# Den Europæiske Unions C 61/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 61 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang16. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 61

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang16. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstaterDen 16. samling fandt sted i Port Moresby i Papua Ny Guinea den 25.-28. november 2008. |
| 2009/C 061/01 | Protokol fra mødet tirsdag den 25. november 2008 | 1 |
| Højtideligt åbningsmøde | 1 |
| Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde | 1 |
| Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning | 1 |
| Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter | 1 |
| Stedfortrædere | 1 |
| Godkendelse af den foreslåede dagsorden (AVS-EU/100.388) | 2 |
| Godkendelse af protokollen fra den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (EUT C 271 af 25.10.2008) | 2 |
| Meddelelser fra formanden, herunder afgørelser truffet på Præsidiets møde den 24. november | 2 |
| Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.300/08/endel.) om virkningen af bistand og definitionen af statslig udviklingsbistand | 2 |
| Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/100.247/08/endel.) om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde | 2 |
| Millenniumudviklingsmålene: Drøftelse uden beslutning | 3 |
| It-uddannelse i AVS-lande: Drøftelse uden beslutning | 3 |
| 2009/C 061/02 | Protokol fra mødet onsdag den 26. november 2008 | 4 |
| Stedfortrædere | 4 |
| Port Moresby-erklæringen om den aktuelle globale krise: Drøftelse | 4 |
| Uopsættelige spørgsmål, emne 1: Situationen i Mauretanien | 4 |
| Uopsættelige spørgsmål, emne 2: Situationen i Zimbabwe | 4 |
| Økonomiske partnerskabsaftaler — status: Drøftelse uden beslutning | 4 |
| 2009/C 061/03 | Protokol fra mødet torsdag den 27. november 2008 | 5 |
| Stedfortrædere | 5 |
| Redegørelse fra formanden om terrorangrebet i Mumbai, Indien | 5 |
| Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand | 5 |
| Spørgsmål til Kommissionen | 5 |
| Foranstaltninger truffet af Kommissionen som opfølgning på de beslutninger, der vedtoges under den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Ljubljana (Slovenien) | 5 |
| Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand | 5 |
| Drøftelse med Kommissionen | 6 |
| Udvalget om Politiske Spørgsmål (AVS-EU/100.291/08/endel.) om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner | 6 |
| Meddelelser fra formanden | 6 |
| Redegørelse ved Lucien Marie-Noël Bembamba, økonomi- og finansminister (Burkina Faso), formand for AVS-Rådet | 6 |
| Redegørelse ved tidligere ministerdelegeret for samarbejde og frankofoni, Pierre-André Wiltzer, som repræsentant for formanden for Rådet. | 6 |
| Spørgsmål til Rådet | 6 |
| Drøftelse med Rådet | 6 |
| Klimaændringer — indvirkning på små ø-stater: Drøftelse uden beslutning | 6 |
| Indlæg ved Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og regionale civilsamfundsrepræsentanter | 7 |
| Landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter for den 10. EUF | 7 |
| 2009/C 061/04 | Protokol fra mødet fredag den 28. november 2008 | 8 |
| Stedfortrædere | 8 |
| Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag morgen, den 27. november 2008 | 8 |
| Opsummering af workshopperne | 8 |
| Afstemning om ændringerne til forretningsordenen | 8 |
| Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg | 8 |
| Afstemning om uopsættelige beslutningsforslag | 8 |
| Vedtagelse af Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise | 8 |
| Diverse sager | 9 |
| Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 17. samling | 9 |
| Bilag I   Alfabetisk fortegnelse over medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling | 10 |
| Bilag II   Tilstedeværelsesliste, samlingen den 25.-28. november i Port Moresby (Papua New Guinea) | 14 |
| Bilag III   Bilag til mødet tirsdag den 25. november 2008 | 18 |
| Bilag IV   Vedtagne beslutninger | 19 |
| —   Beslutning om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner | 19 |
| —   Beslutning om bistandseffektivitet og definition på offentlig udviklingsbistand | 26 |
| —   Beslutning om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde | 31 |
| —   Beslutning om situationen i Mauretanien | 37 |
| —   Beslutning om situationen i Zimbabwe | 40 |
| —   Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise | 42 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstaterDen 16. samling fandt sted i Port Moresby i Papua Ny Guinea den 25.-28. november 2008.

2009/C 061/01

Protokol fra mødet tirsdag den 25. november 2008

1

Højtideligt åbningsmøde

1

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde

1

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

1

Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter

1

Stedfortrædere

1

Godkendelse af den foreslåede dagsorden (AVS-EU/100.388)

2

Godkendelse af protokollen fra den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (EUT C 271 af 25.10.2008)

2

Meddelelser fra formanden, herunder afgørelser truffet på Præsidiets møde den 24. november

2

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.300/08/endel.) om virkningen af bistand og definitionen af statslig udviklingsbistand

2

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/100.247/08/endel.) om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde

2

Millenniumudviklingsmålene: Drøftelse uden beslutning

3

It-uddannelse i AVS-lande: Drøftelse uden beslutning

3

2009/C 061/02

Protokol fra mødet onsdag den 26. november 2008

4

Stedfortrædere

4

Port Moresby-erklæringen om den aktuelle globale krise: Drøftelse

4

Uopsættelige spørgsmål, emne 1: Situationen i Mauretanien

4

Uopsættelige spørgsmål, emne 2: Situationen i Zimbabwe

4

Økonomiske partnerskabsaftaler — status: Drøftelse uden beslutning

4

2009/C 061/03

Protokol fra mødet torsdag den 27. november 2008

5

Stedfortrædere

5

Redegørelse fra formanden om terrorangrebet i Mumbai, Indien

5

Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand

5

Spørgsmål til Kommissionen

5

Foranstaltninger truffet af Kommissionen som opfølgning på de beslutninger, der vedtoges under den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Ljubljana (Slovenien)

5

Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand

5

Drøftelse med Kommissionen

6

Udvalget om Politiske Spørgsmål (AVS-EU/100.291/08/endel.) om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner

6

Meddelelser fra formanden

6

Redegørelse ved Lucien Marie-Noël Bembamba, økonomi- og finansminister (Burkina Faso), formand for AVS-Rådet

6

Redegørelse ved tidligere ministerdelegeret for samarbejde og frankofoni, Pierre-André Wiltzer, som repræsentant for formanden for Rådet.

6

Spørgsmål til Rådet

6

Drøftelse med Rådet

6

Klimaændringer — indvirkning på små ø-stater: Drøftelse uden beslutning

6

Indlæg ved Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og regionale civilsamfundsrepræsentanter

7

Landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter for den 10. EUF

7

2009/C 061/04

Protokol fra mødet fredag den 28. november 2008

8

Stedfortrædere

8

Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag morgen, den 27. november 2008

8

Opsummering af workshopperne

8

Afstemning om ændringerne til forretningsordenen

8

Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

8

Afstemning om uopsættelige beslutningsforslag

8

Vedtagelse af Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise

8

Diverse sager

9

Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 17. samling

9

Bilag I   Alfabetisk fortegnelse over medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling

10

Bilag II   Tilstedeværelsesliste, samlingen den 25.-28. november i Port Moresby (Papua New Guinea)

14

Bilag III   Bilag til mødet tirsdag den 25. november 2008

18

Bilag IV   Vedtagne beslutninger

19

—   Beslutning om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner

19

—   Beslutning om bistandseffektivitet og definition på offentlig udviklingsbistand

26

—   Beslutning om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde

31

—   Beslutning om situationen i Mauretanien

37

—   Beslutning om situationen i Zimbabwe

40

—   Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise

42

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater Den 16. samling fandt sted i Port Moresby i Papua Ny Guinea den 25.-28. november 2008.

| 16.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 61/1

---

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 25. NOVEMBER 2008

(2009/C 61/01)

(Mødet åbnet kl. 11.00)

Højtideligt åbningsmøde

Talere:

Fungerende formand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Tony Aimo (Papua New Guinea), formand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU Glenys Kinnock og vicepremierminister for Papua New Guinea, Puka Temu.

(Mødet hævet kl. 11.50 og genoptaget kl. 15.15)

FORSÆDE: GLENYS KINNOCK

Formand

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde

Formanden bød velkommen til alle deltagerne.

1.   Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Formanden meddelte, at listen over medlemmer af Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som fremsendt af myndighederne i AVS-landene og formanden for Europa-Parlamentet, ville blive vedføjet protokollen som bilag.

2.   Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter

Formanden meddelte, at AVS-landenes myndigheder havde fremsendt en liste over ikke-parlamentariske repræsentanter. Han foreslog i henhold til partnerskabsaftalens artikel 17, stk. 1, og artikel 1 i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden, at disse repræsentanter blev indskrevet, og at deres navne blev vedføjet protokollen som bilag.

Den Blandede Parlamentariske Forsamling godkendte dette.

3.   Stedfortrædere

Formanden gav meddelelse om følgende stedfortrædere: Audy (for Coelho), Budreikaitė (for Busk), Ford (for Arif), Gill (for Gröner), Goebbels (for Bullmann), Hutchinson (for McAvan), Jäätteenmäki (for Morillon), Lavarra (for Zani), Leinen (for Jöns), Maldeikis (for Louis), Martin D. (for Fraile Cantón), Neris (for Ferreira E.), Olajos (for Mitchell), Sornosa Martínez (for Scheele), Sudre (for Gaubert) og Zwiefka (for Záborská).

4.   Godkendelse af den foreslåede dagsorden (AVS-EU/100.388)

Indlæg: Assarid (Mali), Deva, Cashman, Bowis, Martens, Gahler og Straker (Saint Vincent og Grenadinerne).

Den foreslåede dagsorden vedtoges, som den fremgår af denne protokol.

5.   Godkendelse af protokollen fra den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (EUT C 271 af 25.10.2008)

Protokollen godkendtes.

6.   Meddelelser fra formanden, herunder afgørelser truffet på Præsidiets møde den 24. november

Formanden redegjorde for Præsidiets beslutninger truffet på mødet mandag den 24. november:

| — | Pirater i somaliske farvande ville blive drøftet i Udvalget om Politiske Spørgsmål på det næste møde i februar 2009; |
| --- | --- |

—

Pirater i somaliske farvande ville blive drøftet i Udvalget om Politiske Spørgsmål på det næste møde i februar 2009;

| — | Spørgsmålet om dagpenge til AVS-medlemmer og forskellige regler for betaling af dagpenge til medlemmer af Europa-Parlamentet og af AVS ville blive rejst over for kommissær Louis Michel i løbet af ugen og behandlet af Præsidiet på det næste møde; |
| --- | --- |

—

Spørgsmålet om dagpenge til AVS-medlemmer og forskellige regler for betaling af dagpenge til medlemmer af Europa-Parlamentet og af AVS ville blive rejst over for kommissær Louis Michel i løbet af ugen og behandlet af Præsidiet på det næste møde;

| — | Spørgsmålet om bananer ville blive rejst under drøftelsen om økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

—

Spørgsmålet om bananer ville blive rejst under drøftelsen om økonomiske partnerskabsaftaler;

| — | Præsidiet ville afgive en erklæring om formanden for Rådet for Den Europæiske Unions fravær fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling; |
| --- | --- |

—

Præsidiet ville afgive en erklæring om formanden for Rådet for Den Europæiske Unions fravær fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling;

| — | Sekretariatet ville indlede forberedelserne til en valgobservatørmission fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling med henblik på at overvåge valget til Europa-Parlamentet i juni næste år i Det Forenede Kongerige og en anden medlemsstat; |
| --- | --- |

—

Sekretariatet ville indlede forberedelserne til en valgobservatørmission fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling med henblik på at overvåge valget til Europa-Parlamentet i juni næste år i Det Forenede Kongerige og en anden medlemsstat;

| — | Det tredje regionale møde ville blive holdt i ugen fra den 23. februar 2009 i det vestindiske område, forudsat at en invitation var modtaget inden den 10. december; |
| --- | --- |

—

Det tredje regionale møde ville blive holdt i ugen fra den 23. februar 2009 i det vestindiske område, forudsat at en invitation var modtaget inden den 10. december;

| — | Et fjerde regionalt møde ville blive holdt umiddelbart efter den 18. samling i den vestafrikanske region i et værtsland fastlagt af medlemmerne af regionen; |
| --- | --- |

—

Et fjerde regionalt møde ville blive holdt umiddelbart efter den 18. samling i den vestafrikanske region i et værtsland fastlagt af medlemmerne af regionen;

| — | Regionale strategidokumenter for AVS-regionerne ville blive behandlet i Udvalget for Økonomisk Udvikling, Økonomi og Handel fra dets næste møde, og andre udvalg høres om relevante områder; |
| --- | --- |

—

Regionale strategidokumenter for AVS-regionerne ville blive behandlet i Udvalget for Økonomisk Udvikling, Økonomi og Handel fra dets næste møde, og andre udvalg høres om relevante områder;

| — | Præsidiets menneskerettighedsrapport om dødsstraffen vedtoges med ændringer og ville blive offentliggjort; |
| --- | --- |

—

Præsidiets menneskerettighedsrapport om dødsstraffen vedtoges med ændringer og ville blive offentliggjort;

| — | Præsidiets rapport om ikkestatslige aktører ville blive afsluttet på Præsidiets næste møde; |
| --- | --- |

—

Præsidiets rapport om ikkestatslige aktører ville blive afsluttet på Præsidiets næste møde;

| — | Den 17. samling ville blive holdt i Prag (Tjekkiet) fra den 6. til den 9. april 2009, og den 18. i Luanda (Angola) fra den 30. november til den 3. december 2009. |
| --- | --- |

—

Den 17. samling ville blive holdt i Prag (Tjekkiet) fra den 6. til den 9. april 2009, og den 18. i Luanda (Angola) fra den 30. november til den 3. december 2009.

Forsamlingen godkendte ansøgningen fra WAEMU (Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union) om at få bevilget observatørstatus.

Formanden redegjorde for de sociale arrangementer i ugen og de tre workshops onsdag eftermiddag. Hun redegjorde desuden nærmere for fordelingen af taletid.

Formanden meddelte, at fristerne var følgende:

| — | for ændringsforslag til beslutningsforslag, som indgik i betænkningerne fra de stående udvalg: tirsdag den 25. november kl. 18.00; |
| --- | --- |

—

for ændringsforslag til beslutningsforslag, som indgik i betænkningerne fra de stående udvalg: tirsdag den 25. november kl. 18.00;

| — | for ændringsforslag til kompromisbeslutningsforslag og andre uopsættelige beslutningsforslag til afstemning: onsdag den 26. november kl. 12.00; |
| --- | --- |

—

for ændringsforslag til kompromisbeslutningsforslag og andre uopsættelige beslutningsforslag til afstemning: onsdag den 26. november kl. 12.00;

| — | for spørgsmål vedrørende afstemningsprocedurerne: torsdag den 27. november kl. 18.00, skriftligt. |
| --- | --- |

—

for spørgsmål vedrørende afstemningsprocedurerne: torsdag den 27. november kl. 18.00, skriftligt.

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.300/08/endel.) om virkningen af bistand og definitionen af statslig udviklingsbistand

Waven William (Seychellerne) og Anne Van Lancker fremlagde betænkningen

Indlæg: Dombrovskis, Baldeh (Gambia), Budreikaitė, Deerpalsing (Mauritius), Deva, Kamar (Kenya), Alma (Niger), Martens, Rosati, Deng Dekuek (Sudan), Agnoletto, Jean-Marie (Saint Lucia), Sudre, Ramotar (Guyana) og Baum (Europa-Kommissionen).

Waven William (Seychellerne) og Anne Van Lancker svarede på spørgsmål rejst under drøftelsen.

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/100.247/08/endel.) om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde

Ana Rita Sithole (Mozambique) og Liam Aylward fremlagde betænkningen

Indlæg: Bowis, Haug, Schmidt O., Assarid (Mali), Grabowska, Alma (Niger), Novak, Deng Dekuek (Sudan), William (Seychellerne), Deva, Roithova, Jouye de Grandmaison og Baum (Europa-Kommissionen).

Ana Rita Sithole (Mozambique) og Liam Aylward svarede på spørgsmål rejst under drøftelsen.

9.   Millenniumudviklingsmålene: Drøftelse uden beslutning

Formanden præsenterede emnet.

Indlæg: Pimple (FN's millenniumkampagne), Gomes, Toga (Etiopien), Bowis, Kamar (Kenya), Budreikaitė, Tabai (Kiribati), Mataola (Malawi), Assarid (Mali), Gill, Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Abdullahi (Nigeria), William (Seychellerne), Novak, Zimmer, Mugambe (Uganda) og Baum (Europa-Kommissionen).

Mugambe (Uganda) henledte forsamlingens opmærksomhed på to emner af stor bekymring for den østafrikanske region — moderdødelighed (millenniumudviklingsmål 5) og spredning af håndvåben og lette våben. Formanden udtrykte moralsk støtte til Den Blandende Parlamentariske Forsamling og foreslog, at disse spørgsmål blev drøftet inden for rammerne af et regionalt møde i Den Blandende Parlamentariske Forsamling.

10.   It-uddannelse i AVS-lande: Drøftelse uden beslutning

Formanden præsenterede emnet.

Indlæg: Pagelio (minister for uddannelse, Papua New Guinea), Deva, Martens, Leinen og Ribeiro e Castro.

(Mødet hævet kl. 19.00)

Wilkie RASMUSSEN og

Glenys KINNOCK

Formænd

Sir John KAPUTIN og

Dietmar NICKEL

Generalsekretærer

---

| 16.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 61/4

---

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 26. NOVEMBER 2008

(2009/C 61/02)

(Mødet åbnet kl. 9.30)

FORSÆDE: Wilkie RASMUSSEN

Formand

1.   Stedfortrædere

Formanden gav meddelelse om følgende stedfortrædere: Audy (for Coelho), Budreikaitė (for Busk), Czarnecki (for de Villiers), Ford (for Arif), Gill (for Gröner), Goebbels (for Bullmann), Hutchinson (for McAvan), Jäätteenmäki (for Morillon), Lavarra (for Zani), Leinen (for Jöns), Maldeikis (for Louis), Martin D. (for Fraile Cantón), Neris (for Ferreira E.), Olajos (for Mitchell), Sudre (for Gaubert) og Zwiefka (for Záborská).

2.   Port Moresby-erklæringen om den aktuelle globale krise: Drøftelse

Formanden præsenterede emnet.

Indlæg: Boto (Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne), Dombrovskis, Martens, Toga (Etiopien), Neris, Kamar (Kenya), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Bowis, Ramotar (Guyana), Olajos, Assarid (Mali), Gomes, Deerpalsing (Mauritius), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Aubert, Jean Marie (Saint Lucia), Goebbels, William (Seychellerne), Ford, Roithova og Baum (Europa-Kommissionen).

3.   Uopsættelige spørgsmål, emne 1: Situationen i Mauretanien

Indlæg: Audy, Bounkoulou (Republikken Congo), Toga (Etiopien), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Mauro, Straker (Saint Vincent og Grenadinerne), Lehideux, Guelaye (Mauritanien) og Baum (Europa-Kommissionen).

Mauro foreslog, at et møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Præsidium blev holdt i Mauretanien. Formanden sagde, at Præsidiet ville blive gjort opmærksomt på dette.

4.   Uopsættelige spørgsmål, emne 2: Situationen i Zimbabwe

Indlæg: Gahler, de Sousa (Angola), Bounkoulou (Republikken Congo), Gomes, Ribeiro e Castro, Grabowska, Assarid (Mali), Kaczmarek, Alma (Niger), Zimmer, Straker (Saint Vincent og Grenadinerne), Dillen, Deng Dekuek (Sudan), Schmidt O., Chidakwa (Zimbabwe), Holland (Zimbabwe) og Baum (Europa-Kommissionen).

5.   Økonomiske partnerskabsaftaler — status: Drøftelse uden beslutning

Formanden præsenterede emnet.

Indlæg: Thompson (Europa-Kommissionen), Gosselin (sekretariatet for Forummet af Stillehavsøer), Schröder, Danata (Cameroun), Toga (Etiopien), Hutchinson, Kamar (Kenya), Lahai (Sierra Leone), Ford, Agnoletto, Deerpalsing (Mauritius), Mushelenga (Namibia), Audy, Alma (Niger), Abdullahi (Nigeria), Ribeiro e Castro, Polisi (Rwanda), Martin D., William (Seychellerne), Mugambe (Uganda) og Milupi (Zambia).

Thompson (Europa-Kommissionen) svarede på de rejste spørgsmål.

Audy bemærkede som en bemærkning til forretningsordenen, at han mente, at Præsidiets erklæring vedrørende formanden for Rådet for Den Europæiske Unions fravær fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling var upræcis, og forhørte sig om dokumentets status. Formanden præciserede, at det var Præsidiets dokument.

Formanden meddelte, at der ud over de tre allerede bekendtgjorte workshops på anmodning fra medlemmer var blevet arrangeret yderligere to ekskursioner onsdag eftermiddag til regionerne Hiri East og Hiri West.

Formanden henledte medlemmernes opmærksomhed på sagen vedrørende Hans Joachim Keil, medlem af Parlamentet, viceminister for Samoa og førende ministertalsmand for AVS-staterne i Stillehavsområdet vedrørende forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler, som blev arresteret i USA i september 2008, tiltalt for immigrationsanliggender og nu løsladt mod kaution.

(Mødet hævet kl. 13.30)

Wilkie RASMUSSEN og

Glenys KINNOCK

Formænd

Sir John KAPUTIN og

Dietmar NICKEL

Generalsekretærer

---

| 16.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 61/5

---

PROTOKOL FRA MØDET TORSDAG DEN 27. NOVEMBER 2008

(2009/C 61/03)

(Mødet åbnet kl. 9.20)

FORSÆDE: GLENYS KINNOCK

Formand

1.   Stedfortrædere

Formanden gav meddelelse om følgende stedfortrædere: Audy (for Coelho), Budreikaitė (for Busk), Czarnecki (for de Villiers), Ford (for Arif), Gill (for Gröner), Goebbels (for Bullmann), Hutchinson (for McAvan), Jäätteenmäki (for Morillon), Lavarra (for Zani), Leinen (for Jöns), Maldeikis (for Louis), Martin D. (for Fraile Cantón), Neris (for Ferreira E.), Olajos (for Mitchell), Pomés Ruiz (for López-Istúriz White), Sornosa Martínez (for Scheele), Sudre (for Gaubert) og Zwiefka (for Záborská).

2.   Redegørelse fra formanden om terrorangrebet i Mumbai, Indien

Indlæg: Formand Kinnock, Bowis, Gill og Baldeh (Gambia).

Det blev besluttet, at de to formænd skulle skrive et kondolencebrev til de indiske myndigheder.

3.   Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand

Kommissær Michel afgav en redegørelse på vegne af Kommissionen.

4.   Spørgsmål til Kommissionen

Der blev stillet i alt 17 spørgsmål til Kommissionen.

Kommissionen havde tidligere svaret skriftligt på spørgsmålene, og Michel gav mundtlige svar på tillægsspørgsmålene, der blev stillet af følgende:

Spørgsmål nr. 1 af O. Schmidt om finanskrisens virkninger på millenniumudviklingsmålene og økonomiske partnerskabsaftaler.

Spørgsmål nr. 2 af Assarid (Mali) om offentlig udviklingsbistand.

Spørgsmål nr. 3 af Tapsoba (Burkina Faso) om finanskrisen.

Spørgsmål nr. 6 af Van Lancker om midtvejsrevisionen af landestrategidokumenterne til den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF).

Spørgsmål nr. 8 af Van Hecke om Den Internationale Straffedomstols troværdighed.

Spørgsmål nr. 10 af Hutchinson om anstændigt arbejde.

Spørgsmål nr. 12 af Bowis om FN-konventionen om handicappedes rettigheder (CRPD).

Spørgsmål nr. 14 af Aubert om naturressourcer.

Spørgsmål nr. 4 af Leinen om økonomiske partnerskabsaftaler og civilsamfundet.

Spørgsmål nr. 5 af Ford om den fuldstændige økonomiske partnerskabsaftale med Fiji og Papua New Guinea.

Spørgsmål nr. 16 af William (Seychellerne) om finansiering til Centret for Virksomhedsudvikling (CVU).

Spørgsmål nr. 9 af Gomes om krænkelse af menneskerettighederne i Angola.

Spørgsmål nr. 15 af Neris om europæisk bistand efter naturkatastrofer i Haiti.

Stillerne af spørgsmål nr. 13 — Carlotti repræsenteret af Hutchinson — og 17 — Jardim Fernandes repræsenteret af Gomes — havde ingen tillægsspørgsmål.

Stillerne af spørgsmål nr. 11 og 7 var ikke til stede.

5.   Foranstaltninger truffet af Kommissionen som opfølgning på de beslutninger, der vedtoges under den 15. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Ljubljana (Slovenien)

Kommissær Michel henviste til det omdelte dokument, der indeholdt nærmere oplysninger om Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget i Ljubljana (Slovenien).

Redegørelse ved Louis Michel, medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand

Kommissær Michel afgav en redegørelse på vegne af Kommissionen.

Indlæg: Formand Kinnock, De Sousa (Angola), Hutchinson, Bounkoulou (Republikken Congo), Polisi (Rwanda), Aubert, Milupi (Zambia), Schröder, Sithole (Mozambique), Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), Gomes, Danata (Cameroun) og Enguda Litumba (Den Demokratiske Republik Congo).

Kommissær Michel svarede på spørgsmål.

7.   Drøftelse med Kommissionen

Indlæg: Audy, Derpaalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Jimenez (Den Dominikanske Republik), Gahler, Holland (Zimbabwe), Cashman og Jacinthe (Haiti).

Kommissær Michel svarede på spørgsmål.

Det sidste spørgsmål af Baldeh (Gambia) om dagpenge til AVS-medlemmer afstedkom en erklæring fra kommissær Michel, der forklarede, at AVS-sekretariatet er ansvarligt for budgetforvaltningen for AVS-medlemmerne.

Udvalget om Politiske Spørgsmål (AVS-EU/100.291/08/endel.) om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner

Klassou (Togo) og Van Hecke forelagde betænkningen.

Indlæg: Kaczmarek, Mustafa (Sudan), Gomes, Enguda Litumba (Den Demokratiske Republik Congo), Ali (Etiopien), Aubert, Ramotar (Guyana), Zimmer, Zwiefka og Baum (Europa-Kommissionen).

Klassou (Togo) og Van Hecke afsluttede drøftelsen.

(Mødet hævet kl. 13.05 og genoptaget kl. 15.25)

FORSÆDE: Wilkie RASMUSSEN

Formand

9.   Meddelelser fra formanden

Formanden meddelte, at efter kommissær Michels indlæg om formiddagen om spørgsmålet om dagpenge til AVS-medlemmer, havde AVS-gruppen givet ham mandat til at sende en skrivelse til ham, og at resultatet af denne skrivelse ville blive meddelt på næste møde i Præsidiet.

Formanden mindede medlemmerne om, at Præsidiet havde udstedt en erklæring, som allerede var blevet rundsendt, hvori det beklagede formanden for Rådet for Den Europæiske Unions fravær til samlingen i Den Blandede Parlamentariske Forsamling.

10.   Redegørelse ved Lucien Marie-Noël Bembamba, økonomi- og finansminister (Burkina Faso), formand for AVS-Rådet

Bembamba afgav en redegørelse på vegne af AVS-Rådet.

11.   Redegørelse ved tidligere ministerdelegeret for samarbejde og frankofoni, Pierre-André Wiltzer, som repræsentant for formanden for Rådet.

Wiltzer afgav en redegørelse på vegne af Rådet for Den Europæiske Union.

12.   Spørgsmål til Rådet

Der blev stillet et spørgsmål til AVS-Rådet.

Bembamba besvarede følgende spørgsmål:

Spørgsmål nr. 1 af William (Seychellerne) om fiskeri.

Der blev stillet 15 spørgsmål til Rådet for Den Europæiske Union.

Wiltzer besvarede følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål, hvoraf nogle også blev besvaret af Bembamba:

Spørgsmål nr. 5 af Tapsoba (Burkina Faso) om finanskrisen.

Spørgsmål nr. 6 af Van Lancker (for Carlotti) om programmering af det interne AVS-budget inden for den 10. EUF.

Spørgsmål nr. 7 af Agnoletto om adgang til livsvigtige lægemidler.

Spørgsmål nr. 14 af Schmidt om Dawit Isaak i Eritrea.

Spørgsmål nr. 15 af Gomes om krænkelse af menneskerettighederne i Angola.

Spørgsmål nr. 9 af Bowis om FN-konventionen om handicappedes rettigheder.

Der var ikke tillægsspørgsmål til følgende spørgsmål:

Spørgsmål nr. 2 af Van Hecke om den globale finanskrise og spørgsmål nr. 3 af Leinen om finanskrisen.

Spørgsmål nr. 4 af Assarid (Mali) om offentlig udviklingsbistand.

Spørgsmål nr. 12 af Van Lancker om finansiering til familieplanlægning, grundlæggende reproduktive sundhedstjenester og forskning.

Spørgsmål nr. 8 af Neris om regionalt samarbejde som reaktion på naturkatastrofer i Haiti.

Spørgsmål nr. 16 af Gomes (for Jardim Fernandes) om forbindelserne mellem EU og Zimbabwe.

Spørgsmål nr. 10 af Aubert om naturressourcer.

Spørgsmål nr. 13 af William (Seychellerne) om en parlamentarisk forsamling i FN.

13.   Drøftelse med Rådet

Indlæg: Naib (Eritrea), Sudre, Veneto, Milebou (Gabon), William (Seychellerne), Assarid (Mali), Bembamba (AVS-Rådet) og Wiltzer (Rådet for Den Europæiske Union).

14.   Klimaændringer — indvirkning på små ø-stater: Drøftelse uden beslutning

Indlæg: Saulei (Center for ph.d.-studier, universitetet i Papua Ny Guinea), Yausause (Kontoret for Klimaændringer, Miljøministeriet, Papua Ny Guinea), Bowis, Bounkoulou (Republikken Congo), Cashman, Baldeh (Gambia), Jouye de Grandmaison, Ramotar (Guyana), Rosati, Assarid (Mali), Jäätteenmäki, William (Seychellerne) og Sabatucci (Europa-Kommissionen).

15.   Indlæg ved Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og regionale civilsamfundsrepræsentanter

Indlæg: Jahier (EØSU-AVS-opfølgningsudvalget) og Anthony (EØSU-AVS-opfølgningsudvalget og Fijis fagforeninger).

16.   Landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter for den 10. EUF

Indlæg: Baum (Europa-Kommissionen), Lahai (Sierra Leone), Assarid (Mali), Kombo (Kenya), Danata (Cameroun), Thomas (Saint Kitts og Nevis), Tapsoba (Burkina Faso) og William (Seychellerne).

(Mødet hævet kl. 19.07)

Wilkie RASMUSSEN og

Glenys KINNOCK

Formænd

Sir John KAPUTIN og

Dietmar NICKEL

Generalsekretærer

---

| 16.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 61/8

---

PROTOKOL FRA MØDET FREDAG DEN 28. NOVEMBER 2008

(2009/C 61/04)

(Mødet åbnet kl. 8.50)

FORSÆDE: GLENYS KINNOCK

Formand

1.   Stedfortrædere

Formanden gav meddelelse om følgende stedfortrædere:

Attard-Montalto (for Fernandes), Audy (for Coelho), Budreikaitė (for Busk), Czarnecki (for de Villiers), Ford (for Arif), Gill (for Gröner), Goebbels (for Bullmann), Hutchinson (for McAvan), Jäätteenmäki (for Morillon), Lavarra (for Zani), Leinen (for Jöns), Maldeikis (for Louis), Martin D. (for Fraile Cantón), Neris (for Ferreira E.), Olajos (for Mitchell), Sornosa Martínez (for Scheele), Sudre (for Gaubert) og Zwiefka (for Záborská).

2.   Godkendelse af protokollen fra mødet torsdag morgen, den 27. november 2008

Protokollen godkendtes.

3.   Opsummering af workshopperne

| — | Bernard Lehideux om den selvstyrende region Bougainville; |
| --- | --- |

—

Bernard Lehideux om den selvstyrende region Bougainville;

| — | Waven William (Seychellerne) om fiskeri, navnlig tun, i forbindelse med den økonomiske partnerskabsaftale mellem Papua New Guinea og EU; |
| --- | --- |

—

Waven William (Seychellerne) om fiskeri, navnlig tun, i forbindelse med den økonomiske partnerskabsaftale mellem Papua New Guinea og EU;

| — | Ibrahim I. Matola (Malawi) om malaria, tuberkulose og hiv/aids. |
| --- | --- |

—

Ibrahim I. Matola (Malawi) om malaria, tuberkulose og hiv/aids.

4.   Afstemning om ændringerne til forretningsordenen

Forslaget vedtoges af begge grupper i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 34.

5.   Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

| — | Betænkning om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner (AVS-EU/100.291/08/endel.) — Udvalget om Politiske Spørgsmål. Ordførere: Komi Selom Klassou (Togo) og Johan Van Hecke.
  Beslutningen vedtoges enstemmigt uden ændringsforslag. |
| --- | --- |

—

Betænkning om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner (AVS-EU/100.291/08/endel.) — Udvalget om Politiske Spørgsmål. Ordførere: Komi Selom Klassou (Togo) og Johan Van Hecke.

Beslutningen vedtoges enstemmigt uden ændringsforslag.

| — | Betænkning om bistandens effektivitet og definitionen af offentlig udviklingsbistand (AVS-EU/100.300/08/endel.) — Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel. Ordførere: Waven William (Seychellerne) og Anne Van Lancker.
  Ændringsforslag 1 til 5, kompromisændringsforslag 1 (med en mundtlig ændring fremsat af Agnoletto) og ændringsforslag 10 til 12 vedtoges.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt med én stemme hverken for eller imod. |
| --- | --- |

—

Betænkning om bistandens effektivitet og definitionen af offentlig udviklingsbistand (AVS-EU/100.300/08/endel.) — Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel. Ordførere: Waven William (Seychellerne) og Anne Van Lancker.

Ændringsforslag 1 til 5, kompromisændringsforslag 1 (med en mundtlig ændring fremsat af Agnoletto) og ændringsforslag 10 til 12 vedtoges.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt med én stemme hverken for eller imod.

| — | Betænkning om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde (AVS-EU/100.247/08/endel.). — Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø. Ordførere: Ana Rita Sithole (Mozambique) og Liam Aylward.
  Ændringsforslag 1 vedtoges.
  Et mundtligt ændringsforslag om betragtning AD blev fremlagt af Sithole (Mozambique) og vedtoges.
  Fem medlemmer anmodede om en særskilt afstemning om punkt 32, og punktet blev forkastet.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Betænkning om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde (AVS-EU/100.247/08/endel.). — Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø. Ordførere: Ana Rita Sithole (Mozambique) og Liam Aylward.

Ændringsforslag 1 vedtoges.

Et mundtligt ændringsforslag om betragtning AD blev fremlagt af Sithole (Mozambique) og vedtoges.

Fem medlemmer anmodede om en særskilt afstemning om punkt 32, og punktet blev forkastet.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt.

6.   Afstemning om uopsættelige beslutningsforslag

| — | Uopsætteligt beslutningsforslag om situationen i Mauretanien (APP-EU 100.440/08/komp.).
  Et mundtligt ændringsforslag til punkt 13 blev fremsat af Hutchinson og vedtoges.
  Ændringsforslag 1 til 4 vedtoges.
  Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt med én stemme hverken for eller imod. |
| --- | --- |

—

Uopsætteligt beslutningsforslag om situationen i Mauretanien (APP-EU 100.440/08/komp.).

Et mundtligt ændringsforslag til punkt 13 blev fremsat af Hutchinson og vedtoges.

Ændringsforslag 1 til 4 vedtoges.

Beslutningen, som ændret, vedtoges enstemmigt med én stemme hverken for eller imod.

| — | Uopsætteligt beslutningsforslag om situationen i Zimbabwe (APP-EU 100.439/08/komp.).
  Ingen ændringsforslag.
  Beslutningen vedtoges enstemmigt med to stemmer hverken for eller imod.
  Indlæg: Ribeiro e Castro om en faktuel fejl. |
| --- | --- |

—

Uopsætteligt beslutningsforslag om situationen i Zimbabwe (APP-EU 100.439/08/komp.).

Ingen ændringsforslag.

Beslutningen vedtoges enstemmigt med to stemmer hverken for eller imod.

Indlæg: Ribeiro e Castro om en faktuel fejl.

7.   Vedtagelse af Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise

Erklæringen vedtoges med akklamation.

Stemmeforklaring (forretningsordenens artikel 16): Aubert og Hutchinson (mundtlig) og Ford (skriftlig).

8.   Diverse sager

Indlæg: Mugambe (Uganda) og Gomes om håndvåben og lette våben, Ribeiro e Castro om nødvendigheden af på forhånd at håndtere spørgsmålet om de høje omkostninger i Luanda (Angola), sted for afholdelse af den 18. samling, Audy om proceduren for vedtagelse af erklæringer ved akklamation, Bowis om de to planlagte besøg parallelt med de planlagte workshops, Sithole (Mozambique) om at takke myndighederne i Papua Ny Guinea for arrangementet, Danata (Cameroun) om transportspørgsmål, Ramotar (Guyana) om forslag til en skrivelse til den nyvalgte amerikanske præsident Barack Obama med en invitation til at deltage i et møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling.

Formanden takkede myndighederne i Papua Ny Guinea for deres gæstfrihed og for deres store indsats for at tilrettelægge den 16. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling i Port Moresby og for de dertil knyttede sociale arrangementer.

9.   Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 17. samling

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 17. samling skulle finde sted den 6.-9. april i Prag (Tjekkiet).

Roithova fortalte medlemmerne, at de var meget velkomne i Prag.

(Mødet hævet kl. 22.15)

Wilkie RASMUSSEN og

Glenys KINNOCK

Formænd

Sir John KAPUTIN og

Dietmar NICKEL

Generalsekretærer

---

BILAG I

ALFABETISK FORTEGNELSE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING

| Repræsentanter fra AVS-landene | Repræsentanter fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKØERNE), formand | KINNOCK, formand |
| ANGOLA (næstformand) | GAHLER (næstformand) |
| BURKINA FASO (næstformand) | VENTRE (næstformand) |
| CONGO, Republikken (næstformand) | JOUYE DE GRANDMAISON (næstformand) |
| CONGO, Den Demokratiske Republik (næstformand) | CARLOTTI (næstformand) |
| ETIOPIEN (næstformand) | MITCHELL (næstformand) |
| GAMBIA (næstformand) | AUBERT (næstformand) |
| GUYANA (næstformand) | LULLING (næstformand) |
| PAPUA NY GUINEA (næstformand) | BIELAN (næstformand) |
| RWANDA (næstformand) | POLFER (næstformand) |
| SALOMONØERNE (næstformand) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (næstformand) |
| SURINAM (næstformand) | BOWIS (næstformand) |
| ZIMBABWE (næstformand) | GOUDIN (næstformand) |
| ANTIGUA OG BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| CAMEROUN | BUSK |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN) | CASHMAN |
| TCHAD | CIANI |
| COMORERNE | COELHO |
| CÔTE D'IVOIRE | CORNILLET |
| DJIBOUTI | DEVA |
| DOMINICA | DILLEN |
| DOMINIKANSKE REPUBLIK (DEN) | DOMBROVSKIS |
| ÆKVATORIALGUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIJI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLØERNE | LEHIDEUX |
| MAURETANIEN | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MAURITIUS | LOUIS |
| MIKRONESIEN | McAVAN |
| MOZAMBIQUE | MARTENS |
| NAMIBIA | MAURO |
| NAURU | MAYER |
| NIGER | MORILLON |
| NIGERIA | NOVAK |
| NIUE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| PALAU | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT KITTS OG NEVIS | ROITHOVÁ |
| SAINT LUCIA | ROSATI |
| SAINT VINCENT OG GRENADINERNE | SANZ PALACIO |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLERNE | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| SYDAFRIKA | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZILAND | VAN HECKE |
| TANZANIA | VAN LANCKER |
| TIMOR-LESTE | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD OG TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| ZAMBIA | ZIMMER |

Repræsentanter fra AVS-landene

Repræsentanter fra Europa-Parlamentet

RASMUSSEN (COOKØERNE), formand

KINNOCK, formand

ANGOLA (næstformand)

GAHLER (næstformand)

BURKINA FASO (næstformand)

VENTRE (næstformand)

CONGO, Republikken (næstformand)

JOUYE DE GRANDMAISON (næstformand)

CONGO, Den Demokratiske Republik (næstformand)

CARLOTTI (næstformand)

ETIOPIEN (næstformand)

MITCHELL (næstformand)

GAMBIA (næstformand)

AUBERT (næstformand)

GUYANA (næstformand)

LULLING (næstformand)

PAPUA NY GUINEA (næstformand)

BIELAN (næstformand)

RWANDA (næstformand)

POLFER (næstformand)

SALOMONØERNE (næstformand)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (næstformand)

SURINAM (næstformand)

BOWIS (næstformand)

ZIMBABWE (næstformand)

GOUDIN (næstformand)

ANTIGUA OG BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

CAMEROUN

BUSK

KAP VERDE

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN)

CASHMAN

TCHAD

CIANI

COMORERNE

COELHO

CÔTE D'IVOIRE

CORNILLET

DJIBOUTI

DEVA

DOMINICA

DILLEN

DOMINIKANSKE REPUBLIK (DEN)

DOMBROVSKIS

ÆKVATORIALGUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIJI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLØERNE

LEHIDEUX

MAURETANIEN

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MAURITIUS

LOUIS

MIKRONESIEN

McAVAN

MOZAMBIQUE

MARTENS

NAMIBIA

MAURO

NAURU

MAYER

NIGER

MORILLON

NIGERIA

NOVAK

NIUE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

PALAU

RIBEIRO E CASTRO

SAINT KITTS OG NEVIS

ROITHOVÁ

SAINT LUCIA

ROSATI

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

SANZ PALACIO

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLERNE

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

SYDAFRIKA

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZILAND

VAN HECKE

TANZANIA

VAN LANCKER

TIMOR-LESTE

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD OG TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

ZAMBIA

ZIMMER

UDVALGET OM POLITISKE SPØRGSMÅL

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| IBOVI (REPUBLIKKEN CONGO), formand | CALLANAN, formand |
| CHERON (HAITI), næstformand | JÖNS, næstformand |
| AIMO (PAPUA NEW GUINEA), næstformand | POLFER, næstformand |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN) | DILLEN |
| COOKØERNE | GAHLER |
| AMON-AGO (COTE D'IVOIRE) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIEN) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEA | LOUIS |
| GUYANA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT OG GRENADINERNE) | SCHMIDT F. |
| SYDAFRIKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

IBOVI (REPUBLIKKEN CONGO), formand

CALLANAN, formand

CHERON (HAITI), næstformand

JÖNS, næstformand

AIMO (PAPUA NEW GUINEA), næstformand

POLFER, næstformand

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK (DEN)

DILLEN

COOKØERNE

GAHLER

AMON-AGO (COTE D'IVOIRE)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOPIEN)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEA

LOUIS

GUYANA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT OG GRENADINERNE)

SCHMIDT F.

SYDAFRIKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

UDVALGET OM ØKONOMISK UDVIKLING, FINANSER OG HANDEL

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), formand | SCHLYTER, formand |
| KUTEKALA (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO) næstformand | DOMBROVSKIS, næstformand |
| WAZIRI (NIGERIA), næstformand | RIBEIRO E CASTRO, næstformand |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| ÆKVATORIALGUINEA | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIEN) | FERREIRA |
| MIKRONESIENS Forenede Stater | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SÃO TOMÉ OG PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLERNE) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS OG NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD OG TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIA) | ZĪLE |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

KGATHI (BOTSWANA), formand

SCHLYTER, formand

KUTEKALA (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO) næstformand

DOMBROVSKIS, næstformand

WAZIRI (NIGERIA), næstformand

RIBEIRO E CASTRO, næstformand

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

ÆKVATORIALGUINEA

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIEN)

FERREIRA

MIKRONESIENS Forenede Stater

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SÃO TOMÉ OG PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLERNE)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS OG NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD OG TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIA)

ZĪLE

UDVALGET OM SOCIALE ANLIGGENDER OG MILJØ

| AVS-medlemmer | Medlemmer af Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), formand | SCHEELE, formand |
| SITHOLE (MOZAMBIQUE), næstformand | NOVAK, næstformand |
| DEERPALSING (MAURITIUS), næstformand | ARIF, næstformand |
| ANTIGUA OG BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (CAMEROUN) | BORRELL FONTELLES |
| KAP VERDE | BOWIS |
| TCHAD | CASHMAN |
| COMORERNE | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FERNANDES |
| DOMINICA | FRAILE CANTÓN |
| JIMENEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA-BISSAU | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALAWI | KORHOLA |
| MARSHALLØERNE | MARTENS |
| NAURU | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SALOMONØERNE | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RATHPAL (SURINAM) | VENETO |
| THWALA (SWAZILAND) | WIJKMAN |
| TIMOR-LESTE | ZÁBORSKÁ |

AVS-medlemmer

Medlemmer af Europa-Parlamentet

TOSUL (VANUATU), formand

SCHEELE, formand

SITHOLE (MOZAMBIQUE), næstformand

NOVAK, næstformand

DEERPALSING (MAURITIUS), næstformand

ARIF, næstformand

ANTIGUA OG BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (CAMEROUN)

BORRELL FONTELLES

KAP VERDE

BOWIS

TCHAD

CASHMAN

COMORERNE

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FERNANDES

DOMINICA

FRAILE CANTÓN

JIMENEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA-BISSAU

HAUG

KIRIBATI

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MALAWI

KORHOLA

MARSHALLØERNE

MARTENS

NAURU

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SALOMONØERNE

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RATHPAL (SURINAM)

VENETO

THWALA (SWAZILAND)

WIJKMAN

TIMOR-LESTE

ZÁBORSKÁ

---

BILAG II

TILSTEDEVÆRELSESLISTE, SAMLINGEN DEN 25.-28. NOVEMBER I PORT MORESBY (PAPUA NEW GUINEA)

| RASMUSSEN (Cookøerne), formand | KINNOCK, formand |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola), næstformand | AGNOLETTO |
| BRATHWAITE (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (for Fernandes) (2)
   (4) |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (næstformand) |
| NTUANE (Botswana) | AUDY (for Coelho) |
| KABORE (Burkina Faso) (næstformand) | AYLWARD |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BIELAN (2)
   (3)
   (4) |
| DANATA (Cameroun) | BOWIS (næstformand) |
| BOUNKOULOU (Republikken Congo) (næstformand) | BUDREIKAITE (for Busk) |
| LUTUNDULA (Demokratiske Republik Congo (Den)), (næstformand) | CASHMAN |
| JIMENEZ (Den Dominikanske Republik) | CZARNECKI (for De Villiers) (2)
   (3)
   (4) |
| DOUGAN MALABO (Ækvatorialguinea) | DEVA |
| NAIB (Eritrea) | DILLEN |
| TOGA (Etiopien) (næstformand) | DOMBROVSKIS |
| CAVUILATI (Fiji) (*) | FORD (for Arif) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | GAHLER (næstformand) |
| BALDEH (Gambia) | GILL (for Gröner) |
| ATTOH (Ghana) | GOEBBELS (for Bullmann) |
| RAMOTAR (Guyana) | GOMES |
| JACINTHE (Haiti) | GOUDIN (næstformand) |
| HAY WEBSTER (Jamaica) | GRABOWSKA |
| KAMAR (Kenya) | HAUG |
| TABAI (Kiriati) | HUTCHINSON (for McAvan) |
| MAFURA (Lesotho) | JÄÄTTEENMÄKI (for Morillon) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | JOUYE DE GRANDMAISON (næstformand) |
| MATOLA (Malawi) | KACZMAREK |
| ASSARID (Mali) | LAVARRA (for Zani) |
| GUELAYE (Mauretanien) | LEHIDEUX |
| DEERPALSING (Mauritius) | LEINEN (for Jöns) |
| WELLY (Mikronesiens Forenede Stater) | MALDEIKIS (for Louis) |
| SITHOLE (Mozambique) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namibia) | MARTIN (for Fraile Cantón) |
| OUMAROU (Niger) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (næstformand) |
| ABDULLAHI (Nigeria) | MAURO |
| AIMO (Papua New Guinea) (næstformand) | NERIS (for Ferreira) |
| POLISI (Rwanda) (næstformand) | NOVAK |
| THOMAS (Saint Kitts og Nevis) (*) | OLAJOS (for Mitchell) |
| EVERISTUS (Saint Lucia) | POMES (for López-Istúriz White) (2)
   (3) |
| STRAKER (Saint Vincent og Grenadinerne) | RIBEIRO E CASTRO |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | ROITHOVA |
| WILLIAM (Seychellerne) | ROSATI |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHMIDT O. |
| BATA'ANISIA (Salomonøerne) (næstformand) (*) | SCHRÖDER |
| SITHOLE (Sydafrika) | SORNOSA MARTINEZ (Scheele) |
| DEKUEK (Sudan) | SPERONI (3)
   (4) |
| RODGERS (Surinam) (næstformand) | SUDRE (Gaubert) |
| MASUKU (Swaziland) (*) | VAN HECKE (1)
   (2)
   (3) |
| KAGYER DARBO (Tchad) | VAN LANCKER |
| KLASSOU (Togo) | VENETO (1)
   (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | VENTRE |
| TOSUL (Vanuatu) | WIELAND |
| MILUPI (Zambia) | ZILE |
| CHIDAKWA (Zimbabwe) (næstformand) | ZIMMER |
| | ZWIEFKA (for Zaborska) |

RASMUSSEN (Cookøerne), formand

KINNOCK, formand

DE SOUSA (Angola), næstformand

AGNOLETTO

BRATHWAITE (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (for Fernandes) (2)
   (4)

DAYORI (Benin)

AUBERT (næstformand)

NTUANE (Botswana)

AUDY (for Coelho)

KABORE (Burkina Faso) (næstformand)

AYLWARD

MANIRAKIZA (Burundi)

BIELAN (2)
   (3)
   (4)

DANATA (Cameroun)

BOWIS (næstformand)

BOUNKOULOU (Republikken Congo) (næstformand)

BUDREIKAITE (for Busk)

LUTUNDULA (Demokratiske Republik Congo (Den)), (næstformand)

CASHMAN

JIMENEZ (Den Dominikanske Republik)

CZARNECKI (for De Villiers) (2)
   (3)
   (4)

DOUGAN MALABO (Ækvatorialguinea)

DEVA

NAIB (Eritrea)

DILLEN

TOGA (Etiopien) (næstformand)

DOMBROVSKIS

CAVUILATI (Fiji) (*)

FORD (for Arif)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

GAHLER (næstformand)

BALDEH (Gambia)

GILL (for Gröner)

ATTOH (Ghana)

GOEBBELS (for Bullmann)

RAMOTAR (Guyana)

GOMES

JACINTHE (Haiti)

GOUDIN (næstformand)

HAY WEBSTER (Jamaica)

GRABOWSKA

KAMAR (Kenya)

HAUG

TABAI (Kiriati)

HUTCHINSON (for McAvan)

MAFURA (Lesotho)

JÄÄTTEENMÄKI (for Morillon)

MAHAZAKA (Madagaskar)

JOUYE DE GRANDMAISON (næstformand)

MATOLA (Malawi)

KACZMAREK

ASSARID (Mali)

LAVARRA (for Zani)

GUELAYE (Mauretanien)

LEHIDEUX

DEERPALSING (Mauritius)

LEINEN (for Jöns)

WELLY (Mikronesiens Forenede Stater)

MALDEIKIS (for Louis)

SITHOLE (Mozambique)

MARTENS

MUSHELENGA (Namibia)

MARTIN (for Fraile Cantón)

OUMAROU (Niger)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (næstformand)

ABDULLAHI (Nigeria)

MAURO

AIMO (Papua New Guinea) (næstformand)

NERIS (for Ferreira)

POLISI (Rwanda) (næstformand)

NOVAK

THOMAS (Saint Kitts og Nevis) (*)

OLAJOS (for Mitchell)

EVERISTUS (Saint Lucia)

POMES (for López-Istúriz White) (2)
   (3)

STRAKER (Saint Vincent og Grenadinerne)

RIBEIRO E CASTRO

SOLAMALEMALO (Samoa)

ROITHOVA

WILLIAM (Seychellerne)

ROSATI

LAHAI (Sierra Leone)

SCHMIDT O.

BATA'ANISIA (Salomonøerne) (næstformand) (*)

SCHRÖDER

SITHOLE (Sydafrika)

SORNOSA MARTINEZ (Scheele)

DEKUEK (Sudan)

SPERONI (3)
   (4)

RODGERS (Surinam) (næstformand)

SUDRE (Gaubert)

MASUKU (Swaziland) (*)

VAN HECKE (1)
   (2)
   (3)

KAGYER DARBO (Tchad)

VAN LANCKER

KLASSOU (Togo)

VENETO (1)
   (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

VENTRE

TOSUL (Vanuatu)

WIELAND

MILUPI (Zambia)

ZILE

CHIDAKWA (Zimbabwe) (næstformand)

ZIMMER

ZWIEFKA (for Zaborska)

Øvrige tilstedeværende:

| ANGOLA
  PINTO
  GAMBOA
  SAMY | BARBADOS
  HUMPHREY | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUBA | BURUNDI
  NIBOGORA | CAMEROUN
  AWUDU MBAYA
  HAMA TOUKOUR
  NDOUMBA NGONO
  ABDOULAYE DAOUDA
  SOKENG |
| CONGO (Republikken)
  OBA | CONGO (Den Demokratiske Republik)
  ENDUGA LITUMBA
  KUTEKALA KAAWA
  MBUKU LAKA
  MOLEKE MOLIWA
  BIE BONGENGE MAYICHA | ETIOPIEN
  ALI
  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS |
| ÆKVATORIALGUINEA
  CARMELO
  BACALE | GABON
  MABAKA
  NTEM ALLOGHO | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  DOREUS
  DENIUS
  NELSON
  ACKLUSH | KENYA
  KOMBO | MALI
  BA |
| MAURETANIEN
  OULD BOILIL | MAURITIUS
  GUNESSEE | NAMIBIA
  DE WAAL
  IIPINGE
  RUMPF |
| NIGERIA
  USMAN
  AKWASHIKI | PAPUA NEW GUINEA
  DEKENA
  GRAHAM
  MALADINA
  ZURENUOC
  ASIK
  WESLEY
  TABAR
  LAGEA
  BOURSIN | RWANDA
  AYINKAMIYE |
| SEYCHELLERNE
  FAURE | SIERRA LEONE
  BUNDU | SALOMONØERNE
  MA'AHANUA |
| SYDAFRIKA
  MAGAU
  OPPERMAN
  SOOKLAL | SUDAN
  JERVASE YAK
  MUSTAFA
  ALOPA
  ABDELLA | SURINAM
  RATHIPAL
  CASTELEN
  JAIRAM |
| TOGO
  GBONE | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE
  HOLLAND
  NDLOVU |

ANGOLA

PINTO

GAMBOA

SAMY

BARBADOS

HUMPHREY

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BURKINA FASO

TABSOBA

OUBA

BURUNDI

NIBOGORA

CAMEROUN

AWUDU MBAYA

HAMA TOUKOUR

NDOUMBA NGONO

ABDOULAYE DAOUDA

SOKENG

CONGO (Republikken)

OBA

CONGO (Den Demokratiske Republik)

ENDUGA LITUMBA

KUTEKALA KAAWA

MBUKU LAKA

MOLEKE MOLIWA

BIE BONGENGE MAYICHA

ETIOPIEN

ALI

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

ÆKVATORIALGUINEA

CARMELO

BACALE

GABON

MABAKA

NTEM ALLOGHO

GHANA

KUMI

HAITI

DOREUS

DENIUS

NELSON

ACKLUSH

KENYA

KOMBO

MALI

BA

MAURETANIEN

OULD BOILIL

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

IIPINGE

RUMPF

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

PAPUA NEW GUINEA

DEKENA

GRAHAM

MALADINA

ZURENUOC

ASIK

WESLEY

TABAR

LAGEA

BOURSIN

RWANDA

AYINKAMIYE

SEYCHELLERNE

FAURE

SIERRA LEONE

BUNDU

SALOMONØERNE

MA'AHANUA

SYDAFRIKA

MAGAU

OPPERMAN

SOOKLAL

SUDAN

JERVASE YAK

MUSTAFA

ALOPA

ABDELLA

SURINAM

RATHIPAL

CASTELEN

JAIRAM

TOGO

GBONE

UGANDA

ATIM-OGWAL

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

HOLLAND

NDLOVU

AVS-EU-RÅDET

| WILTZER | (Tidligere ministerdelegeret for samarbejde og frankofoni, repræsentant for formanden for Rådet for Den Europæiske Union) |
| --- | --- |
| BEMBAMBA | (Økonomi- og finansminister (Burkina Faso), formand for AVS-Rådet) |

WILTZER

(Tidligere ministerdelegeret for samarbejde og frankofoni, repræsentant for formanden for Rådet for Den Europæiske Union)

BEMBAMBA

(Økonomi- og finansminister (Burkina Faso), formand for AVS-Rådet)

EUROPA-KOMMISSIONEN

| MICHEL, | Medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand |
| --- | --- |

MICHEL,

Medlem af Kommissionen med ansvar for udvikling og humanitær bistand

EØSU

JAHIER

ANTHONY

CTA

BOTO

DOUDET

FN's MILLENNIUMKAMPAGNE

PIMPLE

SEKRETARIATET FOR FORUMMET AF STILLEHAVSØER

GOSSELIN

FAO

GUEYE

AVS-SEKRETARIATET

KAPUTIN Medgeneralsekretær

EU-SEKRETARIAT

NICKEL Medgeneralsekretær

---

(*)  Land repræsenteret af en person, der ikke er parlamentsmedlem.

(1)  Til stede den 25. november 2008.

(2)  Til stede den 26. november 2008.

(3)  Til stede den 27. november 2008.

(4)  Til stede den 28. november 2008.

---

BILAG III

BILAG TIL MØDET TIRSDAG DEN 25. NOVEMBER 2008

Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter

FIJI

Ratu CAVUILATI

Fijis ambassadør, Bruxelles

SALOMONØERNE

Bernard BATA'ANASIA

Salomonøernes ambassadør, Port Moresby

SWAZILAND

Pilile MASUKU

Førstesekretær, Swazilands ambassade, Bruxelles

SAINT KITTS OG NEVIS

Arnold THOMAS

Chargé d'affaires, de Østcaribiske Staters ambassade, Brussels

---

BILAG IV

VEDTAGNE BESLUTNINGER

| — | om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner (AVS-EU/100.291/08/endel.) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om bistandseffektivitet og definition på offentlig udviklingsbistand (AVS-EU/100.300/08/endel.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde (AVS-EU/100.247/08/endel.) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om situationen i Mauretanien (AVS-EU/100.440/08/endel.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | om situationen i Zimbabwe (AVS-EU/100.439/08/endel.) | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Port Moresby-erklæringen om den globale fødevare- og finanskrise (AVS-EU/100.393/08/endel.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

BESLUTNING (1)

om FN's og regionale organisationers beskyttelse af civile under fredsbevarende aktioner

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til Genèvekonventionerne, herunder navnlig den fjerde konvention (af 12. august 1949) om beskyttelse af civile personer i krigstid og tillægsprotokollerne fra 1977 og 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionerne, herunder navnlig den fjerde konvention (af 12. august 1949) om beskyttelse af civile personer i krigstid og tillægsprotokollerne fra 1977 og 2005,

| — | der henviser til mineforbudstraktaten (Ottawatraktaten) undertegnet i september 1997 og FN-konventionen om visse konventionelle våben (CCW), der blev undertegnet i Genève den 10. oktober 1980 og trådte i kraft i december 1983, og tillægsprotokollerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til mineforbudstraktaten (Ottawatraktaten) undertegnet i september 1997 og FN-konventionen om visse konventionelle våben (CCW), der blev undertegnet i Genève den 10. oktober 1980 og trådte i kraft i december 1983, og tillægsprotokollerne,

| — | der henviser til De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder fra 1948 og Wienerklæringen og handlingsprogrammet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder den 14.-25. juni 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder fra 1948 og Wienerklæringen og handlingsprogrammet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder den 14.-25. juni 1993,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol fra 1998, herunder navnlig artikel 6, 7 og 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol fra 1998, herunder navnlig artikel 6, 7 og 8,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (Cotonouaftalen) (2), som ændret i Luxembourg den 25. juni 2005 (3), og navnlig artikel 8, 17, stk. 2, artikel 20, 31, 33, 96 og 97, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (Cotonouaftalen) (2), som ændret i Luxembourg den 25. juni 2005 (3), og navnlig artikel 8, 17, stk. 2, artikel 20, 31, 33, 96 og 97,

| — | der henviser til sin beslutning om rehabilitering i postkonfliktsituationer i AVS-landene, som vedtoges på den 9. samling i Bamako den 21. april 2005 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning om rehabilitering i postkonfliktsituationer i AVS-landene, som vedtoges på den 9. samling i Bamako den 21. april 2005 (4),

| — | der henviser til sin beslutning om den regionale integrations rolle i forbindelse med fremme af fred og sikkerhed, som vedtoges på den 11. samling i Wien den 22. juni 2006 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning om den regionale integrations rolle i forbindelse med fremme af fred og sikkerhed, som vedtoges på den 11. samling i Wien den 22. juni 2006 (5),

| — | der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær til Sikkerhedsrådet S/1998/318 af 13. april 1998»The Causes of Conflict and the Promotion of Durable Peace and Sustainable Development in Africa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær til Sikkerhedsrådet S/1998/318 af 13. april 1998»The Causes of Conflict and the Promotion of Durable Peace and Sustainable Development in Africa«,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's generalsekretær til Sikkerhedsrådet om beskyttelse af civile under væbnede konflikter indeholdt i dokument S/1999/957 (af 8. september 1999), S/2001/331 (af 30. marts 2001), S/2002/1300 (af 30. november 2002), S/2004/431 (af 28. maj 2004), (af 28. november 2005), og S/2007/643 (af 28. oktober 2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's generalsekretær til Sikkerhedsrådet om beskyttelse af civile under væbnede konflikter indeholdt i dokument S/1999/957 (af 8. september 1999), S/2001/331 (af 30. marts 2001), S/2002/1300 (af 30. november 2002), S/2004/431 (af 28. maj 2004), (af 28. november 2005), og S/2007/643 (af 28. oktober 2007),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1265 af 17. september 1999, 1296 af 19. april 2000, 1674 af 28. april 2006 og 1738 af 23. december 2006, om beskyttelse af civile under væbnede konflikter, hvori det understreges, at parterne i en væbnet konflikt har hovedansvaret for at sikre beskyttelsen af civilbefolkningen under væbnede konflikter, og hvori det ligeledes anerkendes, at regionale organisationer yder et vigtigt bidrag til beskyttelse af civilbefolkningen under væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1265 af 17. september 1999, 1296 af 19. april 2000, 1674 af 28. april 2006 og 1738 af 23. december 2006, om beskyttelse af civile under væbnede konflikter, hvori det understreges, at parterne i en væbnet konflikt har hovedansvaret for at sikre beskyttelsen af civilbefolkningen under væbnede konflikter, og hvori det ligeledes anerkendes, at regionale organisationer yder et vigtigt bidrag til beskyttelse af civilbefolkningen under væbnede konflikter,

| — | der henviser til erklæringer fra formanden for FN's Sikkerhedsråd af 15. marts 2002 og 15. december 2003 og »Aide Memoire for the consideration of issues pertaining to the protection of civilians during the Security Council's deliberation of peacekeeping mandates'« (memorandum vedrørende beskyttelse af civilbefolkningen til brug for FN's Sikkerhedsråds drøftelser om fredsbevarende mandater), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringer fra formanden for FN's Sikkerhedsråd af 15. marts 2002 og 15. december 2003 og »Aide Memoire for the consideration of issues pertaining to the protection of civilians during the Security Council's deliberation of peacekeeping mandates'« (memorandum vedrørende beskyttelse af civilbefolkningen til brug for FN's Sikkerhedsråds drøftelser om fredsbevarende mandater),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 af 31. oktober 2000 og 1820 af 19. juni 2008, der understreger vigtigheden af kvinders lige deltagelse og fulde inddragelse i alle bestræbelser på at fastholde og fremme fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 af 31. oktober 2000 og 1820 af 19. juni 2008, der understreger vigtigheden af kvinders lige deltagelse og fulde inddragelse i alle bestræbelser på at fastholde og fremme fred og sikkerhed,

| — | der henviser til EU-operationshovedkvarterets endelige rapport om integrering af kønsaspektet i arbejdet i EUFOR RD Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-operationshovedkvarterets endelige rapport om integrering af kønsaspektet i arbejdet i EUFOR RD Congo,

| — | der henviser til rapporten med titlen »A more secure world: Our Shared Responsibility« (2004) fra højniveaupanelet om trusler, udfordringer og forandring, hvori det internationale samfund opfordres til at reagere kraftigt, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten med titlen »A more secure world: Our Shared Responsibility« (2004) fra højniveaupanelet om trusler, udfordringer og forandring, hvori det internationale samfund opfordres til at reagere kraftigt,

| — | der henviser til erklæringen fra verdenstopmødet i New York i september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra verdenstopmødet i New York i september 2005,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 1385 (2004) og dets henstilling 1665 (2004) om »Forebyggelse og løsning af konflikter: kvinders rolle«, der begge blev vedtaget den 23. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 1385 (2004) og dets henstilling 1665 (2004) om »Forebyggelse og løsning af konflikter: kvinders rolle«, der begge blev vedtaget den 23. juni 2004,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution S/2001/1366 af 30. august 2001 om Sikkerhedsrådets rolle i forbindelse med forebyggelse af væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution S/2001/1366 af 30. august 2001 om Sikkerhedsrådets rolle i forbindelse med forebyggelse af væbnede konflikter,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution S/2003/1502 af 26. august 2003 om beskyttelse af humanitært personel og FN-personel samt personel knyttet til FN i konfliktområder og konventionen af 9. december 1994 om sikkerhed for FN-personel samt personel knyttet til FN og den valgfrie protokol af 8. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution S/2003/1502 af 26. august 2003 om beskyttelse af humanitært personel og FN-personel samt personel knyttet til FN i konfliktområder og konventionen af 9. december 1994 om sikkerhed for FN-personel samt personel knyttet til FN og den valgfrie protokol af 8. december 2005,

| — | der henviser til de halvårlige erklæringer fra FN's vicegeneralsekretær for humanitære anliggender til Sikkerhedsrådet om beskyttelse af civilbefolkningen under væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til de halvårlige erklæringer fra FN's vicegeneralsekretær for humanitære anliggender til Sikkerhedsrådet om beskyttelse af civilbefolkningen under væbnede konflikter,

| — | der henviser til den grundlæggende definition af fredsbevarende operationer fra FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer (DPKO) som »en måde til at hjælpe lande, der er splittet af konflikter, til at skabe betingelser for bæredygtig fred. FN's fredsbevarende styrker — soldater og militært personel, politifolk og civilt personel fra mange lande — overvåger og observerer fredsprocesser i postkonfliktsituationer og hjælper de stridende parter med at gennemføre den fredsaftale, de har undertegnet. En sådan bistand ydes på mange forskellige måder, herunder gennem fremme af menneskers sikkerhed, tillidsskabende foranstaltninger, magtdelingsordninger, valgstøtte, styrkelse af retsstatsprincippet og økonomisk og social udvikling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den grundlæggende definition af fredsbevarende operationer fra FN's Afdeling for Fredsbevarende Operationer (DPKO) som »en måde til at hjælpe lande, der er splittet af konflikter, til at skabe betingelser for bæredygtig fred. FN's fredsbevarende styrker — soldater og militært personel, politifolk og civilt personel fra mange lande — overvåger og observerer fredsprocesser i postkonfliktsituationer og hjælper de stridende parter med at gennemføre den fredsaftale, de har undertegnet. En sådan bistand ydes på mange forskellige måder, herunder gennem fremme af menneskers sikkerhed, tillidsskabende foranstaltninger, magtdelingsordninger, valgstøtte, styrkelse af retsstatsprincippet og økonomisk og social udvikling«,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Anliggender (AVS-EU/100.291/08/endel.), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Anliggender (AVS-EU/100.291/08/endel.),

| A. | der henviser til, at den traditionelle opfattelse af fredsbevarende operationer som operationer, der primært gik ud på at adskille de stridende parter efter undertegnelse af en våbenhvileaftale, har ændret sig over tid, således at disse operationer nu omfatter overvågning af grænser, oprettelse af demilitariserede områder og, hvis omfattet af aftalen, overvågning af fangeudvekslinger og demilitarisering, der således anses for at være en del af en »rutineproces«, der har til formål at sikre parterne politiske muligheder for at føre forhandlinger og finde en løsning på deres konflikter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den traditionelle opfattelse af fredsbevarende operationer som operationer, der primært gik ud på at adskille de stridende parter efter undertegnelse af en våbenhvileaftale, har ændret sig over tid, således at disse operationer nu omfatter overvågning af grænser, oprettelse af demilitariserede områder og, hvis omfattet af aftalen, overvågning af fangeudvekslinger og demilitarisering, der således anses for at være en del af en »rutineproces«, der har til formål at sikre parterne politiske muligheder for at føre forhandlinger og finde en løsning på deres konflikter,

| B. | der henviser til, at 109 suveræne regeringer i erklæringen vedtaget på verdenstopmødet i New York i september 2005 anerkendte staternes og FN's ansvar for at beskytte befolkningen mod folkemord, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og etnisk udrensning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 109 suveræne regeringer i erklæringen vedtaget på verdenstopmødet i New York i september 2005 anerkendte staternes og FN's ansvar for at beskytte befolkningen mod folkemord, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og etnisk udrensning,

| C. | der henviser til, at de mange forskellige opgaver forbundet med beskyttelse af civilbefolkningen trækker de fredsbevarende styrker i forskellige retninger, og at styrkerne i stigende grad arbejder med »bløde sikkerhedsopgaver« såsom udvikling, genopbygning og langsigtet fredsopbygning, alle aktiviteter, som de militære styrker normalt ikke uddannes til at varetage, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de mange forskellige opgaver forbundet med beskyttelse af civilbefolkningen trækker de fredsbevarende styrker i forskellige retninger, og at styrkerne i stigende grad arbejder med »bløde sikkerhedsopgaver« såsom udvikling, genopbygning og langsigtet fredsopbygning, alle aktiviteter, som de militære styrker normalt ikke uddannes til at varetage,

| D. | der henviser til, at et af problemerne forbundet med de fredsbevarende missioners beskyttelse af civilbefolkningen er den manglende anerkendelse af betydningen af en permanent civil kapacitet bestående af et multinationalt, veluddannet, professionelt og civilt personel, der kan indsættes hurtigt, og som har tilstrækkelige færdigheder til at udføre opgaver, der er af direkte relevans for beskyttelsen af civilbefolkningen, herunder overvågning af menneskerettigheder, mægling på lokalt plan, rådgivning om integrering af kønsaspektet, mobilisering af lokalsamfundet og oplysning, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et af problemerne forbundet med de fredsbevarende missioners beskyttelse af civilbefolkningen er den manglende anerkendelse af betydningen af en permanent civil kapacitet bestående af et multinationalt, veluddannet, professionelt og civilt personel, der kan indsættes hurtigt, og som har tilstrækkelige færdigheder til at udføre opgaver, der er af direkte relevans for beskyttelsen af civilbefolkningen, herunder overvågning af menneskerettigheder, mægling på lokalt plan, rådgivning om integrering af kønsaspektet, mobilisering af lokalsamfundet og oplysning,

| E. | der henviser til, at De Forenede Nationer (FN) og Den Afrikanske Union (AU), til tider støttet af Den Europæiske Union (EU), vil indsætte et øget antal fredsbevarende styrker på kontinentet i år med nye missioner i bl.a. Darfurområdet i Sudan, Tchad, Den Centralafrikanske Republik og Somalia, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at De Forenede Nationer (FN) og Den Afrikanske Union (AU), til tider støttet af Den Europæiske Union (EU), vil indsætte et øget antal fredsbevarende styrker på kontinentet i år med nye missioner i bl.a. Darfurområdet i Sudan, Tchad, Den Centralafrikanske Republik og Somalia,

| F. | der henviser til, at Den Afrikanske Unions fredsbevarende styrker har modtaget støtte under Den Europæiske Udviklingsfonds fredsfacilitet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Afrikanske Unions fredsbevarende styrker har modtaget støtte under Den Europæiske Udviklingsfonds fredsfacilitet,

| G. | der henviser til, at den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) siden vedtagelsen af Amsterdamtraktaten i 1997 har omfattet en række opgaver, der blev fastlagt i Petersberg i 1992, såsom fredsbevarende missioner, beskyttelse af civile og beskyttelse af humanitær bistand, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) siden vedtagelsen af Amsterdamtraktaten i 1997 har omfattet en række opgaver, der blev fastlagt i Petersberg i 1992, såsom fredsbevarende missioner, beskyttelse af civile og beskyttelse af humanitær bistand,

| H. | der henviser til, at disse missioner indsættes på grundlag af et FN-mandat, og at der er eller har været indsat fem missioner af denne art i Afrika, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at disse missioner indsættes på grundlag af et FN-mandat, og at der er eller har været indsat fem missioner af denne art i Afrika,

| I. | der henviser til, at EU, FN og regionale organisationer bør gennemføre en konflikt- og trusselsanalyse inden iværksættelsen af fredsbevarende operationer med det formål at få en bedre forståelse for den kontekst, som de arbejder i, og således undgå, at deres indgreb får negativ indvirkning f.eks. ved at give næring til spændinger og konflikter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU, FN og regionale organisationer bør gennemføre en konflikt- og trusselsanalyse inden iværksættelsen af fredsbevarende operationer med det formål at få en bedre forståelse for den kontekst, som de arbejder i, og således undgå, at deres indgreb får negativ indvirkning f.eks. ved at give næring til spændinger og konflikter,

| J. | der henviser til, at militære aktører endnu ikke er vant til at identificere og beskytte civilbefolkningen i fjendtlige miljøer som led i internationale eller eksterne interventioner, og at det fredsbevarende militære personel ofte ikke rekrutteres direkte af FN eller regionale organisationer, idet det i højere grad udstationeres fra lande, der bidrager med styrker, og som bevarer kompetencen med hensyn til uddannelse og de disciplinære foranstaltninger, der skal træffes over for deres styrker, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at militære aktører endnu ikke er vant til at identificere og beskytte civilbefolkningen i fjendtlige miljøer som led i internationale eller eksterne interventioner, og at det fredsbevarende militære personel ofte ikke rekrutteres direkte af FN eller regionale organisationer, idet det i højere grad udstationeres fra lande, der bidrager med styrker, og som bevarer kompetencen med hensyn til uddannelse og de disciplinære foranstaltninger, der skal træffes over for deres styrker,

| K. | der henviser til, at humanitære aktører som f.eks. ngo'er og FN-agenturer spiller en anden rolle i forbindelse med og har en anden tilgang til beskyttelse af civilbefolkningen end fredsbevarende styrker, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at humanitære aktører som f.eks. ngo'er og FN-agenturer spiller en anden rolle i forbindelse med og har en anden tilgang til beskyttelse af civilbefolkningen end fredsbevarende styrker,

| L. | der henviser til, at ansvaret for fastlæggelse af agenturets beskyttelsespraksis ofte overlades til det enkelte beskyttelsespersonel i området snarere end at blive fastlagt på grundlag af klare retningslinjer på institutionelt niveau, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ansvaret for fastlæggelse af agenturets beskyttelsespraksis ofte overlades til det enkelte beskyttelsespersonel i området snarere end at blive fastlagt på grundlag af klare retningslinjer på institutionelt niveau,

| M. | der henviser til, at vold mod civilbefolkningen i konfliktramte lande, navnlig mod kvinder og børn, ofte bruges som et krigsvåben til at ydmyge og svække ofrene psykologisk, ofre, der ikke tør anmelde seksuel udnyttelse og misbrug til nogen, heller ikke til de fredsbevarende styrker og humanitære hjælpearbejdere, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at vold mod civilbefolkningen i konfliktramte lande, navnlig mod kvinder og børn, ofte bruges som et krigsvåben til at ydmyge og svække ofrene psykologisk, ofre, der ikke tør anmelde seksuel udnyttelse og misbrug til nogen, heller ikke til de fredsbevarende styrker og humanitære hjælpearbejdere,

| N. | der henviser til, at den fredsbevarende missions omfang, navnlig hvad angår den supplerende civile ubevæbnede fredsbevarende komponent og det geografiske dækningsområde, er en vigtig faktor for styrkelsen af beskyttelsen af civilbefolkningen, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den fredsbevarende missions omfang, navnlig hvad angår den supplerende civile ubevæbnede fredsbevarende komponent og det geografiske dækningsområde, er en vigtig faktor for styrkelsen af beskyttelsen af civilbefolkningen,

Definition af beskyttelse af civilbefolkningen

| 1. | understreger, at hovedansvaret for beskyttelse af civilbefolkningen og for opfyldelse af dens grundlæggende behov ligger hos stater eller andre myndigheder eller aktører, der har effektiv kontrol herover, og at eksterne fredsbevarende operationer spiller en sekundær rolle; |
| --- | --- |

1.

understreger, at hovedansvaret for beskyttelse af civilbefolkningen og for opfyldelse af dens grundlæggende behov ligger hos stater eller andre myndigheder eller aktører, der har effektiv kontrol herover, og at eksterne fredsbevarende operationer spiller en sekundær rolle;

| 2. | understreger, at princippet om ikkeindblanding ikke må føre til tolerance over for alvorlige forbrydelser som f.eks. folkedrab og massemord, etnisk udrensning, udvisninger og massevoldtægt, idet det internationale samfund på dette område har et ansvar for at beskytte og for at træffe målrettede modforanstaltninger, navnlig for at beskytte den udsatte befolkning, i muligt omfang med inddragelse af regionale organisationer i konfliktløsningen; |
| --- | --- |

2.

understreger, at princippet om ikkeindblanding ikke må føre til tolerance over for alvorlige forbrydelser som f.eks. folkedrab og massemord, etnisk udrensning, udvisninger og massevoldtægt, idet det internationale samfund på dette område har et ansvar for at beskytte og for at træffe målrettede modforanstaltninger, navnlig for at beskytte den udsatte befolkning, i muligt omfang med inddragelse af regionale organisationer i konfliktløsningen;

| 3. | understreger betydningen af at anerkende, at de fredsbevarende missioner bør have et mandat, der er tilstrækkeligt omfattende til at kunne genoprette freden og retsstatsprincippet, herunder sikre gennemførelsen af en reform af sikkerhedssektoren; understreger, at der således skal fastlægges en integreret sikkerhedsstrategi, der også omfatter uddannelse af civile sikkerhedsstyrker (politi), støtte til demobiliseringstiltag og fastsættelse af klare mål for genopbygning; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af at anerkende, at de fredsbevarende missioner bør have et mandat, der er tilstrækkeligt omfattende til at kunne genoprette freden og retsstatsprincippet, herunder sikre gennemførelsen af en reform af sikkerhedssektoren; understreger, at der således skal fastlægges en integreret sikkerhedsstrategi, der også omfatter uddannelse af civile sikkerhedsstyrker (politi), støtte til demobiliseringstiltag og fastsættelse af klare mål for genopbygning;

| 4. | udtrykker på ny bekymring over spredningen af håndvåben og lette våben og mener, at nedrustning, demobilisering og reintegration skal være en integreret del af fredsbevarende operationer; |
| --- | --- |

4.

udtrykker på ny bekymring over spredningen af håndvåben og lette våben og mener, at nedrustning, demobilisering og reintegration skal være en integreret del af fredsbevarende operationer;

| 5. | understreger at det er vigtigt, at der i forbindelse med bestræbelserne på at forbedre beskyttelsen af civilbefolkningen tages hensyn til de mere komplekse problemer og trusler, som civilbefolkningen står over for, og glæder sig over det øgede samarbejde mellem forskellige ubevæbnede civile aktører på dette område, der styrker gennemførelsen af beskyttelsesstrategier; |
| --- | --- |

5.

understreger at det er vigtigt, at der i forbindelse med bestræbelserne på at forbedre beskyttelsen af civilbefolkningen tages hensyn til de mere komplekse problemer og trusler, som civilbefolkningen står over for, og glæder sig over det øgede samarbejde mellem forskellige ubevæbnede civile aktører på dette område, der styrker gennemførelsen af beskyttelsesstrategier;

| 6. | understreger, at militære strategier kun virker, hvis de ledsages af omfattende humanitære foranstaltninger og politiske mål om fred; påpeger, at et solidt mandat kan være nødvendigt for at løse konflikter mellem de stridende parter og for at sikre fred og genopbygning, der skal være en klar målsætning i enhver beskyttelsesstrategi; |
| --- | --- |

6.

understreger, at militære strategier kun virker, hvis de ledsages af omfattende humanitære foranstaltninger og politiske mål om fred; påpeger, at et solidt mandat kan være nødvendigt for at løse konflikter mellem de stridende parter og for at sikre fred og genopbygning, der skal være en klar målsætning i enhver beskyttelsesstrategi;

| 7. | understreger, at en række stater har oprettet en civil fredstjeneste, hvilket har været en stor succes, herunder i en postkonfliktsituation i de tidligere jugoslaviske lande; opfordrer andre stater og regionale institutioner som f.eks. Den Afrikanske Union og EU til også at oprette en permanent civil fredstjeneste; |
| --- | --- |

7.

understreger, at en række stater har oprettet en civil fredstjeneste, hvilket har været en stor succes, herunder i en postkonfliktsituation i de tidligere jugoslaviske lande; opfordrer andre stater og regionale institutioner som f.eks. Den Afrikanske Union og EU til også at oprette en permanent civil fredstjeneste;

| 8. | glæder sig over, at fredsbevarende mandater i stigende grad omfatter aktiviteter til beskyttelse af civilbefolkningen, og understreger behovet for retningslinjer om gennemførelsen af sådanne operationer for at sikre en mere integreret tilgang til menneskelig udvikling, menneskerettigheder, nødhjælp og menneskers sikkerhed; opfordrer derfor FN og regionale organisationer til at præcisere, hvorledes beskyttelsen af civilbefolkningen fortolkes i mandaterne for deres missioner og fælles missioner, og til at gøre en større indsats for at forberede deres styrker og personel til sådanne operationer; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at fredsbevarende mandater i stigende grad omfatter aktiviteter til beskyttelse af civilbefolkningen, og understreger behovet for retningslinjer om gennemførelsen af sådanne operationer for at sikre en mere integreret tilgang til menneskelig udvikling, menneskerettigheder, nødhjælp og menneskers sikkerhed; opfordrer derfor FN og regionale organisationer til at præcisere, hvorledes beskyttelsen af civilbefolkningen fortolkes i mandaterne for deres missioner og fælles missioner, og til at gøre en større indsats for at forberede deres styrker og personel til sådanne operationer;

| 9. | understreger behovet for at styrke kapaciteten til at handle, herunder opbygningen af en permanent civil fredsbevarende kapacitet gennem etablering af et behørigt bemandet koordineringskontor i hovedkvarteret og muligvis på regionalt niveau og udarbejdelse af en liste over civilt personel, der hurtigt kan indsættes, og at sikre tilstrækkeligt personel; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for at styrke kapaciteten til at handle, herunder opbygningen af en permanent civil fredsbevarende kapacitet gennem etablering af et behørigt bemandet koordineringskontor i hovedkvarteret og muligvis på regionalt niveau og udarbejdelse af en liste over civilt personel, der hurtigt kan indsættes, og at sikre tilstrækkeligt personel;

| 10. | understreger behovet for at beskytte civilbefolkningen mod såvel voldelige overgreb som kriminelle handlinger som f.eks. bandeangreb og plyndringer; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for at beskytte civilbefolkningen mod såvel voldelige overgreb som kriminelle handlinger som f.eks. bandeangreb og plyndringer;

| 11. | glæder sig over Rådets afgørelse om at indføre en civilbeskyttelsesordning og det nye finansielle EU-instrument, som har til formål at forbedre mobiliseringen og koordinationen af civilbeskyttelse i nødsituationer både i og uden for EU; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over Rådets afgørelse om at indføre en civilbeskyttelsesordning og det nye finansielle EU-instrument, som har til formål at forbedre mobiliseringen og koordinationen af civilbeskyttelse i nødsituationer både i og uden for EU;

| 12. | henstiller, at militære strategier for fredsbevarende missioner med specifikke beskyttelsesmandater bør omfatte praktiske instrumenter til at opfylde disse mandater effektivt, herunder civil ubevæbnet beskyttelse, natpatruljer og radiokommunikation, oprettelse af landsbykomitéer til varsling af de fredsbevarende styrker, luftdækning, inddragelse af en særlig udrykningsstyrke, der kan sættes ind i tilfælde af uroligheder, anvendelse af satellitter til overvågning og opfangelse og inddragelse af stabilitetsskabende politi, der skal støtte missioner og sikre exitstrategier for de fredsbevarende missioner; |
| --- | --- |

12.

henstiller, at militære strategier for fredsbevarende missioner med specifikke beskyttelsesmandater bør omfatte praktiske instrumenter til at opfylde disse mandater effektivt, herunder civil ubevæbnet beskyttelse, natpatruljer og radiokommunikation, oprettelse af landsbykomitéer til varsling af de fredsbevarende styrker, luftdækning, inddragelse af en særlig udrykningsstyrke, der kan sættes ind i tilfælde af uroligheder, anvendelse af satellitter til overvågning og opfangelse og inddragelse af stabilitetsskabende politi, der skal støtte missioner og sikre exitstrategier for de fredsbevarende missioner;

| 13. | understreger, at humanitære aktører i konfliktområder også skal beskyttes af fredsbevarende styrker, således at de kan udføre deres aktiviteter lokalt; |
| --- | --- |

13.

understreger, at humanitære aktører i konfliktområder også skal beskyttes af fredsbevarende styrker, således at de kan udføre deres aktiviteter lokalt;

| 14. | understreger, at en participatorisk tilgang til beskyttelse af civilbefolkningen med inddragelse af lokale statslige repræsentanter og civilsamfundet vil gøre det nemmere at identificere sårbarhedsfaktorer med henblik på at udvikle hensigtsmæssige løsninger, og understreger behovet for en bedre koordination mellem økonomiske, politiske, civile og militære aktører; |
| --- | --- |

14.

understreger, at en participatorisk tilgang til beskyttelse af civilbefolkningen med inddragelse af lokale statslige repræsentanter og civilsamfundet vil gøre det nemmere at identificere sårbarhedsfaktorer med henblik på at udvikle hensigtsmæssige løsninger, og understreger behovet for en bedre koordination mellem økonomiske, politiske, civile og militære aktører;

| 15. | opfordrer EU-medlemsstaterne og det internationale samfund til at fremme gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) og 1820/2008 om kvinder og børn i væbnede konflikter og til at udarbejde nationale handlingsplaner og strategidokumenter; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU-medlemsstaterne og det internationale samfund til at fremme gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) og 1820/2008 om kvinder og børn i væbnede konflikter og til at udarbejde nationale handlingsplaner og strategidokumenter;

| 16. | understreger betydningen af den rolle, som kvindelig tilstedeværelse kan spille i forbindelse med fredsbevarende missioner med hensyn til at mindske volden mod kvinder i konflikt- og postkonfliktområder, og at kvindelige deltagere i de fredsbevarende styrker ofte fungerer som forbilleder for de lokale kvinder og inspirerer dem til at deltage i genopbygningen efter konflikter, især opbygningen af demokrati og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

16.

understreger betydningen af den rolle, som kvindelig tilstedeværelse kan spille i forbindelse med fredsbevarende missioner med hensyn til at mindske volden mod kvinder i konflikt- og postkonfliktområder, og at kvindelige deltagere i de fredsbevarende styrker ofte fungerer som forbilleder for de lokale kvinder og inspirerer dem til at deltage i genopbygningen efter konflikter, især opbygningen af demokrati og økonomisk udvikling;

| 17. | opfordrer til, at der tages behørigt hensyn til FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325 (2000) om kvinders inddragelse i konfliktforebyggelse, konfliktstyring og tvistbilæggelsesmekanismer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at der tages behørigt hensyn til FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325 (2000) om kvinders inddragelse i konfliktforebyggelse, konfliktstyring og tvistbilæggelsesmekanismer;

| 18. | fordømmer på det kraftigste de tilfælde, hvor fredsbevarende styrker misbruger deres magt og er indblandet i seksuel udnyttelse af civilbefolkningen i området eller i korruption, og understreger, at det er meget vigtigt, at de nationale bidragydere reagerer i disse situationer; insisterer på, at sådanne strafbare handlinger konsekvent retsforfølges af myndighederne i gerningsmændenes hjemland eller af Den Internationale Straffedomstol; er imod indrømmelsen af immunitet til FN-personale eller FN-soldater, der har begået sådanne strafbare handlinger; |
| --- | --- |

18.

fordømmer på det kraftigste de tilfælde, hvor fredsbevarende styrker misbruger deres magt og er indblandet i seksuel udnyttelse af civilbefolkningen i området eller i korruption, og understreger, at det er meget vigtigt, at de nationale bidragydere reagerer i disse situationer; insisterer på, at sådanne strafbare handlinger konsekvent retsforfølges af myndighederne i gerningsmændenes hjemland eller af Den Internationale Straffedomstol; er imod indrømmelsen af immunitet til FN-personale eller FN-soldater, der har begået sådanne strafbare handlinger;

| 19. | henstiller, at den enkelte fredsbevarende mission bistås af enheder, der specifikt har til opgave at overvåge, undersøge og offentliggøre rapporter om krænkelser af den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning, og af en uafhængig undersøgelsesenhed, der skal undersøge påstande om fredsbevarende styrkers seksuelle overgreb, og at der etableres en passende ordning, der sikrer hjælp til ofre for sådanne krænkelser og til børn, som er resultatet af sådanne krænkelser; |
| --- | --- |

19.

henstiller, at den enkelte fredsbevarende mission bistås af enheder, der specifikt har til opgave at overvåge, undersøge og offentliggøre rapporter om krænkelser af den humanitære folkeret og international menneskerettighedslovgivning, og af en uafhængig undersøgelsesenhed, der skal undersøge påstande om fredsbevarende styrkers seksuelle overgreb, og at der etableres en passende ordning, der sikrer hjælp til ofre for sådanne krænkelser og til børn, som er resultatet af sådanne krænkelser;

| 20. | opfordrer til, at der etableres en opfølgningsmekanisme, eller en »vagthund«, der skal sikre, at undersøgelser af klager er gennemsigtige og effektive, således at klager behandles retfærdigt på nationalt plan; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at der etableres en opfølgningsmekanisme, eller en »vagthund«, der skal sikre, at undersøgelser af klager er gennemsigtige og effektive, således at klager behandles retfærdigt på nationalt plan;

| 21. | understreger, at kontaktpunkter skal inddrages i internationale FN- og ngo-initiativer med henblik på at forebygge og sætte ind over for seksuel udnyttelse og seksuelle overgreb; |
| --- | --- |

21.

understreger, at kontaktpunkter skal inddrages i internationale FN- og ngo-initiativer med henblik på at forebygge og sætte ind over for seksuel udnyttelse og seksuelle overgreb;

| 22. | mener, at disse kontaktpunkter skal sikre, at lokalbefolkningen har mulighed for at indberette deres klager, gennem etablering af en fælles klagemekanisme; anfører, at alle agenturer og kontaktpunkter bør have adgang til denne mekanisme, således at lokalbefolkningen er klar over, hvor de skal henvende sig med deres klager; |
| --- | --- |

22.

mener, at disse kontaktpunkter skal sikre, at lokalbefolkningen har mulighed for at indberette deres klager, gennem etablering af en fælles klagemekanisme; anfører, at alle agenturer og kontaktpunkter bør have adgang til denne mekanisme, således at lokalbefolkningen er klar over, hvor de skal henvende sig med deres klager;

Implikationer for mandater, regler for operationer og uddannelse

| 23. | bekræfter betydningen af at forbedre uddannelsen forud for missioner såvel som efter- og videreuddannelsen (navnlig på områder som international humanitær folkeret, menneskerettighedslovgivning, gennemførelse af mandater vedrørende kontaktpunkter, herunder forebyggelse af og foranstaltninger over for seksuel vold) i forbindelse med udstationering af multinationale tropper på nationalt og multinationalt plan, og kritiserer det forhold, at dette udelukkende betragtes som et nationalt ansvar, hvad angår militært personale tilknyttet FN-missioner; |
| --- | --- |

23.

bekræfter betydningen af at forbedre uddannelsen forud for missioner såvel som efter- og videreuddannelsen (navnlig på områder som international humanitær folkeret, menneskerettighedslovgivning, gennemførelse af mandater vedrørende kontaktpunkter, herunder forebyggelse af og foranstaltninger over for seksuel vold) i forbindelse med udstationering af multinationale tropper på nationalt og multinationalt plan, og kritiserer det forhold, at dette udelukkende betragtes som et nationalt ansvar, hvad angår militært personale tilknyttet FN-missioner;

| 24. | Opfordrer til, at der træffes særlige foranstaltninger med henblik på uddannelse i beskyttelse af børn i overensstemmelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings retningslinjer om børn i væbnede konflikter; |
| --- | --- |

24.

Opfordrer til, at der træffes særlige foranstaltninger med henblik på uddannelse i beskyttelse af børn i overensstemmelse med Den Blandede Parlamentariske Forsamlings retningslinjer om børn i væbnede konflikter;

| 25. | opfordrer til, at der udstedes et »soldaterkort« — som det, der anvendes af EUFOR RD Congo — med retningslinjer til fredsbevarende styrker om, hvordan de skal forholde sig i forhold til civilbefolkningen; opfordrer til, at der udstedes et lignende kort, der specifikt vedrører børn; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at der udstedes et »soldaterkort« — som det, der anvendes af EUFOR RD Congo — med retningslinjer til fredsbevarende styrker om, hvordan de skal forholde sig i forhold til civilbefolkningen; opfordrer til, at der udstedes et lignende kort, der specifikt vedrører børn;

| 26. | anerkender FN/DPKO's bestræbelser på at tilbyde overordnet personel og troppebidragende lande en vis form for uddannelse forud for udstationering med særlig fokus på regler for operationer, men beklager, at staterne ikke er forpligtet til at deltage; |
| --- | --- |

26.

anerkender FN/DPKO's bestræbelser på at tilbyde overordnet personel og troppebidragende lande en vis form for uddannelse forud for udstationering med særlig fokus på regler for operationer, men beklager, at staterne ikke er forpligtet til at deltage;

| 27. | anbefaler, at FN-medlemsstaterne etablerer et fælles træningsakademi for fredsmissioner, hvor i hvert fald ledende personel tilbydes en multinational standardiseret grunduddannelse i humanitære opgaver og tekniske bistandsopgaver i forbindelse med beskyttelse af civilbefolkningen; |
| --- | --- |

27.

anbefaler, at FN-medlemsstaterne etablerer et fælles træningsakademi for fredsmissioner, hvor i hvert fald ledende personel tilbydes en multinational standardiseret grunduddannelse i humanitære opgaver og tekniske bistandsopgaver i forbindelse med beskyttelse af civilbefolkningen;

| 28. | henstiller, at FN's regionale og subregionale organisationer arbejder hen imod mere standardiserede uddannelsesmoduler og øger de bilaterale og multilaterale øvelser, navnlig ved at inkludere oplysningsforanstaltninger om overholdelse af menneskerettighederne i overensstemmelse med princippet om, at alle mennesker er lige og bør betragtes som ligeværdige uanset alder, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro; |
| --- | --- |

28.

henstiller, at FN's regionale og subregionale organisationer arbejder hen imod mere standardiserede uddannelsesmoduler og øger de bilaterale og multilaterale øvelser, navnlig ved at inkludere oplysningsforanstaltninger om overholdelse af menneskerettighederne i overensstemmelse med princippet om, at alle mennesker er lige og bør betragtes som ligeværdige uanset alder, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro;

| 29. | glæder sig over EU's bestræbelser på at forbedre harmoniseringen af tilgangen til beskyttelse af civilbefolkningen blandt medlemsstaterne, navnlig gennem tilvejebringelse af fælles uddannelsesaktiviteter, og understreger det forhold, at begrebet civilbeskyttelse og beskyttelse af børn bør indgå som en fast bestanddel i en sådan uddannelse gennem professionelle initiativer fra civilsamfundet verden over; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over EU's bestræbelser på at forbedre harmoniseringen af tilgangen til beskyttelse af civilbefolkningen blandt medlemsstaterne, navnlig gennem tilvejebringelse af fælles uddannelsesaktiviteter, og understreger det forhold, at begrebet civilbeskyttelse og beskyttelse af børn bør indgå som en fast bestanddel i en sådan uddannelse gennem professionelle initiativer fra civilsamfundet verden over;

| 30. | anmoder om, at forebyggelse af seksuel udnyttelse og misbrug indgår som en fast bestanddel i uddannelsen af de bidragende landes personel, og at der indføres passende finansierings- og kompensationsordninger til ofre for fredsbevarende styrkers krænkelser i forbindelse med selve operationerne; |
| --- | --- |

30.

anmoder om, at forebyggelse af seksuel udnyttelse og misbrug indgår som en fast bestanddel i uddannelsen af de bidragende landes personel, og at der indføres passende finansierings- og kompensationsordninger til ofre for fredsbevarende styrkers krænkelser i forbindelse med selve operationerne;

| 31. | opfordrer til, at det sikres, at en stor del af uddannelsesmodulerne rettet mod fredsbevarende FN-personel eller regionalt personel omfatter spørgsmålet om misbrug, da personel tilknyttet FN-missioner alt for ofte ikke har adgang til klare oplysninger om, hvorledes misbrug skal indberettes, og hvad der vil ske med gerningsmanden; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at det sikres, at en stor del af uddannelsesmodulerne rettet mod fredsbevarende FN-personel eller regionalt personel omfatter spørgsmålet om misbrug, da personel tilknyttet FN-missioner alt for ofte ikke har adgang til klare oplysninger om, hvorledes misbrug skal indberettes, og hvad der vil ske med gerningsmanden;

| 32. | opfordrer til, at der udnævnes en kontaktperson for beskyttelse af børn i hver enkelt ESFP-mission; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at der udnævnes en kontaktperson for beskyttelse af børn i hver enkelt ESFP-mission;

| 33. | glæder sig over, at DPKO i dag indsætter vurderingshold til at identificere huller i uddannelsen og tilbyder at certificere, at lande, der har trænet tropper, imødekommer FN-standarderne; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over, at DPKO i dag indsætter vurderingshold til at identificere huller i uddannelsen og tilbyder at certificere, at lande, der har trænet tropper, imødekommer FN-standarderne;

| 34. | understreger, at der sker en lignende udvikling i EU med det overordnede mål og det overordnede civile mål, men at EU stadig er bagud med hensyn til en systematisk tilgang, da uddannelse i sidste ende er et nationalt anliggende; |
| --- | --- |

34.

understreger, at der sker en lignende udvikling i EU med det overordnede mål og det overordnede civile mål, men at EU stadig er bagud med hensyn til en systematisk tilgang, da uddannelse i sidste ende er et nationalt anliggende;

| 35. | minder EU-medlemsstaterne om, at de i henhold til international ret er forpligtet til at sikre, at alt civilt og militært personale er fuldt uddannet i overensstemmelse med internationale humanitære standarder, og at der udvikles og revideres passende retningslinjer med henblik på at sikre respekt for lokale befolkningsgrupper, kulturer og køn; understreger vigtigheden af overholdelsen menneskerettighederne og ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

35.

minder EU-medlemsstaterne om, at de i henhold til international ret er forpligtet til at sikre, at alt civilt og militært personale er fuldt uddannet i overensstemmelse med internationale humanitære standarder, og at der udvikles og revideres passende retningslinjer med henblik på at sikre respekt for lokale befolkningsgrupper, kulturer og køn; understreger vigtigheden af overholdelsen menneskerettighederne og ligestilling mellem kvinder og mænd;

| 36. | opfordrer til, at uddannelse i overholdelse af menneskerettighederne og civilbeskyttelse bliver en fast bestanddel af den uddannelse, der tilvejebringes af europæisk militærpersonel til afrikansk militært personel under »Euro Recamp«-programmet, og at der i denne forbindelse afsættes tilstrækkelige budgetmidler; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til, at uddannelse i overholdelse af menneskerettighederne og civilbeskyttelse bliver en fast bestanddel af den uddannelse, der tilvejebringes af europæisk militærpersonel til afrikansk militært personel under »Euro Recamp«-programmet, og at der i denne forbindelse afsættes tilstrækkelige budgetmidler;

| 37. | understreger betydningen af at tage behørigt hensyn til værdien af indhøstede erfaringer og bedste praksis, navnlig erfaringerne i forbindelse operationer med et klart beskyttelsesmandat — f.eks. Artemis og EUFOR RD Congo — der kan forbedre EU's uddannelsestiltag; glæder sig i denne forbindelse navnlig over, at der blev lagt vægt på at give klare oplysninger til offentligheden og på at fremme en positiv opfattelse af aktionen, hvilket blev gjort lettere af, at de fleste EU-styrker talte et sprog, som befolkningen forstod; |
| --- | --- |

37.

understreger betydningen af at tage behørigt hensyn til værdien af indhøstede erfaringer og bedste praksis, navnlig erfaringerne i forbindelse operationer med et klart beskyttelsesmandat — f.eks. Artemis og EUFOR RD Congo — der kan forbedre EU's uddannelsestiltag; glæder sig i denne forbindelse navnlig over, at der blev lagt vægt på at give klare oplysninger til offentligheden og på at fremme en positiv opfattelse af aktionen, hvilket blev gjort lettere af, at de fleste EU-styrker talte et sprog, som befolkningen forstod;

Forbedring af kommunikationen

| 38. | bekræfter, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU kan spille en afgørende rolle med hensyn til at skabe opmærksomhed omkring og opfordre til debat om, hvordan beskyttelsesdagsordenen sættes i centrum af EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske operationsmandat og andre regionale fredsbevarende missioner; |
| --- | --- |

38.

bekræfter, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU kan spille en afgørende rolle med hensyn til at skabe opmærksomhed omkring og opfordre til debat om, hvordan beskyttelsesdagsordenen sættes i centrum af EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske operationsmandat og andre regionale fredsbevarende missioner;

| 39. | understreger, at det er vigtigt, at der ikke udelukkende gøres brug af indhøstede erfaringer fra en »førende nation«, og at det er af afgørende betydning at udvikle en europæisk doktrin for intervention i humanitære situationer, navnlig på grundlag af erfaringerne i de medlemsstater, der er mest fremsynede på dette område, med henblik på at forbedre hensigtsmæssigheden af sådanne regler for operationer; |
| --- | --- |

39.

understreger, at det er vigtigt, at der ikke udelukkende gøres brug af indhøstede erfaringer fra en »førende nation«, og at det er af afgørende betydning at udvikle en europæisk doktrin for intervention i humanitære situationer, navnlig på grundlag af erfaringerne i de medlemsstater, der er mest fremsynede på dette område, med henblik på at forbedre hensigtsmæssigheden af sådanne regler for operationer;

| 40. | understreger behovet for at formalisere et kommunikationssystem mellem ngo'er og FN og regionale organisationer, der navnlig dækker farlige områder, hvor der er indsat fredsbevarende styrker; |
| --- | --- |

40.

understreger behovet for at formalisere et kommunikationssystem mellem ngo'er og FN og regionale organisationer, der navnlig dækker farlige områder, hvor der er indsat fredsbevarende styrker;

| 41. | minder om, at staterne er forpligtet til at forsvare og respektere menneskerettigheder og humanitære principper om menneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og sikre, at humanitære aktører har sikker og uhindret adgang til den nødlidende befolkning i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i international og national ret; |
| --- | --- |

41.

minder om, at staterne er forpligtet til at forsvare og respektere menneskerettigheder og humanitære principper om menneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og sikre, at humanitære aktører har sikker og uhindret adgang til den nødlidende befolkning i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i international og national ret;

| 42. | opfordrer til, at de fredsbevarende missioner i området inddrager det humanitære samfund i fortolkningen af deres mandat til beskyttelse af civilbefolkningen, og at de politiske såvel som de militære ledere af operationerne gennemfører lignende kommunikationsinitiativer i samarbejde med lokale politiske og administrative myndigheder; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at de fredsbevarende missioner i området inddrager det humanitære samfund i fortolkningen af deres mandat til beskyttelse af civilbefolkningen, og at de politiske såvel som de militære ledere af operationerne gennemfører lignende kommunikationsinitiativer i samarbejde med lokale politiske og administrative myndigheder;

| 43. | understreger behovet for at etablere kontaktpunkter inden for de enkelte fredsbevarende strukturer, der skal varetage kommunikationsaspektet og oplyse lokalbefolkningen, herunder befolkningen ved grænserne, om missionens egentlige mandat som et vigtigt bidrag til opretholdelse af neutraliteten i forbindelse med fredsskabende missioner; påpeger, at kontaktpunkternes primære opgave vil være at etablere en klagemekanisme med input fra lokalsamfundet; |
| --- | --- |

43.

understreger behovet for at etablere kontaktpunkter inden for de enkelte fredsbevarende strukturer, der skal varetage kommunikationsaspektet og oplyse lokalbefolkningen, herunder befolkningen ved grænserne, om missionens egentlige mandat som et vigtigt bidrag til opretholdelse af neutraliteten i forbindelse med fredsskabende missioner; påpeger, at kontaktpunkternes primære opgave vil være at etablere en klagemekanisme med input fra lokalsamfundet;

| 44. | understreger, at det er af afgørende betydning at kommunikere med lokalbefolkningen, og at der bør anlægges en tilgang, der sikrer klare oplysninger og adgang for begge køn; understreger, at dette også bør gælde for andre eksterne tropper og humanitære organisationer, menneskerettighedsorganisationer og udviklingsorganisationer i området; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det er af afgørende betydning at kommunikere med lokalbefolkningen, og at der bør anlægges en tilgang, der sikrer klare oplysninger og adgang for begge køn; understreger, at dette også bør gælde for andre eksterne tropper og humanitære organisationer, menneskerettighedsorganisationer og udviklingsorganisationer i området;

| 45. | understreger, at det er vigtigt, at der foretages en effektiv og løbende vurdering af afgørende faktorer for civilbefolkningens (u)sikkerhed, og at analysen bør anvendes som grundlag for fastlæggelse af beskyttelsesstrategier, der har til formål at hindre en genopblussen af voldelige konflikter; |
| --- | --- |

45.

understreger, at det er vigtigt, at der foretages en effektiv og løbende vurdering af afgørende faktorer for civilbefolkningens (u)sikkerhed, og at analysen bør anvendes som grundlag for fastlæggelse af beskyttelsesstrategier, der har til formål at hindre en genopblussen af voldelige konflikter;

| 46. | opfordrer EU til i samarbejde med andre relevante aktører som f.eks. OCHA, at gennemføre en yderligere specifik undersøgelse af inddragelsen af beskyttelsesstrategier i EU's militære tilgang til krisestyring, der er under udvikling, med inddragelse af overvejelser omkring erfaringerne på EU-plan med beskyttelse af civilbefolkningen, herunder navnlig børn, og mener, at denne analyse bør danne grundlag for vedtagelsen af en mere vidtrækkende »beskyttelsesdoktrin for Europa«, der skal omfatte aspekter af og rådgivning om juridisk, civil, humanitær og militær beskyttelse; |
| --- | --- |

46.

opfordrer EU til i samarbejde med andre relevante aktører som f.eks. OCHA, at gennemføre en yderligere specifik undersøgelse af inddragelsen af beskyttelsesstrategier i EU's militære tilgang til krisestyring, der er under udvikling, med inddragelse af overvejelser omkring erfaringerne på EU-plan med beskyttelse af civilbefolkningen, herunder navnlig børn, og mener, at denne analyse bør danne grundlag for vedtagelsen af en mere vidtrækkende »beskyttelsesdoktrin for Europa«, der skal omfatte aspekter af og rådgivning om juridisk, civil, humanitær og militær beskyttelse;

| 47. | understreger vigtigheden af at etablere førende agenturer, der kan sikre klare strategiske retningslinjer, identificere væsentlige mangler og præcisere de enkelte aktørers rolle og ansvar i en konfliktsituation; |
| --- | --- |

47.

understreger vigtigheden af at etablere førende agenturer, der kan sikre klare strategiske retningslinjer, identificere væsentlige mangler og præcisere de enkelte aktørers rolle og ansvar i en konfliktsituation;

| 48. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen for Den Afrikanske Union, det panafrikanske parlament og de nationale og regionale parlamenter, Kommissionen, FN og de regionale organisationer, Rådets formandskab og Den Afrikanske Union. |
| --- | --- |

48.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen for Den Afrikanske Union, det panafrikanske parlament og de nationale og regionale parlamenter, Kommissionen, FN og de regionale organisationer, Rådets formandskab og Den Afrikanske Union.

---

(1)  Vedtaget af den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 28. november 2008 i Port Moresby (Papua Ny Guinea).

(2)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4.

(4)  EUT C 272 af 3.11.2005, s. 26.

(5)  EUT C 307 af 15.12.2006, s. 17.

BESLUTNING (1)

om bistandseffektivitet og definition på offentlig udviklingsbistand

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til målsætningerne med partnerskabsaftalen mellem AVS og EU (Cotonouaftalen), som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til målsætningerne med partnerskabsaftalen mellem AVS og EU (Cotonouaftalen), som blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000,

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000 om det internationale samfunds fastsættelse af millenniumudviklingsmålene som fælles målsætninger med henblik på bekæmpelse af fattigdom, og til FN's Millennium Development Goals Report 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000 om det internationale samfunds fastsættelse af millenniumudviklingsmålene som fælles målsætninger med henblik på bekæmpelse af fattigdom, og til FN's Millennium Development Goals Report 2007,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (the European Consensus for Development), der blev undertegnet den 20. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (the European Consensus for Development), der blev undertegnet den 20. december 2005,

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet af 2. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet af 2. marts 2005,

| — | der henviser til Monterrey-konsensussen, som blev vedtaget på FN's internationale konference om udviklingsfinansiering den 21.-22. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Monterrey-konsensussen, som blev vedtaget på FN's internationale konference om udviklingsfinansiering den 21.-22. marts 2002,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 28. februar 2007 om »EU-adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik« (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 28. februar 2007 om »EU-adfærdskodeks om arbejdsdeling i udviklingspolitik« (KOM(2007)0072),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 9. april 2008 om »EU som global udviklingspartner — Fremskyndet opfyldelse af millenniumudviklingsmålene« (KOM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 9. april 2008 om »EU som global udviklingspartner — Fremskyndet opfyldelse af millenniumudviklingsmålene« (KOM(2008)0177),

| — | der henviser til de vigtigste resultater og anbefalinger fra Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) ved ekspertevalueringen af De Europæiske Fællesskaber i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til de vigtigste resultater og anbefalinger fra Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) ved ekspertevalueringen af De Europæiske Fællesskaber i 2007,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) (maj 2008) og Rådet (juni 2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) (maj 2008) og Rådet (juni 2008),

| — | der henviser til resultatet af det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet, der blev afholdt i Accra (den 2.-4. september 2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet, der blev afholdt i Accra (den 2.-4. september 2008),

| — | der henviser til Accraerklæringen, som blev vedtaget af AVS-landenes stats- og regeringschefer den 3. oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Accraerklæringen, som blev vedtaget af AVS-landenes stats- og regeringschefer den 3. oktober 2008,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.300/08/endel.), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS-EU/100.300/08/endel.),

| A. | der henviser til, at dagsordenen for bistandseffektivitet bør føre til konkrete fremskridt i bekæmpelsen af fattigdom og ulighed samt hjælpe partnerlandene med at opfylde millenniumudviklingsmålene og leve op til de internationalt anerkendte menneskerettighedsstandarder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dagsordenen for bistandseffektivitet bør føre til konkrete fremskridt i bekæmpelsen af fattigdom og ulighed samt hjælpe partnerlandene med at opfylde millenniumudviklingsmålene og leve op til de internationalt anerkendte menneskerettighedsstandarder,

| B. | der henviser til, at den største mangel i forbindelse med Pariserklæringens definition af ejerskab er manglen på en klar anerkendelse af demokratisk ejerskabs betydning, og navnlig civilsamfundsorganisationers og lokale myndigheders rolle, samt klare tilsagn om parlamenternes rolle, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den største mangel i forbindelse med Pariserklæringens definition af ejerskab er manglen på en klar anerkendelse af demokratisk ejerskabs betydning, og navnlig civilsamfundsorganisationers og lokale myndigheders rolle, samt klare tilsagn om parlamenternes rolle,

| C. | der henviser til, at EU har givet vigtige tilsagn på området for ligestilling mellem mænd og kvinder, som skal opfyldes, men at kønsaspektet stadig har begrænset betydning i debatten om bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU har givet vigtige tilsagn på området for ligestilling mellem mænd og kvinder, som skal opfyldes, men at kønsaspektet stadig har begrænset betydning i debatten om bistandseffektivitet,

| D. | der henviser til, at det er af lige stor betydning at øge bistanden og forbedre bistandseffektiviteten, og at der er behov for fremskridt både for så vidt angår de kvantitative og de kvalitative aspekter af bistand for at kunne opfylde millenniumudviklingsmålene, navnlig på sundheds- og ligestillingsområdet, som ikke viser nogen mærkbare fremskridt og er essentielle for at opfylde disse forpligtelser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er af lige stor betydning at øge bistanden og forbedre bistandseffektiviteten, og at der er behov for fremskridt både for så vidt angår de kvantitative og de kvalitative aspekter af bistand for at kunne opfylde millenniumudviklingsmålene, navnlig på sundheds- og ligestillingsområdet, som ikke viser nogen mærkbare fremskridt og er essentielle for at opfylde disse forpligtelser,

| E. | der henviser til, at nye tal fra OECD viser en stor nedgang i den samlede EU-bistand i 2007, og at tallene ofte pustes op ved at lade gældslettelse være omfattet og regnskabsføre midler, som ikke når frem til befolkningerne i partnerlandene, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at nye tal fra OECD viser en stor nedgang i den samlede EU-bistand i 2007, og at tallene ofte pustes op ved at lade gældslettelse være omfattet og regnskabsføre midler, som ikke når frem til befolkningerne i partnerlandene,

| F. | mener, at donor- og partnerlandene skal tilslutte sig de højeste standarder for åbenhed og gennemsigtighed, hvilket navnlig gælder donorerne i forbindelse med deres budgetvurderinger af støttestrømme, som ellers ikke vil fremgå af partnerlandenes årlige budgetvurderinger og dermed forringer parlamenternes evne til at foretage en kritisk vurdering af regeringernes udviklingspolitikker og partnerlandenes kapacitet til at foretage langsigtede investeringer, |
| --- | --- |

F.

mener, at donor- og partnerlandene skal tilslutte sig de højeste standarder for åbenhed og gennemsigtighed, hvilket navnlig gælder donorerne i forbindelse med deres budgetvurderinger af støttestrømme, som ellers ikke vil fremgå af partnerlandenes årlige budgetvurderinger og dermed forringer parlamenternes evne til at foretage en kritisk vurdering af regeringernes udviklingspolitikker og partnerlandenes kapacitet til at foretage langsigtede investeringer,

| G. | der henviser til, at bunden bistand har stor indflydelse på gennemsigtigheden af støtten og medfører udgifter til varer og tjenesteydelser på op til 30 % i henhold til Verdensbankens vurderinger, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bunden bistand har stor indflydelse på gennemsigtigheden af støtten og medfører udgifter til varer og tjenesteydelser på op til 30 % i henhold til Verdensbankens vurderinger,

| H. | der henviser til, at donorerne stadig er tilbageholdende, og at der kun er gjort meget langsomme fremskridt i anvendelsen af de nationale systemer, med ved, at dette er en vigtig del af ejerskab og tilpasning, som er afgørende for at styrke kapacitetsopbygningen og udvikle de lokale markeder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at donorerne stadig er tilbageholdende, og at der kun er gjort meget langsomme fremskridt i anvendelsen af de nationale systemer, med ved, at dette er en vigtig del af ejerskab og tilpasning, som er afgørende for at styrke kapacitetsopbygningen og udvikle de lokale markeder,

| I. | der henviser til, at det internationale bistandssystem bliver stadig mere komplekst på grund af oprettelsen af vertikale strukturer og med nye offentlige og private aktører, der ofte arbejder uden for eksisterende kodekser og samordningsmekanismer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det internationale bistandssystem bliver stadig mere komplekst på grund af oprettelsen af vertikale strukturer og med nye offentlige og private aktører, der ofte arbejder uden for eksisterende kodekser og samordningsmekanismer,

| J. | der henviser til, at budgetstøtte kan bidrage til ejerskab, kapacitetsopbygning i regeringer, forbedring af nationale interessenters ansvarlighed og overvågning, men at dens succes afhænger af regeringens evne til at planlægge, gennemføre og gøre rede for de offentlige udgifter, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at budgetstøtte kan bidrage til ejerskab, kapacitetsopbygning i regeringer, forbedring af nationale interessenters ansvarlighed og overvågning, men at dens succes afhænger af regeringens evne til at planlægge, gennemføre og gøre rede for de offentlige udgifter,

| K. | der henviser til, at partnerlandene ofte står over for hundredvis af resultatorienterede og politiske betingelser, som til tider kan være modstridende og fra forskellige donorer, påføre partnerlandene en uhåndterbar byrde og begrænse landenes ejerskab og regeringernes ansvarlighed over for deres borgere og parlamenter, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at partnerlandene ofte står over for hundredvis af resultatorienterede og politiske betingelser, som til tider kan være modstridende og fra forskellige donorer, påføre partnerlandene en uhåndterbar byrde og begrænse landenes ejerskab og regeringernes ansvarlighed over for deres borgere og parlamenter,

| L. | der henviser til, at teknisk bistand kan beløbe sig til op til 50 % af bistanden, men at en stor del af den tekniske bistand fortsat er bundet og prissat for højt, og at den ofte er ineffektiv, når det drejer sig om at opbygge lokal kapacitet og ejerskab, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at teknisk bistand kan beløbe sig til op til 50 % af bistanden, men at en stor del af den tekniske bistand fortsat er bundet og prissat for højt, og at den ofte er ineffektiv, når det drejer sig om at opbygge lokal kapacitet og ejerskab,

| M. | der henviser til, at en støt stigende andel af de svageste grupper i samfundet vil blive endnu svagere, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en støt stigende andel af de svageste grupper i samfundet vil blive endnu svagere,

| N. | der henviser til, at den økonomiske og miljømæssige sårbarhed i små udviklingsøstater og AVS-indlandsstater over for gentagne kriser kan få alvorlige sociale og miljømæssige følger og føre til dårlig økonomisk elasticitet og kan have en negativ indvirkning på disse staters kapacitet til at opfylde bæredygtige udviklingsmål og gennemføre meget nødvendige økonomiske reformer med gode resultater, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den økonomiske og miljømæssige sårbarhed i små udviklingsøstater og AVS-indlandsstater over for gentagne kriser kan få alvorlige sociale og miljømæssige følger og føre til dårlig økonomisk elasticitet og kan have en negativ indvirkning på disse staters kapacitet til at opfylde bæredygtige udviklingsmål og gennemføre meget nødvendige økonomiske reformer med gode resultater,

| O. | der henviser til, at det internationale samfund ganske rigtigt har gjort en stor indsats for at samarbejde med de fattigste lande; der henviser til, at denne indsats ikke er blevet fulgt op af tilsvarende tiltag for mellemindkomstlandene, herunder navnlig udviklingsøstater, der er nettoimportører af fødevarer og brændsel; der henviser til, at disse lande risikerer igen at få status som lavindkomstlande, medmindre der i tide træffes passende foranstaltninger for at hjælpe dem med at opfylde deres behov, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det internationale samfund ganske rigtigt har gjort en stor indsats for at samarbejde med de fattigste lande; der henviser til, at denne indsats ikke er blevet fulgt op af tilsvarende tiltag for mellemindkomstlandene, herunder navnlig udviklingsøstater, der er nettoimportører af fødevarer og brændsel; der henviser til, at disse lande risikerer igen at få status som lavindkomstlande, medmindre der i tide træffes passende foranstaltninger for at hjælpe dem med at opfylde deres behov,

| 1. | ser positivt på fremskridtene i de politiske forpligtelser inden for Accra-handlingsplanen (AAA) og understreger behovet for en ambitiøs gennemførelse af handlingsplanen, så man bevæger sig fra koncepter og politiske tilsagn til konkrete og mærkbare resultater i forhold til gennemførelsen af Pariserklæringens principper; forventer, at EU engagerer sig mere proaktivt og indtager en ledende rolle i forbedringen af bistandseffektiviteten verden over; |
| --- | --- |

1.

ser positivt på fremskridtene i de politiske forpligtelser inden for Accra-handlingsplanen (AAA) og understreger behovet for en ambitiøs gennemførelse af handlingsplanen, så man bevæger sig fra koncepter og politiske tilsagn til konkrete og mærkbare resultater i forhold til gennemførelsen af Pariserklæringens principper; forventer, at EU engagerer sig mere proaktivt og indtager en ledende rolle i forbedringen af bistandseffektiviteten verden over;

| 2. | opfordrer EU og AVS-landene til aktivt at fremme de fælles værdier og prioriteringer som defineret i den reviderede Cotonoupartnerskabsaftale som f.eks. mindskelse af fattigdommen, ligestilling mellem mænd og kvinder, bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling, regional integration, fremme af fred, sikkerhed og et demokrati, der respekterer menneskerettighederne inden for dagsordenen for bistandseffektivitet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU og AVS-landene til aktivt at fremme de fælles værdier og prioriteringer som defineret i den reviderede Cotonoupartnerskabsaftale som f.eks. mindskelse af fattigdommen, ligestilling mellem mænd og kvinder, bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling, regional integration, fremme af fred, sikkerhed og et demokrati, der respekterer menneskerettighederne inden for dagsordenen for bistandseffektivitet;

| 3. | understreger, at demokrati udgør det bedste fundament for en bæredygtig udvikling, fred og sikkerhed; opfordrer derfor EU-AVS-samarbejdet til at prioritere fremme af demokrati, som muliggør en gennemsigtig og rummelig beslutningstagning med ansvarlighed som en vigtig måde at øge effektiviteten af hjælpen; |
| --- | --- |

3.

understreger, at demokrati udgør det bedste fundament for en bæredygtig udvikling, fred og sikkerhed; opfordrer derfor EU-AVS-samarbejdet til at prioritere fremme af demokrati, som muliggør en gennemsigtig og rummelig beslutningstagning med ansvarlighed som en vigtig måde at øge effektiviteten af hjælpen;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en bredere definition af sammenhæng end nævnt i AAA, for at sikre større udviklingspolitisk kohærens i de europæiske politikker inden for f.eks. landbrug, fiskeri, handel, energi, miljø, klimaændringer, sikkerhed og migration, at vurdere indvirkningen af disse politikker på udviklingen og sikre hensigtsmæssige reformer for at undgå, at disse politikker skaber ikketoldmæssige hindringer og underminerer opfyldelse af millenniumudviklingsmålene og målene i de økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en bredere definition af sammenhæng end nævnt i AAA, for at sikre større udviklingspolitisk kohærens i de europæiske politikker inden for f.eks. landbrug, fiskeri, handel, energi, miljø, klimaændringer, sikkerhed og migration, at vurdere indvirkningen af disse politikker på udviklingen og sikre hensigtsmæssige reformer for at undgå, at disse politikker skaber ikketoldmæssige hindringer og underminerer opfyldelse af millenniumudviklingsmålene og målene i de økonomiske partnerskabsaftaler;

| 5. | understreger, at selv om Pariserklæringen er ledende i debatten om bistandseffektivitet, kan Cotonouaftalen og Pariserklæringen styrke hinanden gensidigt, idet Cotonouaftalen også er en model for effektivt udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

5.

understreger, at selv om Pariserklæringen er ledende i debatten om bistandseffektivitet, kan Cotonouaftalen og Pariserklæringen styrke hinanden gensidigt, idet Cotonouaftalen også er en model for effektivt udviklingssamarbejde;

Sikring af demokratisk ejerskab og ansvarlighed

| 6. | understreger, at begrebet ejerskab i henhold til Pariserklæringen i overensstemmelse med Cotonoupartnerskabsaftalen bør udvides til at omfatte demokratisk ejerskab (der omfatter nationale parlamenter, lokale myndigheder, civilsamfundene, uafhængige domstole og medierne) for at skabe øget gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed baseret på klare og kontrollerbare indikatorer samt sikre, at målene med udviklingsbistanden opfyldes; |
| --- | --- |

6.

understreger, at begrebet ejerskab i henhold til Pariserklæringen i overensstemmelse med Cotonoupartnerskabsaftalen bør udvides til at omfatte demokratisk ejerskab (der omfatter nationale parlamenter, lokale myndigheder, civilsamfundene, uafhængige domstole og medierne) for at skabe øget gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed baseret på klare og kontrollerbare indikatorer samt sikre, at målene med udviklingsbistanden opfyldes;

| 7. | ser positivt på anerkendelsen inden for AAA af den betydelige rolle parlamenter og lokale regeringer spiller i udviklingsprocessen; opfordrer donorer og partnerlandenes regeringer til at garantere parlamentsmedlemmers og lokale regeringers rolle i forbindelse med at sikre bistandseffektiviteten ved at støtte ejerskab, indføre kontrolforanstaltninger gennem kontrol af budgetter, politikker og resultaterne heraf og gennem den demokratiske proces at inddrage borgere i udviklingsbeslutninger; |
| --- | --- |

7.

ser positivt på anerkendelsen inden for AAA af den betydelige rolle parlamenter og lokale regeringer spiller i udviklingsprocessen; opfordrer donorer og partnerlandenes regeringer til at garantere parlamentsmedlemmers og lokale regeringers rolle i forbindelse med at sikre bistandseffektiviteten ved at støtte ejerskab, indføre kontrolforanstaltninger gennem kontrol af budgetter, politikker og resultaterne heraf og gennem den demokratiske proces at inddrage borgere i udviklingsbeslutninger;

| 8. | ser også positivt på anerkendelsen inden for AAA af den betydelige rolle det civile samfund spiller i udviklingsprocessen; opfordrer donorer og partnerlandenes regeringer til at garantere en fuldstændig og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i planlægningen, gennemførelsen, den individuelle overvågning og vurdering af udviklingsbudgetter og -programmer og til at støtte de betingelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver; |
| --- | --- |

8.

ser også positivt på anerkendelsen inden for AAA af den betydelige rolle det civile samfund spiller i udviklingsprocessen; opfordrer donorer og partnerlandenes regeringer til at garantere en fuldstændig og meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i planlægningen, gennemførelsen, den individuelle overvågning og vurdering af udviklingsbudgetter og -programmer og til at støtte de betingelser, der er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver;

| 9. | opfordrer donorer og partnerlande til at tage hensyn til det uforholdsmæssigt store omfang af fattigdom blandt kvinder og til at sikre, at ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse og rettigheder er en integreret del af de nationale udviklingsprocesser; beklager, at AAA ikke identificerer arbejdsprogrammer for, hvordan forpligtelser i forhold til ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse skal gennemføres, og ikke kan enes om indikatorer til måling af fremskridtet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer donorer og partnerlande til at tage hensyn til det uforholdsmæssigt store omfang af fattigdom blandt kvinder og til at sikre, at ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse og rettigheder er en integreret del af de nationale udviklingsprocesser; beklager, at AAA ikke identificerer arbejdsprogrammer for, hvordan forpligtelser i forhold til ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse skal gennemføres, og ikke kan enes om indikatorer til måling af fremskridtet;

| 10. | beklager, at AAA ikke omsætter tilsagnet i Pariserklæringen om inddragelse af parlamenterne, de civile samfundsorganisationer og lokale myndigheder til konkrete handlinger; forventer, at EU respekterer partnerlandenes ledelse og bidrager til at styrke deres kapacitet til at udøve denne ledelse og opfordrer indtrængende EU og partnerlandene til at udvikle konkrete handlingsplaner for at sikre demokratisk ejerskab og enes om indikatorer til måling af fremskridt; |
| --- | --- |

10.

beklager, at AAA ikke omsætter tilsagnet i Pariserklæringen om inddragelse af parlamenterne, de civile samfundsorganisationer og lokale myndigheder til konkrete handlinger; forventer, at EU respekterer partnerlandenes ledelse og bidrager til at styrke deres kapacitet til at udøve denne ledelse og opfordrer indtrængende EU og partnerlandene til at udvikle konkrete handlingsplaner for at sikre demokratisk ejerskab og enes om indikatorer til måling af fremskridt;

Øget indsats for mere effektiv bistand

| 11. | glæder sig over, at Rådet i sine konklusioner bekræfter tilsagnet om at øge bistanden med henblik på at nå det fælles mål på 0,56 % i 2010 og 0,7 % i 2015; opfordrer til nye tilsagn om ambitiøse flerårige tidsplaner som mål for den gradvise stigning i bistandsbudgetterne; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at Rådet i sine konklusioner bekræfter tilsagnet om at øge bistanden med henblik på at nå det fælles mål på 0,56 % i 2010 og 0,7 % i 2015; opfordrer til nye tilsagn om ambitiøse flerårige tidsplaner som mål for den gradvise stigning i bistandsbudgetterne;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der ikke sker nogen udvidelse af definitionen af statslig udviklingsbistand, så den kommer til at omfatte ikkebistandsemner såsom militære udgifter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at adskille indberetningen af udgifter til gældslettelse fra andre typer statslig udviklingsbistand og til at udelade penge anvendt i Europa på studerende og flygtninge, fra tallene for den samlede udviklingsbistand; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der ikke sker nogen udvidelse af definitionen af statslig udviklingsbistand, så den kommer til at omfatte ikkebistandsemner såsom militære udgifter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at adskille indberetningen af udgifter til gældslettelse fra andre typer statslig udviklingsbistand og til at udelade penge anvendt i Europa på studerende og flygtninge, fra tallene for den samlede udviklingsbistand;

| 13. | fastholder, at donorernes tildelinger skal ske på en gennemsigtig og kontrollerbar måde, og at der skal være væsentlig større forudsigelighed, hvad angår strømme, planlægning og udbetalinger, navnlig gennem udarbejdelse af pålidelige flerårige tidsplaner og forudsigelighed for det enkelte år; ser positivt på AAA-initiativet om rullende programmer, som sikrer forudsigelighed på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

13.

fastholder, at donorernes tildelinger skal ske på en gennemsigtig og kontrollerbar måde, og at der skal være væsentlig større forudsigelighed, hvad angår strømme, planlægning og udbetalinger, navnlig gennem udarbejdelse af pålidelige flerårige tidsplaner og forudsigelighed for det enkelte år; ser positivt på AAA-initiativet om rullende programmer, som sikrer forudsigelighed på mellemlang sigt;

Bæredygtig vækst for bæredygtig udvikling

| 14. | understreger, at et middel til effektivisering af bistanden er den grad, i hvilken den medvirker til at skabe en stærk økonomi, der beskytter miljøet og hvor ingen må undvære de grundlæggende sociale ydelser; |
| --- | --- |

14.

understreger, at et middel til effektivisering af bistanden er den grad, i hvilken den medvirker til at skabe en stærk økonomi, der beskytter miljøet og hvor ingen må undvære de grundlæggende sociale ydelser;

| 15. | opfordrer til udviklingssamarbejde for bedre at kunne fjerne forhindringerne for økonomisk vækst, så som mangel på udenlandske direkte investeringer, kapitalflugt og store administrative hindringer for små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til udviklingssamarbejde for bedre at kunne fjerne forhindringerne for økonomisk vækst, så som mangel på udenlandske direkte investeringer, kapitalflugt og store administrative hindringer for små og mellemstore virksomheder;

| 16. | opfordrer i den forbindelse til udviklingspolitikker, der fremmer overførslen af knowhow, konkurrence og sunde makroøkonomiske politikker samtidig med, at de minimerer administrativt besvær for virksomheder, ved at respektere eller introducere ejendomsrettigheder og bekæmpe korruption; |
| --- | --- |

16.

opfordrer i den forbindelse til udviklingspolitikker, der fremmer overførslen af knowhow, konkurrence og sunde makroøkonomiske politikker samtidig med, at de minimerer administrativt besvær for virksomheder, ved at respektere eller introducere ejendomsrettigheder og bekæmpe korruption;

| 17. | understreger, at fair trade kan være en af de mest effektive drivkræfter til fremme af bæredygtig økonomisk udvikling understøttet af passende ledsageforanstaltninger til afhjælpning af tilpasningsrelaterede omkostninger og finansiering af programmer for sociale sikkerhedsnet og empowerment-programmer, men at den skal suppleres med en omfordelingspolitik og sociale politikker, der tillader en ligelig fordeling af fordelene; |
| --- | --- |

17.

understreger, at fair trade kan være en af de mest effektive drivkræfter til fremme af bæredygtig økonomisk udvikling understøttet af passende ledsageforanstaltninger til afhjælpning af tilpasningsrelaterede omkostninger og finansiering af programmer for sociale sikkerhedsnet og empowerment-programmer, men at den skal suppleres med en omfordelingspolitik og sociale politikker, der tillader en ligelig fordeling af fordelene;

| 18. | beklager, at der ikke er sket meget fremskridt inden for brug af landesystemerne (kun en lille del af den statslige udviklingsbistand går gennem landebudgetsystemerne, hvor donorerne havde lovet 50 % i 2010), og at selv i lande med et velfungerende landesystem, er donorerne ikke villige til at bruge systemerne; opfordrer indtrængende donorlandene til at optrappe tilpasningen af deres støtte til landesystemerne så meget som muligt, til at styrke regeringssystemer og øge den del af deres bistand, der tildeles som generel og sektororienteret budgetstøtte i tilfælde, hvor der hersker god økonomisk og politisk forvaltningsskik, som tillader fuld budgetgennemsigtighed og ansvarlighed; understreger, at budgetstøtte under ingen omstændigheder bør gives i situationer med omfattende korruption; |
| --- | --- |

18.

beklager, at der ikke er sket meget fremskridt inden for brug af landesystemerne (kun en lille del af den statslige udviklingsbistand går gennem landebudgetsystemerne, hvor donorerne havde lovet 50 % i 2010), og at selv i lande med et velfungerende landesystem, er donorerne ikke villige til at bruge systemerne; opfordrer indtrængende donorlandene til at optrappe tilpasningen af deres støtte til landesystemerne så meget som muligt, til at styrke regeringssystemer og øge den del af deres bistand, der tildeles som generel og sektororienteret budgetstøtte i tilfælde, hvor der hersker god økonomisk og politisk forvaltningsskik, som tillader fuld budgetgennemsigtighed og ansvarlighed; understreger, at budgetstøtte under ingen omstændigheder bør gives i situationer med omfattende korruption;

| 19. | Ser positivt på det faktum, at AAA nævner alle former for udviklingsaktører; understreger, at en af de store udfordringer i perioden op til 2011 vil være at udbrede principperne fra Pariserklæringen til vertikale fonde og nye donorer for at sikre reel koordinering blandt donorer og tilpasning til partnerlandene; |
| --- | --- |

19.

Ser positivt på det faktum, at AAA nævner alle former for udviklingsaktører; understreger, at en af de store udfordringer i perioden op til 2011 vil være at udbrede principperne fra Pariserklæringen til vertikale fonde og nye donorer for at sikre reel koordinering blandt donorer og tilpasning til partnerlandene;

| 20. | opfordrer partnerlandenes regeringer til at basere budgetstøtten på en solid national fattigdomsbekæmpelsesplan, som styrker national ansvarlighed og økonomisk forvaltning og overvågning gennem systematisk og strategisk inddragelse af nationale parlamenter, lokale myndigheder og ikke-statslige aktører, hvilket i øjeblikket er yderst begrænset; |
| --- | --- |

20.

opfordrer partnerlandenes regeringer til at basere budgetstøtten på en solid national fattigdomsbekæmpelsesplan, som styrker national ansvarlighed og økonomisk forvaltning og overvågning gennem systematisk og strategisk inddragelse af nationale parlamenter, lokale myndigheder og ikke-statslige aktører, hvilket i øjeblikket er yderst begrænset;

| 21. | glæder sig over EU's vilje til at sikre en mere forudsigelig form for budgetstøtte på længere sigt gennem anvendelse af en kontraktmekanisme i forbindelse med millenniumudviklingsmålene over for de lande, der opnår gode resultater; betoner dog, at dette indebærer en stærk forpligtelse fra partnerlandenes side til at nå millenniumudviklingsmålene, ligesom der er behov for en løbende overvågning med et kraftigt fokus på resultaterne; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over EU's vilje til at sikre en mere forudsigelig form for budgetstøtte på længere sigt gennem anvendelse af en kontraktmekanisme i forbindelse med millenniumudviklingsmålene over for de lande, der opnår gode resultater; betoner dog, at dette indebærer en stærk forpligtelse fra partnerlandenes side til at nå millenniumudviklingsmålene, ligesom der er behov for en løbende overvågning med et kraftigt fokus på resultaterne;

| 22. | ser positivt på det faktum, at AAA nævner, at OECD-DAC-donorer vil udvide DAC-henstillingen om ubunden bistand til ikke-LDC HIPC'er; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at påtage sig en reel forpligtelse til i 2010 at afkoble al bistand til alle lande, herunder teknisk bistand, som skal ydes i overensstemmelse med de nationale prioriteringer, offentlige udbud, fødevarebistand og fødevaretransportbistanden; |
| --- | --- |

22.

ser positivt på det faktum, at AAA nævner, at OECD-DAC-donorer vil udvide DAC-henstillingen om ubunden bistand til ikke-LDC HIPC'er; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at påtage sig en reel forpligtelse til i 2010 at afkoble al bistand til alle lande, herunder teknisk bistand, som skal ydes i overensstemmelse med de nationale prioriteringer, offentlige udbud, fødevarebistand og fødevaretransportbistanden;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at anvende gender mainstreaming i budgetproceduren ved at knytte udbetalingen af variable rater til forbedringer i de kønsopdelte indikatorer; opfordrer partnerlandene til at tage hensyn til kønsaspektet i alle budgetprocedurens faser og anspore til en bredere dialog med kvindeorganisationer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at anvende gender mainstreaming i budgetproceduren ved at knytte udbetalingen af variable rater til forbedringer i de kønsopdelte indikatorer; opfordrer partnerlandene til at tage hensyn til kønsaspektet i alle budgetprocedurens faser og anspore til en bredere dialog med kvindeorganisationer;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå ud over AAA for at nedbringe antallet af betingelser drastisk samt udfase de betingelser, der er knyttet til den økonomiske politik, og erstatte dem med gensidigt indgåede kontrakter, der afspejler en fælles forståelse af nøgleprioriteringer, som knytter udbetalinger til udførelse og politiske resultater, navnlig med fokus på millenniumudviklingsmålene, og opstille en rigtig tidsplan for processen; opfordrer EU til at anvende sin indflydelse til at overbevise Verdensbanken og Den Internationale Valutafond om at styre i retning af samme overgang, navnlig på et tidspunkt, hvor de mange verdensøkonomiske kriser kan få negativer følger for de fleste AVS-stater; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå ud over AAA for at nedbringe antallet af betingelser drastisk samt udfase de betingelser, der er knyttet til den økonomiske politik, og erstatte dem med gensidigt indgåede kontrakter, der afspejler en fælles forståelse af nøgleprioriteringer, som knytter udbetalinger til udførelse og politiske resultater, navnlig med fokus på millenniumudviklingsmålene, og opstille en rigtig tidsplan for processen; opfordrer EU til at anvende sin indflydelse til at overbevise Verdensbanken og Den Internationale Valutafond om at styre i retning af samme overgang, navnlig på et tidspunkt, hvor de mange verdensøkonomiske kriser kan få negativer følger for de fleste AVS-stater;

Arbejdsdeling og koordinering af donorstøtten

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at øge koordineringen af donorstøtten og arbejdsdelingen betragteligt, og til at følge op på disse bestræbelser med målrettede tiltag med henblik på at tilpasse den multilaterale og bilaterale bistand til de nationale processer, demokratisk ejerskab, ansvarlighed, harmonisering, fælles analyse, programplanlægning og levering, og til at reducere antallet af programgennemførelsesenheder drastisk; ser positivt på AAA's initiativ om at indlede en dialog om international arbejdsdeling på tværs af landene inden juni 2009; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at øge koordineringen af donorstøtten og arbejdsdelingen betragteligt, og til at følge op på disse bestræbelser med målrettede tiltag med henblik på at tilpasse den multilaterale og bilaterale bistand til de nationale processer, demokratisk ejerskab, ansvarlighed, harmonisering, fælles analyse, programplanlægning og levering, og til at reducere antallet af programgennemførelsesenheder drastisk; ser positivt på AAA's initiativ om at indlede en dialog om international arbejdsdeling på tværs af landene inden juni 2009;

| 26. | håber, at donoratlasset for 2008 vil bidrage til en mere ambitiøs koordinering af donorstøtten, navnlig med henblik på at løse problemet med såkaldte »yndlingslande« eller »glemte« lande og forsømmelsen af afgørende sektorer som f.eks. sundhed, uddannelse, social samhørighed, ligestilling mellem kønnene og landbrug; ser positivt på det faktum, at AAA også nævner, at donorerne vil arbejde på at tackle spørgsmålet om lande, som modtager utilstrækkelig bistand, og sikre, at nye ordninger om arbejdsdeling ikke resulterer i, at individuelle udviklingslande modtager mindre bistand; |
| --- | --- |

26.

håber, at donoratlasset for 2008 vil bidrage til en mere ambitiøs koordinering af donorstøtten, navnlig med henblik på at løse problemet med såkaldte »yndlingslande« eller »glemte« lande og forsømmelsen af afgørende sektorer som f.eks. sundhed, uddannelse, social samhørighed, ligestilling mellem kønnene og landbrug; ser positivt på det faktum, at AAA også nævner, at donorerne vil arbejde på at tackle spørgsmålet om lande, som modtager utilstrækkelig bistand, og sikre, at nye ordninger om arbejdsdeling ikke resulterer i, at individuelle udviklingslande modtager mindre bistand;

| 27. | opfordrer til kapacitetsopbygning af sociale ministerier for at forøge effektiviteten af sundhed, uddannelse og lighed mellem kønnene ved at betale gennem budgetstøtte, da landenes ejerskab for ofte er begrænset til finansministeriet; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til kapacitetsopbygning af sociale ministerier for at forøge effektiviteten af sundhed, uddannelse og lighed mellem kønnene ved at betale gennem budgetstøtte, da landenes ejerskab for ofte er begrænset til finansministeriet;

| 28. | anerkender behovet for mere vedvarende støtte til sårbare stater og lavindkomstlande i post-konfliktsituationer; ser positivt på det faktum, at AAA indtrængende opfordrer donorer og partnerlande til at tilpasse Pariserklæringen til principperne for godt internationalt engagement i skrøbelige stater og skrøbelige situationer, men understreger også behovet for at opbygge et stærkt civilsamfund i skrøbelige stater; |
| --- | --- |

28.

anerkender behovet for mere vedvarende støtte til sårbare stater og lavindkomstlande i post-konfliktsituationer; ser positivt på det faktum, at AAA indtrængende opfordrer donorer og partnerlande til at tilpasse Pariserklæringen til principperne for godt internationalt engagement i skrøbelige stater og skrøbelige situationer, men understreger også behovet for at opbygge et stærkt civilsamfund i skrøbelige stater;

| 29. | mener imidlertid, at der skal gøres en større og mere målrettet indsats for at øge støtten til AVS-mellemindkomstlande, og opfordrer til, at der hurtigst muligt indgås og gennemføres en aftale om systematisk og forudsigelig bistand, der effektivt imødekommer disse staters særlige behov, således at de får mulighed for at fortsætte deres bæredygtige udvikling; |
| --- | --- |

29.

mener imidlertid, at der skal gøres en større og mere målrettet indsats for at øge støtten til AVS-mellemindkomstlande, og opfordrer til, at der hurtigst muligt indgås og gennemføres en aftale om systematisk og forudsigelig bistand, der effektivt imødekommer disse staters særlige behov, således at de får mulighed for at fortsætte deres bæredygtige udvikling;

| 30. | glæder sig over, at donorsamfundet har forpligtet sig til at optrappe deres bestræbelser på at samarbejde med de fattigste lande, og at Afrikas andel af programmerbar bistand bliver stadigt større som følge af tilsagnet om at fordoble udviklingsbistanden til Afrika inden 2010, især nu, hvor priserne på brændstof og fødevarer stiger, og klimaændringernes konsekvenser tager til, hvilket tilsammen risikerer at udligne alle de bestræbelser, der allerede er gjort; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over, at donorsamfundet har forpligtet sig til at optrappe deres bestræbelser på at samarbejde med de fattigste lande, og at Afrikas andel af programmerbar bistand bliver stadigt større som følge af tilsagnet om at fordoble udviklingsbistanden til Afrika inden 2010, især nu, hvor priserne på brændstof og fødevarer stiger, og klimaændringernes konsekvenser tager til, hvilket tilsammen risikerer at udligne alle de bestræbelser, der allerede er gjort;

| 31. | roser det stykke arbejde, som Commonwealth-sekretariatet og the Islands and Small states Institute på Maltas Universitet har gjort for at udarbejde indekserne over sårbarhed og elasticitet, og forventer, at EU indtager en ledende rolle i gennemførelsen af disse indekser og fastlæggelsen af en ny ramme for systematisk bistand til små østater og indlandsstater, som er udviklingslande; mener, at især små stater bør udarbejde en sårbarheds- og elasticitetsprofil i forbindelse med forberedelsen af den mellemsigtede udviklingsstrategi; |
| --- | --- |

31.

roser det stykke arbejde, som Commonwealth-sekretariatet og the Islands and Small states Institute på Maltas Universitet har gjort for at udarbejde indekserne over sårbarhed og elasticitet, og forventer, at EU indtager en ledende rolle i gennemførelsen af disse indekser og fastlæggelsen af en ny ramme for systematisk bistand til små østater og indlandsstater, som er udviklingslande; mener, at især små stater bør udarbejde en sårbarheds- og elasticitetsprofil i forbindelse med forberedelsen af den mellemsigtede udviklingsstrategi;

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremvise en stærk fælles EU-forpligtelse på Dohakonferencen når det gælder kvantitet såvel som kvalitet af udviklingsbistanden, med det formål at realisere millenniumudviklingsmålene via en bæredygtig fremgangsmåde og klare køreplaner for opfyldelse af deres ODA-forpligtelser såvel individuelt som kollektivt på trods af den nuværende finansielle krise; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremvise en stærk fælles EU-forpligtelse på Dohakonferencen når det gælder kvantitet såvel som kvalitet af udviklingsbistanden, med det formål at realisere millenniumudviklingsmålene via en bæredygtig fremgangsmåde og klare køreplaner for opfyldelse af deres ODA-forpligtelser såvel individuelt som kollektivt på trods af den nuværende finansielle krise;

| 33. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Rådets formandskab, Den Afrikanske Union, det panafrikanske parlament, de nationale parlamenter, de regionale AVS-organisationer og OECD's Komité for Udviklingsbistand. |
| --- | --- |

33.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Rådets formandskab, Den Afrikanske Union, det panafrikanske parlament, de nationale parlamenter, de regionale AVS-organisationer og OECD's Komité for Udviklingsbistand.

---

(1)  Vedtaget af den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 28. november 2008 i Port Moresby (Papua Ny Guinea).

BESLUTNING (1)

om de sociale konsekvenser af børnearbejde og strategier til bekæmpelse af børnearbejde

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989 (2), som trådte i kraft i 1990, særlig artikel 28 og 32, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989 (2), som trådte i kraft i 1990, særlig artikel 28 og 32,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 138 vedrørende minimumsalder ved ansættelse (1973) (3) og nr. 182 om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde (1999) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 138 vedrørende minimumsalder ved ansættelse (1973) (3) og nr. 182 om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde (1999) (4),

| — | der henviser til artikel 177-181 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 177-181 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

| — | der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou, og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 (herefter Cotonouaftalen), og navnlig til aftalens artikel 26 og 50, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EU-partnerskabsaftalen, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou, og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 (herefter Cotonouaftalen), og navnlig til aftalens artikel 26 og 50,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, og Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »den europæiske konsensus«, særlig artikel 12, 97, 101 og 103 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, og Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »den europæiske konsensus«, særlig artikel 12, 97, 101 og 103 (5),

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000 om det internationale samfunds fastsættelse af millenniumudviklingsmålene som fælles målsætninger men henblik på bekæmpelse af fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000 om det internationale samfunds fastsættelse af millenniumudviklingsmålene som fælles målsætninger men henblik på bekæmpelse af fattigdom,

| — | der henviser til aktionsrammen »uddannelse for alle: opfyldelse af fælles forpligtelser, som blev vedtaget på verdenstopmødet om børn i Dakar, Senegal, i 2000 (Dakartopmødet)« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til aktionsrammen »uddannelse for alle: opfyldelse af fælles forpligtelser, som blev vedtaget på verdenstopmødet om børn i Dakar, Senegal, i 2000 (Dakartopmødet)« (6),

| — | der henviser til Bruxelleserklæringen om uddannelse i bæredygtig udvikling i AVS-landene og aktionsrammen, som blev vedtaget af AVS-undervisningsministrene i 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bruxelleserklæringen om uddannelse i bæredygtig udvikling i AVS-landene og aktionsrammen, som blev vedtaget af AVS-undervisningsministrene i 2006,

| — | der henviser til EU-erklæringen, som blev vedtaget i 2003 i Lucca (Italien), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-erklæringen, som blev vedtaget i 2003 i Lucca (Italien),

| — | der henviser til ILO's internationale program om afskaffelse af børnearbejde (IPEC), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's internationale program om afskaffelse af børnearbejde (IPEC),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om »en særlig plads til børn i EU's eksterne foranstaltninger« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om »en særlig plads til børn i EU's eksterne foranstaltninger« (7),

| — | der henviser til den globale overvågningsrapport fra 2008 vedrørende uddannelse for alle »Uddannelse for alle inden 2015: Vil vi nå målet?« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale overvågningsrapport fra 2008 vedrørende uddannelse for alle »Uddannelse for alle inden 2015: Vil vi nå målet?« (8),

| — | der henviser til sin beslutning om børns rettigheder og særligt om børnesoldater vedtaget den 15. oktober 2003 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning om børns rettigheder og særligt om børnesoldater vedtaget den 15. oktober 2003 (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets betænkning om udnyttelse af børn i udviklingslandene, herunder navnlig børnearbejde (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets betænkning om udnyttelse af børn i udviklingslandene, herunder navnlig børnearbejde (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning om virksomhedernes sociale ansvar: gennemførelse af partnerskabet for vækst og beskæftigelse (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning om virksomhedernes sociale ansvar: gennemførelse af partnerskabet for vækst og beskæftigelse (11),

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU-100.247/08/endel.), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU-100.247/08/endel.),

| A. | der henviser til, at børnearbejde har sine rødder i omfattende fattigdom og er en del kulturen og traditionerne i mange samfund i udviklingslandene, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at børnearbejde har sine rødder i omfattende fattigdom og er en del kulturen og traditionerne i mange samfund i udviklingslandene,

| B. | der henviser til, at børnearbejde sætter voksnes lønninger under pres og derved bidrager til fattigdommens onde cirkel ved at tvinge voksne til at konkurrere med den billige børnearbejdskraft, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at børnearbejde sætter voksnes lønninger under pres og derved bidrager til fattigdommens onde cirkel ved at tvinge voksne til at konkurrere med den billige børnearbejdskraft,

| C. | der henviser til, at børnearbejde er hårdt arbejde, ofte under barske forhold, i tolv-fjorten timer om dagen, hvor den smule »løn«, der optjenes, ofte betales tilbage til arbejdsgiveren for kost og logi eller som bøder for uopfyldte kvoter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at børnearbejde er hårdt arbejde, ofte under barske forhold, i tolv-fjorten timer om dagen, hvor den smule »løn«, der optjenes, ofte betales tilbage til arbejdsgiveren for kost og logi eller som bøder for uopfyldte kvoter,

| D. | der henviser til, at omkring 165 millioner børn mellem fem og 14 år ifølge ILO er involveret i børnearbejde; der henviser til, at de værste former for børnearbejde og krænkelser af børns rettigheder, herunder slaveri (hushjælp), salg af eller handel med børn, børneprostitution, rekruttering af børn til anvendelse i væbnede konflikter og andre former for arbejde, er skadelige for børns psykiske, udviklingsmæssige og mentale sundhed, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omkring 165 millioner børn mellem fem og 14 år ifølge ILO er involveret i børnearbejde; der henviser til, at de værste former for børnearbejde og krænkelser af børns rettigheder, herunder slaveri (hushjælp), salg af eller handel med børn, børneprostitution, rekruttering af børn til anvendelse i væbnede konflikter og andre former for arbejde, er skadelige for børns psykiske, udviklingsmæssige og mentale sundhed,

| E. | der henviser til, at der navnlig skal fokuseres på og hurtigst muligt gribes ind over for de værste former for børnearbejde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der navnlig skal fokuseres på og hurtigst muligt gribes ind over for de værste former for børnearbejde,

| F. | der henviser til, at visse grupper af børn og teenagere er særlig udsatte, navnlig børn, der tilhører etniske eller andre minoriteter, indvandrere, fordrevne børn eller flygtninge, børn, der er berørt af væbnede konflikter, børnesoldater, forældreløse børn og børn uden forsørgere, børn, som er smittet med hiv/aids og handicappede børn; der henviser til, at risikoen for udnyttelse og seksuelle overgreb er større blandt piger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at visse grupper af børn og teenagere er særlig udsatte, navnlig børn, der tilhører etniske eller andre minoriteter, indvandrere, fordrevne børn eller flygtninge, børn, der er berørt af væbnede konflikter, børnesoldater, forældreløse børn og børn uden forsørgere, børn, som er smittet med hiv/aids og handicappede børn; der henviser til, at risikoen for udnyttelse og seksuelle overgreb er større blandt piger,

| G. | der henviser til, at børnearbejde er en af de mest åbenlyse indikatorer til identifikation af udsatte børn og således et tegn på utilstrækkelige fremskridt med hensyn til opfyldelsen af en række millenniumudviklingsmål som f.eks. udryddelse af fattigdom, uddannelse til alle, ligestilling mellem mænd og kvinder, bekæmpelse af hiv/aids og skabelse af et globalt udviklingspartnerskab, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at børnearbejde er en af de mest åbenlyse indikatorer til identifikation af udsatte børn og således et tegn på utilstrækkelige fremskridt med hensyn til opfyldelsen af en række millenniumudviklingsmål som f.eks. udryddelse af fattigdom, uddannelse til alle, ligestilling mellem mænd og kvinder, bekæmpelse af hiv/aids og skabelse af et globalt udviklingspartnerskab,

| H. | der henviser til, at kommerciel udnyttelse af børn er en grov krænkelse af deres værdighed og i modstrid med principperne om social retfærdighed; der henviser til, at ved ratificeringen af FN's Konvention om Barnets Rettigheder skriver den deltagende stat under på, at den anerkender barnets menneskerettigheder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kommerciel udnyttelse af børn er en grov krænkelse af deres værdighed og i modstrid med principperne om social retfærdighed; der henviser til, at ved ratificeringen af FN's Konvention om Barnets Rettigheder skriver den deltagende stat under på, at den anerkender barnets menneskerettigheder,

| I. | der henviser til, at opnåelsen af folkeskoleundervisning af høj kvalitet for alle børn er afgørende for, at børn kan tilegne sig nødvendige færdigheder og viden, som gør det muligt at forlade fattigdom og påvirke udviklingen i deres samfund og dermed træffe frie og kvalificerede valg i livet, hvormed de kan bidrage til den sociale og økonomiske udvikling i deres lande, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at opnåelsen af folkeskoleundervisning af høj kvalitet for alle børn er afgørende for, at børn kan tilegne sig nødvendige færdigheder og viden, som gør det muligt at forlade fattigdom og påvirke udviklingen i deres samfund og dermed træffe frie og kvalificerede valg i livet, hvormed de kan bidrage til den sociale og økonomiske udvikling i deres lande,

| J. | der henviser til, at reel adgang til kvalitetsuddannelse forudsætter skoler, som er åbne over for børn, og som imødekommer både pigers og drenges behov på lige fod, og som har sundt drikkevand og sanitære faciliteter, eftersom uddannelser af lav standard kan få børnene til at forlade skolerne og dermed gøre dem sårbare over for udnyttelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at reel adgang til kvalitetsuddannelse forudsætter skoler, som er åbne over for børn, og som imødekommer både pigers og drenges behov på lige fod, og som har sundt drikkevand og sanitære faciliteter, eftersom uddannelser af lav standard kan få børnene til at forlade skolerne og dermed gøre dem sårbare over for udnyttelse,

| K. | der henviser til, at konsekvenserne af forskellige former for børnearbejde omfatter lav deltagelse i grundskolen og overbygningen (navnlig blandt piger), højt antal af børn, der forlader skolen i utide, stort antal analfabeter og høj dumpeprocent, forsinket fysisk udvikling blandt børn, mange graviditeter blandt teenagere, stofmisbrug blandt børn og en høj arbejdsløshed blandt voksne, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at konsekvenserne af forskellige former for børnearbejde omfatter lav deltagelse i grundskolen og overbygningen (navnlig blandt piger), højt antal af børn, der forlader skolen i utide, stort antal analfabeter og høj dumpeprocent, forsinket fysisk udvikling blandt børn, mange graviditeter blandt teenagere, stofmisbrug blandt børn og en høj arbejdsløshed blandt voksne,

| L. | der henviser, at de fleste lande har indført love og politikker for at beskytte børns velfærd og interesser, |
| --- | --- |

L.

der henviser, at de fleste lande har indført love og politikker for at beskytte børns velfærd og interesser,

| M. | der henviser til, at regeringer, arbejdsgivere, arbejdstagere og deres organisationer og samfundet som helhed har et fælles ansvar for at opnå en gradvis udryddelse af børnearbejde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at regeringer, arbejdsgivere, arbejdstagere og deres organisationer og samfundet som helhed har et fælles ansvar for at opnå en gradvis udryddelse af børnearbejde,

| N. | der henviser til, at praksissen med at ansætte børn ofte foregår uden for lovligt etablerede virksomheder, som er underlagt passende lovgivning, og er udbredt i den uformelle sektor og i landbruget, i de private husholdninger og i familieforetagender, som ikke engang anses for at have social relevans og således blive identificeret som arbejde, og i nogle tilfælde i forbindelse med ulovlige aktiviteter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at praksissen med at ansætte børn ofte foregår uden for lovligt etablerede virksomheder, som er underlagt passende lovgivning, og er udbredt i den uformelle sektor og i landbruget, i de private husholdninger og i familieforetagender, som ikke engang anses for at have social relevans og således blive identificeret som arbejde, og i nogle tilfælde i forbindelse med ulovlige aktiviteter,

| O. | der henviser til, at udnyttelsen af børn i AVS-landene i mange tilfælde sker på vegne af europæiske virksomheder, der således medvirker til at forværre problemet med børnearbejde i AVS-landene, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udnyttelsen af børn i AVS-landene i mange tilfælde sker på vegne af europæiske virksomheder, der således medvirker til at forværre problemet med børnearbejde i AVS-landene,

| P. | der henviser til, at økonomisk udnyttelse af børn berører mellem 4 og 10 mio. børn i Europa (hvoraf nogle er ofre for de værste former for udnyttelse, herunder prostitution af unge piger); der henviser til, at det bør understreges, at mange af disse børn og unge kommer fra AVS-landene og som oftest opholder sig ulovligt i europæiske lande, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at økonomisk udnyttelse af børn berører mellem 4 og 10 mio. børn i Europa (hvoraf nogle er ofre for de værste former for udnyttelse, herunder prostitution af unge piger); der henviser til, at det bør understreges, at mange af disse børn og unge kommer fra AVS-landene og som oftest opholder sig ulovligt i europæiske lande,

| Q. | der henviser til, at man ikke kan se bort fra det bidrag, som børnearbejde yder til familieindkomsterne i de fattigste lande, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at man ikke kan se bort fra det bidrag, som børnearbejde yder til familieindkomsterne i de fattigste lande,

| R. | der henviser til, at der ikke er nogen indvendinger imod, at ældre børn beskæftiges på deltid på familiebedriften eller i familiens virksomhed under forudsætning af, at barnets uddannelse, sundhed og velfærd ikke forringes, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ikke er nogen indvendinger imod, at ældre børn beskæftiges på deltid på familiebedriften eller i familiens virksomhed under forudsætning af, at barnets uddannelse, sundhed og velfærd ikke forringes,

| S. | der henviser til, at det i praksis kan være vanskeligt at foretage en moralsk skelnen mellem børn, der udnyttes kommercielt, og børn, hvis arbejdskraft tjener til at understøtte subsistenslandbrug, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i praksis kan være vanskeligt at foretage en moralsk skelnen mellem børn, der udnyttes kommercielt, og børn, hvis arbejdskraft tjener til at understøtte subsistenslandbrug,

| T. | der henviser til, at sygdomme som hiv/aids har ført til, at børn inddrages i indkomstskabende aktiviteter, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at sygdomme som hiv/aids har ført til, at børn inddrages i indkomstskabende aktiviteter,

| U. | der henviser til, at udryddelsen af børnearbejde vanskeliggøres på grund af kulturforskelle og uligheder mellem kønnene, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at udryddelsen af børnearbejde vanskeliggøres på grund af kulturforskelle og uligheder mellem kønnene,

| V. | der henviser til, at en forbedret adgang til billige lån, der kan tilbagebetales, kan bidrage til bekæmpelsen af børnearbejde og øge tilgangen til skoler, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en forbedret adgang til billige lån, der kan tilbagebetales, kan bidrage til bekæmpelsen af børnearbejde og øge tilgangen til skoler,

| W. | der henviser til, at tilgængeligheden af alternative muligheder for børnepasning bidrager til at mindske børnearbejde og skaber betingelserne for en bedre skolegang, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at tilgængeligheden af alternative muligheder for børnepasning bidrager til at mindske børnearbejde og skaber betingelserne for en bedre skolegang,

| X. | der henviser til, at bestræbelserne på at styrke voksnes uddannelsesniveau og lønninger bidrager til at begrænse udbredelsen og omfanget af børnearbejde og forbedrer sandsynligheden for, at børnene fortsætter i skole, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at bestræbelserne på at styrke voksnes uddannelsesniveau og lønninger bidrager til at begrænse udbredelsen og omfanget af børnearbejde og forbedrer sandsynligheden for, at børnene fortsætter i skole,

| Y. | der henviser til de indvirkninger, som modsætningsforholdet mellem byområder og landdistrikter har på børns skolegang og arbejdsforhold, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til de indvirkninger, som modsætningsforholdet mellem byområder og landdistrikter har på børns skolegang og arbejdsforhold,

| Z. | der henviser til, at alle børn har ret til at blive registreret ved fødslen; der henviser til, at den manglende registrering ved fødslen muliggør udnyttelse og misbrug af børns arbejdskraft inden for »skjulte sektorer« som husarbejde eller landbrug, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at alle børn har ret til at blive registreret ved fødslen; der henviser til, at den manglende registrering ved fødslen muliggør udnyttelse og misbrug af børns arbejdskraft inden for »skjulte sektorer« som husarbejde eller landbrug,

| AA. | der henviser til, at virksomheder, som opererer i strid med internationale bestemmelser og international og national lovgivning i forbindelse med børnearbejde, kan have en uretfærdig konkurrencefordel, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at virksomheder, som opererer i strid med internationale bestemmelser og international og national lovgivning i forbindelse med børnearbejde, kan have en uretfærdig konkurrencefordel,

| AB. | der henviser til, at der er stor risiko for udnyttelse af børn i landbrugssektoren i udviklingslandene, og at omkring 70 % eller 170 mio. børn ifølge en rapport fra Human Rights Watch fra 2002 er beskæftiget i denne sektor, hvor de tvinges til at arbejde 12 timer om dagen 365 dage om året, ofte udsættes for giftige pesticider og ekstreme temperaturer på op til 100 °C, og skal håndtere tunge læs og industrielle skæreværktøjer, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der er stor risiko for udnyttelse af børn i landbrugssektoren i udviklingslandene, og at omkring 70 % eller 170 mio. børn ifølge en rapport fra Human Rights Watch fra 2002 er beskæftiget i denne sektor, hvor de tvinges til at arbejde 12 timer om dagen 365 dage om året, ofte udsættes for giftige pesticider og ekstreme temperaturer på op til 100 °C, og skal håndtere tunge læs og industrielle skæreværktøjer,

| AC. | der henviser til, at den pyrotekniske industri, stenbrud og minedrift er blandt de værste former for børnearbejde, og til, at den værste form for børnearbejde er brugen af børnesoldater i krig, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at den pyrotekniske industri, stenbrud og minedrift er blandt de værste former for børnearbejde, og til, at den værste form for børnearbejde er brugen af børnesoldater i krig,

| AD. | der henviser til, at aftagere af varer fra udviklingslandene indtager en nøgleposition med hensyn til at opdage og nægte at købe varer, som helt eller delvist er fremstillet ved hjælp af børnearbejde, og dermed kan benytte sig af direkte og effektivt økonomisk pres, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at aftagere af varer fra udviklingslandene indtager en nøgleposition med hensyn til at opdage og nægte at købe varer, som helt eller delvist er fremstillet ved hjælp af børnearbejde, og dermed kan benytte sig af direkte og effektivt økonomisk pres,

| AE. | der henviser til, at børns grundlæggende rettigheder risikerer at blive alvorligt undermineret som følge af eksponeringen og udnyttelsen af børn i non stop-reklamer i medierne (f.eks. radio, fjernsyn og aviser), |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at børns grundlæggende rettigheder risikerer at blive alvorligt undermineret som følge af eksponeringen og udnyttelsen af børn i non stop-reklamer i medierne (f.eks. radio, fjernsyn og aviser),

Generelt

| 1. | glæder sig over det store antal AVS- og EU-lande, der har ratificeret ILO-konvention 138 og 182 (se bilag 1); opfordrer de deltagende lande til at sikre gennemførelsen af konventionerne og opfordrer de lande, der ikke har ratificeret konventionerne, til at ratificere disse så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det store antal AVS- og EU-lande, der har ratificeret ILO-konvention 138 og 182 (se bilag 1); opfordrer de deltagende lande til at sikre gennemførelsen af konventionerne og opfordrer de lande, der ikke har ratificeret konventionerne, til at ratificere disse så hurtigt som muligt;

| 2. | anerkender, at børn beskæftiget i de farligste industrier skal prioriteres højt; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at børn beskæftiget i de farligste industrier skal prioriteres højt;

| 3. | forlanger på det kraftigste, at enhver, der påviseligt har rekrutteret eller benyttet børnesoldater, skal udleveres til retsforfølgelse ved Den Internationale Krigsforbryderdomstol; |
| --- | --- |

3.

forlanger på det kraftigste, at enhver, der påviseligt har rekrutteret eller benyttet børnesoldater, skal udleveres til retsforfølgelse ved Den Internationale Krigsforbryderdomstol;

| 4. | understreger i forbindelse med konvention 182 behovet for en snarlig indsats for at bekæmpe de værste former for børnearbejde såsom ansættelse af børn under slave- og tvangslignende forhold og farligt arbejde i forbindelse med produktion af og handel med narkotika samt smugling af og handel med håndvåben, udnyttelse af meget små børn samt kommerciel, seksuel udnyttelse af børn; |
| --- | --- |

4.

understreger i forbindelse med konvention 182 behovet for en snarlig indsats for at bekæmpe de værste former for børnearbejde såsom ansættelse af børn under slave- og tvangslignende forhold og farligt arbejde i forbindelse med produktion af og handel med narkotika samt smugling af og handel med håndvåben, udnyttelse af meget små børn samt kommerciel, seksuel udnyttelse af børn;

| 5. | opfordrer alle EU-underskrivere af ILO-konvention 182 til årligt at fremlægge dokumentation for overholdelse af artikel 8, som opfordrer medlemmerne til at bistå hinanden med gennemførelsen af konventionens bestemmelser gennem øget internationalt samarbejde og/eller bistand; |
| --- | --- |

5.

opfordrer alle EU-underskrivere af ILO-konvention 182 til årligt at fremlægge dokumentation for overholdelse af artikel 8, som opfordrer medlemmerne til at bistå hinanden med gennemførelsen af konventionens bestemmelser gennem øget internationalt samarbejde og/eller bistand;

| 6. | opfordrer EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at udvikle integrerede strategier inden for EU-AVS-partnerskabet til bekæmpelse af børnearbejde baseret på en nøjagtig vurdering af de faktiske forhold, og som først og fremmest tager hensyn til barnets tarv; understreger i denne forbindelse behovet for fuldt ud at inddrage civilsamfundet og fagforeninger i politikformuleringen samt gennemførelsen og overvågningen af foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde; |
| --- | --- |

6.

opfordrer EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at udvikle integrerede strategier inden for EU-AVS-partnerskabet til bekæmpelse af børnearbejde baseret på en nøjagtig vurdering af de faktiske forhold, og som først og fremmest tager hensyn til barnets tarv; understreger i denne forbindelse behovet for fuldt ud at inddrage civilsamfundet og fagforeninger i politikformuleringen samt gennemførelsen og overvågningen af foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde;

| 7. | understreger, at bekæmpelse af børnearbejde forudsætter den rette sammensætning af politiske valg og programmer, navnlig inden for sundhed, uddannelse, beskæftigelse og social beskyttelse, som skal være rettet mod at øge bevidstheden, fremme af social mobilisering, forbedring af databaseressourcer og -analyser, arbejdslovgivning og håndhævelse, anstændigt arbejde, gratis obligatorisk kvalitetsundervisning, erhvervsuddannelse og direkte foranstaltninger til at fjerne, rehabilitere og reintegrere børn; |
| --- | --- |

7.

understreger, at bekæmpelse af børnearbejde forudsætter den rette sammensætning af politiske valg og programmer, navnlig inden for sundhed, uddannelse, beskæftigelse og social beskyttelse, som skal være rettet mod at øge bevidstheden, fremme af social mobilisering, forbedring af databaseressourcer og -analyser, arbejdslovgivning og håndhævelse, anstændigt arbejde, gratis obligatorisk kvalitetsundervisning, erhvervsuddannelse og direkte foranstaltninger til at fjerne, rehabilitere og reintegrere børn;

| 8. | opfordrer det internationale samfund, og navnlig EU-medlemsstaterne og Kommissionen, til at inddrage spørgsmål vedrørende børnearbejde i alle udviklingssamarbejdsprogrammer og i bestræbelserne på at opfylde millenniumudviklingsmålene inden 2015, bl.a. ved at tage fat på årsagerne til utilstrækkelig beskyttelse af børn og krænkelser af børns rettigheder; understreger, at sådanne politikker også skal løse de problemer, der er forbundet med rehabilitering og social integration af børn, der fjernes fra børnearbejde; |
| --- | --- |

8.

opfordrer det internationale samfund, og navnlig EU-medlemsstaterne og Kommissionen, til at inddrage spørgsmål vedrørende børnearbejde i alle udviklingssamarbejdsprogrammer og i bestræbelserne på at opfylde millenniumudviklingsmålene inden 2015, bl.a. ved at tage fat på årsagerne til utilstrækkelig beskyttelse af børn og krænkelser af børns rettigheder; understreger, at sådanne politikker også skal løse de problemer, der er forbundet med rehabilitering og social integration af børn, der fjernes fra børnearbejde;

| 9. | anerkender, at børnearbejde i høj grad skyldes fattigdom, og at den langsigtede løsning ligger i bæredygtig økonomisk vækst og god regeringsførelse, som kan føre til sociale fremskridt, herunder fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af almen grundskoleuddannelse; |
| --- | --- |

9.

anerkender, at børnearbejde i høj grad skyldes fattigdom, og at den langsigtede løsning ligger i bæredygtig økonomisk vækst og god regeringsførelse, som kan føre til sociale fremskridt, herunder fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af almen grundskoleuddannelse;

| 10. | understreger behovet for at tage fat på afskaffelse af børnearbejde i forbindelse med bekæmpelse af hiv/aids og konfliktløsningsstrategier; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for at tage fat på afskaffelse af børnearbejde i forbindelse med bekæmpelse af hiv/aids og konfliktløsningsstrategier;

| 11. | understreger, at børn uden forældrestøtte som f.eks. forældreløse børn, børn, der lever på gaden, internt fordrevne børn, flygtninge og børn, der er ofre for menneskehandel og seksuel og økonomisk udnyttelse, har brug for særlig støtte, og at der bør træffes målrettede foranstaltninger for at hjælpe sådanne børn og de institutioner, faciliteter og tjenester, der støtter dem; |
| --- | --- |

11.

understreger, at børn uden forældrestøtte som f.eks. forældreløse børn, børn, der lever på gaden, internt fordrevne børn, flygtninge og børn, der er ofre for menneskehandel og seksuel og økonomisk udnyttelse, har brug for særlig støtte, og at der bør træffes målrettede foranstaltninger for at hjælpe sådanne børn og de institutioner, faciliteter og tjenester, der støtter dem;

| 12. | bemærker, at mens mange regeringer har vedtaget politikker og truffet foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde, vil manglen på alternative former for eksistensgrundlag for de berørte børns familier forværre betingelserne for disse familier; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at mens mange regeringer har vedtaget politikker og truffet foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde, vil manglen på alternative former for eksistensgrundlag for de berørte børns familier forværre betingelserne for disse familier;

| 13. | understreger, at enhver politik til bekæmpelse af børnearbejde altid bør overvejes i lyset af anstændigt arbejde for alle i overensstemmelse med grundlæggende internationale arbejdsstandarder; mener ikke, at målrettede kampagner mod børnearbejde kan lykkes, medmindre de ledsages af brede reformer af handelspraksis i såvel EU-medlemsstaterne som AVS-landene; |
| --- | --- |

13.

understreger, at enhver politik til bekæmpelse af børnearbejde altid bør overvejes i lyset af anstændigt arbejde for alle i overensstemmelse med grundlæggende internationale arbejdsstandarder; mener ikke, at målrettede kampagner mod børnearbejde kan lykkes, medmindre de ledsages af brede reformer af handelspraksis i såvel EU-medlemsstaterne som AVS-landene;

| 14. | opfordrer regeringer og civilsamfundsaktører i EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at samarbejde om oprettelsen af nationale taskforcer i forbindelse med børnearbejde, som bl.a. skal give og udbrede informationer om rettigheder og bedste praksis, og som skal sigte på at koordinere politikker for aktører på lokalt, nationalt og internationalt plan samt for ngo'er og fagforeninger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer regeringer og civilsamfundsaktører i EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at samarbejde om oprettelsen af nationale taskforcer i forbindelse med børnearbejde, som bl.a. skal give og udbrede informationer om rettigheder og bedste praksis, og som skal sigte på at koordinere politikker for aktører på lokalt, nationalt og internationalt plan samt for ngo'er og fagforeninger;

| 15. | opfordrer EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at inddrage spørgsmål vedrørende børnearbejde i eksisterende og fremtidige udviklingsinitiativer i landbrugssektoren; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at inddrage spørgsmål vedrørende børnearbejde i eksisterende og fremtidige udviklingsinitiativer i landbrugssektoren;

| 16. | opfordrer regeringerne i AVS-landene til at øge bestræbelserne på at udbrede fødselsregistrering og opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte sådanne bestræbelser ved at indføre almen og officiel fødselsregistrering i udviklingssamarbejdspolitikken; |
| --- | --- |

16.

opfordrer regeringerne i AVS-landene til at øge bestræbelserne på at udbrede fødselsregistrering og opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte sådanne bestræbelser ved at indføre almen og officiel fødselsregistrering i udviklingssamarbejdspolitikken;

| 17. | opfordrer EU til at vedtage et direktiv om indførelse af særbehandling af børn med ulovligt ophold, der er blevet ofre for menneskehandel og udnyttelse i EU; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU til at vedtage et direktiv om indførelse af særbehandling af børn med ulovligt ophold, der er blevet ofre for menneskehandel og udnyttelse i EU;

Uddannelse og afskaffelse af børnearbejde

| 18. | mener, at ethvert barn, der ikke modtager fuldtidsundervisning, er i fare for udnyttelse; mener, at definitionen af et »barn« i denne forbindelse bør være op til alderen for obligatorisk fuldtidsundervisning i det pågældende land; |
| --- | --- |

18.

mener, at ethvert barn, der ikke modtager fuldtidsundervisning, er i fare for udnyttelse; mener, at definitionen af et »barn« i denne forbindelse bør være op til alderen for obligatorisk fuldtidsundervisning i det pågældende land;

| 19. | understreger, at erhvervserfaring aldrig må have karakter af udnyttelse og aldrig må gribe forstyrrende ind i barnets fuldtidsundervisning, selv om den kan være et led i et barns uddannelse, og at der altid bør være tilstrækkelig tid til leg og til at være barn; påpeger, at dette også gør sig gældende for lønnet arbejde og arbejde i familien som f.eks. børnepasning eller arbejde på et familiebrug; understreger, at eftersom et barns arbejde kan udgøre en væsentlig del af indtægtsgrundlaget i familier med meget lave indkomster, skal man være meget påpasselig med ikke at kritisere forældre, der med rette beskytter deres børn mod udnyttelse af deres arbejdskraft; |
| --- | --- |

19.

understreger, at erhvervserfaring aldrig må have karakter af udnyttelse og aldrig må gribe forstyrrende ind i barnets fuldtidsundervisning, selv om den kan være et led i et barns uddannelse, og at der altid bør være tilstrækkelig tid til leg og til at være barn; påpeger, at dette også gør sig gældende for lønnet arbejde og arbejde i familien som f.eks. børnepasning eller arbejde på et familiebrug; understreger, at eftersom et barns arbejde kan udgøre en væsentlig del af indtægtsgrundlaget i familier med meget lave indkomster, skal man være meget påpasselig med ikke at kritisere forældre, der med rette beskytter deres børn mod udnyttelse af deres arbejdskraft;

| 20. | opfordrer alle EU-medlemsstater og AVS-lande til at sikre, at foranstaltninger til opfyldelse af MDG 2 — almen grundskoleuddannelse — er holdbare og kvalitetsorienterede; opfordrer i den forbindelse EU til at yde støtte til uddannelse for at bevare forvaltningsdygtige klassestørrelser og give lærerne passende efteruddannelse; opfordrer såvel EU som AVS-landene til at yde støtte til materialer og måltider til eleverne i bestræbelsen på at sikre, at uddannelse ikke bliver en omkostning, der medfører, at børn forlader skolen; |
| --- | --- |

20.

opfordrer alle EU-medlemsstater og AVS-lande til at sikre, at foranstaltninger til opfyldelse af MDG 2 — almen grundskoleuddannelse — er holdbare og kvalitetsorienterede; opfordrer i den forbindelse EU til at yde støtte til uddannelse for at bevare forvaltningsdygtige klassestørrelser og give lærerne passende efteruddannelse; opfordrer såvel EU som AVS-landene til at yde støtte til materialer og måltider til eleverne i bestræbelsen på at sikre, at uddannelse ikke bliver en omkostning, der medfører, at børn forlader skolen;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at målrette finansieringen af uddannelse med særlig fokus på de grupper, der er mest udsatte for udnyttelse, navnlig piger, børn fra konfliktområder, børn fra marginaliserede eller sårbare grupper i samfundet og børn i landdistrikter; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at målrette finansieringen af uddannelse med særlig fokus på de grupper, der er mest udsatte for udnyttelse, navnlig piger, børn fra konfliktområder, børn fra marginaliserede eller sårbare grupper i samfundet og børn i landdistrikter;

| 22. | opfordrer regeringerne til at forbedre retsgrundlaget for børnearbejde og inddrage problemer vedrørende børnearbejde i uddannelsespolitikker og -planer under hensyntagen til modsætningsforholdet mellem byområder og landdistrikter; |
| --- | --- |

22.

opfordrer regeringerne til at forbedre retsgrundlaget for børnearbejde og inddrage problemer vedrørende børnearbejde i uddannelsespolitikker og -planer under hensyntagen til modsætningsforholdet mellem byområder og landdistrikter;

| 23. | opfordrer AVS-landene til at øge udgifterne til uddannelse, især inden for almen grundskoleuddannelse og voksenuddannelse; |
| --- | --- |

23.

opfordrer AVS-landene til at øge udgifterne til uddannelse, især inden for almen grundskoleuddannelse og voksenuddannelse;

| 24. | understreger betydningen af at skabe en større videnbase og netværk vedrørende børnearbejde og uddannelse, f.eks. gennem forskning og overvågning, dataindsamling og en effektiv og fyldestgørende analyse af resultater af undersøgelser og pilotprojekter, for at øge forståelsen for de centrale problemstillinger i forbindelse med børnearbejde og for særlige regionale og nationale forhold med hensyn til børn og uddannelse; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af at skabe en større videnbase og netværk vedrørende børnearbejde og uddannelse, f.eks. gennem forskning og overvågning, dataindsamling og en effektiv og fyldestgørende analyse af resultater af undersøgelser og pilotprojekter, for at øge forståelsen for de centrale problemstillinger i forbindelse med børnearbejde og for særlige regionale og nationale forhold med hensyn til børn og uddannelse;

| 25. | tilskynder til forbedret information om og formidling af god praksis med fokus på reelle politiske og økonomiske ændringer og baseret på ajourført viden om situationen med hensyn til børnearbejde; |
| --- | --- |

25.

tilskynder til forbedret information om og formidling af god praksis med fokus på reelle politiske og økonomiske ændringer og baseret på ajourført viden om situationen med hensyn til børnearbejde;

| 26. | opfordrer regeringer og andre lovligt etablerede virksomheder til at indføre uddannelsesaktiviteter, som er rettet mod arbejdende børn og deres familier, med henblik på at begrænse virkningerne af de berørte børns inddragelse i arbejdsrelaterede aktiviteter; |
| --- | --- |

26.

opfordrer regeringer og andre lovligt etablerede virksomheder til at indføre uddannelsesaktiviteter, som er rettet mod arbejdende børn og deres familier, med henblik på at begrænse virkningerne af de berørte børns inddragelse i arbejdsrelaterede aktiviteter;

| 27. | opfordrer til, at der oprettes overgangsklasser for de børn, der kommer sent i skole, og som vender tilbage til skolen efter et arbejde, en konflikt eller en flytning; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der oprettes overgangsklasser for de børn, der kommer sent i skole, og som vender tilbage til skolen efter et arbejde, en konflikt eller en flytning;

| 28. | udtrykker bekymring over forskellene mellem internationale instrumenter, især MDG 2 og ILO-konvention 138, hvor sidstnævnte fastsætter 15 år eller undtagelsesvis 14 år som minimumsalderen for ansættelse, men kun opfordrer til almen grundskoleuddannelse; mener, at dette medfører, at børn i alderen fra 11 til 15 år er udsat for en øget risiko for udnyttelse, og opfordrer til løsning af dette problem; |
| --- | --- |

28.

udtrykker bekymring over forskellene mellem internationale instrumenter, især MDG 2 og ILO-konvention 138, hvor sidstnævnte fastsætter 15 år eller undtagelsesvis 14 år som minimumsalderen for ansættelse, men kun opfordrer til almen grundskoleuddannelse; mener, at dette medfører, at børn i alderen fra 11 til 15 år er udsat for en øget risiko for udnyttelse, og opfordrer til løsning af dette problem;

Virksomhedssektorens ansvar i forbindelse med afskaffelse af børnearbejde

| 29. | glæder sig over den stigende tendens til, at store virksomheder udarbejder sociale adfærdskodekser og frivilligt underskriver etiske handelsinitiativer; mener imidlertid ikke, at sådanne frivillige adfærdskodekser erstatter den offentlige myndigheds overvågning og gennemsigtig overholdelse af grundlæggende arbejdsstandarder; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over den stigende tendens til, at store virksomheder udarbejder sociale adfærdskodekser og frivilligt underskriver etiske handelsinitiativer; mener imidlertid ikke, at sådanne frivillige adfærdskodekser erstatter den offentlige myndigheds overvågning og gennemsigtig overholdelse af grundlæggende arbejdsstandarder;

| 30. | opfordrer til fremme af adfærdskodekser på arbejdspladserne, indførelse af lovgivning om mindsteløn og økonomisk sikkerhed for familier; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til fremme af adfærdskodekser på arbejdspladserne, indførelse af lovgivning om mindsteløn og økonomisk sikkerhed for familier;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at fastholde og øge virksomhedernes ansvar for at afskaffe børnearbejde; opfordrer til, at Kommissionen forpligter virksomheder, som opererer inden for EU, til at dokumentere, rapportere og påtage sig ansvaret for arbejdspraksisser på alle niveauer i forsyningskæden; anmoder derfor Kommissionen om at etablere en hotline vedrørende børnearbejde, således at der kan indberettes oplysninger om børnearbejde i EU-virksomhedernes direkte operationer eller forsyningskæde; mener, at forsyningskædens overholdelse skal fremmes gennem regelmæssige og omfattende inspektioner på alle niveauer og underkastes kontrol af et uafhængigt revisionsorgan; mener, at hvis det erfares, at en virksomhed anvender børnearbejde i forsyningskæden, skal Kommissionen forpligte virksomheden til at udarbejde og offentliggøre et tidsbundet program af højst tre års varighed til øjeblikkelig afskaffelse af børnearbejde i forsyningskæden; mener, at der bør udarbejdes et sanktionsprogram, som skal gennemføres, hvis anvendelsen af børnearbejde fortsætter; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at fastholde og øge virksomhedernes ansvar for at afskaffe børnearbejde; opfordrer til, at Kommissionen forpligter virksomheder, som opererer inden for EU, til at dokumentere, rapportere og påtage sig ansvaret for arbejdspraksisser på alle niveauer i forsyningskæden; anmoder derfor Kommissionen om at etablere en hotline vedrørende børnearbejde, således at der kan indberettes oplysninger om børnearbejde i EU-virksomhedernes direkte operationer eller forsyningskæde; mener, at forsyningskædens overholdelse skal fremmes gennem regelmæssige og omfattende inspektioner på alle niveauer og underkastes kontrol af et uafhængigt revisionsorgan; mener, at hvis det erfares, at en virksomhed anvender børnearbejde i forsyningskæden, skal Kommissionen forpligte virksomheden til at udarbejde og offentliggøre et tidsbundet program af højst tre års varighed til øjeblikkelig afskaffelse af børnearbejde i forsyningskæden; mener, at der bør udarbejdes et sanktionsprogram, som skal gennemføres, hvis anvendelsen af børnearbejde fortsætter;

| 32. | opfordrer Kommissionen og AVS-regeringerne til at sikre, at alle virksomheder, der viser sig at anvende børnearbejde, gøres ansvarlige for at sikre, at de børn, der arbejder for virksomheden, bliver ordentligt integreret i uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og AVS-regeringerne til at sikre, at alle virksomheder, der viser sig at anvende børnearbejde, gøres ansvarlige for at sikre, at de børn, der arbejder for virksomheden, bliver ordentligt integreret i uddannelsessystemet;

| 33. | understreger, at GSP- og GSP +-status skal være betinget af, at de AVS-lande, som nyder godt af GSP- og GSP +-programmerne, ikke kun ratificerer ILO-konventionerne om børnearbejde, men også overholder disse konventioner samt FN-konventionen om barnets rettigheder; opfordrer således Kommissionen til at etablere en struktur for regelmæssig og hyppig overvågning af og rapportering om overholdelse af konventionernes bestemmelser; påpeger, at der bør træffes passende foranstaltninger, hvis der er tegn på alvorlig og systematisk overtrædelse; |
| --- | --- |

33.

understreger, at GSP- og GSP +-status skal være betinget af, at de AVS-lande, som nyder godt af GSP- og GSP +-programmerne, ikke kun ratificerer ILO-konventionerne om børnearbejde, men også overholder disse konventioner samt FN-konventionen om barnets rettigheder; opfordrer således Kommissionen til at etablere en struktur for regelmæssig og hyppig overvågning af og rapportering om overholdelse af konventionernes bestemmelser; påpeger, at der bør træffes passende foranstaltninger, hvis der er tegn på alvorlig og systematisk overtrædelse;

| 34. | mener, at offentlige indkøbskontrakter bør indeholde bestemmelser, der forpligter de pågældende virksomheder til at dokumentere, at forsyningskæden overholder internationale standarder for børnearbejde, at disse kontrakter ikke bør tildeles i fraværet af denne dokumentation, og at ngo'er og andre parter skal have behørig mulighed for (på det offentlige område) at fremlægge dokumentation for det modsatte; understreger på det kraftigste, at sådanne bestemmelser på ingen måde bør betragtes som ikketoldmæssige handelshindringer; |
| --- | --- |

34.

mener, at offentlige indkøbskontrakter bør indeholde bestemmelser, der forpligter de pågældende virksomheder til at dokumentere, at forsyningskæden overholder internationale standarder for børnearbejde, at disse kontrakter ikke bør tildeles i fraværet af denne dokumentation, og at ngo'er og andre parter skal have behørig mulighed for (på det offentlige område) at fremlægge dokumentation for det modsatte; understreger på det kraftigste, at sådanne bestemmelser på ingen måde bør betragtes som ikketoldmæssige handelshindringer;

| 35. | opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre støtten til virksomheder, som ydes gennem handelsmissioner, eksportsubsidier, tilskud og lån, betinget af overholdelsen af internationale konventioner om børnearbejde; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre støtten til virksomheder, som ydes gennem handelsmissioner, eksportsubsidier, tilskud og lån, betinget af overholdelsen af internationale konventioner om børnearbejde;

| 36. | understreger, at globaliseringen og liberaliseringen af verdenshandelen skal ledsages af overholdelsen af grundlæggende rettigheder, herunder forbud mod børnearbejde; |
| --- | --- |

36.

understreger, at globaliseringen og liberaliseringen af verdenshandelen skal ledsages af overholdelsen af grundlæggende rettigheder, herunder forbud mod børnearbejde;

| 37. | opfordrer det internationale samfund (herunder WTO) til at bane vejen for et »børne-kvalitetsmærke«, som klart indikerer, at en vare er »dyrket/fremstillet uden brug af børnearbejde«, og som navnlig kan anvendes i forbindelse med lande, hvor børnearbejde er kendt for at være udbredt; |
| --- | --- |

37.

opfordrer det internationale samfund (herunder WTO) til at bane vejen for et »børne-kvalitetsmærke«, som klart indikerer, at en vare er »dyrket/fremstillet uden brug af børnearbejde«, og som navnlig kan anvendes i forbindelse med lande, hvor børnearbejde er kendt for at være udbredt;

| 38. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Den Afrikanske Union, Det Caribiske Forum for Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet, Pacific Islands Forum, EU's medlemsstater, FN's børnefond og ILO. |
| --- | --- |

38.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Den Afrikanske Union, Det Caribiske Forum for Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet, Pacific Islands Forum, EU's medlemsstater, FN's børnefond og ILO.

---

(1)  Vedtaget af den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 28. november 2008 i Port Moresby (Papua Ny Guinea).

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm.

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm.

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm.

(5)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf.

(7)  KOM(2008)0055.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf.

(9)  EUT C 26, 29.1.2004, s. 17.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  P6_TA(2007)0062.

BESLUTNING (1)

om situationen i Mauretanien

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til bestemmelserne i akten om oprettelse af Den Afrikanske Union (AU), Loméerklæringen fra juli 2000 og protokollen vedrørende oprettelse af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd (PSC) om forfatningsstridige regeringsskift, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i akten om oprettelse af Den Afrikanske Union (AU), Loméerklæringen fra juli 2000 og protokollen vedrørende oprettelse af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd (PSC) om forfatningsstridige regeringsskift,

| — | der henviser til de beslutninger, som PSC traf på sit 144. og 151. møde, |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, som PSC traf på sit 144. og 151. møde,

| — | der henviser til erklæringen fra FN's Sikkerhedsråd af 20. august 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN's Sikkerhedsråd af 20. august 2008,

| — | der henviser til erklæringerne og beslutningerne fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS), Den Europæiske Union (EU) og Den Internationale Sammenslutning af Fransktalende Lande (OIF), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne og beslutningerne fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS), Den Europæiske Union (EU) og Den Internationale Sammenslutning af Fransktalende Lande (OIF),

| — | der henviser til konsultationerne indledt i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til konsultationerne indledt i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen,

| — | der henviser til erklæringen fra høringsmødet om situationen i Mauretanien med deltagelse af Den Arabiske Liga, FN, Den Islamiske Konferenceorganisation (OIC), Den Internationale Sammenslutning af Fransktalende Lande (OIF), EU og AU den 21. november 2008 i Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra høringsmødet om situationen i Mauretanien med deltagelse af Den Arabiske Liga, FN, Den Islamiske Konferenceorganisation (OIC), Den Internationale Sammenslutning af Fransktalende Lande (OIF), EU og AU den 21. november 2008 i Addis Abeba,

| — | der henviser til rapporten vedrørende AVS-Ambassadørudvalgets undersøgelsesrejse til Den Islamiske Republik Mauretanien den 7.-11. oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten vedrørende AVS-Ambassadørudvalgets undersøgelsesrejse til Den Islamiske Republik Mauretanien den 7.-11. oktober 2008,

| — | der henviser til den mauretanske nationalforsamlings beslutning af 14. september 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den mauretanske nationalforsamlings beslutning af 14. september 2008,

| A. | der henviser til, at en militærjunta under ledelse af general Mohamed Ould Abdel Aziz afsatte Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, præsident for Den Islamiske Republik Mauretanien, den 6. august 2008, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en militærjunta under ledelse af general Mohamed Ould Abdel Aziz afsatte Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, præsident for Den Islamiske Republik Mauretanien, den 6. august 2008,

| B. | der henviser til, at den økonomiske og sociale situation i landet er katastrofal, og at udvikling er den bedste garant for, at demokratiet vil sejre, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den økonomiske og sociale situation i landet er katastrofal, og at udvikling er den bedste garant for, at demokratiet vil sejre,

| C. | der henviser til, at præsident Abdallahi blev demokratisk valgt i april 2007 efter afslutningen af en demokratisk overgangsproces, der blev rost og betegnet som eksemplarisk af det internationale samfund og godkendt af EU's valgovervågningsmission og Europa-Parlamentets delegation, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsident Abdallahi blev demokratisk valgt i april 2007 efter afslutningen af en demokratisk overgangsproces, der blev rost og betegnet som eksemplarisk af det internationale samfund og godkendt af EU's valgovervågningsmission og Europa-Parlamentets delegation,

| D. | der henviser til, at EU støtter overgangen til demokrati og har vedtaget et »støtteprogram« på 156 mio. euro for perioden 2008-2013 inden for rammerne af 10. EUF som supplement til den igangværende bistand og den støtte på 335 mio. euro, der er ydet siden 1985, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU støtter overgangen til demokrati og har vedtaget et »støtteprogram« på 156 mio. euro for perioden 2008-2013 inden for rammerne af 10. EUF som supplement til den igangværende bistand og den støtte på 335 mio. euro, der er ydet siden 1985,

| E. | der henviser til, at Mauretanien er medlem af Euro-Middelhavspartnerskabet, også kaldet Barcelonaprocessen, og deltog i Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Mauretanien er medlem af Euro-Middelhavspartnerskabet, også kaldet Barcelonaprocessen, og deltog i Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008,

| F. | der henviser til, at selv om regeringsskiftet skete uden blodsudgydelser, blev præsident Abdallahi og en række andre politiske skikkelser arresteret, og til, at præsident Abdallahi fortsat er frihedsberøvet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at selv om regeringsskiftet skete uden blodsudgydelser, blev præsident Abdallahi og en række andre politiske skikkelser arresteret, og til, at præsident Abdallahi fortsat er frihedsberøvet,

| G. | der henviser til, at juntaen har udnævnt et »øverste statsråd«, og at formanden for dette råd, general Mohamed Ould Abdel Aziz, er blevet udnævnt til statsleder ved et »forfatningsdekret«, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at juntaen har udnævnt et »øverste statsråd«, og at formanden for dette råd, general Mohamed Ould Abdel Aziz, er blevet udnævnt til statsleder ved et »forfatningsdekret«,

| H. | der henviser til, at det »forfatningsdekret«, hvori juntaen har defineret sine beføjelser, og som giver den ret til at regere ved dekreter, ikke har noget retsgrundlag, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det »forfatningsdekret«, hvori juntaen har defineret sine beføjelser, og som giver den ret til at regere ved dekreter, ikke har noget retsgrundlag,

| I. | der henviser til, at det »øverste statsråd« har udpeget en premierminister, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det »øverste statsråd« har udpeget en premierminister,

| J. | der henviser til, at problemerne i Mauretanien på tidspunktet for kuppet var af politisk art, og at de således kunne have været løst ved fredelige politiske midler og dialog, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at problemerne i Mauretanien på tidspunktet for kuppet var af politisk art, og at de således kunne have været løst ved fredelige politiske midler og dialog,

| K. | der henviser til, at Mauretanien på trods af disse vanskeligheder havde gjort bemærkelsesværdige fremskridt med hensyn til løsningen af yderst følsomme interne politiske spørgsmål som f.eks. flygtningenes tilbagevenden, udryddelse af slaveri og liberalisering af medierne, og at dette var et godt varsel om muligheden for udvikling af et dybt forankret demokrati, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Mauretanien på trods af disse vanskeligheder havde gjort bemærkelsesværdige fremskridt med hensyn til løsningen af yderst følsomme interne politiske spørgsmål som f.eks. flygtningenes tilbagevenden, udryddelse af slaveri og liberalisering af medierne, og at dette var et godt varsel om muligheden for udvikling af et dybt forankret demokrati,

| L. | der henviser til, at en åben debat mellem alle politiske kræfter er nødvendig, hvis der skal skabes rammer for en genetablering af den forfatningsmæssige orden og de mekanismer, der sikrer magtbalancen mellem den udøvende og den lovgivende magt, med henblik på at sikre en passende magtbalance mellem præsidenten og parlamentet og den nødvendige politiske stabilitet uden de væbnede styrkers indblanding inden for rammerne af forfatningen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en åben debat mellem alle politiske kræfter er nødvendig, hvis der skal skabes rammer for en genetablering af den forfatningsmæssige orden og de mekanismer, der sikrer magtbalancen mellem den udøvende og den lovgivende magt, med henblik på at sikre en passende magtbalance mellem præsidenten og parlamentet og den nødvendige politiske stabilitet uden de væbnede styrkers indblanding inden for rammerne af forfatningen,

| M. | der henviser til de forskellige forslag til løsning af krisen og genetablering af den forfatningsmæssige orden, der er blevet stillet af politiske kræfter og »civilsamfundet«, herunder navnlig forslaget fra den demokratiske opposition og nationalforsamlingens forslag om en »køreplan for overgang«, |
| --- | --- |

M.

der henviser til de forskellige forslag til løsning af krisen og genetablering af den forfatningsmæssige orden, der er blevet stillet af politiske kræfter og »civilsamfundet«, herunder navnlig forslaget fra den demokratiske opposition og nationalforsamlingens forslag om en »køreplan for overgang«,

| N. | der henviser til sikkerhedsproblemerne i Sahel-Sahara-striben, der giver næring til terrorisme, grænseoverskridende kriminalitet og våben- og narkotikahandel, og som har en destabiliserende indvirkning på landene i underregionen, |
| --- | --- |

N.

der henviser til sikkerhedsproblemerne i Sahel-Sahara-striben, der giver næring til terrorisme, grænseoverskridende kriminalitet og våben- og narkotikahandel, og som har en destabiliserende indvirkning på landene i underregionen,

| O. | der henviser til Mauretaniens rolle i bekæmpelsen af disse plager, |
| --- | --- |

O.

der henviser til Mauretaniens rolle i bekæmpelsen af disse plager,

| P. | der henviser til det internationale samfunds fordømmelse af kuppet, herunder navnlig AVS-Gruppen, ECOWAS, AU, EU, Den Arabiske Liga og FN, og AU's og OIF's beslutning om at suspendere Mauretanien, indtil demokratiet er blevet genindført, |
| --- | --- |

P.

der henviser til det internationale samfunds fordømmelse af kuppet, herunder navnlig AVS-Gruppen, ECOWAS, AU, EU, Den Arabiske Liga og FN, og AU's og OIF's beslutning om at suspendere Mauretanien, indtil demokratiet er blevet genindført,

| Q. | der henviser til, at Den Afrikanske Union den 22. september 2008 stillede Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi over for et ultimatum om genetablering af den forfatningsmæssige orden og betingelsesløs genindsættelse af Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi senest den 6. oktober 2008, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Den Afrikanske Union den 22. september 2008 stillede Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi over for et ultimatum om genetablering af den forfatningsmæssige orden og betingelsesløs genindsættelse af Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi senest den 6. oktober 2008,

| R. | der henviser til, at militærjuntaen forkastede dette ultimatum, og at AU-Kommissionen tirsdag den 7. oktober 2008 opfordrede AU-medlemsstaterne til ikke at anerkende kupmagerne i Mauretanien, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at militærjuntaen forkastede dette ultimatum, og at AU-Kommissionen tirsdag den 7. oktober 2008 opfordrede AU-medlemsstaterne til ikke at anerkende kupmagerne i Mauretanien,

| S. | der henviser til indledningen af konsultationer mellem EU og Mauretanien i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, hvori det anføres, at der kan indledes sådanne konsultationer, hvis »en part skønner, at den anden part har misligholdt en forpligtelse med hensyn til respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten«, |
| --- | --- |

S.

der henviser til indledningen af konsultationer mellem EU og Mauretanien i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, hvori det anføres, at der kan indledes sådanne konsultationer, hvis »en part skønner, at den anden part har misligholdt en forpligtelse med hensyn til respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten«,

| T. | der henviser til, at Verdensbanken har suspenderet et tilskud på 175 mio. dollar til Mauretanien, hvilket vil påvirke omkring 17 nationale projekter i landet og landets deltagelse i Verdensbankens regionale projekter, der bl.a. vedrører udvikling af landdistrikter, sundheds- og uddannelsesområdet og infrastrukturer (f.eks. vejanlæg), |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Verdensbanken har suspenderet et tilskud på 175 mio. dollar til Mauretanien, hvilket vil påvirke omkring 17 nationale projekter i landet og landets deltagelse i Verdensbankens regionale projekter, der bl.a. vedrører udvikling af landdistrikter, sundheds- og uddannelsesområdet og infrastrukturer (f.eks. vejanlæg),

| U. | der henviser til, at politiet har brugt vold til at opløse en række ulovlige demonstrationer organiseret af en koalition af politiske partier, der kræver præsident Abdallahi genindsat, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at politiet har brugt vold til at opløse en række ulovlige demonstrationer organiseret af en koalition af politiske partier, der kræver præsident Abdallahi genindsat,

| 1. | fordømmer de væbnede styrkers omstyrtelse af præsidenten og regeringen i Mauretanien og understreger, at de demokratisk etablerede institutioner skal respekteres; beklager dette tilbageskridt i forhold til de betydelige fremskridt, der var sket i Mauretanien de seneste år i retning af øget demokrati og indførelse af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de væbnede styrkers omstyrtelse af præsidenten og regeringen i Mauretanien og understreger, at de demokratisk etablerede institutioner skal respekteres; beklager dette tilbageskridt i forhold til de betydelige fremskridt, der var sket i Mauretanien de seneste år i retning af øget demokrati og indførelse af retsstatsprincippet;

| 2. | bemærker, at den afsatte præsident, Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, er blevet overflyttet til sin hjemby, hvor han sidder i husarrest, men stiller fortsat krav om en øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at den afsatte præsident, Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, er blevet overflyttet til sin hjemby, hvor han sidder i husarrest, men stiller fortsat krav om en øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse;

| 3. | anmoder myndighederne i Mauretanien om at overholde menneskerettighederne, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden; |
| --- | --- |

3.

anmoder myndighederne i Mauretanien om at overholde menneskerettighederne, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden;

| 4. | fastholder, at det kun er muligt at løse krisen og sikre, at alle demokratiske institutioner kan fungere igen, herunder at parlamentet kan udøve alle sine prærogativer, gennem brede konsultationer; |
| --- | --- |

4.

fastholder, at det kun er muligt at løse krisen og sikre, at alle demokratiske institutioner kan fungere igen, herunder at parlamentet kan udøve alle sine prærogativer, gennem brede konsultationer;

| 5. | anmoder de militære styrker ved magten om omgående at opstille en fast tidsplan for genoprettelse af den forfatningsmæssige orden og de demokratiske institutioner og om at sikre, at militærfolk ikke kan stille op til valget; |
| --- | --- |

5.

anmoder de militære styrker ved magten om omgående at opstille en fast tidsplan for genoprettelse af den forfatningsmæssige orden og de demokratiske institutioner og om at sikre, at militærfolk ikke kan stille op til valget;

| 6. | anmoder således alle politiske aktører i Mauretanien om hurtigst muligt at etablere en passende ramme for disse konsultationer; |
| --- | --- |

6.

anmoder således alle politiske aktører i Mauretanien om hurtigst muligt at etablere en passende ramme for disse konsultationer;

| 7. | glæder sig over indledningen af konsultationer mellem EU og regeringsmyndighederne i Mauretanien og anmoder Kommissionen om at give Den Blandede Parlamentariske Forsamling regelmæssige rapporter om konsultationerne i medfør af artikel 96 og om fastsættelsen af en tidsplan for genoprettelse af den forfatningsmæssige orden, men beklager, at der indtil videre ikke er sket betydelige fremskridt på dette område; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over indledningen af konsultationer mellem EU og regeringsmyndighederne i Mauretanien og anmoder Kommissionen om at give Den Blandede Parlamentariske Forsamling regelmæssige rapporter om konsultationerne i medfør af artikel 96 og om fastsættelsen af en tidsplan for genoprettelse af den forfatningsmæssige orden, men beklager, at der indtil videre ikke er sket betydelige fremskridt på dette område;

| 8. | glæder sig over, at AU har bebudet, at den vil stille »konkrete forslag« efter det mauretanske »øverste statsråds« forkastelse af dens ultimatum; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at AU har bebudet, at den vil stille »konkrete forslag« efter det mauretanske »øverste statsråds« forkastelse af dens ultimatum;

| 9. | anmoder AU og EU om at se nærmere på alle de målrettede sanktioner, der kan anvendes over for de militære kupmagere (f.eks. rejseforbud og fastfrysning af aktiver), såfremt de i nær fremtid ikke forpligter sig på en hensigtsmæssig og troværdig plan til løsning af krisen og genoprettelse af den forfatningsmæssige orden, uden dog at træffe foranstaltninger, der kan sætte udviklingen i Mauretanien og forbedringen af befolkningens levevilkår over styr; |
| --- | --- |

9.

anmoder AU og EU om at se nærmere på alle de målrettede sanktioner, der kan anvendes over for de militære kupmagere (f.eks. rejseforbud og fastfrysning af aktiver), såfremt de i nær fremtid ikke forpligter sig på en hensigtsmæssig og troværdig plan til løsning af krisen og genoprettelse af den forfatningsmæssige orden, uden dog at træffe foranstaltninger, der kan sætte udviklingen i Mauretanien og forbedringen af befolkningens levevilkår over styr;

| 10. | slår til lyd for, at det mauretanske folk, der i forvejen er særlig hårdt ramt af den økonomiske krise og fødevarekrisen, ikke bliver taget som gidsel af den nuværende krise, og anmoder Kommissionen om at iværksætte projekter til støtte for civilsamfundet inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

10.

slår til lyd for, at det mauretanske folk, der i forvejen er særlig hårdt ramt af den økonomiske krise og fødevarekrisen, ikke bliver taget som gidsel af den nuværende krise, og anmoder Kommissionen om at iværksætte projekter til støtte for civilsamfundet inden for rammerne af Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder;

| 11. | opfordrer på det kraftigste juntaen til at overveje de mange fordele, det indebærer for det mauretanske folk, at deltage i den politiske proces til fremme af fred, demokrati, velstand og menneskelig, social og kulturel forståelse som understreget på Middelhavstopmødet den 13. juli 2008, hvor Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, præsident for Den Islamiske Republik Mauretanien, var blandt deltagerne; |
| --- | --- |

11.

opfordrer på det kraftigste juntaen til at overveje de mange fordele, det indebærer for det mauretanske folk, at deltage i den politiske proces til fremme af fred, demokrati, velstand og menneskelig, social og kulturel forståelse som understreget på Middelhavstopmødet den 13. juli 2008, hvor Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, præsident for Den Islamiske Republik Mauretanien, var blandt deltagerne;

| 12. | glæder sig over AVS-Ambassadørudvalgets udsendelse af en delegation og bemærker den mauretanske nationalforsamlings beslutning af 14. september 2008; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over AVS-Ambassadørudvalgets udsendelse af en delegation og bemærker den mauretanske nationalforsamlings beslutning af 14. september 2008;

| 13. | beslutter at sende en AVS-EU parlamentarisk delegation til Mauretanien, der skal hjælpe det mauretanske parlament med at finde sammen igen og finde løsninger på krisen, som tilgodeser alle berørte parter; |
| --- | --- |

13.

beslutter at sende en AVS-EU parlamentarisk delegation til Mauretanien, der skal hjælpe det mauretanske parlament med at finde sammen igen og finde løsninger på krisen, som tilgodeser alle berørte parter;

| 14. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, det panafrikanske parlament, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Den Arabiske Maghreb-Union, FN's Sikkerhedsråd og nationalforsamlingen og andre myndigheder i Mauretanien. |
| --- | --- |

14.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, det panafrikanske parlament, Kommissionen for Den Afrikanske Union, Den Arabiske Maghreb-Union, FN's Sikkerhedsråd og nationalforsamlingen og andre myndigheder i Mauretanien.

---

(1)  Vedtaget af den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 28. november 2008 i Port Moresby (Papua Ny Guinea).

BESLUTNING (1)

om situationen i Zimbabwe

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 17, stk. 1,

| — | der henviser til rapporten fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission om de harmoniserede valg i Republikken Zimbabwe af 29. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission om de harmoniserede valg i Republikken Zimbabwe af 29. marts 2008,

| — | der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission til præsidentvalget og suppleringsvalget i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission til præsidentvalget og suppleringsvalget i Zimbabwe,

| — | der henviser til den foreløbige erklæring af 30. juni 2008 fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission til præsidentvalget og suppleringsvalget i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige erklæring af 30. juni 2008 fra den panafrikanske parlamentsvalgobservationsmission til præsidentvalget og suppleringsvalget i Zimbabwe,

| — | der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra Den Afrikanske Unions observationsmission til Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige erklæring af 29. juni 2008 fra Den Afrikanske Unions observationsmission til Zimbabwe,

| — | der henviser til resolutionen om dannelse af en national samlingsregering i Zimbabwe vedtaget på Den Afrikanske Unions topmøde i Sharm el-Sheikh den 1. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen om dannelse af en national samlingsregering i Zimbabwe vedtaget på Den Afrikanske Unions topmøde i Sharm el-Sheikh den 1. juli 2008,

| — | der henviser til Principperne og retningslinjerne for afholdelse af demokratiske valg vedtaget af SADC's Parlamentariske Forum i 2001 og Principperne og retningslinjerne for afholdelse af demokratiske valg vedtaget på SADC-topmødet i Mauritius i august 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Principperne og retningslinjerne for afholdelse af demokratiske valg vedtaget af SADC's Parlamentariske Forum i 2001 og Principperne og retningslinjerne for afholdelse af demokratiske valg vedtaget på SADC-topmødet i Mauritius i august 2004,

| — | der henviser til aftalen af 15. september 2008 mellem Zimbabwe African National Union-Patriotic Front (ZANU-PF) og de to grene af Bevægelsen for Demokratisk Forandring (MDC) om en løsning på de udfordringer, Zimbabwe står over for, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen af 15. september 2008 mellem Zimbabwe African National Union-Patriotic Front (ZANU-PF) og de to grene af Bevægelsen for Demokratisk Forandring (MDC) om en løsning på de udfordringer, Zimbabwe står over for,

| — | der henviser til traktaten om Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og de dertil knyttede protokoller, herunder SADC's valgprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og de dertil knyttede protokoller, herunder SADC's valgprotokol,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Afrikanske Union og Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og det nye partnerskab for Afrikas udvikling (NEPAD), |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Afrikanske Union og Den Afrikanske Unions charter om menneskerettigheder og folkets rettigheder og det nye partnerskab for Afrikas udvikling (NEPAD),

| A. | der henviser til, at perioden op til valgene til præsidentembedet, parlamentet (underhuset) og senatet i marts 2008 samt præsidentvalget i juni var præget af uacceptabel vold og krænkelser af oppositionens rettigheder begået af visse enheder i Zimbabwes hær og milits, der var blevet indsat af Mugabes parti, ZANU-PF, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at perioden op til valgene til præsidentembedet, parlamentet (underhuset) og senatet i marts 2008 samt præsidentvalget i juni var præget af uacceptabel vold og krænkelser af oppositionens rettigheder begået af visse enheder i Zimbabwes hær og milits, der var blevet indsat af Mugabes parti, ZANU-PF,

| B. | der henviser til, at arrestationen af Tandai Biti, generalsekretær for oppositionspartiet, MDC, under præsidentvalgkampen og mordforsøget på dette partis leder, Morgan Tsvangirai, der stillede op mod Robert Mugabe, og som blev tvunget til at flygte til en europæisk ambassade og herefter til at forlade landet, tvang Morgan Tsvangirai til at trække sig fra præsidentvalget, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arrestationen af Tandai Biti, generalsekretær for oppositionspartiet, MDC, under præsidentvalgkampen og mordforsøget på dette partis leder, Morgan Tsvangirai, der stillede op mod Robert Mugabe, og som blev tvunget til at flygte til en europæisk ambassade og herefter til at forlade landet, tvang Morgan Tsvangirai til at trække sig fra præsidentvalget,

| C. | der henviser til, at Morgan Tsvangirai vandt den første runde af præsidentvalget med et stort flertal, selv om befolkningen blev udsat for forskellige former for pres og intimidering, og til, at MDC også vandt parlamentsvalget (underhuset) og valget af formanden for parlamentet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Morgan Tsvangirai vandt den første runde af præsidentvalget med et stort flertal, selv om befolkningen blev udsat for forskellige former for pres og intimidering, og til, at MDC også vandt parlamentsvalget (underhuset) og valget af formanden for parlamentet,

| D. | der henviser til, at den siddende præsident, Robert Mugabe, blev genvalgt på grundlag af det officielle resultat af præsidentvalget den 27. juni 2008, efter at Morgan Tsvangirai havde trukket sig, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den siddende præsident, Robert Mugabe, blev genvalgt på grundlag af det officielle resultat af præsidentvalget den 27. juni 2008, efter at Morgan Tsvangirai havde trukket sig,

| E. | der henviser til, at en lang række afrikanske observationsmissioner (Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, det panafrikanske parlament og Den Afrikanske Union) har fastslået, at valgresultaterne ikke afspejlede folkets vilje på grund af volden, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en lang række afrikanske observationsmissioner (Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, det panafrikanske parlament og Den Afrikanske Union) har fastslået, at valgresultaterne ikke afspejlede folkets vilje på grund af volden,

| F. | der henviser til, at den politiske aftale af 15. september 2008 om dannelse af en national samlingsregering for at gøre en ende på krisen indgået efter præsident Thabo Mbekis mægling er et fremstridt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den politiske aftale af 15. september 2008 om dannelse af en national samlingsregering for at gøre en ende på krisen indgået efter præsident Thabo Mbekis mægling er et fremstridt,

| G. | der henviser til det fortsatte dødvande i forhandlingerne mellem de to parter om en national samlingsregering, |
| --- | --- |

G.

der henviser til det fortsatte dødvande i forhandlingerne mellem de to parter om en national samlingsregering,

| H. | der henviser til, at den katastrofale afvikling af valget har forværret den i forvejen katastrofale humanitære situation for befolkningen i Zimbabwe, der tvinger folk til at flytte fra deres hjem eller forlade landet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den katastrofale afvikling af valget har forværret den i forvejen katastrofale humanitære situation for befolkningen i Zimbabwe, der tvinger folk til at flytte fra deres hjem eller forlade landet,

| I. | der henviser til, at landet er truet af et koleraudbrud, der skyldes sammenbruddet af sundhedssystemet og vandforsyningen; der henviser til, at den forventede levealder i Zimbabwe er faldet fra 60 år for begge køn til 37 år for mænd og 34 år for kvinder i de seneste 10 år, og til, at 1,7 mio. mennesker nu er smittet med hiv i Zimbabwe, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at landet er truet af et koleraudbrud, der skyldes sammenbruddet af sundhedssystemet og vandforsyningen; der henviser til, at den forventede levealder i Zimbabwe er faldet fra 60 år for begge køn til 37 år for mænd og 34 år for kvinder i de seneste 10 år, og til, at 1,7 mio. mennesker nu er smittet med hiv i Zimbabwe,

| J. | der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet (WFP) uddelte mad til 2 mio. zimbabwere i oktober, men at dette tal forventes at stige til 5,1 mio. i starten af 2009, hvilket betyder, at halvdelen af landets befolkning snart vil være afhængig af støtte, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Verdensfødevareprogrammet (WFP) uddelte mad til 2 mio. zimbabwere i oktober, men at dette tal forventes at stige til 5,1 mio. i starten af 2009, hvilket betyder, at halvdelen af landets befolkning snart vil være afhængig af støtte,

| K. | der henviser til, at kun ca. 40 % af landets lærere ifølge UNICEF arbejder, og at kun en tredjedel af eleverne møder op til undervisningen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kun ca. 40 % af landets lærere ifølge UNICEF arbejder, og at kun en tredjedel af eleverne møder op til undervisningen,

| L. | der henviser til, at en delegation med deltagelse af den forhenværende amerikanske præsident Jimmy Carter, den forhenværende FN-generalsekretær Kofi Annan og menneskeretsaktivisten Graça Machel beklageligvis blev nægtet indrejsevisum til Zimbabwe, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en delegation med deltagelse af den forhenværende amerikanske præsident Jimmy Carter, den forhenværende FN-generalsekretær Kofi Annan og menneskeretsaktivisten Graça Machel beklageligvis blev nægtet indrejsevisum til Zimbabwe,

| 1. | fordømmer på det kraftigste voldskampagnerne mod og intimideringen af befolkningen med henblik på at påvirke udfaldet af valget i 2008 samt krænkelserne af oppositionens rettigheder; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste voldskampagnerne mod og intimideringen af befolkningen med henblik på at påvirke udfaldet af valget i 2008 samt krænkelserne af oppositionens rettigheder;

| 2. | fastslår, at valget i Zimbabwe i juli 2008 ikke kan anses for at have været gennemsigtigt, troværdigt og retfærdigt i lyset af disse åbenlyse krænkelser; |
| --- | --- |

2.

fastslår, at valget i Zimbabwe i juli 2008 ikke kan anses for at have været gennemsigtigt, troværdigt og retfærdigt i lyset af disse åbenlyse krænkelser;

| 3. | glæder sig over de afrikanske mæglingsbestræbelser ledet af præsident Thabo Mbeki og opfordrer på det kraftigste afrikanske lande og regionale institutioner som f.eks. SADC og AU samt fremtrædende afrikanere til at udvise større engagement i forhandlingen og den efterfølgende overvågning af en løsning på situationen i Zimbabwe; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over de afrikanske mæglingsbestræbelser ledet af præsident Thabo Mbeki og opfordrer på det kraftigste afrikanske lande og regionale institutioner som f.eks. SADC og AU samt fremtrædende afrikanere til at udvise større engagement i forhandlingen og den efterfølgende overvågning af en løsning på situationen i Zimbabwe;

| 4. | bekræfter, at en national samlingsregering er en løsning på krisen i en overgangsperiode, der gør det muligt at indføre institutionelle reformer og genoprette retsstatsprincippet; understreger, at parterne i magtdelingsaftalen af 15. september 2008 blev enige om i fællesskab at finde en bæredygtig og varig demokratisk og fredelig løsning på den nuværende politiske, økonomiske og sociale krise i Zimbabwe; |
| --- | --- |

4.

bekræfter, at en national samlingsregering er en løsning på krisen i en overgangsperiode, der gør det muligt at indføre institutionelle reformer og genoprette retsstatsprincippet; understreger, at parterne i magtdelingsaftalen af 15. september 2008 blev enige om i fællesskab at finde en bæredygtig og varig demokratisk og fredelig løsning på den nuværende politiske, økonomiske og sociale krise i Zimbabwe;

| 5. | opfordrer alle aftalens parter til at leve op til deres forpligtelser og engagere sig konstruktivt og fuldt ud i gennemførelsen af aftalen og udvise større tilbageholdenhed under forhandlingerne; understreger, at alle parter er lige, og at de bør afholde sig fra at træffe ensidige foranstaltninger i forbindelse med dannelsen af en ny regering; |
| --- | --- |

5.

opfordrer alle aftalens parter til at leve op til deres forpligtelser og engagere sig konstruktivt og fuldt ud i gennemførelsen af aftalen og udvise større tilbageholdenhed under forhandlingerne; understreger, at alle parter er lige, og at de bør afholde sig fra at træffe ensidige foranstaltninger i forbindelse med dannelsen af en ny regering;

| 6. | opfordrer på det kraftigste det internationale samfund til at yde en hurtig og omfattende humanitær bistand til befolkningen i Zimbabwe; |
| --- | --- |

6.

opfordrer på det kraftigste det internationale samfund til at yde en hurtig og omfattende humanitær bistand til befolkningen i Zimbabwe;

| 7. | bemærker de ødelæggende konsekvenser, som den politiske krise har for den zimbabwiske befolkning; bemærker, at EU netop har frigivet 10 mio. euro i støtte; opfordrer Mugabes regering til at ophæve alle restriktioner mod humanitære hjælpeorganisationer for at sikre, at den humanitære bistand kan leveres i overensstemmelse med principperne for medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed; |
| --- | --- |

7.

bemærker de ødelæggende konsekvenser, som den politiske krise har for den zimbabwiske befolkning; bemærker, at EU netop har frigivet 10 mio. euro i støtte; opfordrer Mugabes regering til at ophæve alle restriktioner mod humanitære hjælpeorganisationer for at sikre, at den humanitære bistand kan leveres i overensstemmelse med principperne for medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed;

| 8. | er dybt bekymret over de zimbabwiske flygtninges situation i regionen og beklager voldshandlingerne mod de zimbabwiske flygtninge i nabolandene; opfordrer Kommissionen til at støtte nabolandene gennem finansielle og materielle bistandsprogrammer for flygtningene; |
| --- | --- |

8.

er dybt bekymret over de zimbabwiske flygtninges situation i regionen og beklager voldshandlingerne mod de zimbabwiske flygtninge i nabolandene; opfordrer Kommissionen til at støtte nabolandene gennem finansielle og materielle bistandsprogrammer for flygtningene;

| 9. | retter en kraftig appel til alle berørte parter og det internationale samfund om at være rede til at yde hurtig bistand til postkonfliktgenopbygningen i Zimbabwe; |
| --- | --- |

9.

retter en kraftig appel til alle berørte parter og det internationale samfund om at være rede til at yde hurtig bistand til postkonfliktgenopbygningen i Zimbabwe;

| 10. | beklager dybt, at delegationen af ældre statsmænd, heriblandt den forhenværende FN-generalsekretær Kofi Annan, den forhenværende amerikanske præsident Jimmy Carter og forkæmperen for kvinders og børns rettigheder Graça Machel blev nægtet indrejsevisum af Mugabes styre; eftersom de ønskede at bruge deres indflydelse til at øge nødhjælpen til landet omgående og på længere sigt for at standse det zimbabwiske folks forfærdelige lidelser; støtter kraftig de bestræbelser, som delegationen af ældre statsmænd gør for at mildne den humanitære krise i Zimbabwe; |
| --- | --- |

10.

beklager dybt, at delegationen af ældre statsmænd, heriblandt den forhenværende FN-generalsekretær Kofi Annan, den forhenværende amerikanske præsident Jimmy Carter og forkæmperen for kvinders og børns rettigheder Graça Machel blev nægtet indrejsevisum af Mugabes styre; eftersom de ønskede at bruge deres indflydelse til at øge nødhjælpen til landet omgående og på længere sigt for at standse det zimbabwiske folks forfærdelige lidelser; støtter kraftig de bestræbelser, som delegationen af ældre statsmænd gør for at mildne den humanitære krise i Zimbabwe;

| 11. | anmoder den fremtidige nationale samlingsregering om at nedsætte en neutral og uafhængig freds- og forsoningskommission for at fremme en national helingsproces, der skal undersøge de forbrydelser mod menneskeheden, tortur, voldtægt og andre forbrydelser, der er begået i interne konflikter; |
| --- | --- |

11.

anmoder den fremtidige nationale samlingsregering om at nedsætte en neutral og uafhængig freds- og forsoningskommission for at fremme en national helingsproces, der skal undersøge de forbrydelser mod menneskeheden, tortur, voldtægt og andre forbrydelser, der er begået i interne konflikter;

| 12. | mener, at det er af afgørende betydning, at det nyvalgte parlament modtager midler og støtte, således at det kan styrke sin kapacitet; |
| --- | --- |

12.

mener, at det er af afgørende betydning, at det nyvalgte parlament modtager midler og støtte, således at det kan styrke sin kapacitet;

| 13. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, det panafrikanske parlament, Zimbabwes regering og parlament, Den Afrikanske Union, SADC og FN's Generalsekretær. |
| --- | --- |

13.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, det panafrikanske parlament, Zimbabwes regering og parlament, Den Afrikanske Union, SADC og FN's Generalsekretær.

---

(1)  Vedtaget af den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 28. november 2008 i Port Moresby (Papua Ny Guinea).

Port Moresby-erklæringen

om den globale fødevare- og finanskrise

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, der afholdt møde i Port Moresby (Papua Ny Guinea) den 25.-28. november 2008:

Fødevarekrisen

| 1. | opfordrer EU-institutionerne til hurtigt at vedtage og gennemføre det forslag om en fødevarefacilitet på 1 mia. euro uden tilsvarende nedskæringer i bilaterale bistandsbudgetter, der blev skabt enighed om for nylig, med henblik på at imødekomme akutte behov i udviklingslandene med omfattende supplerende bistand; |
| --- | --- |

1.

opfordrer EU-institutionerne til hurtigt at vedtage og gennemføre det forslag om en fødevarefacilitet på 1 mia. euro uden tilsvarende nedskæringer i bilaterale bistandsbudgetter, der blev skabt enighed om for nylig, med henblik på at imødekomme akutte behov i udviklingslandene med omfattende supplerende bistand;

| 2. | opfordrer AVS- og EU-regeringerne til at imødekomme de mest sårbare gruppers akutte behov — navnlig kvinder og børn — ved at forbedre fødevareaktioner og sikkerhedsnet og ved at udbygge sociale beskyttelsessystemer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer AVS- og EU-regeringerne til at imødekomme de mest sårbare gruppers akutte behov — navnlig kvinder og børn — ved at forbedre fødevareaktioner og sikkerhedsnet og ved at udbygge sociale beskyttelsessystemer;

| 3. | understreger, at den store efterspørgsel og spekulation har presset fødevare- og brændstofpriserne i vejret; bemærker, at ustabile fødevarepriser navnlig rammer de mest sårbare grupper som f.eks. børn, kvinder, fattige befolkningsgrupper i byerne, indbyggere i landdistrikter uden jord, kvægavlere, små landbrugere og en lang række personer, der er ramt af eller er ved at komme til kræfter efter chok og konflikter som f.eks. internt fordrevne personer og flygtninge; bemærker, at selv om de globale fødevarepriser er faldet på det seneste, forventes priserne på korn, ris og oliefrø at stige 10-35 % i løbet af de næste 10 år i forhold til de seneste 10 år; bemærker, at stærkt stigende brændstofpriser rammer landbrugere i udviklingslandene særlig hårdt, idet udgifterne til gødning og transport tvinges i vejret, navnlig i indlandsstater; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den store efterspørgsel og spekulation har presset fødevare- og brændstofpriserne i vejret; bemærker, at ustabile fødevarepriser navnlig rammer de mest sårbare grupper som f.eks. børn, kvinder, fattige befolkningsgrupper i byerne, indbyggere i landdistrikter uden jord, kvægavlere, små landbrugere og en lang række personer, der er ramt af eller er ved at komme til kræfter efter chok og konflikter som f.eks. internt fordrevne personer og flygtninge; bemærker, at selv om de globale fødevarepriser er faldet på det seneste, forventes priserne på korn, ris og oliefrø at stige 10-35 % i løbet af de næste 10 år i forhold til de seneste 10 år; bemærker, at stærkt stigende brændstofpriser rammer landbrugere i udviklingslandene særlig hårdt, idet udgifterne til gødning og transport tvinges i vejret, navnlig i indlandsstater;

| 4. | minder om, at målsætningen i millenniumudviklingsmål 1 er at halvere antallet af personer, der lider af sult, men at næsten 1 mia. mennesker sulter hver dag, selv om der produceres nok mad til at brødføde hele verdens befolkning; |
| --- | --- |

4.

minder om, at målsætningen i millenniumudviklingsmål 1 er at halvere antallet af personer, der lider af sult, men at næsten 1 mia. mennesker sulter hver dag, selv om der produceres nok mad til at brødføde hele verdens befolkning;

| 5. | understreger, at udviklingslandene, hvoraf mange er nettoimportører af fødevarer, er særlig sårbare over for ustabile fødevarepriser, og at fødevareproduktion på ny skal prioriteres på den internationale dagsorden; |
| --- | --- |

5.

understreger, at udviklingslandene, hvoraf mange er nettoimportører af fødevarer, er særlig sårbare over for ustabile fødevarepriser, og at fødevareproduktion på ny skal prioriteres på den internationale dagsorden;

| 6. | opfordrer AVS- og EU-landenes regeringer til i fællesskab at sikre, at der ydes tilstrækkelig støtte og offentlige midler til at opnå fødevaresikkerhed som anført i Maputoerklæringen fra AU's stats- og regeringsledere fra juni 2004; |
| --- | --- |

6.

opfordrer AVS- og EU-landenes regeringer til i fællesskab at sikre, at der ydes tilstrækkelig støtte og offentlige midler til at opnå fødevaresikkerhed som anført i Maputoerklæringen fra AU's stats- og regeringsledere fra juni 2004;

| 7. | opfordrer AVS- og EU-landenes regeringer til at øge investeringerne for at sikre en årlig vækst på 2 % inden for landbruget, genopbygge lagre af vigtige fødevarer — der aldrig har været mindre — og styrke globale overvågnings- og informationssystemer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer AVS- og EU-landenes regeringer til at øge investeringerne for at sikre en årlig vækst på 2 % inden for landbruget, genopbygge lagre af vigtige fødevarer — der aldrig har været mindre — og styrke globale overvågnings- og informationssystemer;

| 8. | opfordrer velhavende nationer, herunder EU-medlemsstaterne såvel som den nye amerikanske regering, til at reducere landbrugsstøtten og afskaffe landbrugseksportsubsidier, hvilket de fleste rige lande lovede at gøre, da Dohaudviklingsrunden blev indledt, selv om der ikke er sket store fremskridt globalt siden da; |
| --- | --- |

8.

opfordrer velhavende nationer, herunder EU-medlemsstaterne såvel som den nye amerikanske regering, til at reducere landbrugsstøtten og afskaffe landbrugseksportsubsidier, hvilket de fleste rige lande lovede at gøre, da Dohaudviklingsrunden blev indledt, selv om der ikke er sket store fremskridt globalt siden da;

| 9. | opfordrer AVS-regeringerne til at inddrage landbrugere og kvægavlere, hvoraf mange er kvinder, i udformningen af deres landbrugspolitikker og politikker for fysisk planlægning; |
| --- | --- |

9.

opfordrer AVS-regeringerne til at inddrage landbrugere og kvægavlere, hvoraf mange er kvinder, i udformningen af deres landbrugspolitikker og politikker for fysisk planlægning;

| 10. | opfordrer AVS-regeringerne til at styrke små landbrugere, navnlig kvinder, ved at sikre dem adgang til jord, kredit og nye teknologier, der øger produktionen; |
| --- | --- |

10.

opfordrer AVS-regeringerne til at styrke små landbrugere, navnlig kvinder, ved at sikre dem adgang til jord, kredit og nye teknologier, der øger produktionen;

| 11. | opfordrer Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at skabe større sammenhæng mellem landbrugs-, handels- og udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at skabe større sammenhæng mellem landbrugs-, handels- og udviklingspolitikker;

Finanskrisen og det globale finansielle system

| 12. | opfordrer det internationale samfund til at regulere det globale finansielle system for at sikre gennemsigtighed og imødegå uetisk spekulation og indføre reformer på dette område for at sikre, at udviklingslandene får større indflydelse; |
| --- | --- |

12.

opfordrer det internationale samfund til at regulere det globale finansielle system for at sikre gennemsigtighed og imødegå uetisk spekulation og indføre reformer på dette område for at sikre, at udviklingslandene får større indflydelse;

| 13. | opfordrer EU-medlemsstaterne til at afbøde følgerne af den globale økonomiske afmatning på udviklingslandenes vækst, handel og udenlandske direkte investeringsstrømme ved at medvirke til at styrke deres handelskapacitet yderligere, forbedre deres infrastruktur og gøre det nemmere at foretage pengeoverførsler; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU-medlemsstaterne til at afbøde følgerne af den globale økonomiske afmatning på udviklingslandenes vækst, handel og udenlandske direkte investeringsstrømme ved at medvirke til at styrke deres handelskapacitet yderligere, forbedre deres infrastruktur og gøre det nemmere at foretage pengeoverførsler;

| 14. | opfordrer desuden EU-medlemsstaterne til at leve op til deres forpligtelser med hensyn til statslig udviklingsbistand — dvs. 0,56 % af bruttonationalindkomsten inden 2010 og 0,7 % inden 2015 — og ikke bruge finanskrisen til at begrunde nedskæringer i støtten, navnlig henset til at milliarder af euro er blevet mobiliseret på meget kort tid til imødegåelse af den globale finanskrise, samtidig med at det internationale samfund tilsyneladende har langt vanskeligere ved at sikre nye midler til bekæmpelse af sult og fattigdom; |
| --- | --- |

14.

opfordrer desuden EU-medlemsstaterne til at leve op til deres forpligtelser med hensyn til statslig udviklingsbistand — dvs. 0,56 % af bruttonationalindkomsten inden 2010 og 0,7 % inden 2015 — og ikke bruge finanskrisen til at begrunde nedskæringer i støtten, navnlig henset til at milliarder af euro er blevet mobiliseret på meget kort tid til imødegåelse af den globale finanskrise, samtidig med at det internationale samfund tilsyneladende har langt vanskeligere ved at sikre nye midler til bekæmpelse af sult og fattigdom;

| 15. | opfordrer EU og AVS-staterne til at gribe ind over for skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt fra udviklingslandene, som koster disse lande omkring 800 mio. euro om året eller med andre ord otte gange mere, end de modtager i støtte; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU og AVS-staterne til at gribe ind over for skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt fra udviklingslandene, som koster disse lande omkring 800 mio. euro om året eller med andre ord otte gange mere, end de modtager i støtte;

| 16. | opfordrer AVS- og EU-landenes statschefer til at benytte FN's topmøde om udviklingsfinansiering, der afholdes i Doha fra den 29. november til den 2. december 2008, som en lejlighed til at sikre reelle fremskridt med hensyn til fastlæggelsen af nye tilgange til finansiering af en mere retfærdig global udvikling; |
| --- | --- |

16.

opfordrer AVS- og EU-landenes statschefer til at benytte FN's topmøde om udviklingsfinansiering, der afholdes i Doha fra den 29. november til den 2. december 2008, som en lejlighed til at sikre reelle fremskridt med hensyn til fastlæggelsen af nye tilgange til finansiering af en mere retfærdig global udvikling;

| 17. | opfordrer G20 til at opfylde de forpligtelser, der blev indgået på G20-topmødet i Washington den 15. november 2008; |
| --- | --- |

17.

opfordrer G20 til at opfylde de forpligtelser, der blev indgået på G20-topmødet i Washington den 15. november 2008;

| 18. | opfordrer alle berørte parter til at samarbejde om at sikre, at Dohaudviklingsrunden afsluttes i tide med et vellykket og bæredygtigt resultat. |
| --- | --- |

18.

opfordrer alle berørte parter til at samarbejde om at sikre, at Dohaudviklingsrunden afsluttes i tide med et vellykket og bæredygtigt resultat.

---