktet imidlertid er høstet, begynder der en hurtig forringelse af disse og andre bestanddele, der medfører et betydeligt tab i ernæringsværdien. Helt konkret er det bevist, at tabet af C-vitaminer er på over 50 % i løbet af to dage, og at glukosinalater (kræfthæmmende forbindelser) hurtigt forringes fra frysningsøjeblikket. Derfor er det nødvendigt, at håndtering, transport, oplagring og forarbejdning sker straks efter høsten og ikke over 24 timer herefter, og væsentligt at minimere afstandene mellem høststed og distribution, emballering og/eller forarbejdning.

| — | Sporbarhed og kontrol: Kontrolorganets geografiske område er begrænset til Den selvstyrende region Galiciens afgrænsede geografiske område. Ved hjælp af kontrol- og certificeringssystemet er det muligt at garantere Grelos de Galicias oprindelse og sikre deres sporbarhed, når de håndteres, forarbejdes og emballeres i det specifikke produktionsområde. |
| --- | --- |

—

Sporbarhed og kontrol: Kontrolorganets geografiske område er begrænset til Den selvstyrende region Galiciens afgrænsede geografiske område. Ved hjælp af kontrol- og certificeringssystemet er det muligt at garantere Grelos de Galicias oprindelse og sikre deres sporbarhed, når de håndteres, forarbejdes og emballeres i det specifikke produktionsområde.

| — | Opretholdelse af Grelos de Galicias typiske karakteristika og kvalitet: I Den selvstyrende region Galicien er der en velbevaret tradition for at spise og forarbejde dette produkt. Den omstændighed, at bladene pakkes i det afgrænsede geografiske område, er af afgørende betydning for beskyttelsen af Grelos de Galicias særlige karakteristika og kvalitet. Derfor påhviler det producenterne og de myndigheder, der kontrollerer den beskyttede geografiske betegnelse, at anvende og kontrollere de nævnte bestemmelser for transport, forarbejdning og emballering af majroebladene. Disse har det kendskab og den teknik, der er nødvendig for at sikre, at »Grelos de Galicia« håndteres korrekt. |
| --- | --- |

—

Opretholdelse af Grelos de Galicias typiske karakteristika og kvalitet: I Den selvstyrende region Galicien er der en velbevaret tradition for at spise og forarbejde dette produkt. Den omstændighed, at bladene pakkes i det afgrænsede geografiske område, er af afgørende betydning for beskyttelsen af Grelos de Galicias særlige karakteristika og kvalitet. Derfor påhviler det producenterne og de myndigheder, der kontrollerer den beskyttede geografiske betegnelse, at anvende og kontrollere de nævnte bestemmelser for transport, forarbejdning og emballering af majroebladene. Disse har det kendskab og den teknik, der er nødvendig for at sikre, at »Grelos de Galicia« håndteres korrekt.

4.6.   Tilknytning

Der er dokumentation for medtagelsen af majroer i vekseldrift siden det 13. århundrede i diverse lovbestemmelser og salgsdokumenter for roedyrkningsgårde. Med en vekslen mellem sommersæd, roer og vintersæd kunne jorderne udnyttes fuldt ud.

Roer er udviklingstilpasselige planter, der vokser i fugtigt klima og ved moderate temperaturer og samtidig tåler frost. De kræver frugtbar jord med højt indhold af organisk materiale, af middelkonsistens, dyb, løs og veldrænet, men med relativ høj fugtighed. Disse klima- og jordforhold findes i store dele af Galicien.

Majroeblade er en vigtig ingrediens i mange af de mest repræsentative egnsretter, såsom »Caldo« og »Pote gallego«, »Cocido« og »Lacón con Grelos«, der samtidig er dét, der adskiller dette områdes retter fra andre regioners.

Der findes talrige historiske og gastronomiske henvisninger til dette produkt, der viser, at denne bladgrøntsag er tæt bundet til den galiciske kultur. Forskellige etnografiske og gastronomiske forfattere er enige om at fremhæve majroebladenes tilknytning til det galiciske køkken. Der findes således henvisninger i skrifterne af den kendte forfatter Ramón Otero Pedrayo's (Guía de Galicia. 1926), hos madskribenten Ángel Muro (Almanaque y conferencias culinarias. 1890-1905), forfatterne Emilia Pardo Bazán (La cocina española antigua. 1912), Manuel María Puga y Parga (La cocina práctica. 1905) og Álvaro Cunqueiro (A cociña galega. 1973).

Endelig nævnes produktet som en typisk galicisk bladgrøntsag i den spanske fortegnelse over egnsprodukter »Inventario Español de Productos Tradicionales«, der blev offentliggjort af Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Fødevarer i 1996.

4.7.   Kontrolinstans

| Navn: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adresse: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo. |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Navn:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adresse:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo.

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tlf.

+34 981540055

Fax

+34 981540018

E-mail:

sxca.agri@xunta.es

4.8.   Mærkning

»Grelos«, der afsættes med beskyttet geografisk betegnelse (I.G.P) »Grelos de Galicia«, skal efter certificering bære en etikette, der svarer til hver enkelt producents/emballagevirksomheds eget mærke. De skal desuden bære en BGB-etiket med alfanumerisk kode og et løbenummer godkendt og udstedt af kontrolorganet, ligesom de skal være forsynet med det officielle symbol for BGB'en.

Både selve etiketten og BGB-etiketten skal være forsynet med angivelsen Indicación Geográfica Protegida »Grelos de Galicia«.

Der kan på mærkningen fakultativt tilføjes plantens fænologiske fase, idet der skelnes mellem »nabizas« og »cimos« ifølge varespecifikationen.

Med hensyn til majroeblade, der gennemgår forskellige forarbejdninger som fastlagt i varespecifikationen, kan der gives tilladelse til på mærkningen at anføre, at produktet er fremstillet af majroeblade med BGB »Grelos de Galicia«, når råmaterialet opfylder betingelserne i varespecifikationen og de relevante bestemmelser, der er anført i kvalitetsmanualen.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/62

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

(2009/C 72/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»MOUTARDE DE BOURGOGNE«

EF-Nr.: FR-PGI-005-0503-25.10.2005

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder de vigtigste oplysninger fra varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresse: | 51, rue d'Anjou |
| 75 008 Paris |
| FRANCE |

Navn:

Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.)

Adresse:

51, rue d'Anjou

75 008 Paris

FRANCE

Tlf.

+33 153898000

Fax

+33 142255797

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Association Moutarde de Bourgogne (AMB) |
| --- | --- |
| Adresse: | AMB ARIA Bourgogne |
| 4, Bd du Docteur Jean Veillet |
| 21 000 Dijon |
| FRANCE |

Navn:

Association Moutarde de Bourgogne (AMB)

Adresse:

AMB ARIA Bourgogne

4, Bd du Docteur Jean Veillet

21 000 Dijon

FRANCE

Tlf.

+33 380288140

Fax

+33 380288169

E-mail:

laure.ohleyer@cote-dor.chambagri.fr

Sammensætning:

producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) andet ( X )

3.   Produkttype:

Klasse 2.6: Sennepspasta

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn

»Moutarde de Bourgogne«

4.2.   Beskrivelse

»Moutarde de Bourgogne« (sennep fra Bourgogne) er en stærk eller meget stærk sennep tilberedt med hvidvin. Farven er lys gul og konsistensen tyk, ensartet og cremeagtig. Den har en stærk karakteristisk duft af hvidvin fra Bourgogne, en meget skarp smag med et tydeligt indslag af hvidvin fra Bourgogne.

4.2.1.   Godkendte ingredienser og tilsætningsstoffer

| — | sennepsfrø, der er frembragt og lagret i Bourgogne |
| --- | --- |

—

sennepsfrø, der er frembragt og lagret i Bourgogne

| — | væske til opblanding: består af vand og hvidvin med beskyttet oprindelsesbetegnelse fra Bourgognes vinområde (mindst 25 % ved tilberedningen). Der er tale om hvidvine fremstillet af de traditionelle druesorter fra Bourgogne, Aligoté og Chardonnay. De er karakteriseret ved deres kraftige aroma og fyldige smag |
| --- | --- |

—

væske til opblanding: består af vand og hvidvin med beskyttet oprindelsesbetegnelse fra Bourgognes vinområde (mindst 25 % ved tilberedningen). Der er tale om hvidvine fremstillet af de traditionelle druesorter fra Bourgogne, Aligoté og Chardonnay. De er karakteriseret ved deres kraftige aroma og fyldige smag

| — | salt, sukker, krydderier, tilsætningsstoffer (som tilladt efter det europæiske direktiv om tilsætningsstoffer fra 1995 bortset fra kunstige farvestoffer, mel af korn eller andre stabiliserings- eller fortykningsmidler, naturlige eller kunstige sennepsessenser, sennepsekstrakt eller æterisk sennepsolie). |
| --- | --- |

—

salt, sukker, krydderier, tilsætningsstoffer (som tilladt efter det europæiske direktiv om tilsætningsstoffer fra 1995 bortset fra kunstige farvestoffer, mel af korn eller andre stabiliserings- eller fortykningsmidler, naturlige eller kunstige sennepsessenser, sennepsekstrakt eller æterisk sennepsolie).

4.2.2.   Fysisk-kemiske egenskaber

| — | tørstof fra sennepsfrøene > eller = 24 % w/v af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

tørstof fra sennepsfrøene > eller = 24 % w/v af det færdige produkt

| — | fedtstoffer fra sennepsfrøene > eller = 9 % w/v af det færdige produkt |
| --- | --- |

—

fedtstoffer fra sennepsfrøene > eller = 9 % w/v af det færdige produkt

| — | mængden af resterende frøskaller i pastaen mindre end 2 % af den samlede vægt. |
| --- | --- |

—

mængden af resterende frøskaller i pastaen mindre end 2 % af den samlede vægt.

4.3.   Geografisk område

Produktion og lagring af frøene og fremstilling (forarbejdning) af sennepspastaen skal finde sted i produktionsområdet. Dette består af departementerne i regionen Bourgogne, dvs. Côte d'Or, Nièvre, Saône et Loire og Yonne.

Det geografiske område er fastlagt på grundlag af den særlige lokale knowhow inden for produktion af sennepsfrø og vin i Bourgogne, som forarbejdes til sennepspasta, der giver et produkt med de omtalte særlige egenskaber (se punkt 4.6).

Sennepsfrø frembragt i Bourgogne har særlige egenskaber. Disse egenskaber har været anerkendt i flere århundreder. Frans I's læge, Charles Estienne, mente, at senneppen fra Bourgogne var bedre takket være sennepsplanten »sénevé« (fællesbetegnelse for sennepsplanten). Indtil den anden verdenskrig dyrkede man sennep i kulmilerne i skovene. Efter fremstilling af trækul var jorden i disse kulmiler rig på potaske og velegnet til dyrkning af sennep (med olierige frø), som kulsvierne såede i marts og høstede i august. Bourgognes semi-kontinentale og ret homogene klima egner sig endvidere til dyrkning af sennep. Dyrkning af sennep er således ikke stærkt vandkrævende. Planten kan tåle vandmangel og høje temperaturer. Den tåler ikke stærkt fugtigt vejr ved slutningen af foråret. Efter en nedgang på flere årtier fik sennepsdyrkningen et opsving i Bourgogne på initiativ af producenterne af sennepspasta, som ønskede at kontrollere produktionen af råvaren for at forbedre slutproduktets kvalitet. I denne genlancering deltager forskningsorganer, Chambre d'Agriculture de Côte d'Or, de regionale oplagringsorganer, landbrugerne og forarbejdningsvirksomhederne. De pågældende sorter med de karakteristiske egenskaber er både valgt af hensyn til de særlige jordbunds- og vejrforhold i Bourgogne og forarbejdningsvirksomhedernes kvalitetskrav.

Inden for dette område har man afgrænset en zone, der er egnet til sennepsdyrkning. Området er afgrænset under hensyntagen til de bedst mulige geologiske og jordbundsmæssige betingelser for dyrkning af sennep. Sur brunjord og højtliggende podsolholdig jord blev således undgået. Dyrkningsforsøg har nemlig vist, at disse jordtyper ikke er egnede. Det hænger sammen med, at kernen i sennepsfrøet ikke udvikles tilstrækkeligt, og at indholdet af flygtig isothiocyanat ikke er stort nok til fremstilling af en typisk sennepspasta.

4.4.   Bevis for oprindelse

Sporbarheden sikres gennem hele produktionsprocessen — fra marken til den emballerede sennepspasta — ved hjælp af kodificerede dokumenter. Sennepsfrøene høstes udelukkende på de registrerede marker inden for det dyrkningsområde, der er godkendt til BGB. Disse marker skal opfylde de udvælgelseskriterier, der opstilles ved udarbejdelsen af produktionsplanen. Landbrugerne leverer deres produktion til oplagringsorganer beliggende i Bourgogne. Alle operatører, der medvirker ved produktion, oplagring eller forarbejdning af sennepsfrøene, har pligt til at opbevare de kodificerede dokumenter. Sennepsfrø og sennepspasta underkastes analytiske undersøgelser under fremstillingen.

4.5.   Fremstillingsmetode

Til dyrkning af sennepsfrø godkendes kun frøsorter, der er udvalgt af Association Moutarde de Bourgogne (AMB), og som stammer fra arterne Brassica juncea (brun og hvid sennep) og Brassica nigra (sort sennep). Der udarbejdes en produktionsplan med angivelse af de opdyrkede arealer, de udvalgte marker og disses beliggenhed i BGB-området. Efter høsten leveres frøene til et oplagringsorgan beliggende i Bourgogne, som sikrer sporbarheden og renser og oplagrer frøene.

På dette stadium underkastes frøene en godkendelsesproces, hvor det undersøges, om følgende kriterier er opfyldt:

| — | de har oprindelse i Bourgogne og stammer fra de frø og sorter, AMB har udvalgt |
| --- | --- |

—

de har oprindelse i Bourgogne og stammer fra de frø og sorter, AMB har udvalgt

| — | indholdet af grønne eller umodne frø er begrænset til højst 1,5 % (kvalitet I og II) |
| --- | --- |

—

indholdet af grønne eller umodne frø er begrænset til højst 1,5 % (kvalitet I og II)

| — | indholdet af fremmede frø: højst 0,3 % (kvalitet I) og højst 0,5 % (kvalitet II) |
| --- | --- |

—

indholdet af fremmede frø: højst 0,3 % (kvalitet I) og højst 0,5 % (kvalitet II)

| — | ingen insekter, mug, opvarmning |
| --- | --- |

—

ingen insekter, mug, opvarmning

| — | frøstørrelse: tusindkornsvægt > 2,35 g (> 2 g i tilfælde af usædvanlige vejrforhold) |
| --- | --- |

—

frøstørrelse: tusindkornsvægt > 2,35 g (> 2 g i tilfælde af usædvanlige vejrforhold)

| — | vand og flygtige stoffer: 4,2 til 9 % w/v |
| --- | --- |

—

vand og flygtige stoffer: 4,2 til 9 % w/v

| — | fedtindhold: 28 til 42 % w/v af tørstof |
| --- | --- |

—

fedtindhold: 28 til 42 % w/v af tørstof

| — | flygtig isothiocyanat: 0,7 til 0,94 % w/v af tørstof |
| --- | --- |

—

flygtig isothiocyanat: 0,7 til 0,94 % w/v af tørstof

| — | proteiner: 24,2 til 30,8 % w/v af tørstof. |
| --- | --- |

—

proteiner: 24,2 til 30,8 % w/v af tørstof.

Efter denne godkendelse forberedes frøene og leveres til virksomhederne i det geografiske område. Frøene knuses og iblandes opblandingsvæsken (vand + vin). Der bruges en hvidvin med beskyttet oprindelsesbetegnelse fra Bourgognes vinområde. I denne etape frigøres sennepsfrøets kerne, og den første sennepspasta fremstilles. Herefter sies pastaen for at fjerne frøskallen. Herved frembringes en lysegul pasta med en tyk, ensartet og cremeagtig konsistens, fri for luftbobler. Denne etape efterfølges af en hvileperiode, hvor den skarpe sennepssmag udvikles. Derefter oplagres og emballeres pastaen.

4.6.   Tilknytning

Tilknytningen til den geografiske oprindelse er baseret på den regionale knowhow, der har udviklet sig gennem mange generationer, en lang tradition for dyrkning af sennepsfrø i Bourgogne, en stærk historisk tilknytning mellem denne sennep og vindyrkningen i Bourgogne samt på et mangeårigt omdømme.

4.6.1.   En særlig kvalitet

»Moutarde de Bourgogne«, der er kendetegnet ved sin skarpe smag, fremstilles af en blanding af sennepsfrø, som frembragt og oplagret i Bourgogne, og en væske bestående af vand, salt, sukker, krydderier og mindst 25 % tør hvidvin fra traditionelle druesorter fra Bourgogne. Disse hvidvine er kendetegnet ved deres kraftige aroma og fyldige smag og giver Bourgogne-senneppen dens kraftige og karakteristiske duft og tydelige smag af hvidvin fra Bourgogne, som adskiller den fra andre sennepstyper. Indholdet af tørstof og fedtstoffer fra sennepsfrøene skal være over henholdsvis 24 % og 9 %.

4.6.2.   Omdømme

Der er tætte historiske bånd mellem Bourgogne og sennep. Det fortælles således, at der ved en fest i Rouvres, som hertugen af Bourgogne, Eudes IV, holdt i 1336 til ære for Filip VI, blev indtaget 206,75 liter sennep. Allerede i det 16. århundrede blev der opstillet vedtægter for lauget af sennepsfabrikanter (i Dijon i 1634 og i Beaune i 1647). Indtil det 19. århundrede blev sennep fremstillet i små håndværksvirksomheder. Derefter får den industrielle revolution indflydelse på fremstillingen af sennep. Fabrikanterne i Bourgogne konkurrerede indbyrdes om at udvise den størst mulige idérigdom. Bl.a. kan en hr. Grey, fabrikant fra Dijon, nævnes. Han fik i 1850 udstedt patent af Académie des Arts, Sciences et Belles Lettres på en maskine, der kunne øge produktiviteten betydeligt. Mellem 1750 og 1984 har man talt 263 sennepsfabrikanter. En så stor koncentration findes ingen andre steder i Frankrig.

Dyrkningen af sennepsfrø i Bourgogne har også stærke historiske rødder. Således mente Frans I's læge, Charles Estienne, at sennep fra Bourgogne var af bedre kvalitet, fordi sennepsplanten »voksede bedre dér end noget andet sted«.

Vinen og senneppen hænger tæt sammen. I 1911 mener A. Berthiot, at senneppens omdømme må tilskrives fremstillingsmetoden, hvor frø af bedste kvalitet formales sammen med en særlig Bourgogne-vin, verjus, en sur vin fremstillet ved presning af delvis umodne hvide druer. Da disse vinplanter blev ødelagt af vinlus, begyndte fabrikanterne at anvende små sure hvidvine. De findes imidlertid ikke længere og er nu erstattet med kvalitetsvin fra podede vinstokke. Anvendelsen af hvidvin i stedet for eddike giver senneppen dens særlige organoleptiske egenskaber.

Sennepsfabrikanterne er meget tidligt begyndt at anvende betegnelsen »Moutarde de Bourgogne«. I 1891 blev mærket »Moutarde de Bourgogne, extra-blanche supérieure« således registreret ved domstolen i Sens (89), og i 1903 blev etiketten »Moutarde Jacquemart au pur verjus de Bourgogne« registreret ved handelsretten i Dijon. Ud over anvendelsen af betegnelsen vidner henvisningen til Bourgogne og regionens historie i mærkenavnene om Bourgogne-senneppens veletablerede omdømme. F.eks. kan nævnes mærkerne »Jean-sans-Peur«, »Téméraire«, »Moutarde à la cuillère de la Belle Bourguignonne«, »La Bourguignonne«.

4.6.3.   De menneskelige faktorer — en særlig knowhow

Dyrkningen af sennepsfrø i Bourgogne var meget omfattende indtil den anden verdenskrig. Efter 1945 forsøgte fabrikanterne at bevare sennepsfremstillingen i regionen. Således udgav sammenslutningen af sennepsfabrikanter en brochure om sennepsdyrkning. Disse initiativer faldt imidlertid til jorden som følge af konkurrencen fra de andre olieplanter og fra verdensmarkedet.

Først i begyndelsen af 1990'erne finder der en slagkraftig genlancering sted af sennepsdyrkningen. På dette tidspunkt begynder de forskellige grene af branchen at kæmpe for samme sag:

| — | Industrivirksomhederne ønsker at diversificere deres forsyningskilder og få en vis kontrol over råvarernes kvalitet. De ønsker derfor at påvirke frøenes udvikling for at forbedre slutproduktets kvalitet. |
| --- | --- |

—

Industrivirksomhederne ønsker at diversificere deres forsyningskilder og få en vis kontrol over råvarernes kvalitet. De ønsker derfor at påvirke frøenes udvikling for at forbedre slutproduktets kvalitet.

| — | Landbrugerne søger efter en mulighed for at diversificere deres produkter og udvikle dem på regionalt plan. |
| --- | --- |

—

Landbrugerne søger efter en mulighed for at diversificere deres produkter og udvikle dem på regionalt plan.

Der nedsættes et udvalg, som skal lede genlanceringen af sennepsdyrkningen:

| — | Etablissement National d'Enseignement Supérieur Agronomique de Dijon og Institut national de recherche agronomique pour la recherche génétique: forbedring af produktiviteten, sikring af frøenes kvalitet i overensstemmelse med AMB's kriterier |
| --- | --- |

—

Etablissement National d'Enseignement Supérieur Agronomique de Dijon og Institut national de recherche agronomique pour la recherche génétique: forbedring af produktiviteten, sikring af frøenes kvalitet i overensstemmelse med AMB's kriterier

| — | Chambre d'agriculture de Côte d'Or: anvendt forskning og forsøg |
| --- | --- |

—

Chambre d'agriculture de Côte d'Or: anvendt forskning og forsøg

| — | De regionale oplagringsorganer: logistik i forbindelse med høst og emballering af frøene |
| --- | --- |

—

De regionale oplagringsorganer: logistik i forbindelse med høst og emballering af frøene

| — | Landbrugerne: afprøver forsøgsresultaterne i marken og dyrker frø i tilstrækkelige mængder, til at fabrikanterne kan gennemføre fremstillingsforsøg |
| --- | --- |

—

Landbrugerne: afprøver forsøgsresultaterne i marken og dyrker frø i tilstrækkelige mængder, til at fabrikanterne kan gennemføre fremstillingsforsøg

| — | Fédération française des industriels charcutiers, traiteurs et transformateurs de viandes og fabrikanterne: gennemfører forskellige fremstillingsforsøg — pilotforsøg og forsøg i halvindustriel og industriel målestok. |
| --- | --- |

—

Fédération française des industriels charcutiers, traiteurs et transformateurs de viandes og fabrikanterne: gennemfører forskellige fremstillingsforsøg — pilotforsøg og forsøg i halvindustriel og industriel målestok.

Takket være dette samarbejde kunne to sorter udvælges med henblik på opnåelse af BGB.

Sideløbende med denne forskning voksede produktionen fra ca. 350 ha i 1993 til 1 230 ha i 2003.

4.7.   Kontrolinstans

| Navn: | CERTIPAQ |
| --- | --- |
| Adresse: | 44, rue La Quintinie |
| 75015 Paris |
| FRANCE |

Navn:

CERTIPAQ

Adresse:

44, rue La Quintinie

75015 Paris

FRANCE

Tlf.

+33 145309292

Fax

+33 145309300

E-mail:

certipaq@certipaq.com

4.8.   Mærkning

Mærkningen skal indeholde følgende:

| — | Varebetegnelse: »Moutarde de Bourgogne« |
| --- | --- |

—

Varebetegnelse: »Moutarde de Bourgogne«

| — | Logo BGB. |
| --- | --- |

—

Logo BGB.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/67

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

(2009/C 72/11)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»ŠTAJERSKO PREKMURSKO BUČNO OLJE«

EF-Nr.: SI-PGI-0005-0418-29.10.2004

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder de vigtigste oplysninger i varespecifikationen til orientering.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- | --- |
| Adresse: | Dunajska 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Navn:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Adresse:

Dunajska 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tlf.

+386 14789109

Fax

+386 14789055

E-mail:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Ansøger:

| Navn: | GOLICA GIZ |
| --- | --- |
| Adresse: | Trg svobode 3, |
| SI-2310 Slovenska Bistrica |
| SLOVENIJA |

Navn:

GOLICA GIZ

Adresse:

Trg svobode 3,

SI-2310 Slovenska Bistrica

SLOVENIJA

Tlf.

+386 28432611

Fax

+386 28432613

E-mail:

—

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

Kategori: 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.)

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn

»Štajersko prekmursko bučno olje«

4.2.   Beskrivelse

»Štajersko prekmursko bučno olje« er en spiselig, ikke-raffineret planteolie fremstillet ved presning af ristede græskarkerner af bedste kvalitet hidrørende fra oliegræskar.

Štajersko prekmursko bučno olje er mørkegrøn til rød med en karakteristisk aromatisk duft og smag. Olien har en fordelagtig sammensætning af fedtsyrer, nemlig ca. 20 % mættede fedtsyrer, ca. 35 % enkeltumættede fedtsyrer og ca. 45 % flerumættede fedtsyrer.

Græskarkerneolie er en rig kilde til tokoferoler, da 100 g olie indeholder ca. 50 mg vitamin E. Græskarkerneolie indeholder også andre vitaminer, mikroelementer, karotenoider, sjældne aminosyrer og naturfarve (klorofyl).

4.3.   Geografisk område

Det geografiske område, hvor græskarkerner forarbejdes til Štajersko prekmursko bučno olje, ligger inden for en grænse, der løber fra Dravograd til Slovenj Gradec, Mislinja og Velenje (her går grænsen langs hovedvejen), Šoštanje, Mozirje, Nazarje, Vransko, Prebold, Zabukovica og Laško. Derfra går grænsen langs floderne Savinja og Sava forbi Radeče, Sevnica, Krško og Brežice til Obrežje, derefter langs landegrænsen med Kroatien til landegrænsen med Ungarn, langs landegrænsen med Ungarn til landegrænsen med Østrig og dernæst langs landegrænsen med Østrig (langs Karavankerne) til Dravograd.

4.4.   Bevis for oprindelse

Alle virksomheder, der forarbejder Štajersko prekmursko bučno olje, skal være registreret i det foreskrevne geografiske område og skal forarbejde græskarkerner til græskarkerneolie i overensstemmelse med varespecifikationen for Štajersko prekmursko bučno olje. De skal føre bog over sælgerne og over mængden af græskarkerner for hver enkelt sælger samt over datoen for analyse, over resultaterne af de kemiske analyser og de fysisk-kemiske parametre. De skal også føre register over produktionsprocessen med oplysninger om anvendelsen af råvarer og materialer og mængden af produceret græskarkerneolie.

Alle disse faktorer kontrolleres endvidere af et certificeringsorgan, som er akkrediteret i overensstemmelse med den europæiske standard EN 45011.

4.5.   Produktionsmetode

Der kan til fremstilling af Štajersko prekmursko bučno olje anvendes forskellige typer græskarkerner, som imidlertid skal opfylde de foreskrevne kvalitetsparametre.

Græskarkernerne kan frembringes uden for det foreskrevne geografiske område, men skal forarbejdes til Štajersko prekmursko bučno olje inden for dette område.

| 1. | Modtagelse af græskarkerner (kontrol af fysisk-kemiske parametre (indhold af urenheder, vand, olie, beskadigede kerner) og udseende) |
| --- | --- |

1.

Modtagelse af græskarkerner (kontrol af fysisk-kemiske parametre (indhold af urenheder, vand, olie, beskadigede kerner) og udseende)

| 2. | oplagring af græskarkernerne |
| --- | --- |

2.

oplagring af græskarkernerne

| 3. | rensning af græskarkernerne (fjernelse af urenheder) |
| --- | --- |

3.

rensning af græskarkernerne (fjernelse af urenheder)

| 4. | tørring af kernerne (til vandindhold på 6-7 %) |
| --- | --- |

4.

tørring af kernerne (til vandindhold på 6-7 %)

| 5. | formaling af kernerne |
| --- | --- |

5.

formaling af kernerne

| 6. | æltning |
| --- | --- |

6.

æltning

| 7. | ristning (max. temperatur i den ristede masse 120 °C, 30-60 minutter) |
| --- | --- |

7.

ristning (max. temperatur i den ristede masse 120 °C, 30-60 minutter)

| 8. | presning af den ristede masse |
| --- | --- |

8.

presning af den ristede masse

| 9. | bundfældning |
| --- | --- |

9.

bundfældning

| 10. | kvalitetskontrol (fysisk-kemisk og organoleptisk analyse af græskarkerneolien) |
| --- | --- |

10.

kvalitetskontrol (fysisk-kemisk og organoleptisk analyse af græskarkerneolien)

| 11. | påfyldning og mærkning. |
| --- | --- |

11.

påfyldning og mærkning.

4.6.   Tilknytning

Štajersko prekmursko bučno olje er en kulinarisk specialitet fra det geografiske område omhandlet i punkt 4.3. Forarbejdning af græskarkerneolie i Štajerska og Prekmurje har en lang tradition bag sig, hvilket fremgår af optegnelser om opførelsen af den første græskarkernepresse i Fram allerede i 1750. Som følge af den omfattende produktion af græskarkerner i denne region er der opført flere anlæg til håndværksmæssig forarbejdning af græskarkerner olie (Slovenska Bistrica, Središče ob Dravi, Selo pri Pragerskem osv.). I 1904 grundlagde Albert Stigar i Slovenska Bistrica en fabrik til håndværksmæssig fremstilling af græskarolie. I Prekmurje findes der ikke store anlæg til fremstilling af græskarkerneolie, kun små anlæg, der ejes af landbrugerne. Et af disse anlæg er Feri Vučak i Vadarci i Gorička, hvis oliemølle stadig står efter 130 år, og som nu føres videre af fjerde generation.

Štajersko prekmursko bučno olje's omdømme spreder sig også uden for Slovenien til andre europæiske lande, USA, Australien, Rusland osv. Dette bevidnes bl.a. af tildelingen af udmærkelsen for bedste innovative produkt ved IFE07-konkurrencen (The International food&drink event) i London i 2007.

4.7.   Kontrolorgan

| Navn: | Bureau Veritas d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresse: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Navn:

Bureau Veritas d.o.o.

Adresse:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tlf.

+386 14757670

Fax

+386 14747602

E-mail:

info@bureauveritas.si

4.8.   Mærkning

Hvis Štajersko prekmurskega bučnega olja emballeres inden for det geografiske område, kan producenterne anvende deres egen emballage og etiket, men på etiketten eller andetsteds på emballagen skal anføres den beskyttede betegnelse Štajersko prekmursko bučno olje, det farvede logo Štajersko prekmursko bučno olje samt EU-logoet eller det nationale kvalitetsmærke.

Emballeres Štajersko prekmursko bučno olje uden for det geografiske område, skal produktets sporbarhed sikres. Også i dette tilfælde skal den emballerede Štajersko prekmursko bučno olje mærkes med den beskyttede betegnelse, logoet og det relevante EU-logo.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---