# Eiropas Savienības C 68/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 68 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 21. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 68

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 21. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 068/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam | 1 |
| 2009/C 068/02 | Padomes Atzinumam (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam | 6 |
| 2009/C 068/03 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam | 12 |
| 2009/C 068/04 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu no 2008.–2011. gadam | 17 |
| 2009/C 068/05 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam | 23 |
| 2009/C 068/06 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam | 28 |
| 2009/C 068/07 | Padomes Atzinumam (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2008./2009. -2013./2014. gadam | 33 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 068/01

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam

1

2009/C 068/02

Padomes Atzinumam (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

6

2009/C 068/03

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

12

2009/C 068/04

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu no 2008.–2011. gadam

17

2009/C 068/05

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

23

2009/C 068/06

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

28

2009/C 068/07

Padomes Atzinumam (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2008./2009. -2013./2014. gadam

33

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 068/08 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 068/08

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 068/10 | Euro maiņas kurss | 40 |
| 2009/C 068/11 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. aprīlis(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.)) | 41 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 068/10

Euro maiņas kurss

40

2009/C 068/11

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. aprīlis(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

41

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 068/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 42 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 068/13 | Paziņojums to personu un organizāciju ievērībai, kuras ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 242/2009 ir pievienotas sarakstam, kas minēts 2. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku | 43 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 068/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

42

CITI AKTI

Komisija

2009/C 068/13

Paziņojums to personu un organizāciju ievērībai, kuras ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 242/2009 ir pievienotas sarakstam, kas minēts 2. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2008.–2012. gadam

(2009/C 68/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Ņemot vērā to, ka Somijas ekonomikas un iekšzemes finanšu nozares pamati ir stabili, globālā krīze ir dziļi iespaidojusi ražošanas apjomus valsts nozarēs, kas ir pārsvarā orientētās uz eksportu. Lai gan mājsaimniecības 2009. un 2010. gadā gūs labumu no spēcīgiem algas palielinājuma, nodokļu samazinājuma un zemākas inflācijas, patērētāju un uzņēmēju uzticība tomēr ir strauji kritusies, kavējot privāto patēriņu un ieguldījumus. Komisijas dienesti 2009. gada janvāra starpposma prognozēs paredz, ka IKP samazināsies par vairāk nekā 1 % 2009. gadā un pakāpeniski atjaunosies 2010. gadā līdz ar globālo tirgu plānoto stabilizāciju. Lai gan ekonomika strauji ieiet recesijas posmā, nodokļu ieņēmumi 2008. gadā kopumā bija samērā stabili, atspoguļojot darba tirgus pretestību, jo īpaši gada pirmajā pusē, un stabilu iedzīvotāju ienākumu pieaugumu. Paredz, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums sasniegs 4,5 % no IKP. Ņemot vērā to, ka ekonomikas krīzi 2009. gadā pavada straujš ārējā pieprasījuma un uzticības kritums, kamēr ir plānots, ka Somijas ekonomikas pamati paliks kopumā stingri, programmā paredz ievērojamu fiskālo stimulu 2009. gadā, kas vērsts uz iekšzemes pieprasījuma atbalstu nolūkā uzturēt nodarbinātību recesijas laikā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka Somijas ekonomikas un iekšzemes finanšu nozares pamati ir stabili, globālā krīze ir dziļi iespaidojusi ražošanas apjomus valsts nozarēs, kas ir pārsvarā orientētās uz eksportu. Lai gan mājsaimniecības 2009. un 2010. gadā gūs labumu no spēcīgiem algas palielinājuma, nodokļu samazinājuma un zemākas inflācijas, patērētāju un uzņēmēju uzticība tomēr ir strauji kritusies, kavējot privāto patēriņu un ieguldījumus. Komisijas dienesti 2009. gada janvāra starpposma prognozēs paredz, ka IKP samazināsies par vairāk nekā 1 % 2009. gadā un pakāpeniski atjaunosies 2010. gadā līdz ar globālo tirgu plānoto stabilizāciju. Lai gan ekonomika strauji ieiet recesijas posmā, nodokļu ieņēmumi 2008. gadā kopumā bija samērā stabili, atspoguļojot darba tirgus pretestību, jo īpaši gada pirmajā pusē, un stabilu iedzīvotāju ienākumu pieaugumu. Paredz, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums sasniegs 4,5 % no IKP. Ņemot vērā to, ka ekonomikas krīzi 2009. gadā pavada straujš ārējā pieprasījuma un uzticības kritums, kamēr ir plānots, ka Somijas ekonomikas pamati paliks kopumā stingri, programmā paredz ievērojamu fiskālo stimulu 2009. gadā, kas vērsts uz iekšzemes pieprasījuma atbalstu nolūkā uzturēt nodarbinātību recesijas laikā.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,6 % 2008. gadā līdz 0,6 % 2009. gadā, pirms tas atjaunosies un nedaudz pārsniegs 2 % pārējā programmas laikā. Ņemot vērā makroekonomiskā stāvokļa straujo pasliktināšanos pēdējos mēnešos (2), šis scenārijs, ko pabeidza 2008. gada novembrī (3), tagad šķiet pamatots uz izteikti labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, jo īpaši 2009. gadam. Saskaņā ar pēdējām valdības aplēsēm, kas iekļauti stimulēšanas pasākumu kopumā un saistītajā priekšlikumā par papildbudžetu no 2009. gada 30. janvāra, prognozēts, ka IKP samazināsies līdz 2 % 2009. gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflācijas attīstību ir kopumā ticamas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,6 % 2008. gadā līdz 0,6 % 2009. gadā, pirms tas atjaunosies un nedaudz pārsniegs 2 % pārējā programmas laikā. Ņemot vērā makroekonomiskā stāvokļa straujo pasliktināšanos pēdējos mēnešos (2), šis scenārijs, ko pabeidza 2008. gada novembrī (3), tagad šķiet pamatots uz izteikti labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, jo īpaši 2009. gadam. Saskaņā ar pēdējām valdības aplēsēm, kas iekļauti stimulēšanas pasākumu kopumā un saistītajā priekšlikumā par papildbudžetu no 2009. gada 30. janvāra, prognozēts, ka IKP samazināsies līdz 2 % 2009. gadā. Programmas prognozes attiecībā uz inflācijas attīstību ir kopumā ticamas.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu prognozē lēsts, ka valsts budžeta pārpalikums ir 4,5 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 3,7 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Rezultāts ir labāks nekā plānots, galvenokārt pateicoties pārnesumam no iepriekšējā gada, kad ekonomikas izaugsme un nodokļu ieņēmumi pārsniedza plānotos. Arī pārmaiņas tāda īpašuma ienākuma uzskaitē, kas gūts no sociālās nodrošināšanas aktīviem, veicināja pārpalikuma palielinājumu par gandrīz 0,4 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu prognozē lēsts, ka valsts budžeta pārpalikums ir 4,5 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 3,7 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Rezultāts ir labāks nekā plānots, galvenokārt pateicoties pārnesumam no iepriekšējā gada, kad ekonomikas izaugsme un nodokļu ieņēmumi pārsniedza plānotos. Arī pārmaiņas tāda īpašuma ienākuma uzskaitē, kas gūts no sociālās nodrošināšanas aktīviem, veicināja pārpalikuma palielinājumu par gandrīz 0,4 % no IKP.

| (5) | Programmā prognozē, ka valsts budžeta pārpalikums 2009. gadā samazināsies par 2,3 procentu punktiem līdz 2,1 % no IKP — tas kopumā atbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei (2,0 % no IKP). Mērot strukturālās bilances gada samazinājumu, ko, pamatojoties uz informāciju programmā, pārrēķinājuši Komisijas dienesti, lēš, ka fiskālais stāvoklis paplašināsies par apmēram 1 % no IKP. Lēš, ka automātisko stabilizētāju ietekme samazinās fiskālo pārpalikumu par papildu 1,5 % no IKP 2009. gadā. Fiskālā stāvokļa aplēse kopumā atbilst valdības stimulu paketes apjomam, kas ir 1,2 % no IKP 2009. gadā un ir paziņots programmā. Vairāk nekā trīs ceturtdaļas no tā ir iztērētas nodokļu samazinājumiem, atbalstot patērētāju pirktspēju. Minētie nodokļu samazinājumi arī palīdz valdības ilgtermiņa mērķim samazināt pašlaik salīdzinoši augsto nodokļu slogu darbaspēkam un palielināt nodarbinātības stimulus. Programmas atjauninājumā iekļauto atlikušo stimulēšanas pasākumu apjoms ir salīdzinoši neliels — apmēram 0,3 % no IKP, kas iztērēti dažādiem ieguldījumiem infrastruktūrā un uzņēmumu finansēšanas nodrošināšanai. 2009. gada 30. janvārī valdība paziņoja papildu stimulu paketi, kurā ietverts plašs pasākumu spektrs, kuri stimulē ieguldījumus infrastruktūrā un mājokļos, ar īpašu mērķi atbalstīt nodarbinātību, palielināt finansējumu izglītībai un pētniecībai, kā arī samazināt darbaspēka izmaksas, samazinot darba devēju sociālās nodrošināšanas maksājumus. Papildu pasākumu izmaksas budžetā 2009. gadā ir lēstas 0,5 % apjomā no IKP, kas acīmredzami nav atspoguļots programmas mērķī (4) acīmredzami nav atspoguļots programmas mērķī. |
| --- | --- |

(5)

Programmā prognozē, ka valsts budžeta pārpalikums 2009. gadā samazināsies par 2,3 procentu punktiem līdz 2,1 % no IKP — tas kopumā atbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei (2,0 % no IKP). Mērot strukturālās bilances gada samazinājumu, ko, pamatojoties uz informāciju programmā, pārrēķinājuši Komisijas dienesti, lēš, ka fiskālais stāvoklis paplašināsies par apmēram 1 % no IKP. Lēš, ka automātisko stabilizētāju ietekme samazinās fiskālo pārpalikumu par papildu 1,5 % no IKP 2009. gadā. Fiskālā stāvokļa aplēse kopumā atbilst valdības stimulu paketes apjomam, kas ir 1,2 % no IKP 2009. gadā un ir paziņots programmā. Vairāk nekā trīs ceturtdaļas no tā ir iztērētas nodokļu samazinājumiem, atbalstot patērētāju pirktspēju. Minētie nodokļu samazinājumi arī palīdz valdības ilgtermiņa mērķim samazināt pašlaik salīdzinoši augsto nodokļu slogu darbaspēkam un palielināt nodarbinātības stimulus. Programmas atjauninājumā iekļauto atlikušo stimulēšanas pasākumu apjoms ir salīdzinoši neliels — apmēram 0,3 % no IKP, kas iztērēti dažādiem ieguldījumiem infrastruktūrā un uzņēmumu finansēšanas nodrošināšanai. 2009. gada 30. janvārī valdība paziņoja papildu stimulu paketi, kurā ietverts plašs pasākumu spektrs, kuri stimulē ieguldījumus infrastruktūrā un mājokļos, ar īpašu mērķi atbalstīt nodarbinātību, palielināt finansējumu izglītībai un pētniecībai, kā arī samazināt darbaspēka izmaksas, samazinot darba devēju sociālās nodrošināšanas maksājumus. Papildu pasākumu izmaksas budžetā 2009. gadā ir lēstas 0,5 % apjomā no IKP, kas acīmredzami nav atspoguļots programmas mērķī (4) acīmredzami nav atspoguļots programmas mērķī.

| (6) | Tāpat kā iepriekšējā programmā Somijas vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta pozīcijai ir noteikts kā valsts budžeta pārpalikums 2 % no IKP strukturālā izteiksmē, t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Programmā plānots, ka prognozētais, primārais un strukturālais pārpalikums strauji samazināsies 2009. un 2010. gadā, bet vēlāk stabilizēsies. Programmā prognozēts, ka strukturālā pārpalikuma aplēse, kas aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, programmā neietvertajos gados paliks nemainīga — 1,5 % no IKP, kas ir mazliet mazāk par VTM. Samazinājumu prognozētajā bilancē 2008.–2012. gadam virza šādu aspektu apvienojums: ieņēmumu attiecības samazinājums par apmēram 2 % no IKP, kas lielākoties atspoguļo plānotos nodokļu samazinājumus, un izdevumu attiecības palielinājums par 1,5 % no IKP. Programmas atjauninājumā nav ietverti pasākumi fiskālajai samazināšanai gados pēc lejupslīdes. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat kā iepriekšējā programmā Somijas vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta pozīcijai ir noteikts kā valsts budžeta pārpalikums 2 % no IKP strukturālā izteiksmē, t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Programmā plānots, ka prognozētais, primārais un strukturālais pārpalikums strauji samazināsies 2009. un 2010. gadā, bet vēlāk stabilizēsies. Programmā prognozēts, ka strukturālā pārpalikuma aplēse, kas aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, programmā neietvertajos gados paliks nemainīga — 1,5 % no IKP, kas ir mazliet mazāk par VTM. Samazinājumu prognozētajā bilancē 2008.–2012. gadam virza šādu aspektu apvienojums: ieņēmumu attiecības samazinājums par apmēram 2 % no IKP, kas lielākoties atspoguļo plānotos nodokļu samazinājumus, un izdevumu attiecības palielinājums par 1,5 % no IKP. Programmas atjauninājumā nav ietverti pasākumi fiskālajai samazināšanai gados pēc lejupslīdes.

| (7) | Budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski, jo makroekonomiskais scenārijs balstās uz izteikti labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem. Tomēr negatīvos riskus budžeta prognozēm nedaudz mazina prognozes, ka dažas no galvenajām nodokļu bāzēm (proti, privātais patēriņš un mājsaimniecību ienākums) izrādīs lielāku pretestību ekonomikas sarukumam, ko pavada ārējā pieprasījuma krišanās. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski, jo makroekonomiskais scenārijs balstās uz izteikti labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem. Tomēr negatīvos riskus budžeta prognozēm nedaudz mazina prognozes, ka dažas no galvenajām nodokļu bāzēm (proti, privātais patēriņš un mājsaimniecību ienākums) izrādīs lielāku pretestību ekonomikas sarukumam, ko pavada ārējā pieprasījuma krišanās.

| (8) | Lai gan sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES, pieņemtās pensiju reformas ir palīdzējušas ierobežot prognozēto pensiju izdevumu palielinājumu nākamajās desmitgadēs. Programmā lēstā budžeta pozīcija 2008. gadā — ar lielu strukturālu pārpalikumu — būtiski veicina to, lai tiktu kompensēta novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu, un lielie, valsts pensiju shēmās uzkrātie aktīvi palīdzēs finansēt daļu no pensiju izdevumu pieauguma. Tomēr no programmā plānotās budžeta attīstības rastos ilgtspējas trūkums. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā un atbilstīgu strukturālo reformu īstenošana palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas riskus, kas pašreiz nav lieli. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir lielāka nekā vidēji ES, pieņemtās pensiju reformas ir palīdzējušas ierobežot prognozēto pensiju izdevumu palielinājumu nākamajās desmitgadēs. Programmā lēstā budžeta pozīcija 2008. gadā — ar lielu strukturālu pārpalikumu — būtiski veicina to, lai tiktu kompensēta novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu, un lielie, valsts pensiju shēmās uzkrātie aktīvi palīdzēs finansēt daļu no pensiju izdevumu pieauguma. Tomēr no programmā plānotās budžeta attīstības rastos ilgtspējas trūkums. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā un atbilstīgu strukturālo reformu īstenošana palīdzētu mazināt valsts finanšu ilgtspējas riskus, kas pašreiz nav lieli.

| (9) | Pēdējos gados ir pierādījies, ka centrālās valdības pašreizējā budžeta struktūra ir uzticams mehānisms, lai novērstu izdevumu limitu pārsniegšanu. Somija pēdējos gados arī ir īstenojusi dažādas strukturālas reformas, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti un mazinātu ilgtermiņa izdevumu spiedienu. |
| --- | --- |

(9)

Pēdējos gados ir pierādījies, ka centrālās valdības pašreizējā budžeta struktūra ir uzticams mehānisms, lai novērstu izdevumu limitu pārsniegšanu. Somija pēdējos gados arī ir īstenojusi dažādas strukturālas reformas, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti un mazinātu ilgtermiņa izdevumu spiedienu.

| (10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Somijas valdība ir pieņēmusi pasākumus, lai stabilizētu finanšu tirgus. Minētie pasākumi dod komercbankām piekļuvi nozīmīgām kredītgarantijām (lielākais pieļaujamais apjoms apmēram 25 % no IKP) un valsts kapitālieguldījumiem (lielākais pieļaujamais apjoms apmēram 3 % no IKP). Arī noguldītāju garantijas maksimālo robežu dubultoja līdz EUR 50 000. Tomēr, ņemot vērā to, ka Somijas finanšu nozari, šķiet, ir salīdzinoši maz skārusi pasaules mēroga krīze, valsts līdzekļu faktiskā izmantošana var izrādīties ierobežota. |
| --- | --- |

(10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Somijas valdība ir pieņēmusi pasākumus, lai stabilizētu finanšu tirgus. Minētie pasākumi dod komercbankām piekļuvi nozīmīgām kredītgarantijām (lielākais pieļaujamais apjoms apmēram 25 % no IKP) un valsts kapitālieguldījumiem (lielākais pieļaujamais apjoms apmēram 3 % no IKP). Arī noguldītāju garantijas maksimālo robežu dubultoja līdz EUR 50 000. Tomēr, ņemot vērā to, ka Somijas finanšu nozari, šķiet, ir salīdzinoši maz skārusi pasaules mēroga krīze, valsts līdzekļu faktiskā izmantošana var izrādīties ierobežota.

| (11) | Saskaņā ar EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, Somija 2009. gadam ir pieņēmusi vairākus fiskālās stimulēšanas pasākumus, ko uzskata par kopumā atbilstošu reakciju uz ekonomikas lejupslīdi. Ņemot vērā spēcīgo budžeta sākuma pozīciju un ekonomikas stingros pamatus, programmā iekļautie stimulēšanas pasākumi un vēlākie — 2009. gada janvārī paziņotie — pasākumi šķiet piemēroti, ja vien tiks veikta darbība arī fiskālajai samazināšanai vidējā termiņā, lai nodrošinātu ilgtermiņa ilgtspēju. Stimulu pakete kopumā atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna vispārējiem principiem. Pasākumi tika pieņemti savlaicīgi, un stājās spēkā pārsvarā no 2009. gada sākuma, un šķiet, ka to mērķis ir risināt iekšējās ekonomiskās grūtības. Salīdzinot ar vispārīgajiem principiem, fiskālo stimulu vairākums ietver pastāvīgus nodokļu samazinājumus, un tie nav plānoti kā atgriezeniski. To var uzskatīt par daļēji pamatotu, ņemot vērā ievērojamo rezervi, ko piešķir valsts finanses un valdības ilgtermiņa nodokļu politikas mērķi. Pasākumi, kuri risina pašreizējo ekonomisko krīzi, koncentrējas uz kopējā pieprasījuma un nodarbinātības uzturēšanu, kā arī konkurētspējas nostiprināšanu. Šie pasākumi attiecas uz Somijas vidēja termiņa reformu programmu, ko Komisija pārskatīja 2009. gada 28. janvārī. Konkrēti, ieguldījumu stimulēšanas pasākumi ir vērsti arī uz energoefektivitātes uzlabošanu, un nodokļu samazinājumi stimulē gan darbaspēka pieprasījumu, gan piedāvājumu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, Somija 2009. gadam ir pieņēmusi vairākus fiskālās stimulēšanas pasākumus, ko uzskata par kopumā atbilstošu reakciju uz ekonomikas lejupslīdi. Ņemot vērā spēcīgo budžeta sākuma pozīciju un ekonomikas stingros pamatus, programmā iekļautie stimulēšanas pasākumi un vēlākie — 2009. gada janvārī paziņotie — pasākumi šķiet piemēroti, ja vien tiks veikta darbība arī fiskālajai samazināšanai vidējā termiņā, lai nodrošinātu ilgtermiņa ilgtspēju. Stimulu pakete kopumā atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna vispārējiem principiem. Pasākumi tika pieņemti savlaicīgi, un stājās spēkā pārsvarā no 2009. gada sākuma, un šķiet, ka to mērķis ir risināt iekšējās ekonomiskās grūtības. Salīdzinot ar vispārīgajiem principiem, fiskālo stimulu vairākums ietver pastāvīgus nodokļu samazinājumus, un tie nav plānoti kā atgriezeniski. To var uzskatīt par daļēji pamatotu, ņemot vērā ievērojamo rezervi, ko piešķir valsts finanses un valdības ilgtermiņa nodokļu politikas mērķi. Pasākumi, kuri risina pašreizējo ekonomisko krīzi, koncentrējas uz kopējā pieprasījuma un nodarbinātības uzturēšanu, kā arī konkurētspējas nostiprināšanu. Šie pasākumi attiecas uz Somijas vidēja termiņa reformu programmu, ko Komisija pārskatīja 2009. gada 28. janvārī. Konkrēti, ieguldījumu stimulēšanas pasākumi ir vērsti arī uz energoefektivitātes uzlabošanu, un nodokļu samazinājumi stimulē gan darbaspēka pieprasījumu, gan piedāvājumu.

| (12) | Fiskālais stāvoklis 2009. un 2010. gadā, šķiet, ir ar tendenci paplašināties, mērot ar gada samazinājumu par aptuveni 1 procentu punktu strukturālajā bilancē gan 2009., gan 2010. gadā. Pēc tam programmā plānots neitrāls fiskālais stāvoklis. Programmā izklāstītais budžeta stāvoklis kopumā, šķiet, ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas attiecīgi ļauj veikt fiskālo stimulēšanu recesijas laikā un neitrālu fiskālo stāvokli, kad tiek prognozēts, ka ekonomika ir atveseļojusies līdz pieauguma tempiem, kas tuvi aplēstajam potenciālam. Budžeta stāvoklis programmas perioda beigās saglabātu lielu drošības rezervi pret 3 % deficīta sliekšņa pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(12)

Fiskālais stāvoklis 2009. un 2010. gadā, šķiet, ir ar tendenci paplašināties, mērot ar gada samazinājumu par aptuveni 1 procentu punktu strukturālajā bilancē gan 2009., gan 2010. gadā. Pēc tam programmā plānots neitrāls fiskālais stāvoklis. Programmā izklāstītais budžeta stāvoklis kopumā, šķiet, ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas attiecīgi ļauj veikt fiskālo stimulēšanu recesijas laikā un neitrālu fiskālo stāvokli, kad tiek prognozēts, ka ekonomika ir atveseļojusies līdz pieauguma tempiem, kas tuvi aplēstajam potenciālam. Budžeta stāvoklis programmas perioda beigās saglabātu lielu drošības rezervi pret 3 % deficīta sliekšņa pārkāpšanu.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5).

Vispārējā secinājumā konstatē, ka valsts finanses joprojām ir stabilas, lai gan programma paredz, ka pašreizējie augstie fiskālie pārpalikumi ievērojami samazināsies. Ņemot vērā fiskālo stāvokli, atjauninātajā programmā ietvertie stimulēšanas pasākumi un jaunākie — 2009. gada janvārī paziņotie — pasākumi šķiet piemēroti un tiek atzinīgi vērtēti. Stimulu pakete kopumā atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna vispārējiem principiem. Programmā paredzētos budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski un darbība, kas paredzēta tam, lai nodrošinātu ilgtspēju ilgtermiņā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Somija tiek aicināta:

| i) | īstenot plānoto 2009. gada fiskālo politiku, kā plānots saskaņā ar EEAP un saistībā ar SIP, |
| --- | --- |

i)

īstenot plānoto 2009. gada fiskālo politiku, kā plānots saskaņā ar EEAP un saistībā ar SIP,

| ii) | pēc tam, atjaunojot vidēja termiņa mērķi un īstenojot atbilstīgas strukturālās reformas, atcelt fiskālās stimulēšanas pasākumu negatīvo ietekmi uz budžetu, lai saglabātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

ii)

pēc tam, atjaunojot vidēja termiņa mērķi un īstenojot atbilstīgas strukturālās reformas, atcelt fiskālās stimulēšanas pasākumu negatīvo ietekmi uz budžetu, lai saglabātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2009. g. janv. | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| COM 2009. g. janv. | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009. g. janv. | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2009. g. janv. | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. janv. | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| COM 2009. g. janv.  (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| COM 2009. g. janv. | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| COM 2009. g. janv. | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| COM 2009. g. janv. | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| COM 2009. g. janv. | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| COM 2009. g. janv. | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2009. g. janv. | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | n.p. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| COM 2009. g. janv. | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| COM 2009. g. janv. | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2009. g. janv.

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

COM 2009. g. janv.

4,5

1,5

– 1,2

1,2

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2009. g. janv.

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

COM 2009. g. janv.

1,6

3,9

1,8

1,8

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

2,4

2,4

2,2

2,0

2

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. janv.

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

COM 2009. g. janv.  (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

COM 2009. g. janv.

6,4

5,2

3,7

3,3

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

COM 2009. g. janv.

52,6

52,3

52,0

51,3

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

n.p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

COM 2009. g. janv.

47,3

47,8

50,1

50,9

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

n.p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

COM 2009. g. janv.

5,3

4,5

2,0

0,5

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

COM 2009. g. janv.

6,8

6,0

3,3

1,8

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

COM 2009. g. janv.

3,9

3,6

2,7

1,5

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

n.p.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

COM 2009. g. janv.

3,9

3,6

2,7

1,7

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

COM 2009. g. janv.

35,1

32,8

34,5

36,1

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā ir jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama kopš tā laika.

(3)  Pēc programmas iesniegšanas Komisijas dienestiem nav nosūtīti nekādi papildinājumi.

(4)  Kopā ar pasākumiem, kas paziņoti 2009. gada 30. janvārī, kopējā stimulēšanas pasākumu kopuma summa ir 1.7 % no IKP. Valdības veiktajās fiskālajās prognozēs, kurās iekļauti stimulēšanas pasākumu kopums un saistītais priekšlikums par papildbudžetu no 2009. gada 30. janvāra, prognozēts, ka valsts kopējā finanšu jomā deficīts samazināsies par 0,4 % no IKP 2009. gadā. Šajā aprēķinā iekļauta stimulēšanas pasākumu ietekme.

(5)  Jo īpaši, programma uzrāda atšķirīgu izdevumu komponentu sadalījumu, kas tieši nesaskan ar 2. tabulas datu standartiem. Tāpat obligātie dati par “vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem” nav izteikti norādīti tabulās. Ārējie pieņēmumi par programmā neietvertajiem gadiem nav sniegti. Fakultatīvie dati “likvīdie finanšu aktīvi”, kas precizēti rīcības kodeksa 2. pielikuma 4. tabulas 6. punktā, stabilitātes programmā nav norādīti 2007. — 2011. gadam.

(6)  Ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances no programmām, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % un 1,9 % laika posmā no 2007. gada līdz 2010. gadam.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Atbilstīgi jaunākajai programmai programmas periodā nevienā gadā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. Tomēr atbilstīgi Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozei ir viens deficītu palielinošs vienreizējs pasākums — 0,2 % no IKP 2010. gadā, kas rodas no PVN ieņēmuma pagaidu zaudējuma nodokļu iekasēšanas principu pārmaiņas dēļ.

Avots:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/6

---

PADOMES ATZINUMAM

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2008.–2013. gadam

(2009/C 68/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu (2), kas attiecas uz laika posmu no 2008. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu (2), kas attiecas uz laika posmu no 2008. gada līdz 2013. gadam.

| (2) | Pēc vairāk nekā desmit gadu ilgas spēcīgas ekonomiskās izaugsmes, ko aizvien vairāk virzīja iekšzemes pieprasījums, tagad Īrija pārcieš smagu recesiju. Lejupslīdi izraisīja asa korekcija mājokļu tirgū, un kopš tā laika tā ir izplatījusies uz plašāku ekonomiku, ko vēl vairāk apgrūtina globālā finanšu krīze un recesija Īrijas galvenajās tirdzniecības partnervalstīs.
  Minētie notikumi ir arī noveduši pie ļoti straujas valsts finanšu pasliktināšanās (valsts budžeta bilancei no neliela pārpalikuma 2007. gadā izveidojoties deficītam 6,3 % apmērā no IKP 2008. gadā). Uz minētā fona iestādes ir apstiprinājušas konsolidācijas pasākumus dažādos posmos, sākot no 2008. gada vidus. Šajā sakarībā ir arī pieņemti pasākumi, lai stiprinātu pirktspēju un atbalstītu sakārtotu korekciju īpašuma tirgū, vienlaikus pārkoncentrējot valsts ieguldījumus uz pamatprojektiem. Galvenais uzdevums turpmākajiem gadiem ir īstenot ticamu un ilgtspējīgu fiskālās konsolidācijas stratēģiju nolūkā atjaunot uzticību tirgum, vienlaikus pārvirzot resursus no celtniecības uz produktīvākām nozarēm un atgūstot konkurētspēju, izmantojot pasākumus, kuri pastiprina ražīguma pieaugumu, un pienācīgu algu politiku. Pastāvīgais finanšu nozares trauslums var traucēt korekcijas procesam īstermiņā un turpmāk apgrūtināt valsts finanses. Lai uzlabotu to ilgtermiņa ilgtspēju, pensiju sistēmas reformēšana ir vēl viens svarīgs uzdevums. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairāk nekā desmit gadu ilgas spēcīgas ekonomiskās izaugsmes, ko aizvien vairāk virzīja iekšzemes pieprasījums, tagad Īrija pārcieš smagu recesiju. Lejupslīdi izraisīja asa korekcija mājokļu tirgū, un kopš tā laika tā ir izplatījusies uz plašāku ekonomiku, ko vēl vairāk apgrūtina globālā finanšu krīze un recesija Īrijas galvenajās tirdzniecības partnervalstīs.

Minētie notikumi ir arī noveduši pie ļoti straujas valsts finanšu pasliktināšanās (valsts budžeta bilancei no neliela pārpalikuma 2007. gadā izveidojoties deficītam 6,3 % apmērā no IKP 2008. gadā). Uz minētā fona iestādes ir apstiprinājušas konsolidācijas pasākumus dažādos posmos, sākot no 2008. gada vidus. Šajā sakarībā ir arī pieņemti pasākumi, lai stiprinātu pirktspēju un atbalstītu sakārtotu korekciju īpašuma tirgū, vienlaikus pārkoncentrējot valsts ieguldījumus uz pamatprojektiem. Galvenais uzdevums turpmākajiem gadiem ir īstenot ticamu un ilgtspējīgu fiskālās konsolidācijas stratēģiju nolūkā atjaunot uzticību tirgum, vienlaikus pārvirzot resursus no celtniecības uz produktīvākām nozarēm un atgūstot konkurētspēju, izmantojot pasākumus, kuri pastiprina ražīguma pieaugumu, un pienācīgu algu politiku. Pastāvīgais finanšu nozares trauslums var traucēt korekcijas procesam īstermiņā un turpmāk apgrūtināt valsts finanses. Lai uzlabotu to ilgtermiņa ilgtspēju, pensiju sistēmas reformēšana ir vēl viens svarīgs uzdevums.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālā IKP samazinājumam par 1,4 % 2008. gadā sekos turpmāki samazinājumi — par 4,0 % 2009. gadā un 0,9 % 2010. gadā, pirms pieaugums atjaunosies līdz vidējam rādītājam 2,9 % apmērā atlikušajā programmas periodā. Novērtēti attiecībā pret pašlaik pieejamo informāciju (3), minētie pieauguma pieņēmumi lielā mērā ir reālistiski līdz 2010. gadam. Sākot no 2011. gada prognozētā ekonomikā izaugsme šķiet diezgan optimistiska. Programmā prognozētā inflācija šķiet ticama. Tas pats attiecas uz ārējā deficīta un konkurētspējas perspektīvu. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālā IKP samazinājumam par 1,4 % 2008. gadā sekos turpmāki samazinājumi — par 4,0 % 2009. gadā un 0,9 % 2010. gadā, pirms pieaugums atjaunosies līdz vidējam rādītājam 2,9 % apmērā atlikušajā programmas periodā. Novērtēti attiecībā pret pašlaik pieejamo informāciju (3), minētie pieauguma pieņēmumi lielā mērā ir reālistiski līdz 2010. gadam. Sākot no 2011. gada prognozētā ekonomikā izaugsme šķiet diezgan optimistiska. Programmā prognozētā inflācija šķiet ticama. Tas pats attiecas uz ārējā deficīta un konkurētspējas perspektīvu.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts ir 6,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,9 % no IKP (4). Tāds ievērojami sliktāks par plānoto rezultāts atspoguļo gan būtisku nodokļu iztrūkumu, gan dažus izdevumu limitu pārsniegumus (5). Nodokļu ieņēmumu mērķi netika sasniegti tāpēc, ka tika pastāvīgi zaudēti ar mājokļu straujo uzplaukumu saistītie ieņēmumi, kā arī vispārējās saimnieciskās darbības dēļ, kas bija mazāka nekā plānots. Lai gan 2008. gada jūlijā tika veikti daži pasākumi, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu, naudas izlietojuma pieaugums bija lielāks nekā plānots, jo īpaši sociālajos pārvedumos, procentu izdevumos un valsts ieguldījumos. Sociālie pārvedumi pilda savu — automātisko stabilizētāju — lomu, ko atspoguļo lielāks ar bezdarbu saistītais naudas izlietojums. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts ir 6,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,9 % no IKP (4). Tāds ievērojami sliktāks par plānoto rezultāts atspoguļo gan būtisku nodokļu iztrūkumu, gan dažus izdevumu limitu pārsniegumus (5). Nodokļu ieņēmumu mērķi netika sasniegti tāpēc, ka tika pastāvīgi zaudēti ar mājokļu straujo uzplaukumu saistītie ieņēmumi, kā arī vispārējās saimnieciskās darbības dēļ, kas bija mazāka nekā plānots. Lai gan 2008. gada jūlijā tika veikti daži pasākumi, lai ierobežotu izdevumu pieaugumu, naudas izlietojuma pieaugums bija lielāks nekā plānots, jo īpaši sociālajos pārvedumos, procentu izdevumos un valsts ieguldījumos. Sociālie pārvedumi pilda savu — automātisko stabilizētāju — lomu, ko atspoguļo lielāks ar bezdarbu saistītais naudas izlietojums.

| (5) | Tiek plānots, ka valsts budžeta deficīts pieaugs līdz 9,5 % no IKP 2009. gadā, galvenokārt atspoguļojot ekonomikas krīzi. Valdība ir patstāvīgi veikusi ierobežojumus, kuru apjoms ir tuvu 3 % no IKP. Vienlaikus tika pieņemti daži, ekonomikas atbalsta pasākumi 0,5 % apmērā no IKP. Kopā ņemot, tas atbilst vispārējai ierobežošanai līdz aptuveni 2,5 % no IKP. Šāda ierobežošana ietver pasākumu kopumu, kas tika paziņots papildinājumā, bet par kuru nav sniegta sīkāka informācija, un tāpēc tas nav iekļauts Komisijas dienestu vidēja termiņa prognozē. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm paredzams, ka šāda ierobežošana 2009. gadā nesīs neto ietaupījumu 0,8 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz zem valdības prognozes, proti, 1 % no IKP (6). Neskatoties uz šādu ierobežošanu, strukturālais deficīts (ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz informāciju programmā) paplašināsies par diviem IKP procentu punktiem nodokļu ieņēmumu samazināšanās dēļ, kas ir saistīts ar pastāvīgo korekciju mājokļu tirgū, grūtībām, ar ko jāsaskaras, lai pietiekami ātri samazinātu naudas izlietojuma pieaugumu, kā arī potenciālās izaugsmes prognožu pārskatīšanu, tās strauji pazeminot. |
| --- | --- |

(5)

Tiek plānots, ka valsts budžeta deficīts pieaugs līdz 9,5 % no IKP 2009. gadā, galvenokārt atspoguļojot ekonomikas krīzi. Valdība ir patstāvīgi veikusi ierobežojumus, kuru apjoms ir tuvu 3 % no IKP. Vienlaikus tika pieņemti daži, ekonomikas atbalsta pasākumi 0,5 % apmērā no IKP. Kopā ņemot, tas atbilst vispārējai ierobežošanai līdz aptuveni 2,5 % no IKP. Šāda ierobežošana ietver pasākumu kopumu, kas tika paziņots papildinājumā, bet par kuru nav sniegta sīkāka informācija, un tāpēc tas nav iekļauts Komisijas dienestu vidēja termiņa prognozē. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm paredzams, ka šāda ierobežošana 2009. gadā nesīs neto ietaupījumu 0,8 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz zem valdības prognozes, proti, 1 % no IKP (6). Neskatoties uz šādu ierobežošanu, strukturālais deficīts (ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz informāciju programmā) paplašināsies par diviem IKP procentu punktiem nodokļu ieņēmumu samazināšanās dēļ, kas ir saistīts ar pastāvīgo korekciju mājokļu tirgū, grūtībām, ar ko jāsaskaras, lai pietiekami ātri samazinātu naudas izlietojuma pieaugumu, kā arī potenciālās izaugsmes prognožu pārskatīšanu, tās strauji pazeminot.

| (6) | Valdības vidēja termiņa budžeta stratēģija ir panākt, lai prognozētais deficīts līdz 2013. gadam būtu zemāks par atsauces vērtību — 3 % no IKP. Deficīta samazinājums sāktos 2010. gadā un paātrinātos no 2011. gada. Programmā nav norādes par to, kad būtu jāsasniedz vidējā termiņa mērķis (VTM) (7). Lai gan no 2010. gada un turpmāk ir paziņots gada konsolidācijas mērķis, kura apjoms ir uzkrātais pasākumu kopums — apmēram 7 % no IKP nominālā izteiksmē, konkrēti pasākumi nav izklāstīti. Papildinājuma indikatīvās prognozes paredz galvenokārt uz izdevumiem pamatotu konsolidācijas stratēģiju. Plāno, ka programmas periodā ieņēmumu attiecība nedaudz palielināsies (par,75 procentu punktiem no IKP), turpretim prognozē, ka primāro izdevumu attiecība izteikti samazināsies (par apmēram 5,25 procentu punktiem), jo īpaši sociālajos pārvedumos un valdības patēriņā. Plāno, ka procentu izdevumi kā daļa no IKP programmas laikā trīskāršosies līdz 3,5 % no IKP. Deficīta straujais pieaugums, nominālā IKP kritums un ievērojamās krājumu plūsmas izmaiņas 2008. gadā saistībā ar apzinātu likviditātes palielināšanu veicina to, ka laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam parāda attiecība divkāršosies, un no 2010. gada tiks pārkāpta atsauces vērtība — 60 % no IKP.. |
| --- | --- |

(6)

Valdības vidēja termiņa budžeta stratēģija ir panākt, lai prognozētais deficīts līdz 2013. gadam būtu zemāks par atsauces vērtību — 3 % no IKP. Deficīta samazinājums sāktos 2010. gadā un paātrinātos no 2011. gada. Programmā nav norādes par to, kad būtu jāsasniedz vidējā termiņa mērķis (VTM) (7). Lai gan no 2010. gada un turpmāk ir paziņots gada konsolidācijas mērķis, kura apjoms ir uzkrātais pasākumu kopums — apmēram 7 % no IKP nominālā izteiksmē, konkrēti pasākumi nav izklāstīti. Papildinājuma indikatīvās prognozes paredz galvenokārt uz izdevumiem pamatotu konsolidācijas stratēģiju. Plāno, ka programmas periodā ieņēmumu attiecība nedaudz palielināsies (par,75 procentu punktiem no IKP), turpretim prognozē, ka primāro izdevumu attiecība izteikti samazināsies (par apmēram 5,25 procentu punktiem), jo īpaši sociālajos pārvedumos un valdības patēriņā. Plāno, ka procentu izdevumi kā daļa no IKP programmas laikā trīskāršosies līdz 3,5 % no IKP. Deficīta straujais pieaugums, nominālā IKP kritums un ievērojamās krājumu plūsmas izmaiņas 2008. gadā saistībā ar apzinātu likviditātes palielināšanu veicina to, ka laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam parāda attiecība divkāršosies, un no 2010. gada tiks pārkāpta atsauces vērtība — 60 % no IKP..

| (7) | Budžeta rezultātus visā programmas periodā var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Pirmkārt, nozīmīgi riski rodas no tā, ka trūkst informācijas par plānoto konsolidācijas stratēģiju pēc 2009. gada, jo īpaši attiecībā uz izdevumu un ieņēmumu trajektoriju, ņemot vērā nozīmīgu izdevumu ierobežojumu (8). Otrkārt, izaugsmes perspektīvas ekonomiskajā scenārijā varētu būt labvēlīgas, jo īpaši nākamajos programmas gados. Ievērojot negatīvos riskus deficīta mērķiem, šķiet arī, ka parāda attiecības attīstība ir mazāk labvēlīga nekā prognozēts programmā. Turklāt specifiski riski attiecas uz neparedzēto izdevumu saistībām, kuras rodas no finanšu krīzes, jo īpaši no iespējamiem turpmākiem kapitāla ieguldījumiem bankās (parāds) un valdības banku garantijām (deficīts un parāds). |
| --- | --- |

(7)

Budžeta rezultātus visā programmas periodā var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Pirmkārt, nozīmīgi riski rodas no tā, ka trūkst informācijas par plānoto konsolidācijas stratēģiju pēc 2009. gada, jo īpaši attiecībā uz izdevumu un ieņēmumu trajektoriju, ņemot vērā nozīmīgu izdevumu ierobežojumu (8). Otrkārt, izaugsmes perspektīvas ekonomiskajā scenārijā varētu būt labvēlīgas, jo īpaši nākamajos programmas gados. Ievērojot negatīvos riskus deficīta mērķiem, šķiet arī, ka parāda attiecības attīstība ir mazāk labvēlīga nekā prognozēts programmā. Turklāt specifiski riski attiecas uz neparedzēto izdevumu saistībām, kuras rodas no finanšu krīzes, jo īpaši no iespējamiem turpmākiem kapitāla ieguldījumiem bankās (parāds) un valdības banku garantijām (deficīts un parāds).

| (8) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme Īrijā uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to galvenokārt iespaido salīdzinoši liels pensiju izdevumu pieaugums nākamajās desmitgadēs. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadam, kas ir izteikti sliktāka par iepriekšējās programmas sākuma pozīciju, savieto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ar ilgtspējas trūkumu. Ja par sākuma punktu paņem 2009. gada budžeta pozīciju, kas prognozēta Komisijas dienestu starpposma prognozē, tad ilgtspējas trūkums ievērojami paplašinātos. Lai gan Valsts pensiju rezerves fondā (VPRF) ir uzkrāti aktīvi, lai priekšfinansētu daļu no nākotnes pensiju izdevumiem, prognozē, ka bruto parāds programmas periodā pārsniegs Līguma atsauces vērtību. Liela primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, un reformu pasākumu īstenošana, kas ierobežo ar vecumu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu, palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai. Iepriekš minētajiem riskiem no finanšu nozares stabilizācijas shēmām, ko ieviesusi Īrija, varētu būt potenciāli negatīva ietekme uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, galvenokārt to ietekmes dēļ uz valsts parādu, ja valdības atbalsta izmaksas nākotnē netiek pilnīgi kompensētas. |
| --- | --- |

(8)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme Īrijā uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES — to galvenokārt iespaido salīdzinoši liels pensiju izdevumu pieaugums nākamajās desmitgadēs. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadam, kas ir izteikti sliktāka par iepriekšējās programmas sākuma pozīciju, savieto iedzīvotāju novecošanās ietekmi uz budžetu ar ilgtspējas trūkumu. Ja par sākuma punktu paņem 2009. gada budžeta pozīciju, kas prognozēta Komisijas dienestu starpposma prognozē, tad ilgtspējas trūkums ievērojami paplašinātos. Lai gan Valsts pensiju rezerves fondā (VPRF) ir uzkrāti aktīvi, lai priekšfinansētu daļu no nākotnes pensiju izdevumiem, prognozē, ka bruto parāds programmas periodā pārsniegs Līguma atsauces vērtību. Liela primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, un reformu pasākumu īstenošana, kas ierobežo ar vecumu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu, palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai. Iepriekš minētajiem riskiem no finanšu nozares stabilizācijas shēmām, ko ieviesusi Īrija, varētu būt potenciāli negatīva ietekme uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, galvenokārt to ietekmes dēļ uz valsts parādu, ja valdības atbalsta izmaksas nākotnē netiek pilnīgi kompensētas.

| (9) | Īrijas vidējā termiņa struktūrā ir daži trūkumi. Konkrēti budžeta mērķus gadiem, kas neietilpst budžetā iekļautajos gados, jo īpaši izdevumu aploksnes, var mainīt nākamajos budžetos. Kā liecina nesenā pieredze, tas traucē politikas veidotājiem uzturēt piesardzīgu fiskālās politikas kursu, ja ir (pastāvīgi) neparedzēti ieņēmumi. Vienlaikus tas var ierobežot viņu spēju grūtos laikos ticami uzņemties atbildību par konsolidācijas stratēģiju. Lai gan minētie jautājumi nav tieši risināti programmā, valdība ir izveidojusi Nodokļu komisiju un “Īpašu pārbaudes grupu par sabiedrisko pakalpojumu izdevumiem un skaitļiem”, lai izstrādātu ieteikumus attiecīgi nodokļu sistēmas uzlabošanai un valsts izdevumu programmu uzlabošanai. 2009. gadā gaida ziņojumus no minētajām grupām, un valsts iestādes ir norādījušas, ka to ieteikumi noteiks lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar 2010. gada budžetu un nākamo gadu budžetiem. |
| --- | --- |

(9)

Īrijas vidējā termiņa struktūrā ir daži trūkumi. Konkrēti budžeta mērķus gadiem, kas neietilpst budžetā iekļautajos gados, jo īpaši izdevumu aploksnes, var mainīt nākamajos budžetos. Kā liecina nesenā pieredze, tas traucē politikas veidotājiem uzturēt piesardzīgu fiskālās politikas kursu, ja ir (pastāvīgi) neparedzēti ieņēmumi. Vienlaikus tas var ierobežot viņu spēju grūtos laikos ticami uzņemties atbildību par konsolidācijas stratēģiju. Lai gan minētie jautājumi nav tieši risināti programmā, valdība ir izveidojusi Nodokļu komisiju un “Īpašu pārbaudes grupu par sabiedrisko pakalpojumu izdevumiem un skaitļiem”, lai izstrādātu ieteikumus attiecīgi nodokļu sistēmas uzlabošanai un valsts izdevumu programmu uzlabošanai. 2009. gadā gaida ziņojumus no minētajām grupām, un valsts iestādes ir norādījušas, ka to ieteikumi noteiks lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar 2010. gada budžetu un nākamo gadu budžetiem.

| (10) | Īrija pieņēma vairākus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu nozares stabilitāti. Ar likumu noteiktā robeža noguldījumu garantiju sistēmai tika palielināta līdz EUR 100 000 vienam noguldītājam. Tika ieviestas garantijas banku glābšanai 400 miljardu euro apmērā. Decembrī tika paziņota rekapitalizācijas programma 10 miljardu euro apmērā (5 % no IKP) trīs lielākajām bankām, ko plānots vismaz daļēji finansēt no VPRF. Tomēr tā vietā vienu no attiecīgajām bankām vēlāk pārņēma valsts īpašumā. Kapitāla ieguldījumu summu (saskaņā ar 11. februāra paziņojumu tā ir 7 miljardi euro abām atlikušajām bankām) finansēs no VPRF un tā nākotnes ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Īrija pieņēma vairākus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu nozares stabilitāti. Ar likumu noteiktā robeža noguldījumu garantiju sistēmai tika palielināta līdz EUR 100 000 vienam noguldītājam. Tika ieviestas garantijas banku glābšanai 400 miljardu euro apmērā. Decembrī tika paziņota rekapitalizācijas programma 10 miljardu euro apmērā (5 % no IKP) trīs lielākajām bankām, ko plānots vismaz daļēji finansēt no VPRF. Tomēr tā vietā vienu no attiecīgajām bankām vēlāk pārņēma valsts īpašumā. Kapitāla ieguldījumu summu (saskaņā ar 11. februāra paziņojumu tā ir 7 miljardi euro abām atlikušajām bankām) finansēs no VPRF un tā nākotnes ieņēmumiem.

| (11) | Fiskālā politika 2009. gadā kopumā konsolidē budžetu, kas ir adekvāti un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, par kuru Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī attiecībā uz lielo budžeta deficītu un strauji pieaugošo valsts parāda līmeni. Turklāt saskaņā ar EEAP Īrija pieņēma vairākus pasākumus, lai atbalstītu saimniecisko darbību un pastiprinātu strukturālās reformas. Minētais pasākumu kopums, ir pienācīga reakcija uz makrofiskālo situāciju. Īrijas iestāžu pieņemtie pasākumi koncentrējas uz atbalstu mājsaimniecību pirktspējai un ieguldījumiem un ir savlaicīgi un mērķtiecīgi. Tika veikti īpaši pasākumi, lai atbalstītu korekcijas procesu mājokļu tirgū, kur sākās pašreizējā ekonomikas lejupslīde, kamēr citi pasākumi, tostarp pasākumu kopums sociālās labklājības jomā, tika vērsti konkrēti uz neaizsargātākajām grupām, ko krīze var skart visvairāk. Pasākumi ir drīzāk pastāvīgi nekā pagaidu, bet tie jāskata, ievērojot to, ka vispārējā budžeta stratēģija ir vērsta uz deficīta samazināšanu. Turklāt atveseļošanās atbalsts nāktu no strukturālajiem pasākumiem, tādiem kā pastāvīgi lieli valsts ieguldījumi Īrijas daudzgadu valsts attīstības plāna ietvaros (apmēram 4,5 % no IKP ik gadu programmas periodā) un nodokļu atvieglojumi pētniecības un attīstības darbībām un maziem uzņēmumiem, kuri uzsāk darbību. Šie pasākumi ir attiecas uz vidēja termiņa reformu programmu un valstij specifiskiem ieteikumiem, ko ierosināja Komisija 2009. gada 28. janvārī atbilstīgi Lisabonas stratēģijai par izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(11)

Fiskālā politika 2009. gadā kopumā konsolidē budžetu, kas ir adekvāti un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, par kuru Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī attiecībā uz lielo budžeta deficītu un strauji pieaugošo valsts parāda līmeni. Turklāt saskaņā ar EEAP Īrija pieņēma vairākus pasākumus, lai atbalstītu saimniecisko darbību un pastiprinātu strukturālās reformas. Minētais pasākumu kopums, ir pienācīga reakcija uz makrofiskālo situāciju. Īrijas iestāžu pieņemtie pasākumi koncentrējas uz atbalstu mājsaimniecību pirktspējai un ieguldījumiem un ir savlaicīgi un mērķtiecīgi. Tika veikti īpaši pasākumi, lai atbalstītu korekcijas procesu mājokļu tirgū, kur sākās pašreizējā ekonomikas lejupslīde, kamēr citi pasākumi, tostarp pasākumu kopums sociālās labklājības jomā, tika vērsti konkrēti uz neaizsargātākajām grupām, ko krīze var skart visvairāk. Pasākumi ir drīzāk pastāvīgi nekā pagaidu, bet tie jāskata, ievērojot to, ka vispārējā budžeta stratēģija ir vērsta uz deficīta samazināšanu. Turklāt atveseļošanās atbalsts nāktu no strukturālajiem pasākumiem, tādiem kā pastāvīgi lieli valsts ieguldījumi Īrijas daudzgadu valsts attīstības plāna ietvaros (apmēram 4,5 % no IKP ik gadu programmas periodā) un nodokļu atvieglojumi pētniecības un attīstības darbībām un maziem uzņēmumiem, kuri uzsāk darbību. Šie pasākumi ir attiecas uz vidēja termiņa reformu programmu un valstij specifiskiem ieteikumiem, ko ierosināja Komisija 2009. gada 28. janvārī atbilstīgi Lisabonas stratēģijai par izaugsmi un nodarbinātību.

| (12) | Pēc turpmākas pasliktināšanās 2009. gadā prognozē, ka budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies. Tomēr prognozētā deficīta samazināšana, lai tas līdz 2013. gadam būtu mazāks par 3 % no IKP, kā paredzēts programmā, prasīs novērst iepriekš minētos nozīmīgos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, un būt gataviem vajadzības gadījumā pieņemt papildu pasākumus. Fiskālās konsolidācijas plāni jāatbalsta ar pasākumiem. |
| --- | --- |

(12)

Pēc turpmākas pasliktināšanās 2009. gadā prognozē, ka budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies. Tomēr prognozētā deficīta samazināšana, lai tas līdz 2013. gadam būtu mazāks par 3 % no IKP, kā paredzēts programmā, prasīs novērst iepriekš minētos nozīmīgos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, un būt gataviem vajadzības gadījumā pieņemt papildu pasākumus. Fiskālās konsolidācijas plāni jāatbalsta ar pasākumiem.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (9). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (9).

Vispārējais secinājums ir tāds, ka pēc ļoti straujas pasliktināšanās 2008. gadā valsts budžeta deficīts vēl pieaugs 2009. gadā līdz 9,5 % no IKP. Fiskālās konsolidācijas pasākumus un ekonomikas atbalsta pasākumus var uzskatīt par atbilstošiem, ņemot vērā lielo budžeta deficītu un strauji pieaugošo parādu pozīciju, un tie ir saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu. Pēc budžeta pasliktināšanās 2009. gadā programma paredz, ka līdz 2013. gadam budžeta deficīts samazināsies un būs zemāks par atsauces vērtību — 3 % no IKP, turpretim parāds no 2010. gada pārsniegtu atsauces vērtību — 60 % no IKP. Tas notiktu uz saimnieciskās darbības straujas atveseļošanās fona pēc 2010. gada. Budžeta rezultātus varētu ietekmēt būtiski negatīvi riski programmas periodā, galvenokārt šādu iemeslu dēļ: informācijas trūkums par paredzētajiem konsolidācijas pasākumiem pēc 2009. gada un ii) labvēlīga makroekonomiskā perspektīva, jo īpaši nākamajos programmas gados. Papildu riski rodas no pasākumiem, kas ieviesti finanšu nozares atbalstam. Ir jāatgūst konkurētspēja un tas jāpanāk, īstenojot pasākumus, kas veicina produktivitātes paaugstināšanu un atbilstošu algu politiku. Prognozētā kopējā deficīta samazināšana, lai tas līdz 2013. gadam būtu mazāks par 3 % no IKP, kā paredzēts programmā, prasīs novērst iepriekš minētos nozīmīgos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, un būt gataviem vajadzības gadījumā pieņemt papildu pasākumus. Lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, fiskālās konsolidācijas plāni jāatbalsta ar pasākumiem.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Īrija tiek aicināta:

| i) | ierobežot deficīta palielināšanos 2009. gadā un precizēt un stingri īstenot ikgadējos centienus, kas paredzēti visaptverošā fiskālās konsolidācijas programmā 2010. gadam un turpmāk; |
| --- | --- |

i)

ierobežot deficīta palielināšanos 2009. gadā un precizēt un stingri īstenot ikgadējos centienus, kas paredzēti visaptverošā fiskālās konsolidācijas programmā 2010. gadam un turpmāk;

| ii) | lai ierobežotu riskus korekcijai, nostiprināt vidējā termiņa budžeta sistēmas saistošo raksturu, kā arī visu gadu cieši pārraudzīt atbilstību budžeta mērķiem; |
| --- | --- |

ii)

lai ierobežotu riskus korekcijai, nostiprināt vidējā termiņa budžeta sistēmas saistošo raksturu, kā arī visu gadu cieši pārraudzīt atbilstību budžeta mērķiem;

| iii) | ievērojot prognozēto ar vecumu saistīto izdevumu nozīmīgo pieaugumu, kā arī programmas periodā plānoto parāda pieaugumu, lai gan diezgan nelielu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, īstenojot turpmākus pensiju reformas pasākumus papildus fiskālai konsolidācijai. |
| --- | --- |

iii)

ievērojot prognozēto ar vecumu saistīto izdevumu nozīmīgo pieaugumu, kā arī programmas periodā plānoto parāda pieaugumu, lai gan diezgan nelielu, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, īstenojot turpmākus pensiju reformas pasākumus papildus fiskālai konsolidācijai.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2009. g. janv. | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| COM 2009. g. janv. | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009. g. janv. | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| COM 2009. g. janv. | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (10)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. janv. | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| COM 2009. g. janv. (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| COM 2009. g. janv. | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| COM 2009. g. janv. | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| COM 2009. g. janv. | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| COM 2009. g. janv. | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| COM 2009. g. janv. | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (10)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| COM 2009. g. janv. | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (13)

  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| COM 2009. g. janv. | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009. g. janv. | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| COM 2009. g. janv. | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2009. g. janv.

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

COM 2009. g. janv.

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

4,8

3,0

3,5

4,1

n.p.

n.p.

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2009. g. janv.

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

COM 2009. g. janv.

2,9

3,1

0,7

1,8

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

2,8

2,4

2,0

1,8

n.p.

n.p.

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (10)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. janv.

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

COM 2009. g. janv. (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

n.p.

n.p.

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

COM 2009. g. janv.

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

COM 2009. g. janv.

35,7

33,7

33,7

33,9

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

36,6

36,1

35,8

35,4

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

COM 2009. g. janv.

35,4

40,0

44,7

46,9

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

36,1

37,0

36,9

36,5

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv. (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

COM 2009. g. janv.

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

n.p.

n.p.

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

COM 2009. g. janv.

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

1,4

0,0

– 0,1

0,0

n.p.

n.p.

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (10)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

COM 2009. g. janv.

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (13)

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

COM 2009. g. janv.

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009. g. janv.

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

COM 2009. g. janv.

24,8

40,8

54,8

68,2

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

25,1

25,9

27,6

28,7

n.p.

n.p.

n.p.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Tostarp papildinājumu, kas iesniegts 2009. gada 9. janvārī.

(3)  Novērtējumā ir jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama kopš tā laika.

(4)  Papildinājumā aplēstais budžeta deficīts 2008. gadā ir 6,3 % no IKP. Tā kā ir pārkāpta līguma atsauces vērtība, Komisija 2009. gada 18. februārī sagatavoja ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu.

(5)  Lielākus nekā plānots izdevumus izskaidro: (i) lielāki nekā plānoti sociālie maksājumi, (ii) palielināti procentu izdevumi un iii)budžetā neiekļautās kapitāla investīcijas, tostarp, Westlink iegāde, iztērējot 0,7 % no IKP.

(6)  Februāra sākumā valdība precizēja informāciju par pasākumu kopumu, kurā ietilpst pensijas iemaksas no valsts sektora algām (pagaidu aplēses ir 0,5 % no IKP visu gadu, ņemot vērā nodokļu atlaides), valsts investīciju samazinājums (0,2 % no IKP) un citi mazāki izdevumus taupoši pasākumi (pievienojot līdz 0,2 % no IKP visu gadu).

(7)  Programma pirmo reizi ietver VTM kvantifikāciju, kam jābūt strukturālai bilancei (t.i., cikliski koriģētai bilancei bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem) diapazonā no -0,5 % līdz 0 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējo norādi par pozīciju “tuvu bilancei”.

(8)  Valsts iestādes ir paziņojušas, ka politiskie lēmumi saistībā ar izdevumu un ieņēmumu piešķiršanu pasākumiem plānotajā konsolidācijā, tiks paziņoti nākamajos budžeta projektos.

(9)  Jo īpaši, ja runa ir par prasītajiem datiem, netika norādīts tikai nominālais faktiskais valūtas maiņas kurss, ES IKP pieaugums un attiecīgo ārvalstu tirgu izaugsme. Attiecībā uz fakultatīvajiem datiem trūkumi ietver sektoru bilances un valsts izdevumus atbilstīgi funkcijām.

(10)  Ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances no programmām, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(11)  Valsts budžeta bilances mērķi kā vēl neprecizētus papildu gada konsolidācijas pasākumus ietver: 1 % no IKP 2009. gadā, 2Formula% 2010. gadā, 2 % 2011. gadā, 1Formula% 2012. gadā un 1Formula% 2013. gadā.

(12)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 4,0 %, 2,2 %, -0,4 % un -0,4 % laika posmā no 2007. gada līdz 2010. gadam.

(13)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,3 % no IKP 2008. gadā (deficītu palielinoši) atbilstīgi jaunākajai programmai un 0,3 % 2009. gadā (deficītu samazinoši) atbilstīgi Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozei.

Avots:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/12

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

(2009/C 68/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Latvijas konverģences programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēc ilgstoša straujas izaugsmes perioda, kas aizsākās deviņdesmito gadu beigās un kurš balstījās galvenokārt uz iekšzemes pieprasījumu, Latvijas reālā IKP pieaugums 2005.–2007. gadā bija izsakāms ar divciparu skaitli, tātad bija daudz lielāks par potenciālu. Izaugsmi galvenokārt veicināja ievērojams kreditēšanas uzplaukums, kas palielināja privāto patēriņu un investīciju apjomu nekustamajā īpašumā, tomēr tā beidzās 2007. gada vidū, jo nepamatoti augstās nekustamā īpašuma cenas vairs nebija iespējams saglabāt. Šajos gados lielais iekšzemes pieprasījums radīja nopietnu pārkaršanas spiedienu, un ekonomikas struktūrā notika pārorientēšanās no tirgojamu preču nozares uz netirgojamām precēm, tādējādi graujot ekonomikas ārējo ilgtspēju. Pēkšņā kreditēšanas un nekustamā īpašuma cenu uzplaukuma krahu Latvijā palielināja globālā finanšu krīze, tādējādi vēl vairāk ierobežojot kredītu pieejamību un kreditēšanas nosacījumus un pastiprinot iekšzemes pieprasījuma krituma pasliktināšanos 2008. gadā. Tā kā valūtas kurss ir piesaistīts, 2008. gadā tika noteikti stingrāki monetārie un kreditēšanas nosacījumi paralēli tam, ka palielinājās valsts riska līmenis un pieauga valūtas reālais efektīvais kurss. Paralēlais kritums eksporta tirgos būtiski skāris diezgan nelielo tirgojamo preču nozari, ko iepriekšējos gados jau ir novājinājis ārkārtīgi lielais iekšzemes izmaksu pieaugums. Līdz ar straujo ekonomikas lejupslīdi budžeta ieņēmumi 2008. gadā krasi samazinājās, un lēš, ka lejupslīdes ietekme uz budžeta bilanci būs 4 procentpunkti no IKP. Tā kā noskaņojums tirgū pret jauniem tirgiem pasliktinājās, tāpat kā iespējas iegūt finansējumu, valdība pieņēma lēmumu lūgt finansējumu starptautiskajām finanšu iestādēm. Ar nosacījumu, ka tiks īstenota saskaņota politikas programma, Latvijai ir piešķirta vērā ņemama starptautiskā finanšu palīdzība no ES, SVF un citiem aizdevējiem (kopā aptuveni 7,5 miljardi euro periodam līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim) (2). Atbilstīgi saistībām, ko Latvija uzņēmusies pret starptautiskās palīdzības sniedzējiem, tās fiskālā politika veidota tā, lai sekmētu korekcijas, kuras vajadzīgas, lai novērstu nelīdzsvarotību, ko tā šobrīd piedzīvo. |
| --- | --- |

(2)

Pēc ilgstoša straujas izaugsmes perioda, kas aizsākās deviņdesmito gadu beigās un kurš balstījās galvenokārt uz iekšzemes pieprasījumu, Latvijas reālā IKP pieaugums 2005.–2007. gadā bija izsakāms ar divciparu skaitli, tātad bija daudz lielāks par potenciālu. Izaugsmi galvenokārt veicināja ievērojams kreditēšanas uzplaukums, kas palielināja privāto patēriņu un investīciju apjomu nekustamajā īpašumā, tomēr tā beidzās 2007. gada vidū, jo nepamatoti augstās nekustamā īpašuma cenas vairs nebija iespējams saglabāt. Šajos gados lielais iekšzemes pieprasījums radīja nopietnu pārkaršanas spiedienu, un ekonomikas struktūrā notika pārorientēšanās no tirgojamu preču nozares uz netirgojamām precēm, tādējādi graujot ekonomikas ārējo ilgtspēju. Pēkšņā kreditēšanas un nekustamā īpašuma cenu uzplaukuma krahu Latvijā palielināja globālā finanšu krīze, tādējādi vēl vairāk ierobežojot kredītu pieejamību un kreditēšanas nosacījumus un pastiprinot iekšzemes pieprasījuma krituma pasliktināšanos 2008. gadā. Tā kā valūtas kurss ir piesaistīts, 2008. gadā tika noteikti stingrāki monetārie un kreditēšanas nosacījumi paralēli tam, ka palielinājās valsts riska līmenis un pieauga valūtas reālais efektīvais kurss. Paralēlais kritums eksporta tirgos būtiski skāris diezgan nelielo tirgojamo preču nozari, ko iepriekšējos gados jau ir novājinājis ārkārtīgi lielais iekšzemes izmaksu pieaugums. Līdz ar straujo ekonomikas lejupslīdi budžeta ieņēmumi 2008. gadā krasi samazinājās, un lēš, ka lejupslīdes ietekme uz budžeta bilanci būs 4 procentpunkti no IKP. Tā kā noskaņojums tirgū pret jauniem tirgiem pasliktinājās, tāpat kā iespējas iegūt finansējumu, valdība pieņēma lēmumu lūgt finansējumu starptautiskajām finanšu iestādēm. Ar nosacījumu, ka tiks īstenota saskaņota politikas programma, Latvijai ir piešķirta vērā ņemama starptautiskā finanšu palīdzība no ES, SVF un citiem aizdevējiem (kopā aptuveni 7,5 miljardi euro periodam līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim) (2). Atbilstīgi saistībām, ko Latvija uzņēmusies pret starptautiskās palīdzības sniedzējiem, tās fiskālā politika veidota tā, lai sekmētu korekcijas, kuras vajadzīgas, lai novērstu nelīdzsvarotību, ko tā šobrīd piedzīvo.

| (3) | Šīs programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pēc aplēstā krituma par 2 % 2008. gadā saruks par 5 % 2009. gadā un vēl par 3 % 2010. gadā pirms ļoti maznozīmīgas atveseļošanās — pieauguma par 1,5 % 2011. gadā. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju (3), šis makroekonomikas scenārijs ir balstīts uz labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2009. gadā, bet pieprasījuma un ražošanas apjoma scenārijs nākamajiem gadiem ir ticams. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. Programmā norādītās prognozes par neto ārējo aizņēmumu ir nedaudz piesardzīgas, bet, šķiet, ir saskaņā ar programmā aplēsto attiecībā uz pieprasījumu un ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pēc aplēstā krituma par 2 % 2008. gadā saruks par 5 % 2009. gadā un vēl par 3 % 2010. gadā pirms ļoti maznozīmīgas atveseļošanās — pieauguma par 1,5 % 2011. gadā. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju (3), šis makroekonomikas scenārijs ir balstīts uz labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu 2009. gadā, bet pieprasījuma un ražošanas apjoma scenārijs nākamajiem gadiem ir ticams. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. Programmā norādītās prognozes par neto ārējo aizņēmumu ir nedaudz piesardzīgas, bet, šķiet, ir saskaņā ar programmā aplēsto attiecībā uz pieprasījumu un ražošanas apjomu.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 3,5 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto budžeta pārpalikuma mērķi — 0,7 % no IKP (4). Šie negaidīti sliktie rezultāti būtiski atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu. Saistībā ar akūtām likviditātes problēmām ekonomikā uzņēmumu un privātpersonu nodokļu maksājumi gada beigās samazinājās. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta deficīts ir 3,5 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto budžeta pārpalikuma mērķi — 0,7 % no IKP (4). Šie negaidīti sliktie rezultāti būtiski atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu. Saistībā ar akūtām likviditātes problēmām ekonomikā uzņēmumu un privātpersonu nodokļu maksājumi gada beigās samazinājās.

| (5) | 2008. gada 12. decembrī Latvijas parlaments pieņēma budžeta grozījumus 2009. gadam, kas ir saskaņā ar ES nosacījumiem, lai saņemtu palīdzību attiecībā uz maksājumu bilanci, un citu starptautisko aizdevēju prasībām. Šajā budžetā tika ietverti grozīti konsolidācijas pasākumi, kuru apmērs aplēsts 7 % apmērā no IKP. Tomēr, tā kā sākotnējais budžets bija ekspansīvs, vispārējās fiskālās konsolidācijas apmērs 2009. gadā ir mazāks. 2009. gada konsolidācijas centieni strukturālajā bilancē nav atspoguļoti, jo pastāv būtiskas izmaiņas nepastāvīgajos ienākumos. Galvenie pasākumi ir PVN un akcīzes nodokļa palielināšana un būtisks kopējo izdevumu samazinājums, proti, algu samazinājums valsts sektorā salīdzinājumā ar sākotnējo 2009. gada budžetu, kas tika pieņemts 2008. gada 14. novembrī. Minētie grozījumi tiks papildināti ar sīki izstrādātiem papildu grozījumiem budžetā 2009. gada marta beigās, kā arī pašvaldību budžeta pārskatīšanas pasākumiem, lai panāktu, ka 2009. gada valsts budžeta deficīta mērķis ir izpildīts. Automātiskajiem stabilizatoriem Latvijā kopumā ir maza ietekme, bet pašreizējās recesijas iespaidā jo īpaši tiek ietekmēti nodokļu ieņēmumi. |
| --- | --- |

(5)

2008. gada 12. decembrī Latvijas parlaments pieņēma budžeta grozījumus 2009. gadam, kas ir saskaņā ar ES nosacījumiem, lai saņemtu palīdzību attiecībā uz maksājumu bilanci, un citu starptautisko aizdevēju prasībām. Šajā budžetā tika ietverti grozīti konsolidācijas pasākumi, kuru apmērs aplēsts 7 % apmērā no IKP. Tomēr, tā kā sākotnējais budžets bija ekspansīvs, vispārējās fiskālās konsolidācijas apmērs 2009. gadā ir mazāks. 2009. gada konsolidācijas centieni strukturālajā bilancē nav atspoguļoti, jo pastāv būtiskas izmaiņas nepastāvīgajos ienākumos. Galvenie pasākumi ir PVN un akcīzes nodokļa palielināšana un būtisks kopējo izdevumu samazinājums, proti, algu samazinājums valsts sektorā salīdzinājumā ar sākotnējo 2009. gada budžetu, kas tika pieņemts 2008. gada 14. novembrī. Minētie grozījumi tiks papildināti ar sīki izstrādātiem papildu grozījumiem budžetā 2009. gada marta beigās, kā arī pašvaldību budžeta pārskatīšanas pasākumiem, lai panāktu, ka 2009. gada valsts budžeta deficīta mērķis ir izpildīts. Automātiskajiem stabilizatoriem Latvijā kopumā ir maza ietekme, bet pašreizējās recesijas iespaidā jo īpaši tiek ietekmēti nodokļu ieņēmumi.

| (6) | Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu 2011. gadā līdz apjomam, kas ir zem Māstrihtas Līgumā noteiktās budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP, lai sasniegtu veiksmīgu pāreju uz euro. Programmas pēdējā atjauninājumā nav paredzēts programmas periodā sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM), kas noteikts kā strukturālais deficīts 1 % no IKP. Prognozēts, ka kopējais deficīts samazināsies no 5,3 % no IKP 2009. gadā līdz 4,9 % no IKP 2010. gadā un līdz 2,9 % no IKP 2011. gadā. Šī konsolidācija ir jāpanāk palielinot ienākumus no 32,5 % no IKP 2009. gadā līdz 37,7 % no IKP 2011. gadā, ko sekmēs būtisks netiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums (attiecībā pret IKP) 2011. gadā un liels citu ieņēmumu rādītāju pieaugums 2010. un 2011. gadā. Vienlaikus tiek plānots, ka izdevumi attiecība pret IKP palielināsies, bet ne pārāk lielā apjomā: no 37,7 % no IKP 2009. gadā līdz 39,9 % 2010. gadā un 40,7 % 2011. gadā. Valsts kopējais parāds 2008. gadā bija 19,4 % no IKP, kas ir krietni zem atsauces vērtības — 60 % no IKP —, bet ar tendenci pieaugt. Parāda prognozes 2009.–2010. gadam paredz visas starptautiskās finanšu palīdzības saņemšanu, kā iesaistītās puses ir plānojušas. |
| --- | --- |

(6)

Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu 2011. gadā līdz apjomam, kas ir zem Māstrihtas Līgumā noteiktās budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP, lai sasniegtu veiksmīgu pāreju uz euro. Programmas pēdējā atjauninājumā nav paredzēts programmas periodā sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM), kas noteikts kā strukturālais deficīts 1 % no IKP. Prognozēts, ka kopējais deficīts samazināsies no 5,3 % no IKP 2009. gadā līdz 4,9 % no IKP 2010. gadā un līdz 2,9 % no IKP 2011. gadā. Šī konsolidācija ir jāpanāk palielinot ienākumus no 32,5 % no IKP 2009. gadā līdz 37,7 % no IKP 2011. gadā, ko sekmēs būtisks netiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums (attiecībā pret IKP) 2011. gadā un liels citu ieņēmumu rādītāju pieaugums 2010. un 2011. gadā. Vienlaikus tiek plānots, ka izdevumi attiecība pret IKP palielināsies, bet ne pārāk lielā apjomā: no 37,7 % no IKP 2009. gadā līdz 39,9 % 2010. gadā un 40,7 % 2011. gadā. Valsts kopējais parāds 2008. gadā bija 19,4 % no IKP, kas ir krietni zem atsauces vērtības — 60 % no IKP —, bet ar tendenci pieaugt. Parāda prognozes 2009.–2010. gadam paredz visas starptautiskās finanšu palīdzības saņemšanu, kā iesaistītās puses ir plānojušas.

| (7) | Budžeta rezultātus, kas minēti programmā, var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Tas attiecas uz visiem programmā minētajiem gadiem — 2009. gadā galvenais risks ir tas, ka IKP varētu būt mazāks, nekā prognozēts programmā. Budžeta grozījumi tiks sīki atspoguļoti priekšlikumos, kas tiks iesniegti parlamentā līdz marta beigām. 2010. un 2011. gadā plānotā fiskālā konsolidācija nav pamatota ar sīki izstrādātiem pasākumiem. Turklāt programmas periodā var būt vajadzīgi finanšu sektora stabilizācijas pasākumi, kas ļoti būtiski ietekmēs valsts finanses. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta rezultātus, kas minēti programmā, var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Tas attiecas uz visiem programmā minētajiem gadiem — 2009. gadā galvenais risks ir tas, ka IKP varētu būt mazāks, nekā prognozēts programmā. Budžeta grozījumi tiks sīki atspoguļoti priekšlikumos, kas tiks iesniegti parlamentā līdz marta beigām. 2010. un 2011. gadā plānotā fiskālā konsolidācija nav pamatota ar sīki izstrādātiem pasākumiem. Turklāt programmas periodā var būt vajadzīgi finanšu sektora stabilizācijas pasākumi, kas ļoti būtiski ietekmēs valsts finanses.

| (8) | Jau uzsākto pensijas reformu rezultātā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par ES vidējiem rādītājiem. Tomēr programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir būtiski pasliktinājies, salīdzinot ar sākotnējo stāvokli iepriekšējā programmā, un tas pastiprina sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu attiecībā uz ilgtspējas atšķirībām. Samazinot primāro deficītu vidējā termiņā, kā prognozēts programmā, tiks veicināts arī valsts finanšu ilgtspējas vidēja termiņa risku samazinājums, un tas ir būtisks, lai atjaunotu uzticību Latvijas tirgum. Pasākumi finanšu sektora stabilitātes atbalstam Latvijā var negatīvi iespaidot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, galvenokārt ietekmējot valsts parādu. |
| --- | --- |

(8)

Jau uzsākto pensijas reformu rezultātā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir zemāka par ES vidējiem rādītājiem. Tomēr programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir būtiski pasliktinājies, salīdzinot ar sākotnējo stāvokli iepriekšējā programmā, un tas pastiprina sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu attiecībā uz ilgtspējas atšķirībām. Samazinot primāro deficītu vidējā termiņā, kā prognozēts programmā, tiks veicināts arī valsts finanšu ilgtspējas vidēja termiņa risku samazinājums, un tas ir būtisks, lai atjaunotu uzticību Latvijas tirgum. Pasākumi finanšu sektora stabilitātes atbalstam Latvijā var negatīvi iespaidot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, galvenokārt ietekmējot valsts parādu.

| (9) | Finanšu datus, kas reģistrēti Latvijā pēdējos gados, var daļēji izskaidrot ar tās iestāžu nepilnībām fiskālajā sistēmā. Saskaņā ar starptautiskās finanšu palīdzības piešķiršanas nosacījumiem plānots veikt pasākumus 2009. gada pirmajā pusē, lai stiprinātu fiskālo pārvaldību, palielinātu pārredzamību un uzlabotu valsts finanšu vadību, cita starpā stiprinot budžeta izstrādes procesu un Finanšu ministrijas kontroli pār izdevumiem un izveidojot funkcionējošu vidēja termiņa budžeta shēmu. Turklāt tiks izdarīti grozījumi Budžeta un finanšu vadības likumā, lai stiprinātu budžeta procedūru izstrādāšanu un īstenošanu. Ieņēmumu administrēšanas sistēma tiks pārskatīta, saņemot starptautisku tehnisko palīdzību 2009. gada pirmajā ceturksnī, kam sekos visaptverošs valsts finanšu vadības pārskats. |
| --- | --- |

(9)

Finanšu datus, kas reģistrēti Latvijā pēdējos gados, var daļēji izskaidrot ar tās iestāžu nepilnībām fiskālajā sistēmā. Saskaņā ar starptautiskās finanšu palīdzības piešķiršanas nosacījumiem plānots veikt pasākumus 2009. gada pirmajā pusē, lai stiprinātu fiskālo pārvaldību, palielinātu pārredzamību un uzlabotu valsts finanšu vadību, cita starpā stiprinot budžeta izstrādes procesu un Finanšu ministrijas kontroli pār izdevumiem un izveidojot funkcionējošu vidēja termiņa budžeta shēmu. Turklāt tiks izdarīti grozījumi Budžeta un finanšu vadības likumā, lai stiprinātu budžeta procedūru izstrādāšanu un īstenošanu. Ieņēmumu administrēšanas sistēma tiks pārskatīta, saņemot starptautisku tehnisko palīdzību 2009. gada pirmajā ceturksnī, kam sekos visaptverošs valsts finanšu vadības pārskats.

| (10) | Lai stabilizētu finanšu sektoru, Latvija paaugstināja depozīta garantijas segumu no 20 000 līdz 50 000 euro latu ekvivalenta. 2008. gada novembrī valdība pārņēma “Parex” bankas kontrolpaketi un sniedza likviditātes atbalstu bankai. Pašreiz Latvija izstrādā tiesisko regulējumu par valsts finanšu resursu izmantošanu, lai atbalstītu finanšu iestādes. |
| --- | --- |

(10)

Lai stabilizētu finanšu sektoru, Latvija paaugstināja depozīta garantijas segumu no 20 000 līdz 50 000 euro latu ekvivalenta. 2008. gada novembrī valdība pārņēma “Parex” bankas kontrolpaketi un sniedza likviditātes atbalstu bankai. Pašreiz Latvija izstrādā tiesisko regulējumu par valsts finanšu resursu izmantošanu, lai atbalstītu finanšu iestādes.

| (11) | Saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Latvijas kā valsts, kurā ir ievērojama ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, budžeta politikas mērķis ir vērsts uz minētās nelīdzsvarotības koriģēšanu. Ņemot vērā to, ka nav iespējas manevrēt ar nodokļiem un ir jānovērš ekonomiskā nestabilitāte, plānoto fiskālo politiku no 2009. gada līdz 2011. gadam var uzskatīt par adekvātu ekonomiskajai situācijai. Ir veikti īpaši pasākumi, lai atbalstītu korekcijas procesu tirgojamo preču nozarē. Ir īstenots būtisks atalgojuma samazinājums valsts sektorā, kas veicinātu atalgojuma korekcijas kopumā un novērstu ārējo nestabilitāti. Latvijas iestādes plāno pieņemt pasākumu kopumu, lai atbalstītu uzņēmējdarbības nozari, samazinot administratīvo slogu un uzlabojot pieeju finansējumam.
  Vēl atbalsts ekonomikas atveseļošanai ir paredzēts no turpmākām valsts un privātā sektora investīcijām ES struktūrfondu projektu ietvaros. Iestādes ir izteikušas apņemšanos nodrošināt laicīgu un konkrētu Struktūrfonda programmu īstenošanu. Pasākumi attiecas uz vidēja termiņa reformas programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Latvijas kā valsts, kurā ir ievērojama ārējā un iekšējā nelīdzsvarotība, budžeta politikas mērķis ir vērsts uz minētās nelīdzsvarotības koriģēšanu. Ņemot vērā to, ka nav iespējas manevrēt ar nodokļiem un ir jānovērš ekonomiskā nestabilitāte, plānoto fiskālo politiku no 2009. gada līdz 2011. gadam var uzskatīt par adekvātu ekonomiskajai situācijai. Ir veikti īpaši pasākumi, lai atbalstītu korekcijas procesu tirgojamo preču nozarē. Ir īstenots būtisks atalgojuma samazinājums valsts sektorā, kas veicinātu atalgojuma korekcijas kopumā un novērstu ārējo nestabilitāti. Latvijas iestādes plāno pieņemt pasākumu kopumu, lai atbalstītu uzņēmējdarbības nozari, samazinot administratīvo slogu un uzlabojot pieeju finansējumam.

Vēl atbalsts ekonomikas atveseļošanai ir paredzēts no turpmākām valsts un privātā sektora investīcijām ES struktūrfondu projektu ietvaros. Iestādes ir izteikušas apņemšanos nodrošināt laicīgu un konkrētu Struktūrfonda programmu īstenošanu. Pasākumi attiecas uz vidēja termiņa reformas programmu un konkrētiem ieteikumiem valstij, ko Komisija sniedza 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

| (12) | Latvija ir pieņēmusi konsolidācijas plānu atbilstīgi mērķim samazināt ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību un ES nosacījumiem, lai saņemtu palīdzību maksājumu bilancei, un citu starptautisko aizdevēju prasībām. Izmaiņas strukturālajā bilancē, izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku, neatspoguļo ļoti spēcīgos konsolidācijas centienus 2009. gadā galvenokārt netipiski nepastāvīgu ienākumu dēļ. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzams, ka fiskālā politika pēc tam būs ierobežojoša. Ņemot vērā to, ka nav iespējas manevrēt ar nodokļiem un ir jānovērš ekonomiskā nestabilitāte, tā ir atbilstoša rīcība, lai gan, ja vēlas sasniegt kopējā deficīta mērķi, fiskālai politikai 2009. gadā vajadzētu būt ierobežojošākai. Saistībā ar Latvijas dalību VKM II un vajadzību uzlabot ekonomikas izmaksu konkurētspēju, iestādes atviegloja algu saskaņošanu ar produktivitāti privātajā sektorā, samazinot atalgojuma līmeni valsts sektorā un arī valsts iestāžu darbinieku skaitu. Lai gan programmas budžeta scenāriju apdraud riski, tomēr šķiet, ka tas atbilst saistībām, kas izdarītas, lai saskaņā ar ES nosacījumiem palīdzības saņemšanai attiecībā uz maksājumu bilanci, proti, panākt, lai līdz 2011. gadam deficīts būtu zem 3 %. Tomēr programmā nav sniegta pietiekami sīka informācija par vajadzīgajiem pasākumiem, lai sasniegtu prognozētos rādītājus 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Latvija ir pieņēmusi konsolidācijas plānu atbilstīgi mērķim samazināt ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību un ES nosacījumiem, lai saņemtu palīdzību maksājumu bilancei, un citu starptautisko aizdevēju prasībām. Izmaiņas strukturālajā bilancē, izmantojot kopīgi saskaņotu metodiku, neatspoguļo ļoti spēcīgos konsolidācijas centienus 2009. gadā galvenokārt netipiski nepastāvīgu ienākumu dēļ. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzams, ka fiskālā politika pēc tam būs ierobežojoša. Ņemot vērā to, ka nav iespējas manevrēt ar nodokļiem un ir jānovērš ekonomiskā nestabilitāte, tā ir atbilstoša rīcība, lai gan, ja vēlas sasniegt kopējā deficīta mērķi, fiskālai politikai 2009. gadā vajadzētu būt ierobežojošākai. Saistībā ar Latvijas dalību VKM II un vajadzību uzlabot ekonomikas izmaksu konkurētspēju, iestādes atviegloja algu saskaņošanu ar produktivitāti privātajā sektorā, samazinot atalgojuma līmeni valsts sektorā un arī valsts iestāžu darbinieku skaitu. Lai gan programmas budžeta scenāriju apdraud riski, tomēr šķiet, ka tas atbilst saistībām, kas izdarītas, lai saskaņā ar ES nosacījumiem palīdzības saņemšanai attiecībā uz maksājumu bilanci, proti, panākt, lai līdz 2011. gadam deficīts būtu zem 3 %. Tomēr programmā nav sniegta pietiekami sīka informācija par vajadzīgajiem pasākumiem, lai sasniegtu prognozētos rādītājus 2010. un 2011. gadā.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (5).

Kopumā jāsecina, ka Latvija pēc vairāku gadu ekonomiskās izaugsmes, kura pārsniedza potenciālu, pašreiz piedzīvo nopietnu ekonomisko lejupslīdi un plāno 2009. gadā un līdz 2011. gadam īstenot ierobežojošu fiskālo politiku, ko, ņemot vērā, ka nav iespējas manevrēt ar nodokļiem un ir jānovērš ekonomiskā nestabilitāte, var uzskatīt par adekvātu ekonomiskajai situācijai. Pēkšņā kreditēšanas un nekustamā īpašuma cenu uzplaukuma krahu Latvijā palielināja globālā finanšu krīze, tādējādi ierobežojot kredītu pieejamību un kreditēšanas nosacījumus, un pastiprinot iekšzemes pieprasījuma krituma pasliktināšanos 2008. gadā. Paralēlais kritums eksporta tirgos būtiski skāris diezgan nelielo tirgojamo preču nozari, ko iepriekšējos gados jau ir novājinājis ārkārtīgi lielais iekšzemes izmaksu pieaugums. Kopējais deficīts 2008. gadā pārsniedza 3 % no IKP, kas ir Māstrihtas Līgumā noteiktā atsauces vērtība. Tas ir ekspansīvās fiskālās politikas rezultāts, kura tika īstenota gados, kad ekonomiskā izaugsme pārsniedza potenciālu un ļoti strauji palēninājās 2008. gadā. Programmā noteiktie valsts budžeta deficīta mērķi ir aptuveni 5 % no IKP 2009. un 2010. gadā un zem 3 % 2011. gadā. Ņemot vērā riskus saistībā ar zemāku pieprasījumu un ražošanas apjomu 2009. gadā un tādas informācijas trūkumu, kas pamatotu uz ieņēmumiem balstītu konsolidāciju 2010. un 2011. gadā, budžeta izpilde varētu būt sliktāka, nekā prognozēts programmā.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, saistības, ko Latvija apņēmusies pildīt starptautiskās finanšu palīdzības saņemšanai, un vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un sekmīgu dalību VKM II, Latvija ir aicināta:

| i) | pilnībā īstenot 2008. gada 12. decembrī pieņemtajā papildu budžetā plānoto konsolidāciju; līdz 2009. gada martam iesniegt parlamentā sīki izstrādātus papildu grozījumus budžetā; veikt pietiekamus turpmākus pasākumus, lai izpildītu plānoto valsts budžeta deficītu 2009. gadā un turpinātu plānoto fiskālo konsolidāciju, |
| --- | --- |

i)

pilnībā īstenot 2008. gada 12. decembrī pieņemtajā papildu budžetā plānoto konsolidāciju; līdz 2009. gada martam iesniegt parlamentā sīki izstrādātus papildu grozījumus budžetā; veikt pietiekamus turpmākus pasākumus, lai izpildītu plānoto valsts budžeta deficītu 2009. gadā un turpinātu plānoto fiskālo konsolidāciju,

| ii) | stingrāk īstenot valsts sektora nominālo algu samazinājumu, lai sekmētu algu līmeņa saskaņošanu ar produktivitāti visos ekonomikas sektoros, tādējādi palielinot izmaksu konkurētspēju, |
| --- | --- |

ii)

stingrāk īstenot valsts sektora nominālo algu samazinājumu, lai sekmētu algu līmeņa saskaņošanu ar produktivitāti visos ekonomikas sektoros, tādējādi palielinot izmaksu konkurētspēju,

| iii) | stiprināt fiskālo pārvaldību un pārredzamību, uzlabojot vidēja termiņa budžeta shēmu, Finanšu ministrijas kontroli pār izdevumiem un stiprināt finanšu tirgus tiesisko regulējumu un pārraudzību, |
| --- | --- |

iii)

stiprināt fiskālo pārvaldību un pārredzamību, uzlabojot vidēja termiņa budžeta shēmu, Finanšu ministrijas kontroli pār izdevumiem un stiprināt finanšu tirgus tiesisko regulējumu un pārraudzību,

| iv) | stiprināt ekonomikas piedāvājumu ar plaša mēroga strukturālām reformām un efektīvi izmantot pieejamos ES struktūrfondus. |
| --- | --- |

iv)

stiprināt ekonomikas piedāvājumu ar plaša mēroga strukturālām reformām un efektīvi izmantot pieejamos ES struktūrfondus.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2009.g. janv. | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2009.g. janv. | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM 2009.g. janv. | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2009.g. janv | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM 2009.g. janv. (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | n.d. |
| Tīraie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM 2009.g. janv. | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | n.a. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | n.d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM 2009.g. janv. | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM 2009.g. janv. | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM 2009.g. janv. | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | n.d. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM 2009.g. janv. | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2009.g. janv. | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM 2009.g. janv. | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | n.d. |
| KP 2007.g. nov. | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2009.g. janv.

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM 2009.g. janv.

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

n.d.

KP 2007.g. nov.

10,5

7,5

7,0

6,8

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2009.g. janv.

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM 2009.g. janv.

10,1

15,3

6,8

2,4

n.d.

KP 2007.g. nov.

10,1

12,5

7,2

4,9

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

KP 2009.g. janv

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM 2009.g. janv. (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

n.d.

KP 2007.g. nov.

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

n.d.

Tīraie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM 2009.g. janv.

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

n.d.

KP 2007.g. nov.

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

n.a.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM 2009.g. janv.

37,6

36,0

34,1

34,7

n.d.

KP 2007.g. nov.

37,3

37,4

37,7

37,9

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM 2009.g. janv.

37,6

39,5

40,4

42,1

n.d.

KP 2007.g. nov.

37,0

36,8

36,7

36,7

n.d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM 2009.g. janv.

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

n.d.

KP 2007.g. nov.

0,3

0,7

1,0

1,2

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM 2009.g. janv.

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

n.d.

KP 2007.g. nov.

0,7

1,0

1,2

1,5

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM 2009.g. janv.

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

n.d.

KP 2007.g. nov.

– 0,5

0,4

1,1

1,7

n.d.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM 2009.g. janv.

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

n.d.

KP 2007.g. nov.

– 0,5

0,4

1,1

1,7

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2009.g. janv.

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM 2009.g. janv.

9,5

16,0

30,4

42,9

n.d.

KP 2007.g. nov.

9,4

8,3

7,2

6,4

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Skat. Padomes Lēmumu par vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai.

(3)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuva pieejama pēc tam.

(4)  Programmas atjauninājumā aplēsts, ka budžeta deficīts 2008. gadā ir 3,5 % no IKP. Ievērojot iepriekšminēto, Komisija sagatavoja ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu.

(5)  Jo īpaši trūkst datu par parāda-deficīta korekcijas apakškomponentēm, kā arī dažu elementu tabulā par valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.

(6)  Programmā norādītā ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances pārrēķins, ko veikuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % un 0,5 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2007.-2010. gadā.

(8)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Jaunākajā programmā vai Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozēs nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/17

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu no 2008.–2011. gadam

(2009/C 68/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi Spānijas IKP pieauguma tempam 2008. gadā bija jāpalēninās līdz 1,25 % reālajā izteiksmē. Spānijai ir jārisina uzdevumi, kas saistīti ar iekšzemes un ārējo korekciju. Iekšzemē sarūk mājokļu nozare un samazinās mājokļu cenas. Runājot par ārējiem faktoriem, joprojām pastāvošais tekošā konta deficīts bija par pamatu tam, ka strauji palielinās valsts parāds un aug procentu maksājumi ārvalstīm. Kopš 2008. gada pirmās puses Spānijas iestādes ir pieņēmušas dažādus ekonomiskās darbības stimulēšanas pasākumus. Tostarp ir pagaidu un pastāvīgi nodokļu samazinājumi un ieguldījumu projekti, kas 2009. gadā sasniedza aptuveni 2 % no IKP, kā arī vairākas strukturālas reformas. Līdztekus šiem diskrecionāriem pasākumiem valsts finanses ir smagi ietekmējusi ekonomiskā lejupslīde, ierobežojot iespēju turpmāk sniegt fiskālu atbalstu tā, lai tas ilgtermiņā neradītu draudus budžeta stāvokļa stabilitātei. Tāpēc Spānijai ir jāpārvar pārbaudījumi, lai ieilgušas lejupslīdes apstākļos palielinātu potenciālo izaugsmi, vienlaikus veicinot pastāvošās makroekonomiskās nestabilitātes pastāvīgu korekciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi Spānijas IKP pieauguma tempam 2008. gadā bija jāpalēninās līdz 1,25 % reālajā izteiksmē. Spānijai ir jārisina uzdevumi, kas saistīti ar iekšzemes un ārējo korekciju. Iekšzemē sarūk mājokļu nozare un samazinās mājokļu cenas. Runājot par ārējiem faktoriem, joprojām pastāvošais tekošā konta deficīts bija par pamatu tam, ka strauji palielinās valsts parāds un aug procentu maksājumi ārvalstīm. Kopš 2008. gada pirmās puses Spānijas iestādes ir pieņēmušas dažādus ekonomiskās darbības stimulēšanas pasākumus. Tostarp ir pagaidu un pastāvīgi nodokļu samazinājumi un ieguldījumu projekti, kas 2009. gadā sasniedza aptuveni 2 % no IKP, kā arī vairākas strukturālas reformas. Līdztekus šiem diskrecionāriem pasākumiem valsts finanses ir smagi ietekmējusi ekonomiskā lejupslīde, ierobežojot iespēju turpmāk sniegt fiskālu atbalstu tā, lai tas ilgtermiņā neradītu draudus budžeta stāvokļa stabilitātei. Tāpēc Spānijai ir jāpārvar pārbaudījumi, lai ieilgušas lejupslīdes apstākļos palielinātu potenciālo izaugsmi, vienlaikus veicinot pastāvošās makroekonomiskās nestabilitātes pastāvīgu korekciju.

| (3) | Programmas pamatā esošā makroekonomiskā scenārijā paredzēts, ka 2009. gadā IKP samazināsies par 1,6 % reālā izteiksmē, bet 2010. un 2011. gadā reālais IKP atkal pieaugs attiecīgi par 1,2 % un 2,6 %. Izaugsmes tempu paātrinājumu galvenokārt stimulēs iekšzemes pieprasījums, turpretim ārējais deficīts saskaņā ar prognozi samazināsies no vairāk kā 9 % no IKP 2008. gadā līdz 5,5 % 2011. gadā. Programmā ir ņemti vērā ekonomikas stimulēšanas pasākumi, ko paredzēja, reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, tomēr tajā nav precīzi formulētas aplēses par šo pasākumu ietekmi uz reālā IKP pieaugumu. Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), ir pamats uzskatīt, ka tas pamatojas uz nedaudz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi 2009. gadā un izteikti optimistiskiem pieņēmumiem par turpmāko izaugsmi. Situācijā, kad samazinās preču un pakalpojumu deficīta bilance, programma paredz ārējā deficīta samazināšanos no 9,2 % no IKP 2008. gadā līdz 5,4 % no IKP 2011. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Programmas pamatā esošā makroekonomiskā scenārijā paredzēts, ka 2009. gadā IKP samazināsies par 1,6 % reālā izteiksmē, bet 2010. un 2011. gadā reālais IKP atkal pieaugs attiecīgi par 1,2 % un 2,6 %. Izaugsmes tempu paātrinājumu galvenokārt stimulēs iekšzemes pieprasījums, turpretim ārējais deficīts saskaņā ar prognozi samazināsies no vairāk kā 9 % no IKP 2008. gadā līdz 5,5 % 2011. gadā. Programmā ir ņemti vērā ekonomikas stimulēšanas pasākumi, ko paredzēja, reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, tomēr tajā nav precīzi formulētas aplēses par šo pasākumu ietekmi uz reālā IKP pieaugumu. Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), ir pamats uzskatīt, ka tas pamatojas uz nedaudz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi 2009. gadā un izteikti optimistiskiem pieņēmumiem par turpmāko izaugsmi. Situācijā, kad samazinās preču un pakalpojumu deficīta bilance, programma paredz ārējā deficīta samazināšanos no 9,2 % no IKP 2008. gadā līdz 5,4 % no IKP 2011. gadā.

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2008. gadā ir 3,4 % no IKP (3), kas atbilst rādītājam atjaunotajā stabilitātes programmā. Tomēr tas ir daudz zemāks nekā iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis, kas paredz pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP. Budžeta pasliktināšanās ir gan diskrecionāro pasākumu, gan daudz vājākas ekonomiskās aktivitātes rezultāts. Tiešo nodokļu ieņēmumu samazināšanās ir rezultāts gan iedzīvotāju un uzņēmumu nodokļu samazināšanai, gan ievērojamam uzņēmumu peļņas samazinājumam, kas saistīts ar vājiem aktīvu tirgiem, tostarp nekustamo īpašumu tirgu.
  Netiešo nodokļu ieņēmumi samazinājās, jo saruka patērētāju tēriņi un samazinājās darījumi ar mājokļiem, kā arī tāpēc, ka tika īstenoti vienreizēji pasākumi, kas noveda pie ieņēmumu samazināšanās, piemēram, izmaiņas PVN maksājumos un šo maksājumu deklarēšanā. Izdevumu pārsniegšana jo īpaši atspoguļo automātisko stabilizatoru darbību, palielinoties sociālajiem pārvedumiem, tostarp bezdarbnieku pabalstiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2008. gadā ir 3,4 % no IKP (3), kas atbilst rādītājam atjaunotajā stabilitātes programmā. Tomēr tas ir daudz zemāks nekā iepriekšējā atjauninājumā noteiktais mērķis, kas paredz pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP. Budžeta pasliktināšanās ir gan diskrecionāro pasākumu, gan daudz vājākas ekonomiskās aktivitātes rezultāts. Tiešo nodokļu ieņēmumu samazināšanās ir rezultāts gan iedzīvotāju un uzņēmumu nodokļu samazināšanai, gan ievērojamam uzņēmumu peļņas samazinājumam, kas saistīts ar vājiem aktīvu tirgiem, tostarp nekustamo īpašumu tirgu.

Netiešo nodokļu ieņēmumi samazinājās, jo saruka patērētāju tēriņi un samazinājās darījumi ar mājokļiem, kā arī tāpēc, ka tika īstenoti vienreizēji pasākumi, kas noveda pie ieņēmumu samazināšanās, piemēram, izmaiņas PVN maksājumos un šo maksājumu deklarēšanā. Izdevumu pārsniegšana jo īpaši atspoguļo automātisko stabilizatoru darbību, palielinoties sociālajiem pārvedumiem, tostarp bezdarbnieku pabalstiem.

| (5) | Atjauninājumā tiek plānots budžeta deficīts 5,8 % no IKP 2009. gadā, salīdzinot ar 6,2 % Komisijas dienestu starpposma prognozē. Budžeta bilances pasliktināšanās ir skaidrojama ar to, ka tika pieņemti vairāki diskrecionāri pasākumi (aptuveni 2 % no IKP), kā arī ar automātisko stabilizatoru darbību, reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi (aptuveni 1 % no IKP). Diskrecionārie pasākumi ietver 2008. gada novembrī pieņemtos ekonomikas stimulēšanas pasākumus (mazliet virs 1 % no IKP). Pasākumi paredz Valsts vietējo ieguldījumu fonda izveidi, kam piešķirs 0,75 % no IKP, lai īstenotu jaunus valsts būvdarbus. Vienreizēji pasākumi, kas ir par pamatu ieņēmumu samazinājumam, sasniedz aptuveni 0,75 % no IKP, un tie ietver grozījumus PVN deklarēšanas sistēmā un ieturamā iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazināšanu tiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir hipotēkas. Kopumā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā būs ekspansīva un atbilstīga Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā (EEAP) paredzētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninājumā tiek plānots budžeta deficīts 5,8 % no IKP 2009. gadā, salīdzinot ar 6,2 % Komisijas dienestu starpposma prognozē. Budžeta bilances pasliktināšanās ir skaidrojama ar to, ka tika pieņemti vairāki diskrecionāri pasākumi (aptuveni 2 % no IKP), kā arī ar automātisko stabilizatoru darbību, reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi (aptuveni 1 % no IKP). Diskrecionārie pasākumi ietver 2008. gada novembrī pieņemtos ekonomikas stimulēšanas pasākumus (mazliet virs 1 % no IKP). Pasākumi paredz Valsts vietējo ieguldījumu fonda izveidi, kam piešķirs 0,75 % no IKP, lai īstenotu jaunus valsts būvdarbus. Vienreizēji pasākumi, kas ir par pamatu ieņēmumu samazinājumam, sasniedz aptuveni 0,75 % no IKP, un tie ietver grozījumus PVN deklarēšanas sistēmā un ieturamā iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazināšanu tiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir hipotēkas. Kopumā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā būs ekspansīva un atbilstīga Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā (EEAP) paredzētajam ieteikumam.

| (6) | Pēc tam, kad kopējais deficīts būs sasniedzis maksimumu 2009. gadā, gaidāms, ka 2011. gadā tas samazināsies zem 4 % no IKP. Līdzīgā kārtā primārās bilances deficīts līdz 2011. gadam sasniegs 1,9 % no IKP, ko var salīdzināt ar 4,1 % deficītu 2009. gadā. Strukturālā izteiksmē valsts budžeta deficīts palielināsies no 3,5 % no IKP 2008. gadā līdz 4,75 % 2009. gadā, un tas atspoguļo diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, kā arī ieņēmumu samazināšanos saistībā ar korekcijām nekustāmā īpašuma nozarē. Šajā aprēķinā nav ņemti vērā 0,75 procentu punkti no IKP, kurus veido 2009. gada budžetā iekļautie vienreizējie pasākumi, kas samazina ieņēmumus.
  Atjauninājumā ir noteikts, ka fiskālas korekcijas tiks veiktas, prognozējot, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,25 % un mazliet vairāk par 0,5 % no IKP attiecīgi 2010. un 2011. gadā. Rezultātā programmā ir paredzēts, ka strukturālais deficīts 2011. gadā samazināsies līdz 2,75 % (4). Saskaņā ar programmu šīs korekcijas mērķis ir panākt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) — līdzsvarotu budžeta stāvokli, bet nav paredzams, ka to izdosies panākt programmas periodā. Uzlabojumu 2010. gadā var daļēji skaidrot ar 2008. gada novembrī pieņemto stimulēšanas pasākumu pagaidu raksturu. Turklāt programmā nav izklāstīti citi pasākumi, kas pamatotu prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos. Prognozē, ka valsts kopējais parāds, ko 2008. gadā lēš 39,5 % apmērā no IKP, programmas periodā palielināsies aptuveni par 14 punktiem. Papildus tam, ka palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības palielināšanos (galvenokārt 2009. gadā) veicina banku aktīvu iegāde finanšu glābšanas pasākumu ietvaros. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad kopējais deficīts būs sasniedzis maksimumu 2009. gadā, gaidāms, ka 2011. gadā tas samazināsies zem 4 % no IKP. Līdzīgā kārtā primārās bilances deficīts līdz 2011. gadam sasniegs 1,9 % no IKP, ko var salīdzināt ar 4,1 % deficītu 2009. gadā. Strukturālā izteiksmē valsts budžeta deficīts palielināsies no 3,5 % no IKP 2008. gadā līdz 4,75 % 2009. gadā, un tas atspoguļo diskrecionāro pasākumu ietekmi uz budžetu, kā arī ieņēmumu samazināšanos saistībā ar korekcijām nekustāmā īpašuma nozarē. Šajā aprēķinā nav ņemti vērā 0,75 procentu punkti no IKP, kurus veido 2009. gada budžetā iekļautie vienreizējie pasākumi, kas samazina ieņēmumus.

Atjauninājumā ir noteikts, ka fiskālas korekcijas tiks veiktas, prognozējot, ka strukturālā bilance uzlabosies par 1,25 % un mazliet vairāk par 0,5 % no IKP attiecīgi 2010. un 2011. gadā. Rezultātā programmā ir paredzēts, ka strukturālais deficīts 2011. gadā samazināsies līdz 2,75 % (4). Saskaņā ar programmu šīs korekcijas mērķis ir panākt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) — līdzsvarotu budžeta stāvokli, bet nav paredzams, ka to izdosies panākt programmas periodā. Uzlabojumu 2010. gadā var daļēji skaidrot ar 2008. gada novembrī pieņemto stimulēšanas pasākumu pagaidu raksturu. Turklāt programmā nav izklāstīti citi pasākumi, kas pamatotu prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos. Prognozē, ka valsts kopējais parāds, ko 2008. gadā lēš 39,5 % apmērā no IKP, programmas periodā palielināsies aptuveni par 14 punktiem. Papildus tam, ka palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības palielināšanos (galvenokārt 2009. gadā) veicina banku aktīvu iegāde finanšu glābšanas pasākumu ietvaros.

| (7) | Budžeta izpildi apdraud negatīvi riski visā programmas periodā. Pirmkārt, atjauninājumā prognozētais makroekonomiskais scenārijs, šķiet, pamatojas uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši programmas īstenošanas vēlākajos gados. Otrkārt, atskaitot paziņojumu par 2008. gada novembra pasākumu piemērošanas izbeigšanu, nav norādīti atbalsta pasākumi 2010. un 2011. gada budžeta mērķu sasniegšanai. Turklāt reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir atļauts 2009. gadā pieļaut budžeta deficītu, atbrīvojot tās no parastā pienākuma iesniegt kompensācijas plānu atbilstīgi budžeta stabilitātes aktam, kurā atļauts piemērot atbrīvojumus, ja reālā ekonomikas aktivitāte būtiski atšķiras no sākotnējām prognozēm. Ņemot vērā riskus attiecībā uz makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķiem, kā arī neskaidrību par to, kāda ietekme būs finanšu glābšanas pasākumu kontekstā piešķirtajām garantijām, parāda attiecības dinamika var būt mazāk labvēlīga, nekā tas prognozēts atjauninājumā. Tomēr ar finanšu sektora atbalsta pasākumiem saistīto parāda palielināšanos var novērst, ja atbalsta shēma un ar to saistītās finanšu operācijas ir veiksmīgas. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta izpildi apdraud negatīvi riski visā programmas periodā. Pirmkārt, atjauninājumā prognozētais makroekonomiskais scenārijs, šķiet, pamatojas uz optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši programmas īstenošanas vēlākajos gados. Otrkārt, atskaitot paziņojumu par 2008. gada novembra pasākumu piemērošanas izbeigšanu, nav norādīti atbalsta pasākumi 2010. un 2011. gada budžeta mērķu sasniegšanai. Turklāt reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir atļauts 2009. gadā pieļaut budžeta deficītu, atbrīvojot tās no parastā pienākuma iesniegt kompensācijas plānu atbilstīgi budžeta stabilitātes aktam, kurā atļauts piemērot atbrīvojumus, ja reālā ekonomikas aktivitāte būtiski atšķiras no sākotnējām prognozēm. Ņemot vērā riskus attiecībā uz makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķiem, kā arī neskaidrību par to, kāda ietekme būs finanšu glābšanas pasākumu kontekstā piešķirtajām garantijām, parāda attiecības dinamika var būt mazāk labvēlīga, nekā tas prognozēts atjauninājumā. Tomēr ar finanšu sektora atbalsta pasākumiem saistīto parāda palielināšanos var novērst, ja atbalsta shēma un ar to saistītās finanšu operācijas ir veiksmīgas.

| (8) | Turklāt sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Spānijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — galvenokārt tāpēc, ka turpmākajās desmitgadēs pensijām paredzētie izdevumi kā daļa no IKP diezgan ievērojami pieaugs. Kaut arī stabilais budžeta stāvoklis līdz 2007. gadam ir palīdzējis daļēji mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās radīto ilglaicīgo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja programmas budžeta attīstības prognozes īstenosies. Turklāt, ja par sākuma punktu pieņem 2009. gada budžeta stāvokli, kas paredzēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, ilgtspējas starpība ir būtiski lielāka, salīdzinot ar pēdējo atjauninājumu. Uzlabojot primāro bilanci vidējā termiņā un īstenojot papildu strukturālus pasākumus, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu ievērojamo pieaugumu, var mazināt ievērojamos apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātei. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Spānijā ir krietni lielāka nekā vidēji ES — galvenokārt tāpēc, ka turpmākajās desmitgadēs pensijām paredzētie izdevumi kā daļa no IKP diezgan ievērojami pieaugs. Kaut arī stabilais budžeta stāvoklis līdz 2007. gadam ir palīdzējis daļēji mazināt prognozēto sabiedrības novecošanās radīto ilglaicīgo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja programmas budžeta attīstības prognozes īstenosies. Turklāt, ja par sākuma punktu pieņem 2009. gada budžeta stāvokli, kas paredzēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, ilgtspējas starpība ir būtiski lielāka, salīdzinot ar pēdējo atjauninājumu. Uzlabojot primāro bilanci vidējā termiņā un īstenojot papildu strukturālus pasākumus, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu ievērojamo pieaugumu, var mazināt ievērojamos apdraudējumus valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātei.

| (9) | Vidējā termiņa budžeta stratēģija ir palīdzējusi veicināt atbilstošu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba, kaut arī kopš 2008. gada ir vērojams pasliktinājums. Šīs stratēģijas reformas netiek plānotas. Tomēr programmā ir izklāstītas vairākas reformas, kuru mērķis ir uzlabot valsts finanšu kvalitāti. Attiecībā uz ieņēmumiem paredzēts samazināt nodokļu slogu par gūtajiem ienākumiem, nosakot iedzīvotāju ienākuma nodokļa kredītu līdz EUR 400 vienam nodokļu maksātājam, izveidot mehānismu nodokļu kredīta piešķiršanai par hipotēku maksājumiem, atcelt īpašuma nodokli un uzņēmumu ienākuma nodokļa reformas otro posmu, kā arī īstenot pasākumus nodokļu sistēmas efektivitātes palielināšanai, piemēram, iespēju atgūt PVN ik mēnesi. Attiecībā uz izdevumiem prioritāte tiek piešķirta izdevumiem ražošanas vajadzībām, ņemot vērā arī vajadzību ierobežot valsts starppatēriņu. Programmā ir uzsvērta Sabiedriskās politikas un pakalpojumu kvalitātes novērtēšanas valsts aģentūras nozīme, kas tiek uzskatīta par soli vērtēšanas kultūras uzlabošanas virzienā, kam būtu jāveicina sabiedrisko pakalpojumu efektivitāte un kvalitāte. |
| --- | --- |

(9)

Vidējā termiņa budžeta stratēģija ir palīdzējusi veicināt atbilstošu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba, kaut arī kopš 2008. gada ir vērojams pasliktinājums. Šīs stratēģijas reformas netiek plānotas. Tomēr programmā ir izklāstītas vairākas reformas, kuru mērķis ir uzlabot valsts finanšu kvalitāti. Attiecībā uz ieņēmumiem paredzēts samazināt nodokļu slogu par gūtajiem ienākumiem, nosakot iedzīvotāju ienākuma nodokļa kredītu līdz EUR 400 vienam nodokļu maksātājam, izveidot mehānismu nodokļu kredīta piešķiršanai par hipotēku maksājumiem, atcelt īpašuma nodokli un uzņēmumu ienākuma nodokļa reformas otro posmu, kā arī īstenot pasākumus nodokļu sistēmas efektivitātes palielināšanai, piemēram, iespēju atgūt PVN ik mēnesi. Attiecībā uz izdevumiem prioritāte tiek piešķirta izdevumiem ražošanas vajadzībām, ņemot vērā arī vajadzību ierobežot valsts starppatēriņu. Programmā ir uzsvērta Sabiedriskās politikas un pakalpojumu kvalitātes novērtēšanas valsts aģentūras nozīme, kas tiek uzskatīta par soli vērtēšanas kultūras uzlabošanas virzienā, kam būtu jāveicina sabiedrisko pakalpojumu efektivitāte un kvalitāte.

| (10) | Spānijas iestādes ir pieņēmušas vairākus finanšu nozares stabilizācijas pasākumus. Tie ietver Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondā pieejamās summas palielināšanu (no EUR 20 000 līdz EUR 100 000 vienam konta turētājam un vienai bankai) un Finanšu aktīvu iegādes fonda izveidi, lai veicinātu uzņēmumu un privātpersonu kreditēšanu, piešķirot šim fondam 30 miljardus euro (tuvu 3 % no IKP) ar iespēju palielināt summu līdz 50 miljardiem euro. Turklāt iestādes ir nolēmušas piešķirt Ekonomikas un finanšu ministrijai ārkārtas pilnvaras valsts garantiju piešķiršanai Spānijas rezidentbanku veiktiem jauniem finansēšanas darījumiem 2009. gadā par summu virs 100 miljardiem euro (10 % no IKP) ar termiņu no trim mēnešiem līdz trim gadiem, kā arī Spānijas rezidentbanku emitēto vērtspapīru iegādei, lai tās varētu nostiprināt savus finanšu resursus. |
| --- | --- |

(10)

Spānijas iestādes ir pieņēmušas vairākus finanšu nozares stabilizācijas pasākumus. Tie ietver Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondā pieejamās summas palielināšanu (no EUR 20 000 līdz EUR 100 000 vienam konta turētājam un vienai bankai) un Finanšu aktīvu iegādes fonda izveidi, lai veicinātu uzņēmumu un privātpersonu kreditēšanu, piešķirot šim fondam 30 miljardus euro (tuvu 3 % no IKP) ar iespēju palielināt summu līdz 50 miljardiem euro. Turklāt iestādes ir nolēmušas piešķirt Ekonomikas un finanšu ministrijai ārkārtas pilnvaras valsts garantiju piešķiršanai Spānijas rezidentbanku veiktiem jauniem finansēšanas darījumiem 2009. gadā par summu virs 100 miljardiem euro (10 % no IKP) ar termiņu no trim mēnešiem līdz trim gadiem, kā arī Spānijas rezidentbanku emitēto vērtspapīru iegādei, lai tās varētu nostiprināt savus finanšu resursus.

| (11) | Reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi, Spānijas valdība pieņēma nozīmīgus diskrecionārus fiskālos pasākumus. Stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir saskaņā ar EEAP, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, un ir atbilstoša reakcija uz ekonomisko lejupslīdi, nodrošinot pagaidu atbalstu ekonomiskajai darbībai 2009. gadā. Galvenā uzmanība ir pievērsta ieguldījumiem, mājsaimniecību pirktspējai un uzņēmējdarbībai un MVU Pasākumi par summu, kas ir aptuveni 1 % no IKP, jau bija ieplānoti 2008. gada aprīļa un augusta īpašajos pasākumos, turpretim pārējie pasākumi ir jauni un pieņemti 2008. gada novembra fiskālās stimulēšanas pasākumu ietvaros (par summu, kas nedaudz lielāka par 1 % no IKP). Šis 2008. gada novembra pasākumu kopums ir savlaicīgs, mērķtiecīgs, un tam ir pagaidu raksturs. Pasākumi kopumā atbilst galvenajiem īstermiņa politikas mērķiem. Atjauninājumā ir iekļauti arī vairāki strukturāli pasākumi, kas ir daļa no ilgtermiņa politikas reformu programmas, bet noder, lai risinātu lejupslīdes izraisītās pašreizējās problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. To mērķis ir vairot izaugsmes potenciālu, stiprināt konkurētspēju un nodarbinātību, kā arī palielināt maznodrošinātu iedzīvotāju grupu ienākumus; ar pasākumi paredzēts arī transponēt pakalpojumu direktīvu. |
| --- | --- |

(11)

Reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi, Spānijas valdība pieņēma nozīmīgus diskrecionārus fiskālos pasākumus. Stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir saskaņā ar EEAP, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, un ir atbilstoša reakcija uz ekonomisko lejupslīdi, nodrošinot pagaidu atbalstu ekonomiskajai darbībai 2009. gadā. Galvenā uzmanība ir pievērsta ieguldījumiem, mājsaimniecību pirktspējai un uzņēmējdarbībai un MVU Pasākumi par summu, kas ir aptuveni 1 % no IKP, jau bija ieplānoti 2008. gada aprīļa un augusta īpašajos pasākumos, turpretim pārējie pasākumi ir jauni un pieņemti 2008. gada novembra fiskālās stimulēšanas pasākumu ietvaros (par summu, kas nedaudz lielāka par 1 % no IKP). Šis 2008. gada novembra pasākumu kopums ir savlaicīgs, mērķtiecīgs, un tam ir pagaidu raksturs. Pasākumi kopumā atbilst galvenajiem īstermiņa politikas mērķiem. Atjauninājumā ir iekļauti arī vairāki strukturāli pasākumi, kas ir daļa no ilgtermiņa politikas reformu programmas, bet noder, lai risinātu lejupslīdes izraisītās pašreizējās problēmas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. To mērķis ir vairot izaugsmes potenciālu, stiprināt konkurētspēju un nodarbinātību, kā arī palielināt maznodrošinātu iedzīvotāju grupu ienākumus; ar pasākumi paredzēts arī transponēt pakalpojumu direktīvu.

| (12) | Programmas kopējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā ir ekspansīva un 2010. gadā — mēreni restriktīva. Konkrētāk runājot, programmas mērķis 2010. gadam ir 2009. gada fiskālā paplašinājuma atcelšana, paredzot turpmāku strukturālu uzlabojumu 2011. gadā. Tomēr, ņemot vērā riskus, kas apdraud budžeta plānus, lai panāktu pavērsienu 2010. gadā, turpmākajām darbībām jābūt efektīvām. Programmā prognozēts, ka faktiskais budžeta deficīts saglabāsies virs 3 % no IKP atsauces vērtības. Programmā nav norādīti pasākumi, kas pamatotu paredzētā budžeta deficīta samazinājumu 2010. gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(12)

Programmas kopējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā ir ekspansīva un 2010. gadā — mēreni restriktīva. Konkrētāk runājot, programmas mērķis 2010. gadam ir 2009. gada fiskālā paplašinājuma atcelšana, paredzot turpmāku strukturālu uzlabojumu 2011. gadā. Tomēr, ņemot vērā riskus, kas apdraud budžeta plānus, lai panāktu pavērsienu 2010. gadā, turpmākajām darbībām jābūt efektīvām. Programmā prognozēts, ka faktiskais budžeta deficīts saglabāsies virs 3 % no IKP atsauces vērtības. Programmā nav norādīti pasākumi, kas pamatotu paredzētā budžeta deficīta samazinājumu 2010. gadā un turpmākajos gados.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu obligāto un fakultatīvo datu (5).

Kopumā var secināt, ka pēc ilgāka laika, kad Spānijas valsts bilance bija tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, 2008. gadā straujais ekonomiskās darbības kritums un daži diskrecionāri pasākumi ir izraisījuši deficītu, kas lielāks par 3 % no IKP. Atjauninātās stabilitātes programmas mērķis ir nodrošināt ievērojamu fiskālu stimulu 2009. gadā saskaņā ar EEAP, lai nepieļautu ilgstošu ekonomiskās darbības kritumu. Tas nozīmē, ka palielināsies valsts deficīts, lai gan parāda attiecība joprojām būs krietni zemāka par 60 % no IKP. Tāpēc par prioritāti būtu jāizvirza ilgtermiņa fiskālās stabilitātes uzlabojumi. Tā kā makroekonomiskie pieņēmumi ir optimistiski, ekonomikas izaugsme var veicināt fiskālo konsolidāciju mazākā mērā, nekā paredzēts programmā, pie tam nav noteikti konkrēti pasākumi, kas palīdzētu īstenot korekcijas. Turklāt, ņemot vērā esošo nestabilitāti, ir svarīgi uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai panāktu ekonomikas korekcijas bez satricinājumiem.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Spānija ir aicināta:

| (i) | īstenot 2009. gada fiskālo politiku kā plānots saskaņā ar EEAP un saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, izvairoties no valsts finanšu stāvokļa turpmākas pasliktināšanās 2009. gadā, un 2010. gadā un turpmākajos gados apņēmīgi veikt nozīmīgu strukturālo konsolidāciju, nodrošinot pasākumus tās atbalstam |
| --- | --- |

(i)

īstenot 2009. gada fiskālo politiku kā plānots saskaņā ar EEAP un saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, izvairoties no valsts finanšu stāvokļa turpmākas pasliktināšanās 2009. gadā, un 2010. gadā un turpmākajos gados apņēmīgi veikt nozīmīgu strukturālo konsolidāciju, nodrošinot pasākumus tās atbalstam

| (ii) | ilgtermiņā uzlabot valsts finanšu stabilitāti, īstenojot turpmākus pasākumus, lai apturētu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu; |
| --- | --- |

(ii)

ilgtermiņā uzlabot valsts finanšu stabilitāti, īstenojot turpmākus pasākumus, lai apturētu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu;

| (iii) | nodrošināt, lai fiskālās konsolidācijas pasākumi būtu vērsti arī uz valsts finanšu kvalitātes uzlabošanu, kā plānots, ievērojot vajadzīgās korekcijas pastāvošās nestabilitātes novēršanai. |
| --- | --- |

(iii)

nodrošināt, lai fiskālās konsolidācijas pasākumi būtu vērsti arī uz valsts finanšu kvalitātes uzlabošanu, kā plānots, ievērojot vajadzīgās korekcijas pastāvošās nestabilitātes novēršanai.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2009.g. janv. | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM 2009.g. janv. | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009.g. janv. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| KOM 2009.g. janv. | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009.g. janv. | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM 2009.g. janv. (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | n.d. |
| Tīrie aizdevumi/ aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM 2009.g. janv. | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | n.d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM 2009.g. janv. | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | n.d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM 2009.g. janv. | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM 2009.g. janv. | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM 2009.g. janv. | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | n.d. |
| Strukturālā bilance (8)
   (9)

  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM 2009.g. janv. | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009.g. janv. | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | n.d. |
| SP 2007.g. dec. | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2009.g. janv.

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM 2009.g. janv.

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

n.d.

SP 2007.g. dec.

3,8

3,1

3,0

3,2

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2009.g. janv.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

KOM 2009.g. janv.

2,8

4,1

0,6

2,4

n.d.

SP 2007.g. dec.

2,7

3,3

2,7

2,8

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009.g. janv.

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM 2009.g. janv. (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

n.d.

SP 2007.g. dec.

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

n.d.

Tīrie aizdevumi/ aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM 2009.g. janv.

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

n.d.

SP 2007.g. dec.

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

n.d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM 2009.g. janv.

41,0

36,8

36,4

36,9

n.d.

SP 2007.g. dec.

40,800

40,4

40,4

40,3

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM 2009.g. janv.

38,8

40,2

42,6

42,5

n.d.

SP 2007.g. dec.

39,0

39,2

39,2

39,1

n.d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM 2009.g. janv.

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

n.d.

SP 2007.g. dec.

1,8

1,2

1,2

1,2

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM 2009.g. janv.

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

n.d.

SP 2007.g. dec.

3,4

2,7

2,6

2,6

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM 2009.g. janv.

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

n.d.

SP 2007.g. dec.

2,2

1,8

2,0

1,9

n.d.

Strukturālā bilance (8)
   (9)

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM 2009.g. janv.

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

n.d.

SP 2007.g. dec.

2,2

1,8

2,0

1,9

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009.g. janv.

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM 2009.g. janv.

36,2

39,8

46,9

53,0

n.d.

SP 2007.g. dec.

36,2

34,0

32,0

30,0

n.d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognoze, kā arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(3)  Komisija 2009. gada 18. februārī saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu sagatavoja ziņojumu par Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegšanu.

(4)  Izmantojot pārrēķināto cikliski koriģēto bilanci, kuras pamatā ir programmā sniegtā informācija, un Komisijas dienestu piemēroto vienreizējo un citu pagaidu pasākumu definīciju, strukturālā bilance būtu 3,1 % no IKP 2008. gadā, -4,1 % 2009. gadā un -3,4 % 2010. gadā.

(5)  Proti, nav sniegti obligātie dati par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem (2. tabula) un fakultatīvie dati par SPCI (1.b tabula), darba ražīgumu darba stundā (1.c tabula), valsts izdevumiem, kas sadalīti pa funkcijām (3. tabula), strukturālo bilanci (5. tabula), kā arī sīka informācija par valsts parāda dinamiku (4. tabula), piemēram, starpību starp skaidru naudu un uzkrājumiem valsts parāda attīstībā, finanšu aktīvu tīro uzkrājumu, ieņēmumiem no privatizācijas, vērtēšanas un citu faktoru radīto ietekmi, likvīdajiem finanšu aktīviem, tīro finanšu parādu.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % un 0,9 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(8)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Jaunākajā programmā vienreizējie pasākumi nav iekļauti. Vienreizējie un citi un pagaidu pasākumi veido mazāk kā Formula % no IKP 2008. gadā un vairāk kā Formula % 2009. gadā (visi palielina deficītu); tie ir iekļauti Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē.

(9)  Izmantojot pārrēķināto cikliski koriģēto bilanci, kuras pamatā ir programmā sniegtā informācija, un Komisijas dienestu piemēroto vienreizējo un citu pagaidu pasākumu definīciju, strukturālā bilance būtu 3,1 % no IKP 2008. gadā, -4,1 % 2009. gadā un -3,4 % no IKP 2010. gadā.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/23

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

(2009/C 68/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izvērtēja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izvērtēja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēc daudzu gadu salīdzinoši straujas ekonomiskās izaugsmes Zviedrijas ekonomikas attīstība 2008. gadā ievērojami palēninājās sakarā ar vispārējo lejupslīdi, kuras rezultātā samazinās ārējais pieprasījums. Iekšzemes pieprasījuma apjoms līdz vasarai saglabājās diezgan labā līmenī, bet pēc tam acīmredzami samazinājās, jo līdz ar nozīmīgākajiem akciju tirgus indeksiem strauji kritās arī uzņēmumu un patērētāju uzticība. Šķiet, ka 2008. gada pēdējos mēnešos lejupslīde ir paātrinājusies un ir sācis pieaugt bezdarbs. Daļēji pateicoties kopumā stabilajai makroekonomikas struktūrai, Zviedrija iekļuva lejupslīdē, kad valsts finanšu situācijai bija salīdzinoši labā stāvoklī, un tāpēc tā pilnībā izmanto automātiskos stabilizētājus un veic diskrecionārus stimulējošus pasākumus, neapdraudot fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā. Tā kā Zviedrijas valsts finanšu stāvoklis vēsturiski ir bijis salīdzinoši jutīgs pret cikliskumu un darba tirgus attīstību, galvenais uzdevums nākošajos gados būs nodrošināt atgriešanos pie pilnīgas nodarbinātības, lai gaidāmais straujais bezdarba pieaugums neradītu pastāvīgu negatīvu ietekmi uz valsts finansēm. Tā kā saistībā ar inflāciju līdz 2008. gada septembrim notika vairākkārtēji procentu likmju kāpumi, Riksbank pielāgoja monetāro politiku, veiksmīgi samazinot procentu likmes (no 4,75 % līdz 1,00 %). Kronas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā kritās par 10 %. |
| --- | --- |

(2)

Pēc daudzu gadu salīdzinoši straujas ekonomiskās izaugsmes Zviedrijas ekonomikas attīstība 2008. gadā ievērojami palēninājās sakarā ar vispārējo lejupslīdi, kuras rezultātā samazinās ārējais pieprasījums. Iekšzemes pieprasījuma apjoms līdz vasarai saglabājās diezgan labā līmenī, bet pēc tam acīmredzami samazinājās, jo līdz ar nozīmīgākajiem akciju tirgus indeksiem strauji kritās arī uzņēmumu un patērētāju uzticība. Šķiet, ka 2008. gada pēdējos mēnešos lejupslīde ir paātrinājusies un ir sācis pieaugt bezdarbs. Daļēji pateicoties kopumā stabilajai makroekonomikas struktūrai, Zviedrija iekļuva lejupslīdē, kad valsts finanšu situācijai bija salīdzinoši labā stāvoklī, un tāpēc tā pilnībā izmanto automātiskos stabilizētājus un veic diskrecionārus stimulējošus pasākumus, neapdraudot fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā. Tā kā Zviedrijas valsts finanšu stāvoklis vēsturiski ir bijis salīdzinoši jutīgs pret cikliskumu un darba tirgus attīstību, galvenais uzdevums nākošajos gados būs nodrošināt atgriešanos pie pilnīgas nodarbinātības, lai gaidāmais straujais bezdarba pieaugums neradītu pastāvīgu negatīvu ietekmi uz valsts finansēm. Tā kā saistībā ar inflāciju līdz 2008. gada septembrim notika vairākkārtēji procentu likmju kāpumi, Riksbank pielāgoja monetāro politiku, veiksmīgi samazinot procentu likmes (no 4,75 % līdz 1,00 %). Kronas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā kritās par 10 %.

| (3) | Programmā apskatīti trīs dažādi makroekonomisko un budžeta prognožu scenāriji: “pamatscenārijs” un divi “alternatīvie scenāriji”, no kuriem pēdējie divi saistīti ar piesardzīgāku makroekonomikas un budžeta attīstību. Pamatscenārijs tiek uzskatīts par ieteicamo scenāriju budžeta plānu izpildei, jo tas ir vienīgais pilnībā izstrādātais scenārijs, kurā ietveri pietiekami sīki izstrādāti plāni. Atsauces scenārijs, kurā ietverta lielākā daļa 2009. gadam plānoto stimulēšanas pasākumu, paredz, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 1,5 % 2008. gadā līdz 1,3 % 2009. gadā, pirms tas sasniegs vidējo rādītāju 3,3 % pārējā programmas periodā. Ņemot vērā makroekonomikas perspektīvu straujo samazināšanos pēdējos mēnešos (2), šis scenārijs, kas tika pabeigts septembrī, ir balstīts uz izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz 2009. un 2010. gadu. Tas parādās arī izteikti labvēlīgās prognozēs attiecībā uz bezdarbu. Izaugsmes raksturs ir ticamāks nekā kopējās IKP pieauguma perspektīvas, un programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālas. Paredzams, ka sakarā ar zemākām patēriņa cenām un palielinājušos starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, kas samazina cenu spiedienu no pieprasījuma viedokļa, 2009. gadā inflācija nokritīsies krietni zem Riksbank plānotajiem 2 %. |
| --- | --- |

(3)

Programmā apskatīti trīs dažādi makroekonomisko un budžeta prognožu scenāriji: “pamatscenārijs” un divi “alternatīvie scenāriji”, no kuriem pēdējie divi saistīti ar piesardzīgāku makroekonomikas un budžeta attīstību. Pamatscenārijs tiek uzskatīts par ieteicamo scenāriju budžeta plānu izpildei, jo tas ir vienīgais pilnībā izstrādātais scenārijs, kurā ietveri pietiekami sīki izstrādāti plāni. Atsauces scenārijs, kurā ietverta lielākā daļa 2009. gadam plānoto stimulēšanas pasākumu, paredz, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 1,5 % 2008. gadā līdz 1,3 % 2009. gadā, pirms tas sasniegs vidējo rādītāju 3,3 % pārējā programmas periodā. Ņemot vērā makroekonomikas perspektīvu straujo samazināšanos pēdējos mēnešos (2), šis scenārijs, kas tika pabeigts septembrī, ir balstīts uz izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz 2009. un 2010. gadu. Tas parādās arī izteikti labvēlīgās prognozēs attiecībā uz bezdarbu. Izaugsmes raksturs ir ticamāks nekā kopējās IKP pieauguma perspektīvas, un programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālas. Paredzams, ka sakarā ar zemākām patēriņa cenām un palielinājušos starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, kas samazina cenu spiedienu no pieprasījuma viedokļa, 2009. gadā inflācija nokritīsies krietni zem Riksbank plānotajiem 2 %.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 2,3 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 2,8 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā. Neskatoties uz pozitīvu bāzes efektu (kas 2007. gadā uzrāda labāku rezultātu nekā paredzēts iepriekšējā programmā), par plānoto sliktākais rezultāts 2008. gadā lielā mērā ir izskaidrojams ar ieņēmumiem no patēriņa nodokļiem un ienākumiem no kapitāla, kas bija mazāki par cerētajiem un kas vairāk kā kompensēja pozitīvo ietekmi no izdevumu pieauguma, kas bija zemāks par plānoto. Tas atspoguļo lēnāku patēriņa un ieguldījumu pieaugumu un akciju tirgus indeksu ievērojamo krituma 2008. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka kopējais valsts budžeta pārpalikums ir 2,3 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 2,8 % no IKP, kas noteikts iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā. Neskatoties uz pozitīvu bāzes efektu (kas 2007. gadā uzrāda labāku rezultātu nekā paredzēts iepriekšējā programmā), par plānoto sliktākais rezultāts 2008. gadā lielā mērā ir izskaidrojams ar ieņēmumiem no patēriņa nodokļiem un ienākumiem no kapitāla, kas bija mazāki par cerētajiem un kas vairāk kā kompensēja pozitīvo ietekmi no izdevumu pieauguma, kas bija zemāks par plānoto. Tas atspoguļo lēnāku patēriņa un ieguldījumu pieaugumu un akciju tirgus indeksu ievērojamo krituma 2008. gada otrajā pusē.

| (5) | Atjauninātajā programmā kopējo budžeta pārpalikumu 2009. gadam ir paredzēts samazināt par 1,7 procenta punktiem līdz 1,1 % no IKP, kas pielīdzinās prognozei par 1,3 % deficītu no IKP Komisijas dienestu starpposma prognozē. 2009. gada mērķis atjauninātajā programmā ietver fiskālos stimulēšanas pasākumus, kas ietverti 2009. gada budžeta projektā un veido apmēram 1 % no IKP, un kuri izpaužas galvenokārt kā ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu samazinājums. Paredzētā automātisko stabilizētāju ietekme uz valsts budžeta bilanci ir pārpalikuma samazinājums par 0,6 % no IKP. Tiek plānots, ka fiskālā nostādne 2009. gadā ekspansīvi mainīsies, strukturālajai bilancei samazinoties par apmēram 1 procenta punktu no IKP. Relatīvi lielāks strukturālās bilances samazinājums, ko Komisija prognozēja par apmēram 2 procenta punktiem no IKP, ir galvenokārt saistīts ar pasākumiem, par kuriem tika paziņots pēc konverģences programmas pieņemšanas, un nodokļu ieņēmumu zaudējumiem. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninātajā programmā kopējo budžeta pārpalikumu 2009. gadam ir paredzēts samazināt par 1,7 procenta punktiem līdz 1,1 % no IKP, kas pielīdzinās prognozei par 1,3 % deficītu no IKP Komisijas dienestu starpposma prognozē. 2009. gada mērķis atjauninātajā programmā ietver fiskālos stimulēšanas pasākumus, kas ietverti 2009. gada budžeta projektā un veido apmēram 1 % no IKP, un kuri izpaužas galvenokārt kā ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu samazinājums. Paredzētā automātisko stabilizētāju ietekme uz valsts budžeta bilanci ir pārpalikuma samazinājums par 0,6 % no IKP. Tiek plānots, ka fiskālā nostādne 2009. gadā ekspansīvi mainīsies, strukturālajai bilancei samazinoties par apmēram 1 procenta punktu no IKP. Relatīvi lielāks strukturālās bilances samazinājums, ko Komisija prognozēja par apmēram 2 procenta punktiem no IKP, ir galvenokārt saistīts ar pasākumiem, par kuriem tika paziņots pēc konverģences programmas pieņemšanas, un nodokļu ieņēmumu zaudējumiem.

| (6) | Pamatmērķis vidēja termiņa budžeta stratēģijai programmā ir panākt budžeta pārpalikumu 1 % apmērā no IKP vidēji uzņēmējdarbības cikla laikā, kura sasniegšanu sekmē ikgadējo izdevumu samazināšanas mērķu noteikšana centrālai valdībai un prasība pēc sabalansēta budžeta pašvaldībām. Šis mērķis sasniegt pārpalikumu atbilst Zviedrijas vidēja termiņa mērķim (VTM) par strukturālu pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Neskatoties uz valsts bilances būtisko pasliktinājumu 2009. gadā, programmas periodā paredzēts sasniegt VTM ar labu rezervi. Tā balstās uz pieņēmumu par politikas nemainīšanu 2010. un 2011. gadā. Programmā tiek plānots, ka gan faktiskā, gan primārā bilance no 2010. gadā palielināsies, 2010. gadā un 2011. gadā pārpalikumam attiecīgi pieaugot līdz 1,6 % no IKP un 2,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(6)

Pamatmērķis vidēja termiņa budžeta stratēģijai programmā ir panākt budžeta pārpalikumu 1 % apmērā no IKP vidēji uzņēmējdarbības cikla laikā, kura sasniegšanu sekmē ikgadējo izdevumu samazināšanas mērķu noteikšana centrālai valdībai un prasība pēc sabalansēta budžeta pašvaldībām. Šis mērķis sasniegt pārpalikumu atbilst Zviedrijas vidēja termiņa mērķim (VTM) par strukturālu pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Neskatoties uz valsts bilances būtisko pasliktinājumu 2009. gadā, programmas periodā paredzēts sasniegt VTM ar labu rezervi. Tā balstās uz pieņēmumu par politikas nemainīšanu 2010. un 2011. gadā. Programmā tiek plānots, ka gan faktiskā, gan primārā bilance no 2010. gadā palielināsies, 2010. gadā un 2011. gadā pārpalikumam attiecīgi pieaugot līdz 1,6 % no IKP un 2,5 % no IKP.

| (7) | Budžeta izpildes rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Galveno risku programmas budžeta prognožu izpildei rada makroekonomikas scenārijs. Atzīstot šo risku, programma ietver divus alternatīvus scenārijus, abus ar mazāk labvēlīgiem izaugsmes pieļāvumiem sakarā ar starptautisko finanšu krīzi, kas izrādījusies dziļāka un ilgstošāka, nekā bija plānots atsauces scenārijā. No pieejamās informācijas tomēr varētu šķist, ka pat visnelabvēlīgākajā no abiem alternatīvajiem scenārijiem varētu būt nepietiekami novērtēta šajā scenārijā plānotā ekonomikas lejupslīdes ietekme uz kopējo valsts budžeta bilanci. Tas apstiprina, ka pašreizējos apstākļos pastāv lielas bažas par valsts bilances jutību pret izmaiņām saimnieciskajā darbībā. Lai arī bažas skar gan ieņēmumu, gan izdevumu daļu, lielāka neskaidrība ir par ieņēmumu daļu, ņemot vērā nepastāvību dažās ieņēmumus veidojošajās daļās, proti, ieņēmumos no kapitāla ienākumu nodokļiem,. Izdevumu daļā bažas ir par neseno veselības un bezdarba apdrošināšanas sistēmu reformu ietekmi uz valsts izdevumiem un par finanšu sektoram piešķirtu tiešu un netiešu garantiju iespējamām sekām uz valsts finansēm. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta izpildes rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski. Galveno risku programmas budžeta prognožu izpildei rada makroekonomikas scenārijs. Atzīstot šo risku, programma ietver divus alternatīvus scenārijus, abus ar mazāk labvēlīgiem izaugsmes pieļāvumiem sakarā ar starptautisko finanšu krīzi, kas izrādījusies dziļāka un ilgstošāka, nekā bija plānots atsauces scenārijā. No pieejamās informācijas tomēr varētu šķist, ka pat visnelabvēlīgākajā no abiem alternatīvajiem scenārijiem varētu būt nepietiekami novērtēta šajā scenārijā plānotā ekonomikas lejupslīdes ietekme uz kopējo valsts budžeta bilanci. Tas apstiprina, ka pašreizējos apstākļos pastāv lielas bažas par valsts bilances jutību pret izmaiņām saimnieciskajā darbībā. Lai arī bažas skar gan ieņēmumu, gan izdevumu daļu, lielāka neskaidrība ir par ieņēmumu daļu, ņemot vērā nepastāvību dažās ieņēmumus veidojošajās daļās, proti, ieņēmumos no kapitāla ienākumu nodokļiem,. Izdevumu daļā bažas ir par neseno veselības un bezdarba apdrošināšanas sistēmu reformu ietekmi uz valsts izdevumiem un par finanšu sektoram piešķirtu tiešu un netiešu garantiju iespējamām sekām uz valsts finansēm.

| (8) | Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir mazāka nekā vidēji ES. Budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā aprēķināts programmā ar augstu primāro pārpalikumu, veicina bruto parāda samazināšanos, un lielie aktīvi, kas uzkrāti valsts pensiju sistēmās, palīdzēs finansēt daļu no to izdevumu pieauguma, kas saistīti ar pensijām. Taču, ja par izejas punktu ņemtu Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, rastos neliela ilgtspējas problēma. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt pašlaik nelielos riskus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir mazāka nekā vidēji ES. Budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā aprēķināts programmā ar augstu primāro pārpalikumu, veicina bruto parāda samazināšanos, un lielie aktīvi, kas uzkrāti valsts pensiju sistēmās, palīdzēs finansēt daļu no to izdevumu pieauguma, kas saistīti ar pensijām. Taču, ja par izejas punktu ņemtu Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozēto 2009. gada budžeta stāvokli, rastos neliela ilgtspējas problēma. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt pašlaik nelielos riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Zviedrijas budžeta struktūru kopumā var uzskatīt par spēcīgu, un kopš tās ieviešanas tā ir veicinājusi ievērojamu parāda samazināšanos. Lai palielinātu pārredzamību, valdība pēdējos gados ir veikusi vairākus pasākumus struktūras uzlabošanai un ir apņēmusies turpināt struktūras darbības pārbaudi, lai novērstu atlikušos trūkumus. Pēc nesenās pārbaudes tika izveidota fiskālā padome, kuras uzdevums ir izvērtēt, cik labi valdība ir īstenojusi savas fiskālās politikas mērķus. Savu pirmo gada pārskata ziņojumu šī padome iesniedza 2008. gadā. Atlikušie trūkumi ir saistīti ar risku, ka struktūra var nebūt pietiekami spējīga novērst ekspansīvu politiku ekonomikai labos laikos, kad mērķis ir sasniegt pārpalikumu vai prasība pēc sabalansēta budžeta vietējā līmenī nav saistoša. Tas var ierobežot iespējas manevrēt lejupslīdes laikā. Valdība nesen ir arī pieņēmusi stingrākus noteikumus par izdevumu griestiem, un tai ir skaidra vēlme pakāpeniski samazināt nodokļu slogu uz tautsaimniecību. |
| --- | --- |

(9)

Zviedrijas budžeta struktūru kopumā var uzskatīt par spēcīgu, un kopš tās ieviešanas tā ir veicinājusi ievērojamu parāda samazināšanos. Lai palielinātu pārredzamību, valdība pēdējos gados ir veikusi vairākus pasākumus struktūras uzlabošanai un ir apņēmusies turpināt struktūras darbības pārbaudi, lai novērstu atlikušos trūkumus. Pēc nesenās pārbaudes tika izveidota fiskālā padome, kuras uzdevums ir izvērtēt, cik labi valdība ir īstenojusi savas fiskālās politikas mērķus. Savu pirmo gada pārskata ziņojumu šī padome iesniedza 2008. gadā. Atlikušie trūkumi ir saistīti ar risku, ka struktūra var nebūt pietiekami spējīga novērst ekspansīvu politiku ekonomikai labos laikos, kad mērķis ir sasniegt pārpalikumu vai prasība pēc sabalansēta budžeta vietējā līmenī nav saistoša. Tas var ierobežot iespējas manevrēt lejupslīdes laikā. Valdība nesen ir arī pieņēmusi stingrākus noteikumus par izdevumu griestiem, un tai ir skaidra vēlme pakāpeniski samazināt nodokļu slogu uz tautsaimniecību.

| (10) | Nolūkā stabilizēt finanšu nozari Zviedrijas iestādes ir pieņēmušas vairākus pasākumus, tostarp noguldītāju garantiju griestu divkāršošana (līdz SEK 500 000 vienam kontam), kredīta garantiju sistēma bankām, kas aizdod līdzekļus uz vidēju laika posmu (maksimālā summa 1500 miljardi Zviedrijas kronu vai gandrīz 50 % no IKP), un maksātspējīgu banku rekapitalizācijas atvieglošanas shēma (maksimālā summa 50 miljardi Zviedrijas kronu vai apmēram 1

  % no IKP). |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Atbilstīgi EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, apstiprinātajam Zviedrija pieņēma vairākus fiskālos stimulus un strukturālo reformu pasākumus. Zviedrijas pieņemtais fiskālo stimulu kopums 2009. gadam ir adekvāta reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Lai gan īstenotie vai piedāvātie pasākumi ir savlaicīgi un mērķtiecīgi, tie galvenokārt ir pastāvīgi pēc sava rakstura. Tas jo īpaši attiecas uz valdības strukturālo plānu, kurā paredzēta ienākuma nodokļu un sociālo iemaksu pazemināšana, lai palielinātu stimulus nomainīt bezdarbu ar nodarbinātību. Pasākumi attiecas uz Lisabonas strukturālās reformas plānu Zviedrijai, ko Komisija pārskatīja 2009. gada 28. janvārī. Pasākumi, kas piedāvāti papildu likumprojektā, tieši pretēji, pēc rakstura ir galvenokārt īslaicīgi, un tika piedāvāti kā tieša reakcija uz lejupslīdi. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, apstiprinātajam Zviedrija pieņēma vairākus fiskālos stimulus un strukturālo reformu pasākumus. Zviedrijas pieņemtais fiskālo stimulu kopums 2009. gadam ir adekvāta reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Lai gan īstenotie vai piedāvātie pasākumi ir savlaicīgi un mērķtiecīgi, tie galvenokārt ir pastāvīgi pēc sava rakstura. Tas jo īpaši attiecas uz valdības strukturālo plānu, kurā paredzēta ienākuma nodokļu un sociālo iemaksu pazemināšana, lai palielinātu stimulus nomainīt bezdarbu ar nodarbinātību. Pasākumi attiecas uz Lisabonas strukturālās reformas plānu Zviedrijai, ko Komisija pārskatīja 2009. gada 28. janvārī. Pasākumi, kas piedāvāti papildu likumprojektā, tieši pretēji, pēc rakstura ir galvenokārt īslaicīgi, un tika piedāvāti kā tieša reakcija uz lejupslīdi.

| (12) | Pamatojoties uz atjauninātajā programmā ietvertajiem fiskālajiem pasākumiem, tiek sagaidīts, ka strukturālā bilance samazināsies par apmēram 1 % no IKP, padarot fiskālo nostādni ekspansīvu. Ņemot vērā papildu likumprojektā piedāvātos papildu pasākumus, ekspansīva nostādne ir nedaudz izteiktāka. Tā ir atbilstīga, ņemot vērā pēdējos mēnešos notikušo ekonomiskās perspektīvas pasliktināšanos. Atbilstīgi pieņēmumam par politikas nemainīšanu atjauninātā programma paredz, ka strukturālā bilance 2010. gadā palielinās tikai nedaudz un 2011. gadā tā palielinās par apmēram

  procenta punktiem, kas nozīmē nedaudz ierobežojošu politikas nostādni šajā laika posmā. |
| --- | --- |

(12)

Formula

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3).

Kopējais secinājums ir tāds, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils. Lieli pārpalikumi labajos laikos nodrošina fiskālajai politikai aktīvu lomu pašreizējā lejupslīdē, ne tikai paaugstinot pieprasījumu īstermiņā, bet arī nostiprinot tautsaimniecības ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Fiskālā nostādne ir kļuvusi pienācīgi ekspansīva 2009. gadā. Taču fiskālajam līdzsvaram piemīt īstermiņa riski, un ir jānostiprina fiskālā sistēma, lai nodrošinātu, ka valsts bilance uzlabojas līdz ar ekonomikas atveseļošanos.

Ņemot vērā minēto novērtējumu, Zviedriju aicina īstenot 2009. gadam plānoto fiskālo politiku, tostarp stimulēšanas pasākumus, atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, un vēlāk nodrošināt pievēršanos VTM.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2008. gada decembris | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| COM 2009. gada janvāris | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. gada decembris | 2,5 | 3,6 | 1,5 | n.p. | n.p. |
| COM 2009. gada janvāris | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu  (4)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. gada decembris | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| COM 2009. gada janvāris (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| COM 2009. gada janvāris | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | n.p. |
| Kopējie valsts ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| COM 2009. gada janvāris | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | n.p. |
| Kopējie valsts izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| COM 2009. gada janvāris | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| COM 2009. gada janvāris | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| COM 2009. gada janvāris | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance  (4)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| COM 2009. gada janvāris | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (6)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| COM 2009. gada janvāris | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| COM 2009. gada janvāris | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | n.p. |
| KP 2007. gada novembris | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | n.p. |
| Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2009. gada janvāra pagaidu prognozes (COM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2008. gada decembris

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

COM 2009. gada janvāris

2,5

0,5

– 1,4

1,2

n.p.

KP 2007. gada novembris

3,2

3,2

2,5

2,2

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. gada decembris

2,5

3,6

1,5

n.p.

n.p.

COM 2009. gada janvāris

1,7

3,3

0,7

1,0

n.p.

KP 2007. gada novembris

1,7

2,7

2,5

2,1

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu  (4)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. gada decembris

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

COM 2009. gada janvāris (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

n.p.

KP 2007. gada novembris

0,6

0,9

0,6

0,0

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

COM 2009. gada janvāris

8,3

6,1

6,5

6,6

n.p.

KP 2007. gada novembris

7,1

7,2

7,4

7,7

n.p.

Kopējie valsts ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

COM 2009. gada janvāris

56,4

55,1

53,0

52,7

n.p.

KP 2007. gada novembris

56,300

55,5

54,9

54,6

n.p.

Kopējie valsts izdevumi

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

COM 2009. gada janvāris

52,8

52,8

54,3

54,1

n.p.

KP 2007. gada novembris

53,3

52,6

51,8

51,1

n.p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

COM 2009. gada janvāris

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

n.p.

KP 2007. gada novembris

3,0

2,8

3,1

3,6

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

COM 2009. gada janvāris

5,4

4,1

0,2

0,1

n.p.

KP 2007. gada novembris

4,6

4,4

4,5

4,8

n.p.

Cikliski koriģētā bilance  (4)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

COM 2009. gada janvāris

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

n.p.

KP 2007. gada novembris

2,7

2,3

2,8

3,6

n.p.

Strukturālā bilance  (6)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

COM 2009. gada janvāris

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

n.p.

KP 2007. gada novembris

2,3

2,0

2,8

3,6

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

COM 2009. gada janvāris

40,6

34,8

36,2

36,0

n.p.

KP 2007. gada novembris

39,7

34,8

29,8

24,5

n.p.

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2009. gada janvāra pagaidu prognozes (COM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita kopš tā laika pieejamā informācija.

(3)  Proti, nav sniegti dati par nominālo IKP pieaugumu un ieņēmumiem no privatizācijas.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmās norādīto potenciālo un faktisko ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % un 1,2 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007. — 2010. gadā

(6)  Cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar jaunāko programmu ir 0,3 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % 2009. — 2011. gadā, visi samazina deficītu, un Komisijas dienestu janvāra starpposma pagaidu prognozē ir 0,3 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % 2009. gadā; visi samazina deficītu

Avoti:

Konverģences programma (KP). Komisijas dienestu 2009. gada janvāra pagaidu prognozes (COM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/28

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

(2009/C 68/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Saimnieciskā aktivitāte 2008. gadā ievērojami palēninājās, jo pasaules ekonomikas lejupslīde un finanšu krīze ietekmēja gan ārējo, gan iekšzemes pieprasījumu. Lai gan ikgadējais pieaugums joprojām sasniedza 1,9 %, tas lielā mērā bija saistīts ar iepriekšējā laikposma ietekmi, proti, iekšzemes pieprasījumu 2007. gada otrajā pusē, kuru radīja lielais privātā patēriņa pieaugums. Atbilstīgi Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozei paredzams, ka 2009. gadā saimnieciskā darbība krasi saruks par 2 %. Ļoti atvērto Nīderlandes ekonomiku salīdzinoši smagi ietekmēs paredzamais pasaules tirdzniecības apjoma kritums. Galvenie politikas uzdevumi ekonomiskās lejupslīdes apstākļos ir saistīti gan ar finanšu nozari, kurā ir jārisina jautājums par ļoti zemo uzticību un pensiju fondu aktīvu samazinājumu, gan ar reālo ekonomiku, kurā ir jāatbalsta ieguldījumi un konkurētspēja. Lejupslīde būtiski ietekmēs valsts finanses, jo ir gaidāms, ka 2008. gadā prognozētais pārpalikums kļūs par deficītu 2009. gadā, kas vēl vairāk pieaugs 2010. gadā. Ir ņemta vērā tā ietekme, ko izraisīs atbalsta pasākumi, par kuriem paziņoja novembrī un kuri nodrošina atbalstu arī privātiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saimnieciskā aktivitāte 2008. gadā ievērojami palēninājās, jo pasaules ekonomikas lejupslīde un finanšu krīze ietekmēja gan ārējo, gan iekšzemes pieprasījumu. Lai gan ikgadējais pieaugums joprojām sasniedza 1,9 %, tas lielā mērā bija saistīts ar iepriekšējā laikposma ietekmi, proti, iekšzemes pieprasījumu 2007. gada otrajā pusē, kuru radīja lielais privātā patēriņa pieaugums. Atbilstīgi Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozei paredzams, ka 2009. gadā saimnieciskā darbība krasi saruks par 2 %. Ļoti atvērto Nīderlandes ekonomiku salīdzinoši smagi ietekmēs paredzamais pasaules tirdzniecības apjoma kritums. Galvenie politikas uzdevumi ekonomiskās lejupslīdes apstākļos ir saistīti gan ar finanšu nozari, kurā ir jārisina jautājums par ļoti zemo uzticību un pensiju fondu aktīvu samazinājumu, gan ar reālo ekonomiku, kurā ir jāatbalsta ieguldījumi un konkurētspēja. Lejupslīde būtiski ietekmēs valsts finanses, jo ir gaidāms, ka 2008. gadā prognozētais pārpalikums kļūs par deficītu 2009. gadā, kas vēl vairāk pieaugs 2010. gadā. Ir ņemta vērā tā ietekme, ko izraisīs atbalsta pasākumi, par kuriem paziņoja novembrī un kuri nodrošina atbalstu arī privātiem ieguldījumiem.

| (3) | Nīderlande 2008. gada 19. decembrī iesniedza stabilitātes programmas papildinājumu, kas satur atveseļošanas plānu un daļēju makroekonomikas scenārija atjauninājumu. Šajā papildinājumā iekļautie skaitļi ir pesimistiskāki nekā programmā norādītie — IKP pieaugums -0,75 % 2009. gadā un 1 % 2010. gadā, kopējais valsts budžeta deficīts 1,2 % un 2,4 % no IKP. Tomēr šie jaunie skaitļi netiks izmantoti kā bāze novērtējumam, jo makroekonomikas scenārijs vēl nebija pilnībā izstrādāts un valsts finanšu dati bija iesniegti tikai informatīvos nolūkos bez oficiāla Finanšu ministrijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(3)

Nīderlande 2008. gada 19. decembrī iesniedza stabilitātes programmas papildinājumu, kas satur atveseļošanas plānu un daļēju makroekonomikas scenārija atjauninājumu. Šajā papildinājumā iekļautie skaitļi ir pesimistiskāki nekā programmā norādītie — IKP pieaugums -0,75 % 2009. gadā un 1 % 2010. gadā, kopējais valsts budžeta deficīts 1,2 % un 2,4 % no IKP. Tomēr šie jaunie skaitļi netiks izmantoti kā bāze novērtējumam, jo makroekonomikas scenārijs vēl nebija pilnībā izstrādāts un valsts finanšu dati bija iesniegti tikai informatīvos nolūkos bez oficiāla Finanšu ministrijas apstiprinājuma.

| (4) | Makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 2,25 % 2008. gadā līdz 1,25 % 2009. gadā, pirms atkal sasniegs vidējo 2 % līmeni pārējā programmas periodā. Ņemot vērā pēdējos mēnešos vērojamo makroekonomiskās attīstības izredžu straujo pasliktināšanos, šis septembrī sagatavotais scenārijs (2), šķiet, ir balstīts uz izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu, salīdzinot ar Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi. Arī papildinājumā norādītais IKP pieauguma rādītājs 2009. gadam (-0,75 %) joprojām ir optimistisks salīdzinājumā ar Komisijas dienestu prognozi, kurā atspoguļota ekonomikas attīstības izredžu ļoti strauja pasliktināšanās. Konkrēti, jaunākā pieejamā informācija liecina par ieguldījumu strauju samazinājumu uz stingrāku kreditēšanas nosacījumu fona, kā arī strauju eksporta kritumu vāja ārējā pieprasījuma dēļ. Atbalsta pasākumu (ierobežota) ietekme uz budžetu un ekonomiku nav atspoguļota makroekonomikas scenārijā. Programmā prognozētā inflācija, šķiet, ir pārāk augsta 2009. gadam, taču varētu būt reālistiska attiecībā uz vēlāko periodu. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP pieaugums palēnināsies no 2,25 % 2008. gadā līdz 1,25 % 2009. gadā, pirms atkal sasniegs vidējo 2 % līmeni pārējā programmas periodā. Ņemot vērā pēdējos mēnešos vērojamo makroekonomiskās attīstības izredžu straujo pasliktināšanos, šis septembrī sagatavotais scenārijs (2), šķiet, ir balstīts uz izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu, salīdzinot ar Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi. Arī papildinājumā norādītais IKP pieauguma rādītājs 2009. gadam (-0,75 %) joprojām ir optimistisks salīdzinājumā ar Komisijas dienestu prognozi, kurā atspoguļota ekonomikas attīstības izredžu ļoti strauja pasliktināšanās. Konkrēti, jaunākā pieejamā informācija liecina par ieguldījumu strauju samazinājumu uz stingrāku kreditēšanas nosacījumu fona, kā arī strauju eksporta kritumu vāja ārējā pieprasījuma dēļ. Atbalsta pasākumu (ierobežota) ietekme uz budžetu un ekonomiku nav atspoguļota makroekonomikas scenārijā. Programmā prognozētā inflācija, šķiet, ir pārāk augsta 2009. gadam, taču varētu būt reālistiska attiecībā uz vēlāko periodu.

| (5) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē 2008. gada valsts budžeta bilance tiek lēsta ar pārpalikumu 1,1 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto pārpalikuma mērķi — 0,5 % no IKP. Šī uzlabojuma galvenais iemesls ir tas, ka 2007. gada rezultāti bija labāki, nekā cerēts. Finanšu krīzes dēļ nodokļu ieņēmumi bija mazāki, toties ieņēmumi no gāzes bija lielāki, nekā cerēts, tāpēc 2008. gadā ieņēmumu pieaugums bija nedaudz lielāks par plānoto. Arī izdevumu pieaugums 2008. gadā bija nedaudz lielāks, galvenokārt atspoguļojot procentu maksājumus un bērnu aprūpes izdevumus, kas bija lielāki, nekā plānots. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē 2008. gada valsts budžeta bilance tiek lēsta ar pārpalikumu 1,1 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto pārpalikuma mērķi — 0,5 % no IKP. Šī uzlabojuma galvenais iemesls ir tas, ka 2007. gada rezultāti bija labāki, nekā cerēts. Finanšu krīzes dēļ nodokļu ieņēmumi bija mazāki, toties ieņēmumi no gāzes bija lielāki, nekā cerēts, tāpēc 2008. gadā ieņēmumu pieaugums bija nedaudz lielāks par plānoto. Arī izdevumu pieaugums 2008. gadā bija nedaudz lielāks, galvenokārt atspoguļojot procentu maksājumus un bērnu aprūpes izdevumus, kas bija lielāki, nekā plānots.

| (6) | Atjauninājumā norādītais budžeta mērķis 2009. gadā ir pārpalikums 1,2 % apmērā no IKP, kas ir salīdzināms ar Komisijas dienestu starpposma prognozē plānoto deficītu 1,4 % apmērā no IKP. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta atjauninātajā stabilitātes programmā un kuru pārrēķinājuši Komisijas dienesti, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance 2009. gadā būs ar pārpalikumu aptuveni 1 % apmērā no IKP (salīdzinājumam — 2008. gada pārpalikums ir aptuveni 0,75 %). Programmā paredzēto fiskālās politikas nostādni var uzskatīt par nedaudz restriktīvu. Tomēr Komisijas dienestu starpposma prognozē paredzēta ekspansīva fiskālā politika 2009. gadā, strukturālās bilances pasliktinājums par 1 procentu punktu no IKP, kuru radījusi pret ekonomisko lejupslīdi vērstu diskrecionāru pasākumu ietekme uz budžetu (kas varētu sasniegt līdz 0,5 % no IKP), kā arī zaudējumi gāzes ieņēmumos un nodokļu ieņēmumos, kas saistīti ar zemāku izaugsmi un lielāku nodokļu elastīgumu. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninājumā norādītais budžeta mērķis 2009. gadā ir pārpalikums 1,2 % apmērā no IKP, kas ir salīdzināms ar Komisijas dienestu starpposma prognozē plānoto deficītu 1,4 % apmērā no IKP. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta atjauninātajā stabilitātes programmā un kuru pārrēķinājuši Komisijas dienesti, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance 2009. gadā būs ar pārpalikumu aptuveni 1 % apmērā no IKP (salīdzinājumam — 2008. gada pārpalikums ir aptuveni 0,75 %). Programmā paredzēto fiskālās politikas nostādni var uzskatīt par nedaudz restriktīvu. Tomēr Komisijas dienestu starpposma prognozē paredzēta ekspansīva fiskālā politika 2009. gadā, strukturālās bilances pasliktinājums par 1 procentu punktu no IKP, kuru radījusi pret ekonomisko lejupslīdi vērstu diskrecionāru pasākumu ietekme uz budžetu (kas varētu sasniegt līdz 0,5 % no IKP), kā arī zaudējumi gāzes ieņēmumos un nodokļu ieņēmumos, kas saistīti ar zemāku izaugsmi un lielāku nodokļu elastīgumu.

| (7) | Galvenais programmas budžeta stratēģijas mērķis ir programmas perioda beigās sasniegt strukturālu pārpalikumu (t.i., cikliski koriģēto pārpalikumu, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 1 % apmērā no IKP. Tādējādi Nīderlande visā programmas periodā ievērotu savu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, proti, panākt strukturālu deficītu no 0,5 % līdz 1 % apmērā no IKP. Programmā paredzēts, ka budžeta pārpalikums samazināsies no 1,2 % 2009. gadā līdz 0,8 % no IKP 2010. gadā un pēc tam tas atkal pieaugs līdz 1,1 % no IKP 2011. gadā. Attiecībā uz primāro bilanci tiek prognozēta līdzīga notikumu gaita. Tiek prognozēts, ka valsts kopējais parāds, kurš programmā 2008. gadā ir aplēsts 42,1 % apmērā no IKP, samazināsies par 6 procentu punktiem visā programmas periodā. Taču šīs prognozes tika sagatavotas pirms valdības finanšu tirgus stabilizācijas pasākumiem, un tāpēc tajās šie pasākumi nav ņemti vērā. Šo pasākumu (piemēram, “Fortis Bank Netherlands” iegāde un banku rekapitalizācija) dēļ parāda attiecība pret IKP 2008. gadā ir palielinājusies par aptuveni 15 procentu punktiem. Konkrētāk, Komisijas dienestu starpposma prognoze liecina, ka 2008. gadā parāda attiecība sasniedza 57,3 % un 2009. gadā samazināsies līdz 53,2 %, jo tiks atmaksāti parādi, toties 2010. gadā atkal pieaugs līdz 55,2 %. No 2008. gada decembra papildinājuma datiem var secināt, ka gaidāmā faktiskā bilance 2009. un 2010. gadā tomēr būs krietni zemāka nekā programmā norādītie mērķi (proti, būs deficīts attiecīgi 1,2 % un 2,4 % apmērā). Tas liecina, ka arī 2011. gadam plānotā bilance var būt novecojusi. |
| --- | --- |

(7)

Galvenais programmas budžeta stratēģijas mērķis ir programmas perioda beigās sasniegt strukturālu pārpalikumu (t.i., cikliski koriģēto pārpalikumu, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 1 % apmērā no IKP. Tādējādi Nīderlande visā programmas periodā ievērotu savu vidēja termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli, proti, panākt strukturālu deficītu no 0,5 % līdz 1 % apmērā no IKP. Programmā paredzēts, ka budžeta pārpalikums samazināsies no 1,2 % 2009. gadā līdz 0,8 % no IKP 2010. gadā un pēc tam tas atkal pieaugs līdz 1,1 % no IKP 2011. gadā. Attiecībā uz primāro bilanci tiek prognozēta līdzīga notikumu gaita. Tiek prognozēts, ka valsts kopējais parāds, kurš programmā 2008. gadā ir aplēsts 42,1 % apmērā no IKP, samazināsies par 6 procentu punktiem visā programmas periodā. Taču šīs prognozes tika sagatavotas pirms valdības finanšu tirgus stabilizācijas pasākumiem, un tāpēc tajās šie pasākumi nav ņemti vērā. Šo pasākumu (piemēram, “Fortis Bank Netherlands” iegāde un banku rekapitalizācija) dēļ parāda attiecība pret IKP 2008. gadā ir palielinājusies par aptuveni 15 procentu punktiem. Konkrētāk, Komisijas dienestu starpposma prognoze liecina, ka 2008. gadā parāda attiecība sasniedza 57,3 % un 2009. gadā samazināsies līdz 53,2 %, jo tiks atmaksāti parādi, toties 2010. gadā atkal pieaugs līdz 55,2 %. No 2008. gada decembra papildinājuma datiem var secināt, ka gaidāmā faktiskā bilance 2009. un 2010. gadā tomēr būs krietni zemāka nekā programmā norādītie mērķi (proti, būs deficīts attiecīgi 1,2 % un 2,4 % apmērā). Tas liecina, ka arī 2011. gadam plānotā bilance var būt novecojusi.

| (8) | Programmā paredzētos budžeta rezultātus apdraud (ievērojami) negatīvi riski. Būtiskākais risks saistīts ar to, ka makroekonomiskās prognozes pamatā esošie pieņēmumi ir izteikti optimistiski, kā to apliecina jaunākie ekonomiskie dati, kas liecina par vāju ekonomisku izaugsmi, piemēram, rūpnieciskā ražošanā. Ekonomiskās izaugsmes rādītāju atšķirība salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposma prognozē norādīto lielumu ir 3,25 % no IKP 2009. gadā, kas nozīmē ievērojamus budžeta riskus, un tas ir atspoguļots arī papildinājumā, kurā norādīts uz valsts bilances pasliktināšanos. Turklāt fiskālo stimulu pasākumi vēl nav ņemti vērā programmā iekļautajos budžeta mērķos, lai gan to ietekme ir ļoti maza. Pasākumi, kas saistīti ar garantijām, ne tikai tieši ietekmē budžetu, bet arī rada ievērojamu netiešu risku, ja tie tiek plaši izmantoti. Visbeidzot, budžeta rezultātu izpildi var apdraudēt ieņēmumi no gāzes, jo programmā prognozētie ieņēmumi ir balstīti uz optimistiskākām hipotēzēm par naftas cenu nekā Komisijas dienestu starpposma prognozē. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, un lielās garantijas banku sektoram, pastāv liels risks, ka parāda attiecības dinamika var izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

(8)

Programmā paredzētos budžeta rezultātus apdraud (ievērojami) negatīvi riski. Būtiskākais risks saistīts ar to, ka makroekonomiskās prognozes pamatā esošie pieņēmumi ir izteikti optimistiski, kā to apliecina jaunākie ekonomiskie dati, kas liecina par vāju ekonomisku izaugsmi, piemēram, rūpnieciskā ražošanā. Ekonomiskās izaugsmes rādītāju atšķirība salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposma prognozē norādīto lielumu ir 3,25 % no IKP 2009. gadā, kas nozīmē ievērojamus budžeta riskus, un tas ir atspoguļots arī papildinājumā, kurā norādīts uz valsts bilances pasliktināšanos. Turklāt fiskālo stimulu pasākumi vēl nav ņemti vērā programmā iekļautajos budžeta mērķos, lai gan to ietekme ir ļoti maza. Pasākumi, kas saistīti ar garantijām, ne tikai tieši ietekmē budžetu, bet arī rada ievērojamu netiešu risku, ja tie tiek plaši izmantoti. Visbeidzot, budžeta rezultātu izpildi var apdraudēt ieņēmumi no gāzes, jo programmā prognozētie ieņēmumi ir balstīti uz optimistiskākām hipotēzēm par naftas cenu nekā Komisijas dienestu starpposma prognozē. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķus, un lielās garantijas banku sektoram, pastāv liels risks, ka parāda attiecības dinamika var izrādīties mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā.

| (9) | Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Nīderlandē ir augstāka nekā vidēji ES. Prognozētais nodokļu ieņēmumu pieaugums nākotnē (kā daļa no IKP), galvenokārt pateicoties atliktajai pensiju aplikšanai ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un tas mazina sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču ar to nav pietiekami, lai pilnībā nosegtu nākotnē paredzamo izdevumu pieaugumu. Lielāki primārie pārpalikumi vidējā termiņā un tādu reformu pasākumu īstenošana, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzēs mazināt vidējas nozīmības apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējai. Finanšu krīze var arī negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā sakarā ar Nīderlandes finanšu sektora stabilizācijas shēmām (piemēram, rekapitalizācija, garantijas), galvenokārt tāpēc, ka tās ietekmē valsts parādu, ja nākotnē pilnībā neatgūs valsts atbalsta pasākumu izmaksas. |
| --- | --- |

(9)

Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Nīderlandē ir augstāka nekā vidēji ES. Prognozētais nodokļu ieņēmumu pieaugums nākotnē (kā daļa no IKP), galvenokārt pateicoties atliktajai pensiju aplikšanai ar nodokļiem, daļēji kompensētu valsts izdevumu palielināšanos ilgtermiņā. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā ir labāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un tas mazina sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, taču ar to nav pietiekami, lai pilnībā nosegtu nākotnē paredzamo izdevumu pieaugumu. Lielāki primārie pārpalikumi vidējā termiņā un tādu reformu pasākumu īstenošana, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzēs mazināt vidējas nozīmības apdraudējumus valsts finanšu ilgtspējai. Finanšu krīze var arī negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā sakarā ar Nīderlandes finanšu sektora stabilizācijas shēmām (piemēram, rekapitalizācija, garantijas), galvenokārt tāpēc, ka tās ietekmē valsts parādu, ja nākotnē pilnībā neatgūs valsts atbalsta pasākumu izmaksas.

| (10) | Nīderlande 1994. gadā ieviesa uz tendencēm balstītu budžeta sistēmu, kas ir izrādījusies ļoti veiksmīga (3). Lai gan šo sistēmu atkārtoti apstiprināja pašreizējā valdība, 2007. gadā uzsākot darbu, tā veica dažas nelielas korekcijas (4). Pavisam nesen, 2008. gada novembrī, fiskālie noteikumi tika grozīti, un tagad visi iespējamie izdevumi un beznodokļu ieņēmumi no intervences finanšu sektorā netiek ņemti vērā izdevumu griestu aprēķinā (5). Turklāt, ja šo valdības darbību rezultātā tiks sasniegta deficīta signālvērtība (6) 2 % apmērā no IKP, netiks veikti nekādi korektīvi pasākumi. Šis papildu budžeta noteikums ir paredzēts, lai mazinātu pret finanšu krīzi vērsto pasākumu ietekmi uz normālu budžeta pieņemšanu. Šiem noteikumu grozījumiem nav norādīts nekāds spēkā esības termiņš. Valdība arī paziņoja, ka no 2012. gada tiks mainīta metodoloģija attiecībā uz to, kā budžetā tiks izmantoti neapliekamie ieņēmumi no gāzes. Laika periodam no 2008. gada līdz 2011. gadam ir noteikta maksimālā gāzes ieņēmumu summa, ko var izmantot izdevumiem. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlande 1994. gadā ieviesa uz tendencēm balstītu budžeta sistēmu, kas ir izrādījusies ļoti veiksmīga (3). Lai gan šo sistēmu atkārtoti apstiprināja pašreizējā valdība, 2007. gadā uzsākot darbu, tā veica dažas nelielas korekcijas (4). Pavisam nesen, 2008. gada novembrī, fiskālie noteikumi tika grozīti, un tagad visi iespējamie izdevumi un beznodokļu ieņēmumi no intervences finanšu sektorā netiek ņemti vērā izdevumu griestu aprēķinā (5). Turklāt, ja šo valdības darbību rezultātā tiks sasniegta deficīta signālvērtība (6) 2 % apmērā no IKP, netiks veikti nekādi korektīvi pasākumi. Šis papildu budžeta noteikums ir paredzēts, lai mazinātu pret finanšu krīzi vērsto pasākumu ietekmi uz normālu budžeta pieņemšanu. Šiem noteikumu grozījumiem nav norādīts nekāds spēkā esības termiņš. Valdība arī paziņoja, ka no 2012. gada tiks mainīta metodoloģija attiecībā uz to, kā budžetā tiks izmantoti neapliekamie ieņēmumi no gāzes. Laika periodam no 2008. gada līdz 2011. gadam ir noteikta maksimālā gāzes ieņēmumu summa, ko var izmantot izdevumiem.

| (11) | Lai stabilizētu finanšu sektoru, Nīderlandes valdība ir veikusi vairākus pasākumus. Pirmkārt, tā ir palielinājusi noguldījumu garantiju sistēmas segto summu līdz EUR 100 000. Otrkārt, ir ieviesta kredītu garantiju sistēma 200 miljardu euro apmērā (33 % no IKP) attiecībā uz banku vidējā termiņa parāda instrumentiem. Sistēmas mērķis ir uzlabot to piekļuvi finansējumam. Treškārt, tika izveidots fonds 20 miljardu euro apmērā (3,3 % no IKP) finanšu iestāžu rekapitalizācijai. Visbeidzot, valdība ir nacionalizējusi lielu banku un nodrošinājusi atbalsta mehānismu lielai finanšu iestādei. |
| --- | --- |

(11)

Lai stabilizētu finanšu sektoru, Nīderlandes valdība ir veikusi vairākus pasākumus. Pirmkārt, tā ir palielinājusi noguldījumu garantiju sistēmas segto summu līdz EUR 100 000. Otrkārt, ir ieviesta kredītu garantiju sistēma 200 miljardu euro apmērā (33 % no IKP) attiecībā uz banku vidējā termiņa parāda instrumentiem. Sistēmas mērķis ir uzlabot to piekļuvi finansējumam. Treškārt, tika izveidots fonds 20 miljardu euro apmērā (3,3 % no IKP) finanšu iestāžu rekapitalizācijai. Visbeidzot, valdība ir nacionalizējusi lielu banku un nodrošinājusi atbalsta mehānismu lielai finanšu iestādei.

| (12) | Atbilstīgi Eiropadomes decembrī apstiprinātajam Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam Nīderlande ir pieņēmusi pasākumus, kuru mērķis ir ar nodokļu samazinājumu un aizdevumu garantijām veicināt privātus ieguldījumus; aizsargāt nodarbinātību, iespējams, īslaicīgi samazinot darba stundu skaitu; uzlabot kredītu piedāvājumu, izmantojot garantijas, un samazināt sociālās iemaksas. Šie pasākumi ir savlaicīgi un ar noteiktu mērķi, tie ir saskaņā ar EEAP un daļēji — pagaidu pasākumi. Tiem nevajadzētu ievērojami ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Lai gan valsts bilances un parāda sākotnējais stāvoklis ir pozitīvs un prognozes liecina, ka lejupslīde būs smaga, finanšu atbalsta pasākumu apjoms ir neliels (0,5 % no IKP), jo lielas saistības uzņemtas, lai īstenotu finanšu glābšanas pasākumus. Šis stabilitātes programmas atjauninājums ietver arī vairākus strukturālus pasākumus, ar ko palielina pieprasījumu, turklāt tas ir saderīgs ar ilgtermiņa politikas reformu programmu. Sociālo iemaksu samazinājuma mērķis ir palielināt pieprasījumu, tajā pašā laikā palielinot darbaspēka pieejamību. Turklāt, lai mazinātu darbavietu likvidēšanu un atvieglotu ienākšanu darba tirgū, ir izveidoti mobilitātes centri, kas ir balstīti uz publisko un privāto partnerību. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi Eiropadomes decembrī apstiprinātajam Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam Nīderlande ir pieņēmusi pasākumus, kuru mērķis ir ar nodokļu samazinājumu un aizdevumu garantijām veicināt privātus ieguldījumus; aizsargāt nodarbinātību, iespējams, īslaicīgi samazinot darba stundu skaitu; uzlabot kredītu piedāvājumu, izmantojot garantijas, un samazināt sociālās iemaksas. Šie pasākumi ir savlaicīgi un ar noteiktu mērķi, tie ir saskaņā ar EEAP un daļēji — pagaidu pasākumi. Tiem nevajadzētu ievērojami ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Lai gan valsts bilances un parāda sākotnējais stāvoklis ir pozitīvs un prognozes liecina, ka lejupslīde būs smaga, finanšu atbalsta pasākumu apjoms ir neliels (0,5 % no IKP), jo lielas saistības uzņemtas, lai īstenotu finanšu glābšanas pasākumus. Šis stabilitātes programmas atjauninājums ietver arī vairākus strukturālus pasākumus, ar ko palielina pieprasījumu, turklāt tas ir saderīgs ar ilgtermiņa politikas reformu programmu. Sociālo iemaksu samazinājuma mērķis ir palielināt pieprasījumu, tajā pašā laikā palielinot darbaspēka pieejamību. Turklāt, lai mazinātu darbavietu likvidēšanu un atvieglotu ienākšanu darba tirgū, ir izveidoti mobilitātes centri, kas ir balstīti uz publisko un privāto partnerību. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

| (13) | Fiskālās politikas nostādne, ko mēra ar izmaiņām strukturālajā bilancē un ņemot vērā riskus, kas saistīti ar budžeta prognozēm, 2009. gadā ir ekspansīva. Tas kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo risku, kas saistīts ar valsts bilances un parāda dinamiku, pastāv iespēja, ka valsts finanšu pasliktināšanās negatīvi ietekmēs to ilgtspēju ilgtermiņā. No otras puses, tiek prognozēts, ka ilgtermiņa ilgtspējai varētu nākt par labu plānotie nodarbinātības palielināšanas pasākumi, piemēram, vispārēja nodokļu kredīta tālāknodošanas pakāpeniska atcelšana un gūto ienākumu nodokļu kredīta ieviešana, lai nodrošinātu lielākus ienākumus zemas kvalifikācijas darbiniekiem. Visbeidzot, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar iepriekš minētajām parāda prognozēm, ir iespējams, ka parāda attiecība programmas darbības laikā pārsniegs atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(13)

Fiskālās politikas nostādne, ko mēra ar izmaiņām strukturālajā bilancē un ņemot vērā riskus, kas saistīti ar budžeta prognozēm, 2009. gadā ir ekspansīva. Tas kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo risku, kas saistīts ar valsts bilances un parāda dinamiku, pastāv iespēja, ka valsts finanšu pasliktināšanās negatīvi ietekmēs to ilgtspēju ilgtermiņā. No otras puses, tiek prognozēts, ka ilgtermiņa ilgtspējai varētu nākt par labu plānotie nodarbinātības palielināšanas pasākumi, piemēram, vispārēja nodokļu kredīta tālāknodošanas pakāpeniska atcelšana un gūto ienākumu nodokļu kredīta ieviešana, lai nodrošinātu lielākus ienākumus zemas kvalifikācijas darbiniekiem. Visbeidzot, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar iepriekš minētajām parāda prognozēm, ir iespējams, ka parāda attiecība programmas darbības laikā pārsniegs atsauces vērtību.

| (14) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu.

Kopumā var secināt, ka Nīderlandei ir stabils sākotnējais budžeta stāvoklis. Tomēr, ņemot vērā prognozēto kraso ekonomikas lejupslīdi, valsts bilance pēc vairākiem gadiem, kad budžetā bija pārpalikums, atkal nonāks mīnusos. Valsts tīrā parāda attiecība būtiski palielinājās tāpēc, ka tika veikti pasākumi finanšu sektora atbalstam. Budžetu mērķus, sākot ar 2009. gadu, apdraud būtiski negatīvi riski, lielākoties tāpēc, ka budžets balstīts uz pārāk optimistisku ekonomikas scenāriju, ko apliecina arī jaunākie dati (7).

Ņemot vērā iepriekšminēto izvērtējumu, Nīderlande ir aicināta īstenot 2009. gada fiskālo politiku, kā paredzēts saskaņā ar EEAP un Stabilitātes un izaugsmes paktu, ierobežot risku, ka, ņemot vērā jaunākās prognozes, 2010. gadā varētu turpināties ievērojama fiskālās bilances stāvokļa pasliktināšanās, un attiecīgi turpināt īstenot vidēja termiņa mērķus, kas izvirzīti laikposmam no 2011. gada.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2008.g. dec. | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM 2009.g. janv. | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2008.g. dec. | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM 2009.g. janv. | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (8)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2008.g. dec. | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM 2009.g. janv. (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 1,6 | 2,3 | 2,7 | n.d. | n.d. |
| Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM 2009.g. janv. | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | n.d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM 2009.g. janv. | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM 2009.g. janv. | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | n.d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM 2009.g. janv. | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM 2009.g. janv. | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM 2009.g. janv. | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (10)

  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM 2009.g. janv. | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | n.d. | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2008.g. dec. | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM 2009.g. janv. | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | n.d. |
| SP 2007.g. nov. | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2008.g. dec.

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM 2009.g. janv.

3,5

1,9

– 2,0

0,2

n.d.

SP 2007.g. nov.

2,75

2,5

1,75

1,75

n.d.

SPCI inflācija

(%)

SP 2008.g. dec.

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM 2009.g. janv.

1,6

2,2

1,9

1,8

n.d.

SP 2007.g. nov.

1,5

2,25

2

2

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (8)

(% no potenciālā IKP)

SP 2008.g. dec.

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM 2009.g. janv. (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

n.d.

SP 2007.g. nov.

1,6

2,3

2,7

n.d.

n.d.

Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM 2009.g. janv.

9,4

7,7

5,9

5,4

n.d.

SP 2007.g. nov.

6,6

6,5

7,2

7,5

n.d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM 2009.g. janv.

45,6

46,8

46,1

45,6

n.d.

SP 2007.g. nov.

45,9

46,9

46,9

47,2

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM 2009.g. janv.

45,3

45,7

47,4

48,3

n.d.

SP 2007.g. nov.

46,3

46,4

46,3

46,5

n.d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM 2009.g. janv.

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

n.d.

SP 2007.g. nov.

– 0,4

0,5

0,6

0,7

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM 2009.g. janv.

2,6

3,5

1,2

– 0,2

n.d.

SP 2007.g. nov.

1,8

2,7

2,7

2,7

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM 2009.g. janv.

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

n.d.

SP 2007.g. nov.

– 0,2

0,5

1,1

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (10)

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM 2009.g. janv.

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

n.d.

SP 2007.g. nov.

– 0,2

0,5

0,7

n.d.

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2008.g. dec.

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM 2009.g. janv.

45,7

57,3

53,2

55,2

n.d.

SP 2007.g. nov.

46,8

45

43

41,2

n.d.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuva pieejama pēc tam.

(3)  To apliecina fakts, ka kopš 1994. gada vidējais budžeta deficīts ir bijis 1,1 % no IKP, kas ir daudz labāks rādītājs par euro zonas vidējo deficītu — 2,3 % no IKP. Turklāt budžeta mērķi, kā noteikts attiecīgajos budžeta memorandos, netika sasniegti tikai trīs gadus.

(4)  Šo pasākumu aprakstu skatīt 6. sadaļā Nīderlandes stabilitātes programmas makrofiskālajā novērtējumā (2007. gada novembra atjauninājums).

(5)  Izdevumu griesti Nīderlandē sastāv no izdevumiem un ar nodokli neapliekamiem ieņēmumiem.

(6)  Signālvērtība attiecībā uz valsts budžeta bilanci ir paredzēta, lai nepieļautu deficīta sliekšņa — 3 % no IKP — pārkāpšanu. Ja tiek prognozēts, ka budžeta deficīts var pārsniegt šo vērtību, jāveic koriģējoši pasākumi, lai novērstu pārmērīga deficīta rašanos. Tā tika ieviesta 2004. gadā, jo 2003. gadā bija pārmērīgs deficīts. Sākotnēji signālvērtība bija deficīts 2,5 % apmērā no IKP. 2007. gadā tā tika samazināta līdz 2,0 % no IKP.

(7)  Ekonomikas politikas analīzes valsts birojs 2009. gada 17. februārī publicēja jaunas prognozes, kurās paredz ekonomiskās izaugsmes samazinājumu 2009. gadā par -3,5 % un 2010. gadā par -0,25 %, bet valsts budžeta bilances samazinājumu 2009. gadā par -2,9 % no IKP un 2010. gadā par -5,4 % no IKP.

(8)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(9)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % un 1,2 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(10)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu un Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,3 % 2009. gadā un samazina deficītu.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/33

---

PADOMES ATZINUMAM

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2008./2009. -2013./2014. gadam

(2009/C 68/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izvērtēja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2008./09. gada līdz 2013./14. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izvērtēja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2008./09. gada līdz 2013./14. gadam.

| (2) | Pēc vairāku gadu stabilas izaugsmes, kuras pamatā bija iekšzemes pieprasījums, 2008. gadā ekonomiskā aktivitāte Apvienotajā Karalistē strauji zaudēja tempu. Globālās finanšu krīzes sekas un krasās izmaiņas iekšzemes mājokļu tirgū savstarpēji pastiprināja ekonomikas lejupslīdi. Reaģējot uz ekonomisko un finanšu krīzi, Apvienotās Karalistes valdība pieņēma vairākus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti un palielinātu kredītu piešķiršanu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. 2008. gada novembrī, atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, valdības arī uzsāka fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu, kas kopumā veidoja 0,25 % no IKP 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā, papildus tam, automātiskajiem stabilizatoriem ļauj pilnībā darboties. Anglijas Banka padarīja mazāk stingru monetāro politiku, vairākkārt pazeminot procentu likmes (no 5,75 % 2007. gada jūlijā līdz 1,00 % pašlaik) un palielinot bilanci. Sterliņu mārciņas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā kritās par vairāk nekā 20 %. Ekonomiskās lejupslīdes, īpašumu cenu krišanās un ekspansīvas fiskālās nostādnes kopējās ietekmes rezultātā Apvienotās Karalistes valsts finanšu stāvoklis ir ievērojami pasliktinājies. Valsts primārās bilances straujā pasliktināšanās, kas jau bija ar deficītu periodā pirms krīzes iestāšanās, ir ietekmējusi Apvienotās Karalistes iespējas izmantot ne tik striktu fiskālo nostādni un nodrošināt budžeta ilgtspēju. 2008. gada marta budžetā Apvienotā Karaliste paziņoja par budžeta deficītu 2008./2009. gadā, kas pārsniedz atsauces vērtību — 3 % no IKP —, un rezultātā 2008. gada jūnijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairāku gadu stabilas izaugsmes, kuras pamatā bija iekšzemes pieprasījums, 2008. gadā ekonomiskā aktivitāte Apvienotajā Karalistē strauji zaudēja tempu. Globālās finanšu krīzes sekas un krasās izmaiņas iekšzemes mājokļu tirgū savstarpēji pastiprināja ekonomikas lejupslīdi. Reaģējot uz ekonomisko un finanšu krīzi, Apvienotās Karalistes valdība pieņēma vairākus pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sektora stabilitāti un palielinātu kredītu piešķiršanu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. 2008. gada novembrī, atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, valdības arī uzsāka fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu, kas kopumā veidoja 0,25 % no IKP 2008. gadā un 1,5 % no IKP 2009. gadā, papildus tam, automātiskajiem stabilizatoriem ļauj pilnībā darboties. Anglijas Banka padarīja mazāk stingru monetāro politiku, vairākkārt pazeminot procentu likmes (no 5,75 % 2007. gada jūlijā līdz 1,00 % pašlaik) un palielinot bilanci. Sterliņu mārciņas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā kritās par vairāk nekā 20 %. Ekonomiskās lejupslīdes, īpašumu cenu krišanās un ekspansīvas fiskālās nostādnes kopējās ietekmes rezultātā Apvienotās Karalistes valsts finanšu stāvoklis ir ievērojami pasliktinājies. Valsts primārās bilances straujā pasliktināšanās, kas jau bija ar deficītu periodā pirms krīzes iestāšanās, ir ietekmējusi Apvienotās Karalistes iespējas izmantot ne tik striktu fiskālo nostādni un nodrošināt budžeta ilgtspēju. 2008. gada marta budžetā Apvienotā Karaliste paziņoja par budžeta deficītu 2008./2009. gadā, kas pārsniedz atsauces vērtību — 3 % no IKP —, un rezultātā 2008. gada jūnijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.

| (3) | Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: galvenais scenārijs un piesardzīgāks alternatīvais scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procentu punkta ceturtdaļu mazāks par galvenajā scenārijā norādīto. Prognozes par valsts finansēm balstās uz alternatīvo scenāriju, kurš tiek uzskatīts par atsauces scenāriju atjauninātās programmas novērtējumā. Šis scenārijs paredz, ka recesija, kas sākās 2008. gada otrajā pusē, turpināsies arī 2009. gada pirmajā pusē, proti, programmā paredzēts reālā IKP samazinājums par 0,25 % 2008./2009. gadā un vēl par 0,5 % 2009./2010. gadā. IKP pieaugums 2010./2011. gadā būs līdz 2 %, un, sākot no 2011./2012. gada, tas būs 3 % gadā. Ņemot vērā straujo makroekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos pēdējos mēnešos, pat šis piesardzīgākais scenārijs, kas sagatavots 2008. gada novembrī, tagad šķiet balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu, īpaši 2009./2010. un 2010./2011. gadā (2). Programmas aplēses attiecībā uz fiskālās stimulēšanas pasākumu pozitīvo ietekmi uz IKP pieaugumu par apmēram 0,5 procentu punktu 2009. gadā atbilst Komisijas dienestu aplēsēm. Prognozes par inflāciju ir nedaudz augstākas nekā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē. |
| --- | --- |

(3)

Programmā ir ietverti divi makroekonomiskie scenāriji: galvenais scenārijs un piesardzīgāks alternatīvais scenārijs, kas balstīts uz tāda pieauguma tendenci, kas ir par procentu punkta ceturtdaļu mazāks par galvenajā scenārijā norādīto. Prognozes par valsts finansēm balstās uz alternatīvo scenāriju, kurš tiek uzskatīts par atsauces scenāriju atjauninātās programmas novērtējumā. Šis scenārijs paredz, ka recesija, kas sākās 2008. gada otrajā pusē, turpināsies arī 2009. gada pirmajā pusē, proti, programmā paredzēts reālā IKP samazinājums par 0,25 % 2008./2009. gadā un vēl par 0,5 % 2009./2010. gadā. IKP pieaugums 2010./2011. gadā būs līdz 2 %, un, sākot no 2011./2012. gada, tas būs 3 % gadā. Ņemot vērā straujo makroekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos pēdējos mēnešos, pat šis piesardzīgākais scenārijs, kas sagatavots 2008. gada novembrī, tagad šķiet balstīts uz optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu, īpaši 2009./2010. un 2010./2011. gadā (2). Programmas aplēses attiecībā uz fiskālās stimulēšanas pasākumu pozitīvo ietekmi uz IKP pieaugumu par apmēram 0,5 procentu punktu 2009. gadā atbilst Komisijas dienestu aplēsēm. Prognozes par inflāciju ir nedaudz augstākas nekā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē.

| (4) | Valsts budžeta deficīts Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē 2008./2009. gadam tiek lēsts 5,7 % apmērā no IKP un programmā 5,5 % apmērā, salīdzinot ar 2,9 % no IKP, kas tika prognozēti iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Negaidītais valsts budžeta deficīta pieaugums galvenokārt atspoguļo faktu, ka ir pārskatītas prognozes par ieņēmumu pieaugumu, jo ir krasi pasliktinājusies makroekonomiskā situācija, kā arī to, ka darbojas automātiskie stabilizatori. Sakarā ar dzīvokļu fonda darījumu straujo kritumu un dzīvokļu fonda cenu kritumu par apmēram 0,5 procentu no IKP 2008./2009. gadā ir samazinājušies lēstie ieņēmumi no valsts nodevu iekasēšanas, bet ieņēmumi no uzņēmumu nodokļiem, kuri sastādīja ceturtdaļu nodokļu ieņēmumu pieauguma piecu gadu laikā līdz pat 2007./2008. gadam, arī ir strauji kritušies finanšu nozares rentabilitātes pasliktināšanās dēļ. Izdevumu daļā atjauninājumā tiek paredzēts, valsts kapitāla izdevumu pieaugums par 0,2 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, tādējādi atspoguļojot ekonomikas atbalstam veiktās darbības, un prognozēts, ka procentu maksājumi pārsniegs prognozes, jo palielinājusies indeksēto vērtspapīru parādu apkalpošanas inflācija. Turklāt diskrecionārie pasākumi, par kuriem Apvienotās Karalistes valdība ziņo kopš 2007. gada atjauninājuma, arī palielina prognozēto deficītu 2008./2009. gadā par apmēram 0,5 procentu punktu, tostarp ar 2008. gada maijā izziņoto iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu, standarta PVN likmes samazinājumu un papildu maksājumiem pensionāriem. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2008./2009. gadā palielināsies par gandrīz 10 procentu punktiem līdz aptuveni 53 % no IKP, un puse no šī pieauguma atspoguļo valsts finanšu sektora intervences, kas tieši neietekmē deficītu. |
| --- | --- |

(4)

Valsts budžeta deficīts Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē 2008./2009. gadam tiek lēsts 5,7 % apmērā no IKP un programmā 5,5 % apmērā, salīdzinot ar 2,9 % no IKP, kas tika prognozēti iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Negaidītais valsts budžeta deficīta pieaugums galvenokārt atspoguļo faktu, ka ir pārskatītas prognozes par ieņēmumu pieaugumu, jo ir krasi pasliktinājusies makroekonomiskā situācija, kā arī to, ka darbojas automātiskie stabilizatori. Sakarā ar dzīvokļu fonda darījumu straujo kritumu un dzīvokļu fonda cenu kritumu par apmēram 0,5 procentu no IKP 2008./2009. gadā ir samazinājušies lēstie ieņēmumi no valsts nodevu iekasēšanas, bet ieņēmumi no uzņēmumu nodokļiem, kuri sastādīja ceturtdaļu nodokļu ieņēmumu pieauguma piecu gadu laikā līdz pat 2007./2008. gadam, arī ir strauji kritušies finanšu nozares rentabilitātes pasliktināšanās dēļ. Izdevumu daļā atjauninājumā tiek paredzēts, valsts kapitāla izdevumu pieaugums par 0,2 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, tādējādi atspoguļojot ekonomikas atbalstam veiktās darbības, un prognozēts, ka procentu maksājumi pārsniegs prognozes, jo palielinājusies indeksēto vērtspapīru parādu apkalpošanas inflācija. Turklāt diskrecionārie pasākumi, par kuriem Apvienotās Karalistes valdība ziņo kopš 2007. gada atjauninājuma, arī palielina prognozēto deficītu 2008./2009. gadā par apmēram 0,5 procentu punktu, tostarp ar 2008. gada maijā izziņoto iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu, standarta PVN likmes samazinājumu un papildu maksājumiem pensionāriem. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2008./2009. gadā palielināsies par gandrīz 10 procentu punktiem līdz aptuveni 53 % no IKP, un puse no šī pieauguma atspoguļo valsts finanšu sektora intervences, kas tieši neietekmē deficītu.

| (5) | Jaunākajā programmas atjauninājumā attiecībā uz 2009./2010. gadu prognozēts valsts budžeta deficīta pieaugums par 2,75 procentu punktiem līdz 8,2 % no IKP salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposmu prognozē prognozētajiem 9,5 % no IKP. Tiek prognozēts valsts ieņēmumu kritums nominālajā izteiksmē par 2 %, bet izdevumu pieaugums par gandrīz 5 %. Programmā tiek lēsts, ka laikposmā no 2007./2008. līdz 2009./2010. gadam finanšu nozares lejupslīde un aktivitātes samazināšanās mājokļu tirgū samazinās valsts ieņēmumus, tostarp no iedzīvotāju ienākuma nodokļa par ieņēmumiem finanšu nozarē, kopumā par 1,5 procentu punktiem no IKP. Budžeta prognozes ietver arī fiskālās stimulēšanas pasākumus aptuveni 1 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā, tostarp standarta PVN likmes pagaidu samazinājumu, kas ir puse no 2008. gada novembra stimulu kopuma, un iepriekšējus ieguldījumu izdevumus. Tiek lēsts, ka strukturālais deficīts 2009./2010. gadā, kas definēts kā cikliski koriģēta budžeta bilance, kas aprēķināta, izmantojot kopīgi apstiprināto metodoloģiju, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, pasliktināsies par apmēram 2 procentu punktiem. Šis kritums gandrīz vienādās daļās atspoguļo ekspansīvo fiskālo pasākumu un nodokļu elastības ietekmi finanšu nozares un mājokļu tirgus aktivitāšu sarukšanas rezultātā, jo šīs nozares līdz lejupslīdei radīja lielus nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(5)

Jaunākajā programmas atjauninājumā attiecībā uz 2009./2010. gadu prognozēts valsts budžeta deficīta pieaugums par 2,75 procentu punktiem līdz 8,2 % no IKP salīdzinājumā ar Komisijas dienestu starpposmu prognozē prognozētajiem 9,5 % no IKP. Tiek prognozēts valsts ieņēmumu kritums nominālajā izteiksmē par 2 %, bet izdevumu pieaugums par gandrīz 5 %. Programmā tiek lēsts, ka laikposmā no 2007./2008. līdz 2009./2010. gadam finanšu nozares lejupslīde un aktivitātes samazināšanās mājokļu tirgū samazinās valsts ieņēmumus, tostarp no iedzīvotāju ienākuma nodokļa par ieņēmumiem finanšu nozarē, kopumā par 1,5 procentu punktiem no IKP. Budžeta prognozes ietver arī fiskālās stimulēšanas pasākumus aptuveni 1 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā, tostarp standarta PVN likmes pagaidu samazinājumu, kas ir puse no 2008. gada novembra stimulu kopuma, un iepriekšējus ieguldījumu izdevumus. Tiek lēsts, ka strukturālais deficīts 2009./2010. gadā, kas definēts kā cikliski koriģēta budžeta bilance, kas aprēķināta, izmantojot kopīgi apstiprināto metodoloģiju, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, pasliktināsies par apmēram 2 procentu punktiem. Šis kritums gandrīz vienādās daļās atspoguļo ekspansīvo fiskālo pasākumu un nodokļu elastības ietekmi finanšu nozares un mājokļu tirgus aktivitāšu sarukšanas rezultātā, jo šīs nozares līdz lejupslīdei radīja lielus nodokļu ieņēmumus.

| (6) | Programmas atjauninājumā nav norādīts budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM). Fiskālās prognozes programmā paredz strukturālā deficīta samazināšanu vidēji par gandrīz 1 procentu punktu gadā laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam. Programmā, nebalstoties uz politikas izmaiņām, ietvertas vidēja termiņa prognozes un paredzēta mērena valsts budžeta deficīta samazināšanās. Saskaņā ar programmu tiek prognozēts, ka kopējais deficīts laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam uzlabosies par vidēji apmēram 1,25 procentu punktiem no IKP gadā līdz 3,4 % no IKP līdz programmas perioda beigām. Aptuveni trīs piektdaļas no plānotajām korekcijām nominālajā bilancē laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam parāda izdevumu attiecības kritumu. Tiek pieņemts, ka gada nominālais izdevumu pieaugums laikposmā no 2011./2012. līdz 2013./2014. gadam palēnināsies līdz 4 % no vidējā 5,25 % iepriekšējā trīs gadu periodā, lai gan tēriņu pieauguma straujo samazināšanu vēl nepamato detalizēts ministriju tēriņu plāns, kas atspoguļotu izveidotu trīs gadu izdevumu pārskata procesu. Valdība ir paziņojusi par nodokļu un sociālās nodrošināšanas iemaksu palielinājumu, kā arī palielinājumu attiecībā uz plānotiem sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes uzlabojumiem, sākot ar 2010./2011. gadu. Prognozēts, ka valsts kopējais parāds programmas periodā palielināsies par 15,5 procentu punktiem līdz 68,5 % no IKP 2013./2014. gadā. Programmas mērķis ir panākt to, lai pēc programmas perioda beigām, līdz 2015./2016. gadam, IKP parāda daļa kristos. |
| --- | --- |

(6)

Programmas atjauninājumā nav norādīts budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM). Fiskālās prognozes programmā paredz strukturālā deficīta samazināšanu vidēji par gandrīz 1 procentu punktu gadā laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam. Programmā, nebalstoties uz politikas izmaiņām, ietvertas vidēja termiņa prognozes un paredzēta mērena valsts budžeta deficīta samazināšanās. Saskaņā ar programmu tiek prognozēts, ka kopējais deficīts laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam uzlabosies par vidēji apmēram 1,25 procentu punktiem no IKP gadā līdz 3,4 % no IKP līdz programmas perioda beigām. Aptuveni trīs piektdaļas no plānotajām korekcijām nominālajā bilancē laikposmā no 2010./2011. līdz 2013./2014. gadam parāda izdevumu attiecības kritumu. Tiek pieņemts, ka gada nominālais izdevumu pieaugums laikposmā no 2011./2012. līdz 2013./2014. gadam palēnināsies līdz 4 % no vidējā 5,25 % iepriekšējā trīs gadu periodā, lai gan tēriņu pieauguma straujo samazināšanu vēl nepamato detalizēts ministriju tēriņu plāns, kas atspoguļotu izveidotu trīs gadu izdevumu pārskata procesu. Valdība ir paziņojusi par nodokļu un sociālās nodrošināšanas iemaksu palielinājumu, kā arī palielinājumu attiecībā uz plānotiem sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes uzlabojumiem, sākot ar 2010./2011. gadu. Prognozēts, ka valsts kopējais parāds programmas periodā palielināsies par 15,5 procentu punktiem līdz 68,5 % no IKP 2013./2014. gadā. Programmas mērķis ir panākt to, lai pēc programmas perioda beigām, līdz 2015./2016. gadam, IKP parāda daļa kristos.

| (7) | Budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski. Komisijas dienestu 2009. gada janvāra ekonomiskās izaugsmes prognozes 2009./2010. un 2010./2011. gadam ir ievērojami vājākas nekā programmā prognozēts, un tas 2010./2011. gadā var palielināt deficītu par apmēram 2 procentu punktiem salīdzinājumā ar programmu. Turklāt varbūtība, ka ekonomiskā aktivitāte 2010. gadā būs vājāka, nekā prognozēts programmā, slēpj sevī risku, ka stimulējošie pasākumi, kas plānoti kā pagaidu pasākumi, netiks atcelti 2010. gadā. Programmā atzīts, ka vidējā termiņā finanšu nozares ieguldījums ekonomiskajā aktivitātē būs mazāks nekā iepriekšējās prognozēs aplēstais un ka kopējā pieprasījuma struktūrā nodokļu ieņēmumiem varētu būt mazāka nozīme. Tomēr, ieņēmumu elastība, kas paredzēta programmā pēc 2010./2011. gada, ir labvēlīga un kopējā pieprasījuma struktūrā nodokļu ieņēmumiem varētu būt mazāka nozīme, nekā minēts programmā. Ņemot vērā šos negatīvos riskus, parāda attiecības dinamika, iespējams, būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā laikposmam no 2009./2010. gada, kas rada lielāku risku parāda apkalpošanas izmaksām. Turklāt valsts finanšu sektora intervences arī rada augstāka deficīta un/vai parāda līmeņa risku, nekā prognozēts programmā (3). Tomēr prognozē, ka lielākā daļa valsts parāda pieauguma, kas radies finanšu nozares atbalsta operāciju dēļ un kas programmā lēsts apmēram 5 procentu punktu apmērā no IKP, būs īslaicīga. Sagaidāms, ka, tiklīdz ekonomika atveseļosies un finanšu nozares situācija stabilizēsies, Apvienotās Karalistes iestādes vismaz daļēji segs finanšu nozares intervenču palielināto parādu, izmantojot ieņēmumus no finanšu iestāžu kapitāla daļu pārdošanas atpakaļ privātajam sektoram un pieprasot aizdevumu atmaksu. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski. Komisijas dienestu 2009. gada janvāra ekonomiskās izaugsmes prognozes 2009./2010. un 2010./2011. gadam ir ievērojami vājākas nekā programmā prognozēts, un tas 2010./2011. gadā var palielināt deficītu par apmēram 2 procentu punktiem salīdzinājumā ar programmu. Turklāt varbūtība, ka ekonomiskā aktivitāte 2010. gadā būs vājāka, nekā prognozēts programmā, slēpj sevī risku, ka stimulējošie pasākumi, kas plānoti kā pagaidu pasākumi, netiks atcelti 2010. gadā. Programmā atzīts, ka vidējā termiņā finanšu nozares ieguldījums ekonomiskajā aktivitātē būs mazāks nekā iepriekšējās prognozēs aplēstais un ka kopējā pieprasījuma struktūrā nodokļu ieņēmumiem varētu būt mazāka nozīme. Tomēr, ieņēmumu elastība, kas paredzēta programmā pēc 2010./2011. gada, ir labvēlīga un kopējā pieprasījuma struktūrā nodokļu ieņēmumiem varētu būt mazāka nozīme, nekā minēts programmā. Ņemot vērā šos negatīvos riskus, parāda attiecības dinamika, iespējams, būs mazāk labvēlīga, nekā prognozēts programmā laikposmam no 2009./2010. gada, kas rada lielāku risku parāda apkalpošanas izmaksām. Turklāt valsts finanšu sektora intervences arī rada augstāka deficīta un/vai parāda līmeņa risku, nekā prognozēts programmā (3). Tomēr prognozē, ka lielākā daļa valsts parāda pieauguma, kas radies finanšu nozares atbalsta operāciju dēļ un kas programmā lēsts apmēram 5 procentu punktu apmērā no IKP, būs īslaicīga. Sagaidāms, ka, tiklīdz ekonomika atveseļosies un finanšu nozares situācija stabilizēsies, Apvienotās Karalistes iestādes vismaz daļēji segs finanšu nozares intervenču palielināto parādu, izmantojot ieņēmumus no finanšu iestāžu kapitāla daļu pārdošanas atpakaļ privātajam sektoram un pieprasot aizdevumu atmaksu.

| (8) | Lai gan pašlaik Apvienotajā Karalistē valsts parāds ir samērā zems un sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir gandrīz tāda pati kā vidēji visā ES, programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā, kas ir ievērojami sliktāks nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, nopietni apdraud valsts finanšu ilgtspēju, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Finanšu krīze var arī negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ja valdības atbalsta izmaksas netiek pilnībā atgūtas. Ja 2009. gada budžeta situācija, kā prognozēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, tiktu ņemta par sākuma punktu, ilgtspējas starpība ievērojami pasliktinātos. Turklāt tiek prognozēts, ka kopējā parāda attiecība pirms programmas perioda beigām pārsniegs Līguma atsauces vērtību. Primārā deficīta samazināšana ļautu samazināt riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju, kas, pamatojoties uz kopīgi apstiprinātu metodiku, ir novērtēti kā augsti riski, kuri izriet no pašreizējā augstā strukturālā deficīta. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan pašlaik Apvienotajā Karalistē valsts parāds ir samērā zems un sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir gandrīz tāda pati kā vidēji visā ES, programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā, kas ir ievērojami sliktāks nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, nopietni apdraud valsts finanšu ilgtspēju, pat neņemot vērā sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Finanšu krīze var arī negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ja valdības atbalsta izmaksas netiek pilnībā atgūtas. Ja 2009. gada budžeta situācija, kā prognozēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, tiktu ņemta par sākuma punktu, ilgtspējas starpība ievērojami pasliktinātos. Turklāt tiek prognozēts, ka kopējā parāda attiecība pirms programmas perioda beigām pārsniegs Līguma atsauces vērtību. Primārā deficīta samazināšana ļautu samazināt riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju, kas, pamatojoties uz kopīgi apstiprinātu metodiku, ir novērtēti kā augsti riski, kuri izriet no pašreizējā augstā strukturālā deficīta.

| (9) | Nesenā ievērojamā Apvienotās Karalistes valsts finanšu pasliktināšanās būtiski apdraud iekšzemes fiskālo situāciju. 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumā abi spēkā esošie fiskālie noteikumi tika atcelti un aizstāti ar pagaidu noteikumu. Jaunā noteikums, kurš jāpiemēro, tiklīdz ekonomika izkļūs no lejupslīdes, izveidots ar mērķi uzlabot cikliski koriģēto kārtējo budžetu katru gadu tā, lai tas nonāk līdzsvarā un parāda attiecība pret IKP tiktu samazināta. Tas izstrādāts, lai būtu iespējams lielāks valsts aizņēmums ekonomikas atbalstam īstermiņā, lai gan, tiklīdz Apvienotās Karalistes ekonomika izkļūs no pašreizējās recesijas, tas varētu radīt kvantitatīvi nenosakāmus ierobežojumus attiecībā uz minimālo fiskālo konsolidāciju. Pirms 2015./2016. gada paredzēts ieviest jaunu satvaru, bet precīzs laiks tam nav noteikts. Efektīva un reālistiska pārstrādāta fiskālā programma būs svarīga, lai Apvienotā Karaliste vidējā termiņā īstenotu nepieciešamo fiskālo konsolidāciju. Jaunā efektivitātes programma, kura tika ieviesta kā daļa no 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata un papildināta 2008. gada budžeta un pirmsbudžeta ziņojumā, liecina par Apvienotās Karalistes iestāžu centieniem arī turpmāk galveno uzmanību pievērst līdzekļu izmantošanas lietderībai, tostarp nosakot vērienīgus mērķus efektivitātes palielināšanai, kā arī ieviešot jaunu uzraudzības un ziņošanas sistēmu. Programmas atjauninājumā iezīmēti daži konkrēti atbalsta pasākumi, bet nav skaidrs, cik lielā mērā tie skars dažādas ministrijas un politikas jomas. |
| --- | --- |

(9)

Nesenā ievērojamā Apvienotās Karalistes valsts finanšu pasliktināšanās būtiski apdraud iekšzemes fiskālo situāciju. 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumā abi spēkā esošie fiskālie noteikumi tika atcelti un aizstāti ar pagaidu noteikumu. Jaunā noteikums, kurš jāpiemēro, tiklīdz ekonomika izkļūs no lejupslīdes, izveidots ar mērķi uzlabot cikliski koriģēto kārtējo budžetu katru gadu tā, lai tas nonāk līdzsvarā un parāda attiecība pret IKP tiktu samazināta. Tas izstrādāts, lai būtu iespējams lielāks valsts aizņēmums ekonomikas atbalstam īstermiņā, lai gan, tiklīdz Apvienotās Karalistes ekonomika izkļūs no pašreizējās recesijas, tas varētu radīt kvantitatīvi nenosakāmus ierobežojumus attiecībā uz minimālo fiskālo konsolidāciju. Pirms 2015./2016. gada paredzēts ieviest jaunu satvaru, bet precīzs laiks tam nav noteikts. Efektīva un reālistiska pārstrādāta fiskālā programma būs svarīga, lai Apvienotā Karaliste vidējā termiņā īstenotu nepieciešamo fiskālo konsolidāciju. Jaunā efektivitātes programma, kura tika ieviesta kā daļa no 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata un papildināta 2008. gada budžeta un pirmsbudžeta ziņojumā, liecina par Apvienotās Karalistes iestāžu centieniem arī turpmāk galveno uzmanību pievērst līdzekļu izmantošanas lietderībai, tostarp nosakot vērienīgus mērķus efektivitātes palielināšanai, kā arī ieviešot jaunu uzraudzības un ziņošanas sistēmu. Programmas atjauninājumā iezīmēti daži konkrēti atbalsta pasākumi, bet nav skaidrs, cik lielā mērā tie skars dažādas ministrijas un politikas jomas.

| (10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Apvienotās Karalistes iestādes ir pieņēmušas vairākus politikas pasākumus, lai stabilizētu finanšu nozari un atbalstītu kredītu izsniegšanu. Kredītu garantiju shēma garantē banku izsniegtus īstermiņa parāda vērstpapīrus, lai refinansētu parādus, kam pienācis atmaksas termiņš. Turklāt īpašā likviditātes shēma, kuru Anglijas Banka izmantoja līdz 2009. gada janvārim, ļāva dalības bankām apmainīt nelikvīdus aktīvus pret Apvienotās Karalistes valsts kases vekseļiem. Šo shēmu nomainīja Anglijas Bankas “diskonta loga” mehānisms, kas nozīmē, ka bankām joprojām ir piekļuve ilgtermiņa likviditātei, bet tiek izmantots plašāks nodrošinājumu klāsts. Papildus divu finanšu iestāžu nacionalizācijai (“Northern Rock” 2008. gada februārī un “Bradford & Bingley” 2008. gada septembrī) valdība vairākās bankās iepludināja valsts kapitālu 37 miljardu sterliņu mārciņu apmērā (2,5 % no IKP). No 2009. gada februāra Valsts kase Anglijas Bankai ļaus iegādāties līdz 50 miljardiem sterliņu mārciņu (3,5 % no IKP) privātā sektora vērtspapīru. Valdība 2009. gada janvārī arī paziņoja par shēmu, kas piedāvā banku apdrošināšanu pret zaudējumiem no aktīviem, kurus galvenokārt ietekmējusi pašreizējā ekonomiskā lejupslīde, savukārt Finanšu uzraudzības iestādes (FSA) ziņojumā par kapitāla prasību regulējumu paskaidrots, ka bankas varēja izmantot kapitāla rezerves ekonomisko lejupslīžu laikā, tādējādi veicinot nepārtrauktu aizdošanu. |
| --- | --- |

(10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Apvienotās Karalistes iestādes ir pieņēmušas vairākus politikas pasākumus, lai stabilizētu finanšu nozari un atbalstītu kredītu izsniegšanu. Kredītu garantiju shēma garantē banku izsniegtus īstermiņa parāda vērstpapīrus, lai refinansētu parādus, kam pienācis atmaksas termiņš. Turklāt īpašā likviditātes shēma, kuru Anglijas Banka izmantoja līdz 2009. gada janvārim, ļāva dalības bankām apmainīt nelikvīdus aktīvus pret Apvienotās Karalistes valsts kases vekseļiem. Šo shēmu nomainīja Anglijas Bankas “diskonta loga” mehānisms, kas nozīmē, ka bankām joprojām ir piekļuve ilgtermiņa likviditātei, bet tiek izmantots plašāks nodrošinājumu klāsts. Papildus divu finanšu iestāžu nacionalizācijai (“Northern Rock” 2008. gada februārī un “Bradford & Bingley” 2008. gada septembrī) valdība vairākās bankās iepludināja valsts kapitālu 37 miljardu sterliņu mārciņu apmērā (2,5 % no IKP). No 2009. gada februāra Valsts kase Anglijas Bankai ļaus iegādāties līdz 50 miljardiem sterliņu mārciņu (3,5 % no IKP) privātā sektora vērtspapīru. Valdība 2009. gada janvārī arī paziņoja par shēmu, kas piedāvā banku apdrošināšanu pret zaudējumiem no aktīviem, kurus galvenokārt ietekmējusi pašreizējā ekonomiskā lejupslīde, savukārt Finanšu uzraudzības iestādes (FSA) ziņojumā par kapitāla prasību regulējumu paskaidrots, ka bankas varēja izmantot kapitāla rezerves ekonomisko lejupslīžu laikā, tādējādi veicinot nepārtrauktu aizdošanu.

| (11) | Atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Apvienotā Karaliste 2008. gada novembrī paziņoja par fiskālās stimulēšanas pasākumiem, kuru apmērs sasniedz apmēram 1,5 procentu punktu no IKP 2009. gadā, kas paredzēti, lai mazinātu IKP sarukšanu 2009. gadā par aptuveni,5 procentu punktu. Tie ir savlaicīgi pagaidu pasākumi, jo domāti, lai sekmētu iekšzemes pieprasījumu 2009. gadā. Tomēr prognozētais valsts budžeta deficīta pieaugums kombinācijā ar mazām iespējām fiskāliem manevriem un uzticamas fiskālās sistēmas trūkums vidējā termiņā, norāda, cik svarīgi ir, izmantojot ilgstošu konsolidāciju, vidējā termiņā mainīt stimulu.. Vairums fiskālo stimulu vērsti uz mājsaimniecību pirktspējas palielināšanu, un tiem ir tendence atbalstīt privātpersonas, kurām ir relatīvi lielāka vēlēšanās patērēt. Citi pasākumi, tostarp strukturālie, ir vērsti uz uzņēmējdarbības un ieguldījumu veicināšanu, valsts nodarbinātības dienestu darbības spējas palielināšanu un bezdarbnieku mācību iespēju vairošanu. Visbeidzot, pamatojoties uz 2008. gada septembrī pieņemto pasākumu kopumu mājokļu īpašnieku atbalstam, ir izziņoti papildu pasākumi, lai sekmētu korekcijas procesu mājokļu tirgū. Pasākumi atbilst īstermiņa politikas mērķim stabilizēt ražošanas apjomu un ir saderīgi ar Lisabonas strukturālās reformas plānu attiecībā uz Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, Apvienotā Karaliste 2008. gada novembrī paziņoja par fiskālās stimulēšanas pasākumiem, kuru apmērs sasniedz apmēram 1,5 procentu punktu no IKP 2009. gadā, kas paredzēti, lai mazinātu IKP sarukšanu 2009. gadā par aptuveni,5 procentu punktu. Tie ir savlaicīgi pagaidu pasākumi, jo domāti, lai sekmētu iekšzemes pieprasījumu 2009. gadā. Tomēr prognozētais valsts budžeta deficīta pieaugums kombinācijā ar mazām iespējām fiskāliem manevriem un uzticamas fiskālās sistēmas trūkums vidējā termiņā, norāda, cik svarīgi ir, izmantojot ilgstošu konsolidāciju, vidējā termiņā mainīt stimulu.. Vairums fiskālo stimulu vērsti uz mājsaimniecību pirktspējas palielināšanu, un tiem ir tendence atbalstīt privātpersonas, kurām ir relatīvi lielāka vēlēšanās patērēt. Citi pasākumi, tostarp strukturālie, ir vērsti uz uzņēmējdarbības un ieguldījumu veicināšanu, valsts nodarbinātības dienestu darbības spējas palielināšanu un bezdarbnieku mācību iespēju vairošanu. Visbeidzot, pamatojoties uz 2008. gada septembrī pieņemto pasākumu kopumu mājokļu īpašnieku atbalstam, ir izziņoti papildu pasākumi, lai sekmētu korekcijas procesu mājokļu tirgū. Pasākumi atbilst īstermiņa politikas mērķim stabilizēt ražošanas apjomu un ir saderīgi ar Lisabonas strukturālās reformas plānu attiecībā uz Apvienoto Karalisti.

| (12) | Pēc pēdējo gadu ekonomiskā uzplaukuma, kad fiskālā nostādne bija ekspansīva, un stimulējošo pasākumu kopuma pieņemšanas 2009. gadam Apvienotās Karalistes iestādes vidējā termiņā plāno sasniegt fiskālo konsolidāciju, kas līdzvērtīga strukturālās bilances uzlabojumam par aptuveni 1 procentu punktu gadā. Saskaņā ar šo konsolidācijas stratēģiju, stimulējoši pasākumi tiek plānoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr pastāv risks, ka stimulējošie pasākumi, kas plānoti kā pagaidu pasākumi, 2010. gadā netiks atcelti, ja, kā prognozēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, nepiepildīsies Apvienotās Karalistes iestāžu prognozētā ekonomikas atveseļošana 2010. gadā. Visbeidzot, prognozēts, ka parāda attiecība programmas periodā ievērojami pieaugs un, sākot no 2009./2010. gada, pārsniegs atsauces vērtību 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(12)

Pēc pēdējo gadu ekonomiskā uzplaukuma, kad fiskālā nostādne bija ekspansīva, un stimulējošo pasākumu kopuma pieņemšanas 2009. gadam Apvienotās Karalistes iestādes vidējā termiņā plāno sasniegt fiskālo konsolidāciju, kas līdzvērtīga strukturālās bilances uzlabojumam par aptuveni 1 procentu punktu gadā. Saskaņā ar šo konsolidācijas stratēģiju, stimulējoši pasākumi tiek plānoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr pastāv risks, ka stimulējošie pasākumi, kas plānoti kā pagaidu pasākumi, 2010. gadā netiks atcelti, ja, kā prognozēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, nepiepildīsies Apvienotās Karalistes iestāžu prognozētā ekonomikas atveseļošana 2010. gadā. Visbeidzot, prognozēts, ka parāda attiecība programmas periodā ievērojami pieaugs un, sākot no 2009./2010. gada, pārsniegs atsauces vērtību 60 % no IKP.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami būtiski trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami būtiski trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4).

Kopējais secinājums ir tāds, ka programma apstiprina, ka Apvienotās Karalistes budžeta stāvoklis ir strauji pasliktinājies, līdz ar to Apvienotās Karalistes valsts finanšu ilgtspēja ir apdraudēta. Iespējamība, ka tuvākajā laikā makroekonomiskā situācija izrādīsies krietni sliktāka, nekā paredzēts, rada risku, ka valsts budžeta deficīts visā programmas periodā būs lielāks. Pēc ekspansīviem fiskāliem pasākumiem 2009./2010. gadā programma no 2010./2011. gada paredz ilgstošu restriktīvāku fiskālo nostādni, tomēr šīs konsolidācijas sasniegšanu apdraud riski. Šie riski ir saistīti ar stimulējošos pasākumu termiņa iespējamu pagarināšanu līdz 2010. gadam, ja nenotiek ievērojama ekonomikas atveseļošana, ar mazāku ieņēmumu elastību un ar to, ka tēriņu mērķu izpilde ir apdraudēta. Ņemot vērā varbūtību, ka tuvākajā laikā Apvienotās Karalistes budžeta situācija var pasliktināties vairāk, nekā prognozēts, un ka fiskālās ilgtspēju apdraud paaugstināti riski, vidējā termiņā ir jāpievēršas vērienīgākai konsolidācijai. Paredzams, ka parāda attiecības pieaugums no 43,25 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 65 % 2010./2011. gadā, līdz programmas perioda beigās nostabilizēsies tuvu pie 70 %.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Apvienotā Karaliste tiek aicināta:

| i) | īstenot fiskālos plānus, tostarp stimulējošus pasākumus, kas ir atbilstīgi EEAP un saistībā ar SGP regulējumu, nepieļaujot turpmāku valsts finanšu pasliktināšanos; |
| --- | --- |

i)

īstenot fiskālos plānus, tostarp stimulējošus pasākumus, kas ir atbilstīgi EEAP un saistībā ar SGP regulējumu, nepieļaujot turpmāku valsts finanšu pasliktināšanos;

| ii) | 2010. un 2011. gadā un turpmāk īstenot ievērojamu budžeta konsolidāciju, kā arī turpināt konkretizēt pasākumus, kas būtu korekcijas pamatā, lai nodrošinātu to, ka deficīts tiek strauji samazināts zem atsauces vērtības; |
| --- | --- |

ii)

2010. un 2011. gadā un turpmāk īstenot ievērojamu budžeta konsolidāciju, kā arī turpināt konkretizēt pasākumus, kas būtu korekcijas pamatā, lai nodrošinātu to, ka deficīts tiek strauji samazināts zem atsauces vērtības;

| iii) | noteikt nākotnē piemērojamo fiskālo regulējumu, kas ir saderīgs ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas uzlabošanu. |
| --- | --- |

iii)

noteikt nākotnē piemērojamo fiskālo regulējumu, kas ir saderīgs ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas uzlabošanu.

Tāpat Apvienotā Karaliste tiek aicināta arī stingrāk ievērot rīcības kodeksā izklāstītās prasības par datiem.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu pārskats

| | | 2007/8 | 2008/9 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2008. g. dec. | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| Kom 2009. gada janv. | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. g. dec. | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Kom 2009. gada janv. | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. g. dec. | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Kom 2009. gada janv. | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | n.d. |
| Neto aizdevumi/aizņēmumi salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (6)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Kom. 2009. gada janv. | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Kopējie valsts ieņēmumi (7)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| Kom. 2009. gada janv. | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | n.d. |
| Kopējie valdības ieņēmumi (7)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| Kom. 2009. gada janv. | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | n.d. |
| Vispārējā valdības bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| Kom 2009. gada janv. | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| Kom 2009. gada janv. | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | n.d. |
| Cikliski koriģēta bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| Kom 2009. gada janv. | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | n.d. |
| Strukturāla bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| Kom 2009. gada janv. | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | n.d. |
| Valdības kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| Kom 2009. gada janv. | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | n.d. | n.d. | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāri, starpposma ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007/8

2008/9

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2008. g. dec.

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

Kom 2009. gada janv.

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

3

3

2

2,75

2,5

2,5

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. g. dec.

2,25

3,75

1

2

2

2

2

Kom 2009. gada janv.

2,2

3,4

– 0,3

1,3

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

2,25

2

2

2

2

2

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. g. dec.

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

Kom 2009. gada janv.

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

n.d.

Neto aizdevumi/aizņēmumi salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (6)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Kom. 2009. gada janv.

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Kopējie valsts ieņēmumi (7)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

Kom. 2009. gada janv.

42,1

41,4

41,2

41,6

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

n.d.

Kopējie valdības ieņēmumi (7)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

Kom. 2009. gada janv.

44,9

47,2

50,8

50,8

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

n.d.

Vispārējā valdības bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

Kom 2009. gada janv.

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

Kom 2009. gada janv.

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

n.d.

Cikliski koriģēta bilance (5)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

Kom 2009. gada janv.

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

n.d.

Strukturāla bilance (8)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

Kom 2009. gada janv.

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

n.d.

Valdības kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

Kom 2009. gada janv.

43,2

53,7

64,6

71,9

n.d.

n.d.

n.d.

KP 2007. g. nov.

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāri, starpposma ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognoze, kā arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(3)  Finanšu iestāžu akciju iegāde varētu izraisīt vienreizēju valsts budžeta deficīta palielinājumu atkarībā no akciju iegādes cenas salīdzinājuma ar esošo tirgus cenu vai patieso vērtību. Eurostat pašlaik izvērtē, kā statistikas pārskatos uzskaitīti valsts parāda vērtspapīri, kas emitēti, lai finansētu īpašo likviditātes shēmu un aktīvu iegādes programmu, un kuri programmā netiek uzskatīti par valsts parādu.

(4)  Konkrēti, tas, ka nav datu par darba tirgu, ir ievērojami sarežģījis ražošanas apjoma starpības pārrēķinu pēc vienotas metodes.

(5)  Ražošanas apjoma starpību un cikliski koriģētās bilances saskaņā ar programmām pārrēķina Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās iekļauto informāciju, izmantojot kopīgi apstiprinātu metodiku. KOM 2009. gada janvāra aprēķini iegūti, pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 1,5 %, 0,9 % un 1,0 % laika posmā no 2008. līdz 2010. gadam.

(6)  Dati attiecas un kalendāriem gadiem.

(7)  Dati par kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem nav iesniegti programmā saskaņā ar EKS95. Tādēļ tie nav tieši salīdzināmi ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi. Attiecībā uz 2012.-2013. un 2013.-2014. gadu, kopējo valdības ieņēmumu un izdevumu aprēķini ir ekstrapolēti no valsts sektora aprēķiniem.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Programmas perioda laikā nav vienreizēju vai citu pagaidu pasākumu.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāri, starpposma ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/39

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 68/08)

2009. gada 16. marts Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu, |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5456. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5456. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/39

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 68/09)

2009. gada 16. marts Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu, |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5474. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5474. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/40

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 20. marts

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3549 |
| JPY | Japānas jēna | 129,87 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4515 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,93950 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0560 |
| CHF | Šveices franks | 1,5291 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6500 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,628 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 298,36 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7083 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5662 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2972 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2872 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9685 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6770 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5008 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4240 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0535 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 901,81 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,0680 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2509 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4511 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 974,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9352 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,360 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,4920 |
| THB | Taizemes bats | 47,848 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0519 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1995 |
| INR | Indijas rūpija | 68,5170 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3549

JPY

Japānas jēna

129,87

DKK

Dānijas krona

7,4515

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,93950

SEK

Zviedrijas krona

11,0560

CHF

Šveices franks

1,5291

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6500

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,628

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

298,36

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7083

PLN

Polijas zlots

4,5662

RON

Rumānijas leja

4,2972

TRY

Turcijas lira

2,2872

AUD

Austrālijas dolārs

1,9685

CAD

Kanādas dolārs

1,6770

HKD

Hongkongas dolārs

10,5008

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4240

SGD

Singapūras dolārs

2,0535

KRW

Dienvidkorejas vons

1 901,81

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,0680

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2509

HRK

Horvātijas kuna

7,4511

IDR

Indonēzijas rūpija

15 974,27

MYR

Malaizijas ringits

4,9352

PHP

Filipīnu peso

65,360

RUB

Krievijas rublis

45,4920

THB

Taizemes bats

47,848

BRL

Brazīlijas reāls

3,0519

MXN

Meksikas peso

19,1995

INR

Indijas rūpija

68,5170

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/41

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. aprīlis

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

(2009/C 68/11)

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza īstenošanas Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009. | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009. | 31.3.2009. | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009. | 28.2.2009. | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009. | 31.1.2009. | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008. | 31.12.2008. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008. | 30.11.2008. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008. | 31.10.2008. | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008. | 30.9.2008. | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008.. | 31.8.2008. | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009.

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009.

31.3.2009.

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009.

28.2.2009.

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009.

31.1.2009.

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008.

31.12.2008.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008.

30.11.2008.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008.

31.10.2008.

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008.

30.9.2008.

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008..

31.8.2008.

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/42

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 68/12)

| 1. | Komisija 2009. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, kas pieder RBSK Group (“RBSK”, Austrija), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., ko kontrolē Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank bank group (“DZ”, Vācija), un Raiffeisen Bank S.A. (“RBRO”, Rumānija), ko kontrolē Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft group (“RZB”, Austrija), iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (“RBL” Rumānija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 16. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, kas pieder RBSK Group (“RBSK”, Austrija), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., ko kontrolē Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank bank group (“DZ”, Vācija), un Raiffeisen Bank S.A. (“RBRO”, Rumānija), ko kontrolē Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft group (“RZB”, Austrija), iegūst Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (“RBL” Rumānija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | RBSK: uzkrājumu un aizdevumu uzņēmējdarbība mājokļu mērķiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

RBSK: uzkrājumu un aizdevumu uzņēmējdarbība mājokļu mērķiem;

| — | DZ: banku darbības, apdrošināšanas un aktīvu pārvaldīšanas pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

DZ: banku darbības, apdrošināšanas un aktīvu pārvaldīšanas pakalpojumi;

| — | RZB: komercbanku un ieguldījumu banku darbība; |
| --- | --- |

—

RZB: komercbanku un ieguldījumu banku darbība;

| — | RBRO: universālā banka Rumānijā, kas pieder RZB; |
| --- | --- |

—

RBRO: universālā banka Rumānijā, kas pieder RZB;

| — | RBL: uzkrājumu un aizdevumu uzņēmējdarbība mājokļu mērķiem Rumānijā; |
| --- | --- |

—

RBL: uzkrājumu un aizdevumu uzņēmējdarbība mājokļu mērķiem Rumānijā;

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32/2/2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32/2/2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 21.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/43

---

Paziņojums to personu un organizāciju ievērībai, kuras ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 242/2009 ir pievienotas sarakstam, kas minēts 2. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

(2009/C 68/13)

| 1. | Kopējā nostāja 2008/369/KĀDP (1) aicina Kopienu iesaldēt to fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru līdzekļus un saimnieciskos resursus, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku un kuras ir minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANODP Rezolūcijām 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) un 1857(2008) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANODP Rezolūciju 1533(2004).
  ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:






  — | personas vai vienības, kas pārkāpj ieroču embargo un saistītos pasākumus, kā tie aprakstīti 1. pantā; |
| --- | --- | --- |

1.

Kopējā nostāja 2008/369/KĀDP (1) aicina Kopienu iesaldēt to fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru līdzekļus un saimnieciskos resursus, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku un kuras ir minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANODP Rezolūcijām 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) un 1857(2008) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANODP Rezolūciju 1533(2004).

ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:

—

personas vai vienības, kas pārkāpj ieroču embargo un saistītos pasākumus, kā tie aprakstīti 1. pantā;

| — | Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskos un militāros vadītājus, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskos un militāros vadītājus, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos;

| — | Kongo kaujinieku grupu politiskos un militāros vadītājus, kas saņem atbalstu no ārvalstīm un kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā; |
| --- | --- |

—

Kongo kaujinieku grupu politiskos un militāros vadītājus, kas saņem atbalstu no ārvalstīm un kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā;

| — | politiskos un militāros vadītājus, kas darbojas KDR un iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus; |
| --- | --- |

—

politiskos un militāros vadītājus, kas darbojas KDR un iesaista vai izmanto bērnus bruņotos konfliktos, pārkāpjot attiecīgos starptautiskos tiesību aktus;

| — | personas, kas darbojas KDR un kas nopietni pārkāpj starptautiskos tiesību aktus attiecībā uz bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto; |
| --- | --- |

—

personas, kas darbojas KDR un kas nopietni pārkāpj starptautiskos tiesību aktus attiecībā uz bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalina un sakropļo, veic seksuālu vardarbību, nolaupa un piespiedu kārtā pārvieto;

| — | personas, kas traucē piekļuvi humānai palīdzībai vai tās sniegšanu Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā; |
| --- | --- |

—

personas, kas traucē piekļuvi humānai palīdzībai vai tās sniegšanu Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā;

| — | personas vai vienības, kas ar dabas resursu nelikumīgu tirdzniecību atbalsta nelegālas bruņotas grupas Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā. |
| --- | --- |

—

personas vai vienības, kas ar dabas resursu nelikumīgu tirdzniecību atbalsta nelegālas bruņotas grupas Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā.

| 2. | ANO komiteja 2009. gada 3. martā nolēma attiecīgajam sarakstam pievienot četras fiziskas personas. Attiecīgās fiziskās personas jebkurā laikā var iesniegt ANO komitejai pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru tie ir iekļauti minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

ANO komiteja 2009. gada 3. martā nolēma attiecīgajam sarakstam pievienot četras fiziskas personas. Attiecīgās fiziskās personas jebkurā laikā var iesniegt ANO komitejai pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru tie ir iekļauti minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Papildu informācija http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Saskaņā ar 2. punktā minētajiem ANO lēmumiem Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 242/2009 (2), ar groza I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (3).
  Tādējādi attiecīgajām fiziskām personām piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 1183/2005 noteiktos pasākumus:






  a) | visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas ir viņu īpašumā, valdījumā vai turējumā, un aizliegums tieši vai netieši darīt viņiem pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus vai nodrošināt labuma gūšanu no tiem (2. pants); kā arī |
| --- | --- | --- |

3.

Saskaņā ar 2. punktā minētajiem ANO lēmumiem Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 242/2009 (2), ar groza I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (3).

Tādējādi attiecīgajām fiziskām personām piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 1183/2005 noteiktos pasākumus:

a)

visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas ir viņu īpašumā, valdījumā vai turējumā, un aizliegums tieši vai netieši darīt viņiem pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus vai nodrošināt labuma gūšanu no tiem (2. pants); kā arī

| b) | aizliegums apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir tieši vai netieši apiet a) punktā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

aizliegums apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir tieši vai netieši apiet a) punktā minētos pasākumus.

| 4. | Fiziskās personas, kas ar Regulu (EK) Nr. 242/2009 un saskaņā ar ANO 2009. gada 3. marta lēmumu ir iekļautas Padomes Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikuma sarakstā, var paust Komisijai savu viedokli par iekļaušanu šajā sarakstā. Šis paziņojums jānosūta uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 — CHAR 12/45 |
| rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Fiziskās personas, kas ar Regulu (EK) Nr. 242/2009 un saskaņā ar ANO 2009. gada 3. marta lēmumu ir iekļautas Padomes Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikuma sarakstā, var paust Komisijai savu viedokli par iekļaušanu šajā sarakstā. Šis paziņojums jānosūta uz šādu adresi:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 — CHAR 12/45

rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Attiecīgo fizisko personu uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Regulu (EK) Nr. 242/2009 Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā gadījumos, kas paredzēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 230. panta 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgo fizisko personu uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Regulu (EK) Nr. 242/2009 Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā gadījumos, kas paredzēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 230. panta 4. un 5. punktā.

| 6. | Regulā (EK) Nr. 242/2009 uzskaitīto fizisko personu personas dati tiks apstrādāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4). Visi pieprasījumi, piemēram, sīkākas informācijas saņemšanai vai pieprasījumi saistībā ar Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteikto tiesību īstenošanu (piemēram, piekļuve personas datiem vai to labošana), jānosūta Komisija uz 4. punktā norādīto adresi. |
| --- | --- |

6.

Regulā (EK) Nr. 242/2009 uzskaitīto fizisko personu personas dati tiks apstrādāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4). Visi pieprasījumi, piemēram, sīkākas informācijas saņemšanai vai pieprasījumi saistībā ar Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteikto tiesību īstenošanu (piemēram, piekļuve personas datiem vai to labošana), jānosūta Komisija uz 4. punktā norādīto adresi.

| 7. | Regulas I pielikumā uzskaitīto fizisko personu uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu dalībvalstu attiecīgajās kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus un ekonomiskos resursus pamatizdevumiem vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 3. pantu. |
| --- | --- |

7.

Regulas I pielikumā uzskaitīto fizisko personu uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu dalībvalstu attiecīgajās kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus un ekonomiskos resursus pamatizdevumiem vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 3. pantu.

---

(1)  OV L 127, 15.5.2008., 84. lpp.

(2)  OV L 75, 21.3.2009.

(3)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---