# Úřední věstník C 64/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 64 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5219. března 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 64

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5219. března 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2009/C 064/01 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 064/02 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011 | 7 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2009/C 064/01

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Francie na období 2008–2012

1

2009/C 064/02

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011

7

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 064/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  ) | 13 |
| 2009/C 064/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  ) | 13 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 064/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  )

1

13

2009/C 064/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  )

1

13

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 064/05 | Směnné kurzy vůči euru | 14 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 064/06 | Aktualizace seznamu povolení k pobytu uvedených v čl. 2 odst. 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 1; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 5; Úř. věst. C 192, 18.8.2007, s. 11; Úř. věst. C 271, 14.11.2007, s. 14; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 31; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 14; Úř. věst. C 207, 14.8.2008, s. 12; Úř. věst. C 331, 21.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 5) | 15 |
| 2009/C 064/07 | Aktualizace vzorů průkazů vydávaných ministerstvy zahraničních věcí členských států akreditovaným členům diplomatických misí a konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, jež jsou uvedené v čl. 19 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úřední věstník C 247 ze dne 13.10.2006, s. 85; Úř. věst. C 153 ze dne 6.7.2007, s. 15) | 18 |
| 2009/C 064/08 | Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1, Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16, Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9, Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10, Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13, Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10, Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10) | 20 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2009/C 064/09 | Výzva k předkládání připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora ke státní podpoře týkající se osvobození Islandského fondu pro financování bydlení od úhrady poplatku za státní záruku | 21 |
| 2009/C 064/10 | Kontrolní úřad ESVO se rozhodl nevznést námitky vůči oznámenému opatření | 37 |
| 2009/C 064/11 | Informace sdělované státy ESVO ohledně státní podpory poskytnuté podle aktu uvedeného v bodě 1 písm. f) přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům) | 38 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 064/05

Směnné kurzy vůči euru

14

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 064/06

Aktualizace seznamu povolení k pobytu uvedených v čl. 2 odst. 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 1; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 5; Úř. věst. C 192, 18.8.2007, s. 11; Úř. věst. C 271, 14.11.2007, s. 14; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 31; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 14; Úř. věst. C 207, 14.8.2008, s. 12; Úř. věst. C 331, 21.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 5)

15

2009/C 064/07

Aktualizace vzorů průkazů vydávaných ministerstvy zahraničních věcí členských států akreditovaným členům diplomatických misí a konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, jež jsou uvedené v čl. 19 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úřední věstník C 247 ze dne 13.10.2006, s. 85; Úř. věst. C 153 ze dne 6.7.2007, s. 15)

18

2009/C 064/08

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1, Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16, Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9, Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10, Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13, Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10, Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10)

20

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2009/C 064/09

Výzva k předkládání připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora ke státní podpoře týkající se osvobození Islandského fondu pro financování bydlení od úhrady poplatku za státní záruku

21

2009/C 064/10

Kontrolní úřad ESVO se rozhodl nevznést námitky vůči oznámenému opatření

37

2009/C 064/11

Informace sdělované státy ESVO ohledně státní podpory poskytnuté podle aktu uvedeného v bodě 1 písm. f) přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům)

38

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2009/C 064/12 | Výzva k předkládání návrhů ohledně společného pracovního programu ENIAC Joint Undertaking | 39 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 064/13 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 064/14 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz) (
  1
  ) | 41 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2009/C 064/12

Výzva k předkládání návrhů ohledně společného pracovního programu ENIAC Joint Undertaking

39

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 064/13

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  )

1

40

2009/C 064/14

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz) (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Francie na období 2008–2012

(2009/C 64/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný program stability Francie na období 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný program stability Francie na období 2008–2012.

| (2) | Globální finanční krize v roce 2008 vedla ke snížení důvěry spotřebitelů a podniků a přísnějším podmínkám pro poskytování úvěrů, což přispělo ke zpomalení růstu. Po zhroucení průmyslové výroby ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 se očekává, že se roční HDP v roce 2009 výrazně sníží. Hlavními politickými výzvami v období hospodářského útlumu jsou stabilizace finančního sektoru, obnovení důvěry spotřebitelů a podniků a podpora investic. Tento útlum bude mít zásadní dopad na veřejné finance, protože, jak uvedl francouzský ministr pro hospodářství, průmysl a zaměstnanost v dopise ze dne 6. února 2009 adresovaném komisaři pro hospodářské a finanční záležitosti, schodek v roce 2008 překročil 3 % HDP a podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se očekává, že v roce 2009 vzroste nad 5 % HDP. Tato prognóza také zohledňuje dopad plánu obnovy přijatého v prosinci na rozpočtové saldo ve výši 0,8 % HDP, přičemž hlavními opatřeními uvedeného plánu jsou předsunutí veřejných investic a poskytnutí finanční podpory podnikům. Vláda provedla množství strukturálních reforem a očekává se, že tyto reformy budou mít příznivý dopad na potenciální růst hospodářství. |
| --- | --- |

(2)

Globální finanční krize v roce 2008 vedla ke snížení důvěry spotřebitelů a podniků a přísnějším podmínkám pro poskytování úvěrů, což přispělo ke zpomalení růstu. Po zhroucení průmyslové výroby ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 se očekává, že se roční HDP v roce 2009 výrazně sníží. Hlavními politickými výzvami v období hospodářského útlumu jsou stabilizace finančního sektoru, obnovení důvěry spotřebitelů a podniků a podpora investic. Tento útlum bude mít zásadní dopad na veřejné finance, protože, jak uvedl francouzský ministr pro hospodářství, průmysl a zaměstnanost v dopise ze dne 6. února 2009 adresovaném komisaři pro hospodářské a finanční záležitosti, schodek v roce 2008 překročil 3 % HDP a podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se očekává, že v roce 2009 vzroste nad 5 % HDP. Tato prognóza také zohledňuje dopad plánu obnovy přijatého v prosinci na rozpočtové saldo ve výši 0,8 % HDP, přičemž hlavními opatřeními uvedeného plánu jsou předsunutí veřejných investic a poskytnutí finanční podpory podnikům. Vláda provedla množství strukturálních reforem a očekává se, že tyto reformy budou mít příznivý dopad na potenciální růst hospodářství.

| (3) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že růst HDP bude během programového období kladný. Po zpomalení na zhruba 1 % v roce 2008 se v roce 2009 očekává další zpomalení v rozpětí 0,2 až 0,5 %, a poté v roce 2010 zvýšení na zhruba 2 % a dále na 2

  % po zbytek programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se scénář zdá být založen na výrazně optimistických předpokladech růstu. Toto posouzení zohledňuje podstatné snížení HDP ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 a nepříznivé hospodářské vyhlídky vycházející z nízké úrovně ukazatelů důvěry a předpokládaného výrazného poklesu investic a obchodu, ale také dopad plánu obnovy na růst a zákon o modernizaci hospodářství (3). Vzhledem k nejnovějšímu vývoji cen ropy a k intenzitě celosvětového hospodářského útlumu se projekce programu týkající se inflace pro rok 2009 jeví jako nadsazené, ale poté je lze již považovat za realistické. Francouzské orgány dne 6. února informovaly Komisi, že makroekonomické prognózy a prognózy týkající se veřejných financí budou revidovány. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Pokud jde o rok 2008, průběžná prognóza útvarů Komise odhaduje schodek veřejných financí na 3,2 % HDP, což je o 0,3 % horší výsledek, než uvádí program, který byl však potvrzen výše uvedeným dopisem ze dne 6. února (4). Rozdíl ve výši 0,9 % HDP oproti cílové hodnotě z předchozí aktualizace (2,3 % HDP) lze obecně vysvětlit i) výsledky v roce 2007, které byly horší, než se očekávalo (0,3 % HDP), ii) výrazně slabším růstem reálného HDP v roce 2008, než se očekávalo v předchozí aktualizaci, což mělo za následek snížení daňových příjmů oproti plánu (o 0,3 % HDP), a iii) vyššími platbami úroků odrážejícími dopad vyšší inflace v roce 2008 na náklady na dluhovou službu dluhopisů, jejichž úroková sazba se odvíjí od míry inflace (0,2 % HDP). |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o rok 2008, průběžná prognóza útvarů Komise odhaduje schodek veřejných financí na 3,2 % HDP, což je o 0,3 % horší výsledek, než uvádí program, který byl však potvrzen výše uvedeným dopisem ze dne 6. února (4). Rozdíl ve výši 0,9 % HDP oproti cílové hodnotě z předchozí aktualizace (2,3 % HDP) lze obecně vysvětlit i) výsledky v roce 2007, které byly horší, než se očekávalo (0,3 % HDP), ii) výrazně slabším růstem reálného HDP v roce 2008, než se očekávalo v předchozí aktualizaci, což mělo za následek snížení daňových příjmů oproti plánu (o 0,3 % HDP), a iii) vyššími platbami úroků odrážejícími dopad vyšší inflace v roce 2008 na náklady na dluhovou službu dluhopisů, jejichž úroková sazba se odvíjí od míry inflace (0,2 % HDP).

| (5) | Aktualizace určuje cílový schodek na rok 2009 ve výši 3,9 % HDP, zatímco projekce v průběžné prognóze útvarů Komise stanoví 5,4 %. Zhoršení schodku v roce 2009 je odrazem působení automatických stabilizátorů v reakci na zhoršení hospodářské situace, ale také dopadu fiskálního stimulačního balíčku z prosince 2008 dosahujícího 0,8 % HDP. Vláda nedávno oznámila vyšší cílový schodek ve výši 4,4 % HDP (5). Podle informací poskytnutých v aktualizaci programu stability a podle nového výpočtu útvarů Komise se očekává, že strukturální schodek (tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření) dosáhne v roce 2009 výše 3 % HDP oproti 2

  % v roce 2008. Tuto fiskální politiku lze považovat za expanzivní a lze ji zcela vysvětlit fiskálním impulzem souvisejícím se stimulačním balíčkem. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Cílem střednědobé rozpočtové strategie Francie nastíněné v programuje dosáhnout střednědobého cíle vyrovnané rozpočtové pozice ve strukturálním vyjádření v roce 2012. Podle projekcí programu zrevidovaných výše uvedeným dopisem ze dne 6. února se očekává, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 s 4,4 % HDP svého vrcholu (namísto původně předpokládaných 3,9 % HDP) a poté se v roce 2010 opět sníží na 3,1 % HDP (namísto původně předpokládaných 2,7 % HDP), protože postupně přestane působit rozpočtový dopad plánu obnovy. Ve srovnání s tím se podle průběžné prognózy útvarů Komise očekává, že se schodek veřejných financí v roce 2009 zvýší na 5,4 % HDP a poté v roce 2010 dosáhne 5,0 % HDP. Podle projekcí zrevidovaných výše uvedeným dopisem se očekává, že se schodek po roce 2010 bude nadále zlepšovat až na hodnotu 1,5 % HDP v roce 2012. Vývoj primárního salda bude mít obdobný průběh. Očekává se, že strukturální schodek dosáhne svého vrcholu ve výši 3 % HDP v roce 2009 a poté se zlepší na zhruba 1 % HDP v roce 2010 a v posledních letech programového období se bude zlepšovat o 

  % HDP ročně. Předpokládá se, že kromě postupného ukončení plánu obnovy se tohoto cíle dosáhne prostřednictvím specifického omezení výdajů. Podle aktualizovaného programu se očekává, že se poměr dluhu k HDP zvýší na 69,1 % v roce 2009, v roce 2010 se celkově stabilizuje na úrovni 69,4 % a poté se bude v následujících dvou letech mírně snižovat. To zahrnuje kromě rozpočtové politiky dopad rekapitalizace bank a účast ve strategickém investičním fondu (6), která dosahuje zhruba

   % HDP, přičemž jsou však vyloučeny případné podmíněné závazky vyplývající ze systému záruk. Podle průběžné prognózy útvarů Komise dosáhne míra zadlužení v roce 2009 výše 72,4 % HDP a v roce 2010 bude na úrovni 76 % HDP, přičemž rozdíl oproti aktualizovanému programu stability se odlišnými údaji pro výši schodku veřejných financí a výši růstu. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být během programového období horší, než program očekává. Zaprvé tyto výsledky zatím neodráží horší výsledky v roce 2008 (o 0,3 % HDP), které byly nedávno potvrzeny výše uvedeným dopisem. Tyto výsledky také odráží skutečnost, že za příznivých/neutrálních hospodářských podmínek (7) nebyla fiskální konsolidace dostatečná, což částečně vysvětluje úpravu spočívající ve zvýšení cílového schodku na rok 2009 na 4,4 % HDP (přičemž je také zohledněna úprava spočívající ve snížení daní právnických osob). Ještě větší význam má skutečnost, že makroekonomický výhled uvedený v programu nezahrnuje recesi, která se nyní pro rok 2009 očekává a která s sebou nese podstatná rozpočtová rizika, ohrožující dokonce i nejnovější cílový schodek ohlášený vládou. Kromě dopadu automatických stabilizátorů existuje riziko určitého překročení výdajů ve zdravotnictví (8). Vzhledem k předchozím výsledkům zaznamenaným místními orgány existuje riziko, že nebude dosaženo plánovaných cílů v oblasti výdajů. Existuje rovněž riziko, že vývoj zadlužení bude horší, než se předpokládá, což odráží rizika na straně rozpočtového salda a rovněž možné účinky opatření pro stabilizaci finančního sektoru. |
| --- | --- |

(7)

Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být během programového období horší, než program očekává. Zaprvé tyto výsledky zatím neodráží horší výsledky v roce 2008 (o 0,3 % HDP), které byly nedávno potvrzeny výše uvedeným dopisem. Tyto výsledky také odráží skutečnost, že za příznivých/neutrálních hospodářských podmínek (7) nebyla fiskální konsolidace dostatečná, což částečně vysvětluje úpravu spočívající ve zvýšení cílového schodku na rok 2009 na 4,4 % HDP (přičemž je také zohledněna úprava spočívající ve snížení daní právnických osob). Ještě větší význam má skutečnost, že makroekonomický výhled uvedený v programu nezahrnuje recesi, která se nyní pro rok 2009 očekává a která s sebou nese podstatná rozpočtová rizika, ohrožující dokonce i nejnovější cílový schodek ohlášený vládou. Kromě dopadu automatických stabilizátorů existuje riziko určitého překročení výdajů ve zdravotnictví (8). Vzhledem k předchozím výsledkům zaznamenaným místními orgány existuje riziko, že nebude dosaženo plánovaných cílů v oblasti výdajů. Existuje rovněž riziko, že vývoj zadlužení bude horší, než se předpokládá, což odráží rizika na straně rozpočtového salda a rovněž možné účinky opatření pro stabilizaci finančního sektoru.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii mírně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují relativně omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem, mimo jiné reformy takzvaných régimes spéciaux (zvláštní důchodové systémy). Tato reforma měla za cíl sladit období povinného placení příspěvků s pravidly, která platí pro ostatní důchodové systémy. Rozpočtová pozice v roce 2008, tak jak je odhadována v programu, je horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud bychom určili jako výchozí bod rozpočtovou pozici v roce 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, mezera udržitelnosti by se zhoršila. Stávající úroveň hrubého dluhu překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Výše uvedené režimy stabilizace finančního sektoru, které Francie zavedla,by mohly mít dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jestliže by náklady na vládní podporu nebyly v budoucnu získány zpět v plné výši. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je již stanoveno v programu, by pomohlo zmírnit středně vysoká rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii mírně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují relativně omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem, mimo jiné reformy takzvaných régimes spéciaux (zvláštní důchodové systémy). Tato reforma měla za cíl sladit období povinného placení příspěvků s pravidly, která platí pro ostatní důchodové systémy. Rozpočtová pozice v roce 2008, tak jak je odhadována v programu, je horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud bychom určili jako výchozí bod rozpočtovou pozici v roce 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, mezera udržitelnosti by se zhoršila. Stávající úroveň hrubého dluhu překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Výše uvedené režimy stabilizace finančního sektoru, které Francie zavedla,by mohly mít dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jestliže by náklady na vládní podporu nebyly v budoucnu získány zpět v plné výši. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je již stanoveno v programu, by pomohlo zmírnit středně vysoká rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Předchozí výsledky Francie ukazují, že překročení plánovaných úrovní veřejných výdajů nebylo během posledního desetiletí výjimkou, což poukazuje na nedostatečnost stávajících rozpočtových pravidel. Revize ústavy přijatá dne 23. července 2008 zavedla obecný cíl vyrovnaných veřejných rozpočtů (9). Nezávazná povaha cíle vyrovnaného rozpočtu však vzbuzuje otázku, zda může být účinně kontrolován. Tato revize také zavedla víceletý rozpočet přijímaný parlamentem, a to od roku 2009 na období 2009–2012, tj. na stejně dlouhé časové období, jak je stanoveno v programu stability. Tato revize by měla přispět
  k lepší správě veřejných financí a napomoci rozpočtové kázni. V návaznosti na zahájení celkové revize veřejných politik v polovině roku 2007 byla navíc přijata řada opatření, jež mají za cíl zvýšit efektivitu veřejných výdajů včetně omezení počtu úředníků. Nová pravidla týkající se zadlužení, která se uplatňují v pododvětví sociálního zabezpečení, vstoupila v platnost v roce 2008 (10). |
| --- | --- |

(9)

Předchozí výsledky Francie ukazují, že překročení plánovaných úrovní veřejných výdajů nebylo během posledního desetiletí výjimkou, což poukazuje na nedostatečnost stávajících rozpočtových pravidel. Revize ústavy přijatá dne 23. července 2008 zavedla obecný cíl vyrovnaných veřejných rozpočtů (9). Nezávazná povaha cíle vyrovnaného rozpočtu však vzbuzuje otázku, zda může být účinně kontrolován. Tato revize také zavedla víceletý rozpočet přijímaný parlamentem, a to od roku 2009 na období 2009–2012, tj. na stejně dlouhé časové období, jak je stanoveno v programu stability. Tato revize by měla přispět

k lepší správě veřejných financí a napomoci rozpočtové kázni. V návaznosti na zahájení celkové revize veřejných politik v polovině roku 2007 byla navíc přijata řada opatření, jež mají za cíl zvýšit efektivitu veřejných výdajů včetně omezení počtu úředníků. Nová pravidla týkající se zadlužení, která se uplatňují v pododvětví sociálního zabezpečení, vstoupila v platnost v roce 2008 (10).

| (10) | V reakci na finanční krizi francouzská vláda provedla řadu opatření určených k zajištění stability finančního sektoru. Aby se zmírnily důsledky krize, pokud jde o úvěrovou kapacitu francouzských bank, rozhodla se vláda, že nakoupí podřízené pohledávky bank až do výše 40 miliard EUR (11), aniž by obdržela hlasovací práva. Banky se výměnou zavázaly zvýšit objem půjček do hospodářství, aby byla zajištěna úroveň financování v souladu s potřebami hospodářských subjektů. Dále byla zákonem schválena úvěrová linka ve výši 320 miliard EUR (12) určená na záruky za dluhy bank. Cílem tohoto systému záruk je zlepšit přístup bank k financím v souvislosti se silným tlakem, který je na trh mezibankovních půjček od začátku finanční krize vyvíjen. Banky budou za vládní záruky za jejich půjčky platit protiplnění a poskytnou ručení. |
| --- | --- |

(10)

V reakci na finanční krizi francouzská vláda provedla řadu opatření určených k zajištění stability finančního sektoru. Aby se zmírnily důsledky krize, pokud jde o úvěrovou kapacitu francouzských bank, rozhodla se vláda, že nakoupí podřízené pohledávky bank až do výše 40 miliard EUR (11), aniž by obdržela hlasovací práva. Banky se výměnou zavázaly zvýšit objem půjček do hospodářství, aby byla zajištěna úroveň financování v souladu s potřebami hospodářských subjektů. Dále byla zákonem schválena úvěrová linka ve výši 320 miliard EUR (12) určená na záruky za dluhy bank. Cílem tohoto systému záruk je zlepšit přístup bank k financím v souvislosti se silným tlakem, který je na trh mezibankovních půjček od začátku finanční krize vyvíjen. Banky budou za vládní záruky za jejich půjčky platit protiplnění a poskytnou ručení.

| (11) | V reakci na hospodářskou krizi představila francouzská vláda dne 4. prosince plán obnovy, který lze popsat jako vyrovnanou kombinaci nástrojů na straně příjmů a výdajů a který je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Opatření tohoto plánu zahrnují veřejné investice (zejména investice do státních podniků, infrastruktury, výzkumu a obrany), opatření na trhu práce (jako je úplné vyloučení malých podniků z povinnosti zaměstnavatele platit příspěvky na sociální zabezpečení u nově přijatých zaměstnanců), podporu podnikům (jako je odvětvová podpora na bydlení a pro automobilový průmysl a rovněž urychlení vládních plateb podnikům, zejména malým a středním podnikům) a podporu kupní síly domácností (zejména granty domácnostem s nižším příjmy ve výši 200 EUR, které se budou poskytovat v dubnu 2009). Balíček lze považovat za zacílený a vhodně načasovaný. Oznámená opatření mají dočasnou povahu, a lze je tedy opět zrušit, aniž by s sebou po roce 2010 nesla náklady pro veřejné finance. Vláda také provádí množství strukturálních reforem a očekává se, že tyto reformy budou mít příznivý dopad na potenciální růst hospodářství a tedy z dlouhodobého hlediska i na veřejné finance. Pokud jde o trhy zboží a služeb, cílem výše uvedeného zákona o modernizaci hospodářství je zvýšit potenciální růst, zejména pomocí podpory podnikání soukromých osob a pomocí snížení stávajících překážek hospodářské soutěže včetně odvětví maloobchodu. V oblasti trhu práce byly také přijaty nové zákony, které se týkají zejména flexikurity. Cílem zákona o modernizaci trhu práce, který byl přijat v červnu 2008 a je provedením první mezioborové dohody sociálních partnerů, je zavedení pracovních smluv, které budou zaručovat jak více jistoty, tak i flexibility. Byla také provedena důležitá reforma týkající se procesu sociálního dialogu, aby se usnadnily většinové dohody. Tato opatření souvisí se střednědobou reformní agendou a konkrétními doporučeními pro jednotlivé země, které navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

V reakci na hospodářskou krizi představila francouzská vláda dne 4. prosince plán obnovy, který lze popsat jako vyrovnanou kombinaci nástrojů na straně příjmů a výdajů a který je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Opatření tohoto plánu zahrnují veřejné investice (zejména investice do státních podniků, infrastruktury, výzkumu a obrany), opatření na trhu práce (jako je úplné vyloučení malých podniků z povinnosti zaměstnavatele platit příspěvky na sociální zabezpečení u nově přijatých zaměstnanců), podporu podnikům (jako je odvětvová podpora na bydlení a pro automobilový průmysl a rovněž urychlení vládních plateb podnikům, zejména malým a středním podnikům) a podporu kupní síly domácností (zejména granty domácnostem s nižším příjmy ve výši 200 EUR, které se budou poskytovat v dubnu 2009). Balíček lze považovat za zacílený a vhodně načasovaný. Oznámená opatření mají dočasnou povahu, a lze je tedy opět zrušit, aniž by s sebou po roce 2010 nesla náklady pro veřejné finance. Vláda také provádí množství strukturálních reforem a očekává se, že tyto reformy budou mít příznivý dopad na potenciální růst hospodářství a tedy z dlouhodobého hlediska i na veřejné finance. Pokud jde o trhy zboží a služeb, cílem výše uvedeného zákona o modernizaci hospodářství je zvýšit potenciální růst, zejména pomocí podpory podnikání soukromých osob a pomocí snížení stávajících překážek hospodářské soutěže včetně odvětví maloobchodu. V oblasti trhu práce byly také přijaty nové zákony, které se týkají zejména flexikurity. Cílem zákona o modernizaci trhu práce, který byl přijat v červnu 2008 a je provedením první mezioborové dohody sociálních partnerů, je zavedení pracovních smluv, které budou zaručovat jak více jistoty, tak i flexibility. Byla také provedena důležitá reforma týkající se procesu sociálního dialogu, aby se usnadnily většinové dohody. Tato opatření souvisí se střednědobou reformní agendou a konkrétními doporučeními pro jednotlivé země, které navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (12) | Po zhoršení stavu veřejných financí v letech 2007 a 2008, kdy hospodářské podmínky byly příznivější, je orientace fiskální politiky v roce 2009, kdy jsou hospodářské podmínky nepříznivé, expanzivní (což odráží reakci francouzské vlády na Plán evropské hospodářské obnovy). Poté budou veřejné finance konsolidovány v souladu s programem; nicméně vezmou-li se v úvahu značná rizika ohrožující rozpočtové cíle, což znamená schodek výrazně nad 3 % v letech 2009 a 2010, nebude střednědobého cíle vyrovnaného rozpočtu do roku 2012 dosaženo.
  V této souvislosti může Francie snížit riziko překročení výdajů tím, že provede a dále zlepší svůj rámec veřejných financí, zejména pokud jde o pravidla týkající se výdajů. Zohlední-li se rizika ohrožující výše uvedené projekce zadluženosti, bude míra zadlužení odrážející expanzivní orientaci fiskální politiky v roce 2009 vysoká a v následujících letech bude třeba rozhodujících opatření, aby byl tento trend zvrácen. |
| --- | --- |

(12)

Po zhoršení stavu veřejných financí v letech 2007 a 2008, kdy hospodářské podmínky byly příznivější, je orientace fiskální politiky v roce 2009, kdy jsou hospodářské podmínky nepříznivé, expanzivní (což odráží reakci francouzské vlády na Plán evropské hospodářské obnovy). Poté budou veřejné finance konsolidovány v souladu s programem; nicméně vezmou-li se v úvahu značná rizika ohrožující rozpočtové cíle, což znamená schodek výrazně nad 3 % v letech 2009 a 2010, nebude střednědobého cíle vyrovnaného rozpočtu do roku 2012 dosaženo.

V této souvislosti může Francie snížit riziko překročení výdajů tím, že provede a dále zlepší svůj rámec veřejných financí, zejména pokud jde o pravidla týkající se výdajů. Zohlední-li se rizika ohrožující výše uvedené projekce zadluženosti, bude míra zadlužení odrážející expanzivní orientaci fiskální politiky v roce 2009 vysoká a v následujících letech bude třeba rozhodujících opatření, aby byl tento trend zvrácen.

| (13) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (13). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (13).

Celkově lze shrnout, že nedostatečný pokrok za příznivějších hospodářských podmínek a zhoršení hospodářské situace zejména v posledním čtvrtletí roku 2008 vedly v roce 2008 ke schodku mírně nad 3 % HDP. Aby vláda zvrátila výrazné zhoršení hospodářských podmínek, přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy plán obnovy, který je správně zacílený, dočasný a včasný. Tato dočasná fiskální expanze ve spojení se s výrazným hospodářským útlumem povede v roce 2009 k dalšímu zvyšování schodku veřejných financí. Program poté předpokládá konsolidaci veřejných financí pomocí restriktivní orientace fiskální politiky, a to zejména v roce 2010. Rizika jsou spojená zejména s výrazně optimistickými makroekonomickými předpoklady programu a se současnými nejistými podmínkami, ale také jsou odrazem nezávazné povahy výdajových pravidel. V nadcházejících letech, kdy bude hospodářství posilovat, proto bude možná zapotřebí dalšího úsilí o konsolidaci. Očekává se, že již přijaté strukturální reformy přispějí ke zvyšování potenciálního růstu, zlepšení konkurenceschopnosti a k procesu konsolidace.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Francie vyzývá, aby:

| i) | provedla v roce 2009 plánovaná fiskální opatření včetně stimulačních opatření, a to v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, přičemž cílem zůstává vyvarovat se dalšího zhoršení stavu veřejných financí, |
| --- | --- |

i)

provedla v roce 2009 plánovaná fiskální opatření včetně stimulačních opatření, a to v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, přičemž cílem zůstává vyvarovat se dalšího zhoršení stavu veřejných financí,

| ii) | s ohledem na předpokládané oživení hospodářské činnosti usilovala v roce 2010 o konsolidaci a po tomto oživení posílila tempo přizpůsobení, aby zajistila rychlé snížení schodku pod referenční hodnotu, čímž dojde i k postupnému poklesu poměru dluhu k HDP, |
| --- | --- |

ii)

s ohledem na předpokládané oživení hospodářské činnosti usilovala v roce 2010 o konsolidaci a po tomto oživení posílila tempo přizpůsobení, aby zajistila rychlé snížení schodku pod referenční hodnotu, čímž dojde i k postupnému poklesu poměru dluhu k HDP,

| iii) | účinně posilovala stávající výdajová pravidla a přijala další opatření s cílem zajistit, aby všechna pododvětví dodržovala víceleté cíle snížení veřejných výdajů, a dále prováděla opatření v souvislosti s celkovou revizí veřejných politik. Dále by Francie měla provést program strukturálních reforem, zejména pokud jde o udržitelnost důchodového systému. |
| --- | --- |

iii)

účinně posilovala stávající výdajová pravidla a přijala další opatření s cílem zajistit, aby všechna pododvětví dodržovala víceleté cíle snížení veřejných výdajů, a dále prováděla opatření v souvislosti s celkovou revizí veřejných politik. Dále by Francie měla provést program strukturálních reforem, zejména pokud jde o udržitelnost důchodového systému.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2008 | 2,2 | 1,0 | 0,2– 0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 |
| KOM led. 2009 | 2,2 | 0,7 | – 1,8 | 0,4 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 2– 2,5 | 2– 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2008 | 1,6 | 3,3 | 1,5 | 1 | 1 | 1 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Mezera výstupu (14)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2008 | 0,4 | – 0,6 | – 1,8 | – 1,6 | – 1.1 | – 0.4 |
| KOM led. 2009 (15) | 1,8 | 1,0 | – 1,7 | – 2,3 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 2,8 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,4 |
| KOM led. 2009 | – 2,8 | – 3,8 | – 4,0 | – 3,9 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 49,7 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 |
| KOM led. 2009 | 49,7 | 49,6 | 49,4 | 49,9 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 50,7 | 50,4 | 50,1 | 50,0 | 50,0 | 50,0 |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 52,4 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 |
| KOM led. 2009 | 52,4 | 52,7 | 54,9 | 54,9 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 53,2 | 52,6 | 51,9 | 51,2 | 50,6 | 49,9 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 2,7 | – 2,9 | – 3,9 | – 2,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| p.m. MF4 | – 2,7 | – 3,2 | – 4,4 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,5 |
| KOM led. 2009 | – 2,7 | – 3,2 | – 5,4 | – 5,0 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 0,1 | 0,0 | – 1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 |
| KOM led. 2009 | 0,1 | – 0,3 | – 2,6 | – 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2,0 | 2,5 |
| Cyklicky očištěné saldo (14)

  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM led. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 4,6 | – 3,8 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Strukturální saldo (16)

  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM led. 2009 | – 3,6 | – 3,8 | – 4,6 | – 3,8 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Hrubý státní dluh
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 63,9 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 |
| KOM led. 2009 | 63,9 | 67,1 | 72,4 | 76,0 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 64,2 | 64,0 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2008

2,2

1,0

0,2– 0,5

2,0

2,5

2,5

KOM led. 2009

2,2

0,7

– 1,8

0,4

neuv.

neuv.

PS list. 2007

2– 2,5

2– 2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2008

1,6

3,3

1,5

Formula

Formula

Formula

KOM led. 2009

1,6

3,2

0,8

1,5

neuv.

neuv.

PS list. 2007

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

Mezera výstupu (14)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2008

0,4

– 0,6

– 1,8

– 1,6

– 1.1

– 0.4

KOM led. 2009 (15)

1,8

1,0

– 1,7

– 2,3

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS pros. 2008

– 2,8

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,4

– 2,4

KOM led. 2009

– 2,8

– 3,8

– 4,0

– 3,9

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS pros. 2008

49,7

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

KOM led. 2009

49,7

49,6

49,4

49,9

neuv.

neuv.

PS list. 2007

50,7

50,4

50,1

50,0

50,0

50,0

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS pros. 2008

52,4

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

KOM led. 2009

52,4

52,7

54,9

54,9

neuv.

neuv.

PS list. 2007

53,2

52,6

51,9

51,2

50,6

49,9

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS pros. 2008

– 2,7

– 2,9

– 3,9

– 2,7

– 1,9

– 1,1

p.m. MF4

– 2,7

– 3,2

– 4,4

– 3,1

– 2,3

– 1,5

KOM led. 2009

– 2,7

– 3,2

– 5,4

– 5,0

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

Primární saldo

(% HDP)

PS pros. 2008

0,1

0,0

– 1,1

0,1

0,9

1,7

KOM led. 2009

0,1

– 0,3

– 2,6

– 2,1

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,2

0,5

0,9

1,4

2,0

2,5

Cyklicky očištěné saldo (14)

(% HDP)

PS pros. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM led. 2009

– 3,5

– 3,7

– 4,6

– 3,8

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Strukturální saldo (16)

(% HDP)

PS pros. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM led. 2009

– 3,6

– 3,8

– 4,6

– 3,8

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Hrubý státní dluh

(% HDP)

PS pros. 2008

63,9

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

KOM led. 2009

63,9

67,1

72,4

76,0

neuv.

neuv.

PS list. 2007

64,2

64,0

63,2

61,9

60,2

57,9

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Z těchto důvodů předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise v roce 2009 pokles HDP o 1,8 %, poté se očekává, že se růst HDP v roce 2010 obnoví na 0,4 %, protože se zlepší podmínky finančního sektoru a důvěra a obnoví se globální poptávka.

(4)  Vzhledem k oznámenému porušení referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě, jak bylo uvedeno v dopise zaslaném francouzským ministrem pro hospodářství, průmysl a zaměstnanost, připravila Komise dne 18. února 2009 zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy.

(5)  V dopise zaslaném dne 6. února francouzský ministr pro hospodářství, průmysl a zaměstnanost odhadl schodek veřejných financí v roce 2010 na 3,1 % HDP.

(6)  Strategický investiční fond se využije k účasti na vlastním jmění podniků.

(7)  Posouzení, zda hospodářství zažívá příznivé nebo nepříznivé hospodářské podmínky, nespočívá pouze v analýze mezery výstupu, která měla v letech 2007 a 2008 kladnou hodnotu (což by mohlo ukazovat na příznivé hospodářské podmínky), ale zakládá se také na celkovém hospodářském hodnocení zahrnujícím zaměstnanost, soukromou spotřebu, investice nebo vnější nerovnováhu, což může změnit původní závěry. Na základě těchto údajů Francie zažívala v roce 2007 příznivé hospodářské podmínky a neutrální hospodářské podmínky v roce 2008. Přesto se podle průběžné prognózy útvarů Komise (viz technické hodnocení) strukturální saldo zhoršilo o 0,3 procentního bodu v roce 2007 a o 0,2 procentního bodu HDP v roce 2008.

(8)  V případě, že nominálně vyjádřený růst výdajů ve zdravotnictví překročí o více než 0,75 bodu cíl výdajů v národním systému zdravotního pojištění (ONDAM), který pro rok 2009 stanovil zákon o financování sociálního zabezpečení, je aktivován výstražný mechanismus.

(9)  Čl. 34 odst. 4 nově přijaté ústavy:„Des lois de programmation déterminent les objectifs de l'action de l'État. Les orientations pluriannuelles des finances publiques sont définies par des lois de programmation. Elles s'inscrivent dans l'objectif d'équilibre des comptes des administrations publiques.“

(10)  Splácení sociálního dluhu se provádí prostřednictvím zvláštního fondu („Caisse d'Amortissement de la Dette Sociale (CADES)“). Nový zákon (přijatý v roce 2005) v roce 2008 konečně vstoupil v platnost, přičemž stanovil, že každý nový transfer dluhu do fondu musí být vykompenzován novým příjmem, aby se neprodlužovala doba, po kterou bude využíván fond CADES.

(11)  Z toho 21 miliard EUR již vláda předložila Komisi, která tuto čátku schválila; 10,5 miliardy EUR bylo přislíbeno.

(12)  Z toho vláda dosud předložila Komisi 265 miliard EUR; Komise tuto částku schválila.

(13)  Nejsou poskytnuty předpoklady týkající se krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazeb.

(14)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(15)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 1,6 %, 1,4 %, 0,9 % a 1,0 %.

(16)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření jsou podle posledního programu během zahrnutého období (2007–2012) nulová a dosahují 0,1 % HDP za rok 2007 a 0,1 % HDP za rok 2008 (a snižují schodek); podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 jsou nulová za rok 2009 a 2010.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/7

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011

(2009/C 64/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 (pro PS) uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný program stability Řecka na období 2008–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný program stability Řecka na období 2008–2011 (2).

| (2) | Řecko za posledních deset let zažívá silný hospodářský růst představující 4 % ročně. Současně se výrazně zvětšila domácí i vnější makroekonomická nerovnováha, což vedlo k rychlému nárůstu zahraničního dluhu, přičemž veřejný dluh zůstal na vysoké úrovni. V souvislosti s dopadem současné světové hospodářské a finanční krize na řeckou ekonomiku vytváří přecenění rizik, jež je s tím spojeno, na zadluženost další tlak.
  Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 růst HDP v roce 2008 zpomalil na 2,9 % v reálném vyjádření a očekává se, že v roce 2009 zpomalí výrazně, ale zůstane kladný. Jelikož schodek veřejných financí se od roku 2007 nadále pohybuje nad hranicí 3 % HDP (3) a poměr veřejného dluhu k HDP je v Řecku jedním z nejvyšších v EU, nemá Řecko prostor pro fiskální stimul, aby ještě více neohrožovalo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a konkurenceschopnost země. V důsledku toho se nepočítá s žádným balíčkem podpůrných fiskálních opatření. Řecké orgány navrhly v zákonu o rozpočtu na rok 2009 některá opatření, jež mají zajistit sociální soudržnost, včetně výhod pro domácnosti s nízkými příjmy. Řecko čelí problému, jak docílit podstatné fiskální konsolidace za současného zlepšení kvality veřejných financí a napravení faktorů, které výraznou domácí a vnější nerovnováhu hospodářství způsobují. |
| --- | --- |

(2)

Řecko za posledních deset let zažívá silný hospodářský růst představující 4 % ročně. Současně se výrazně zvětšila domácí i vnější makroekonomická nerovnováha, což vedlo k rychlému nárůstu zahraničního dluhu, přičemž veřejný dluh zůstal na vysoké úrovni. V souvislosti s dopadem současné světové hospodářské a finanční krize na řeckou ekonomiku vytváří přecenění rizik, jež je s tím spojeno, na zadluženost další tlak.

Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 růst HDP v roce 2008 zpomalil na 2,9 % v reálném vyjádření a očekává se, že v roce 2009 zpomalí výrazně, ale zůstane kladný. Jelikož schodek veřejných financí se od roku 2007 nadále pohybuje nad hranicí 3 % HDP (3) a poměr veřejného dluhu k HDP je v Řecku jedním z nejvyšších v EU, nemá Řecko prostor pro fiskální stimul, aby ještě více neohrožovalo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a konkurenceschopnost země. V důsledku toho se nepočítá s žádným balíčkem podpůrných fiskálních opatření. Řecké orgány navrhly v zákonu o rozpočtu na rok 2009 některá opatření, jež mají zajistit sociální soudržnost, včetně výhod pro domácnosti s nízkými příjmy. Řecko čelí problému, jak docílit podstatné fiskální konsolidace za současného zlepšení kvality veřejných financí a napravení faktorů, které výraznou domácí a vnější nerovnováhu hospodářství způsobují.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne ze 3 % v roce 2008 na 1,1 % v roce 2009 a znovu se zvýší v průměru na 1

   % HDP ve zbývající části programového období. Na základě aktuálně dostupných informací (4) je zřejmé, že makroekonomický scénář vychází z optimistických předpokladů vývoje růstu v roce 2009 a v následujících letech. Zejména se v programu odhaduje, že soukromá spotřeba a v menší míře růst investic zůstanou nadále silné, a to v důsledku příznivého růstu zaměstnanosti a optimistického posouzení dopadu nedávných iniciativ na podporu investic a intenzivnějšího čerpání ze strukturálních fondů EU. Navíc pokles hospodářské aktivity obchodních partnerů Řecka a slábnoucí vyhlídky v oblasti mezinárodního obchodu znamenají pro makroekonomický scénář programu vážné riziko horšího vývoje, než jaký se předpokládá, což je především důsledek zranitelnosti odvětví lodní dopravy a cestovního ruchu vůči současné krizi. Programové projekce inflace se zdají realistické, přičemž střednědobý vývoj vnější nerovnováhy je mírně příznivý. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Schodek veřejných financí za rok 2008 je v aktualizaci odhadován na 3,7 % HDP (včetně 0,4 % HDP na jednorázová opatření snižující schodek), což je o

  procentního bodu více, než jak udává projekce v průběžné prognóze útvarů Komise z roku 2009. Předchozí aktualizace oproti tomu stanoví cílovou hodnotu 1,6 % HDP. Odchylka ve výši 2 procentních bodů odráží jak pokles příjmů, tak překročení plánovaných výdajů. Odhaduje se zejména, že příjmy budou ve srovnání s rozpočtem přibližně o 1 procentní bod HDP nižší, což pramení hlavně z nižších výnosů opatření zvyšujících příjmy provedených v roce 2008, než jaké se předpokládaly. Plánované výdaje byly překročeny přibližně o další 1 procentní bod HDP, což vyplývá především z nedodržení primárních běžných výdajů, a zejména pak z vyšší veřejné spotřeby a vyšších mezd ve veřejném sektoru, než jaké se předpokládaly. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Podle aktualizace je cílový schodek pro rok 2009 stanoven na 3,7 % HDP (včetně 0,5 % HDP na jednorázová opatření snižující schodek), což je v souladu s průběžnou prognózou útvarů Komise. Ve srovnání s rozpočtovým cílem stanoveným v zákoně o rozpočtu na rok 2009, který schválil parlament dne 21. prosince 2008, to představuje úpravu o 1

   procentního bodu HDP směrem nahoru. V novém rozpočtovém cíli je vzat v úvahu horší výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2008, než jaký se předpokládal. Odráží se v něm i střízlivější projekce celkových příjmů, jejichž výše je upravena o 1 procentní bod HDP směrem dolů, přičemž výše veřejných výdajů je upravena o 0,4 procentního bodu HDP směrem nahoru. Nicméně se stále předpokládá, že poměr příjmů k HDP v roce 2009 vzroste o téměř 1 procentní bod HDP, a to v důsledku balíčku opatření zvyšujících daňové příjmy, který byl přijat v září 2008 a zahrnut do zákona o rozpočtu na rok 2009. Aby bylo zajištěno splnění upravených cílů, počítá aktualizace s několika opatřeními, jež jdou nad rámec těch, která jsou zahrnuta do zákona o rozpočtu na rok 2009, a jež mají omezit primární veřejné výdaje a racionalizovat správu veřejných výdajů. Tato nová opatření, jež by měla být přijata v průběhu roku 2009, však v programu nejsou jasně a podrobně popsána. Celková orientace fiskální politiky bude v roce 2009 víceméně neutrální. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Rozpočtová strategie nastíněná v programu je zaměřená na snížení strukturálního schodku z 4,5 % HDP v roce 2008 na 4,3 % v roce 2009 a na 2,2 % do roku 2011, přičemž se nepředpokládá, že v programovém horizontu bude dosaženo střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření). Po dosažení cíle 3,7 % HDP v roce 2009 klesne celkový schodek během programového období na 3,2 % HDP v roce 2010 a na 2,6 % do roku 2011. Obdobně dosáhne primární saldo do roku 2011 přebytku 1,7 % HDP v porovnání s 0,8 % v roce 2009. Ve strukturálním vyjádření by to znamenalo zlepšení v průměru o

  procentního bodu HDP. Rozpočtová konsolidace v letech 2010 a 2011 je převážně postavena na ambiciózním omezení nákladů, které však není plně podpořeno konkrétními opatřeními. Předpokládá se, že hrubý veřejný dluh, který podle odhadu dosáhl v roce 2008 výše 94,6 % HDP, vzroste v letech 2009 a 2010 na více než 96 % HDP a následně se v roce 2011 vrátí na hodnotu 94

   %. Ke zvyšujícímu se poměru dluhu k HDP v roce 2009 bude kromě rostoucího schodku a poklesu růstu HDP přispívat i výrazná vnitřní dynamika dluhu. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Výsledky rozpočtového hospodaření jsou vystaveny značným rizikům zpomalení růstu. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je ovšem založen na příznivých předpokladech růstu. Rizika v roce 2009 jsou zároveň spojena s možným nedodržením revidovaného rozpočtového cíle na rok 2009, zejména vezmeme-li v úvahu historii opakovaného překračování plánovaných výdajů a poklesu příjmů. Počínaje rokem 2010 rizika pramení z nedostatku informací o opatřeních na podporu plánované konsolidace, především na straně výdajů. Navíc škrty plánované v některých kategoriích výdajů se zdají evidentně příliš náročné. Zdá se, že rizika spojená s předpokládaným vývojem poměru dluhu k HDP se rovněž zvyšují, neboť pramení z rizik spojených s projekcemi schodku. Tato rizika mohou zesílit i kvůli nejistotě ohledně vnitřní dynamiky dluhu, o jejíchž složkách program nepodává stejně jako v minulosti žádné informace. Kromě toho případné finanční transakce zvyšující dluh v rámci balíčku opatření na podporu finančního sektoru mohou tlak na poměr dluhu k HDP dále zvýšit. Program nezahrnuje možný dopad tohoto balíčku finančních opatření na vývoj dluhu. |
| --- | --- |

(7)

Výsledky rozpočtového hospodaření jsou vystaveny značným rizikům zpomalení růstu. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je ovšem založen na příznivých předpokladech růstu. Rizika v roce 2009 jsou zároveň spojena s možným nedodržením revidovaného rozpočtového cíle na rok 2009, zejména vezmeme-li v úvahu historii opakovaného překračování plánovaných výdajů a poklesu příjmů. Počínaje rokem 2010 rizika pramení z nedostatku informací o opatřeních na podporu plánované konsolidace, především na straně výdajů. Navíc škrty plánované v některých kategoriích výdajů se zdají evidentně příliš náročné. Zdá se, že rizika spojená s předpokládaným vývojem poměru dluhu k HDP se rovněž zvyšují, neboť pramení z rizik spojených s projekcemi schodku. Tato rizika mohou zesílit i kvůli nejistotě ohledně vnitřní dynamiky dluhu, o jejíchž složkách program nepodává stejně jako v minulosti žádné informace. Kromě toho případné finanční transakce zvyšující dluh v rámci balíčku opatření na podporu finančního sektoru mohou tlak na poměr dluhu k HDP dále zvýšit. Program nezahrnuje možný dopad tohoto balíčku finančních opatření na vývoj dluhu.

| (8) | Dlouhodobé projekce výdajů na důchody podle společně dohodnuté metodiky se teprve připravují; dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se bude pravděpodobně pohybovat vysoko nad průměrem EU. Rozpočtová pozice v roce 2008 předpokládaná v programu, která je horší než výchozí pozice z předchozí aktualizace, dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet ještě zhorší. Stávající míra hrubého zadlužení navíc značně překračuje referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Její snížení si vyžaduje dlouhodobě vysoké primární přebytky. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a další kroky reformy důchodového systému zaměřené na omezení pravděpodobně výrazného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Výše uvedená rizika plynoucí z režimů stabilizace finančního sektoru, které Řecko zavedlo, by mohla mít neblahý dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, především kvůli jejich dopadu na veřejný dluh, ačkoliv některé náklady na vládní podporu by mohly být v budoucnu získány zpět. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobé projekce výdajů na důchody podle společně dohodnuté metodiky se teprve připravují; dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se bude pravděpodobně pohybovat vysoko nad průměrem EU. Rozpočtová pozice v roce 2008 předpokládaná v programu, která je horší než výchozí pozice z předchozí aktualizace, dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet ještě zhorší. Stávající míra hrubého zadlužení navíc značně překračuje referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Její snížení si vyžaduje dlouhodobě vysoké primární přebytky. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a další kroky reformy důchodového systému zaměřené na omezení pravděpodobně výrazného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Výše uvedená rizika plynoucí z režimů stabilizace finančního sektoru, které Řecko zavedlo, by mohla mít neblahý dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, především kvůli jejich dopadu na veřejný dluh, ačkoliv některé náklady na vládní podporu by mohly být v budoucnu získány zpět.

| (9) | Střednědobý rozpočtový rámec je stále slabý, jelikož se vyznačuje špatnými dosavadními výsledky. Fiskální vývoj v Řecku svědčí o nedostatečné kontrole veřejných výdajů a u projekcí příjmů se ukázalo, že byly zpravidla optimistické. I přes určitý pokrok zaznamenaný v posledních letech mají navíc na včasnou a účinnou kontrolu příjmů a výdajů neblahý dopad strukturální a dlouhodobé problémy spojené se záznamy účtů řeckých vládních institucí. Program počítá s tím, že bude dále pokračovat probíhající rozpočtová reforma a že bude učiněn další pokrok v provádění programového rozpočtování s cílem zlepšit monitorování a správu veřejných výdajů, zvýšit transparentnost a zavést do rozpočtového procesu perspektivu mnohaletého plánování. Úplné provedení reformy rozpočtového procesu je však plánováno až na rok 2012. |
| --- | --- |

(9)

Střednědobý rozpočtový rámec je stále slabý, jelikož se vyznačuje špatnými dosavadními výsledky. Fiskální vývoj v Řecku svědčí o nedostatečné kontrole veřejných výdajů a u projekcí příjmů se ukázalo, že byly zpravidla optimistické. I přes určitý pokrok zaznamenaný v posledních letech mají navíc na včasnou a účinnou kontrolu příjmů a výdajů neblahý dopad strukturální a dlouhodobé problémy spojené se záznamy účtů řeckých vládních institucí. Program počítá s tím, že bude dále pokračovat probíhající rozpočtová reforma a že bude učiněn další pokrok v provádění programového rozpočtování s cílem zlepšit monitorování a správu veřejných výdajů, zvýšit transparentnost a zavést do rozpočtového procesu perspektivu mnohaletého plánování. Úplné provedení reformy rozpočtového procesu je však plánováno až na rok 2012.

| (10) | V reakci na finanční krizi řecká vláda přijala několik opatření pro zajištění stability finančního sektoru, včetně opatření pro pojištění vkladů až do výše 100 000 EUR. Balíček opatření sestává z rekapitalizačního režimu, který uvolňuje nový kapitál úvěrovým institucím výměnou za preferenční akcie, garančního režimu, který se vztahuje na nové úvěry se splatností od tří měsíců do tří let, a režimu cenných papírů, který poskytuje státní dluhopisy způsobilým úvěrovým institucím a zlepšuje jejich přístup k likviditě, zejména prostřednictvím ECB. Celková hodnota balíčku činí 28 mld. EUR (kolem 10 % HDP). |
| --- | --- |

(10)

V reakci na finanční krizi řecká vláda přijala několik opatření pro zajištění stability finančního sektoru, včetně opatření pro pojištění vkladů až do výše 100 000 EUR. Balíček opatření sestává z rekapitalizačního režimu, který uvolňuje nový kapitál úvěrovým institucím výměnou za preferenční akcie, garančního režimu, který se vztahuje na nové úvěry se splatností od tří měsíců do tří let, a režimu cenných papírů, který poskytuje státní dluhopisy způsobilým úvěrovým institucím a zlepšuje jejich přístup k likviditě, zejména prostřednictvím ECB. Celková hodnota balíčku činí 28 mld. EUR (kolem 10 % HDP).

| (11) | Podle programu je fiskální politika zaměřená na obnovu důvěry investorů a řešení makroekonomické nerovnováhy. Vzhledem k nedostatečným možnostem v rozpočtové oblasti a s ohledem na značnou ekonomickou nerovnováhu řecká vláda nepřijala v reakci na zpomalení ekonomiky žádný balíček opatření zaměřených na krátkodobé oživení, což by bylo v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Program počítá s několika strukturálními opatřeními, včetně odvětvových opatření v oblasti cestovního ruchu, bez přímých dopadů na rozpočet, např. s opatřeními zaměřenými na udržení zaměstnanosti, podporu podnikatelských investic včetně partnerství soukromého a veřejného sektoru, podporu poskytování úvěrů malým a středním podnikům a lepší čerpání z fondů EU. Aktualizace obsahuje i řadu jiných opatření v rámci strukturálních reforem, které jsou součástí dlouhodobé strategie zlepšování kvality a udržitelnosti veřejných financí, jako je reforma správy a kontroly veřejných výdajů a provádění nedávno přijaté důchodové reformy. Tato opatření jsou spojena s programem střednědobých reforem a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

Podle programu je fiskální politika zaměřená na obnovu důvěry investorů a řešení makroekonomické nerovnováhy. Vzhledem k nedostatečným možnostem v rozpočtové oblasti a s ohledem na značnou ekonomickou nerovnováhu řecká vláda nepřijala v reakci na zpomalení ekonomiky žádný balíček opatření zaměřených na krátkodobé oživení, což by bylo v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Program počítá s několika strukturálními opatřeními, včetně odvětvových opatření v oblasti cestovního ruchu, bez přímých dopadů na rozpočet, např. s opatřeními zaměřenými na udržení zaměstnanosti, podporu podnikatelských investic včetně partnerství soukromého a veřejného sektoru, podporu poskytování úvěrů malým a středním podnikům a lepší čerpání z fondů EU. Aktualizace obsahuje i řadu jiných opatření v rámci strukturálních reforem, které jsou součástí dlouhodobé strategie zlepšování kvality a udržitelnosti veřejných financí, jako je reforma správy a kontroly veřejných výdajů a provádění nedávno přijaté důchodové reformy. Tato opatření jsou spojena s programem střednědobých reforem a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (12) | Řecko přijalo program konsolidace s cílem omezit rozsah zhoršování fiskální situace v roce 2009 a snížit schodek veřejných financí pod hranici 3 % HDP do roku 2011. Na základě změny (přepočteného) strukturálního salda je celková orientace fiskální politiky v roce 2009 víceméně neutrální a v roce 2010 restriktivní. Konkrétněji program stanoví cíl, který spočívá ve strukturálním přizpůsobení ve výši 1

  procentního bodu HDP na rok 2010 a dalším strukturálním zlepšení o 

   procentního bodu v roce 2011. Avšak s ohledem na rizika ohrožující rozpočtové plány se může stát, že v rámci plánované konsolidace cíle splněny nebudou a celkový schodek zůstane nad referenční hodnotou 3 % HDP. Vzhledem ke značné domácí a vnější nerovnováze řeckého hospodářství není rychlost fiskální úpravy dostatečná a není zcela podepřena konkrétními trvalými opatřeními v roce 2010 a 2011, zejména na straně výdajů. Kromě toho se s ohledem na výše uvedená rizika, jež ohrožují projekce vývoje dluhu, poměr dluhu k HDP může během celého programového období zvyšovat, což je způsobeno především nedostatečně rychlým snižováním schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(12)

Formula

Formula

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že program počítá se snížením rozpočtového schodku ve střednědobém horizontu, ale neřeší včas a účinně strukturální nerovnováhu řeckého hospodářství a není schopen zvrátit rostoucí trend veřejného dluhu. Ačkoliv konsolidační strategie po roce 2009 vychází z trvalé zdrženlivosti na straně výdajů a zvyšování daňových příjmů, program nespecifikuje konkrétní opatření, která by plně podpořila plánované rozpočtové úpravy v letech 2010 a 2011. Navíc vzhledem k výraznému zhoršování globálního ekonomického prostředí je rozpočtová strategie též vystavena značným rizikům zpomalení růstu, přičemž předpoklady růstu, z nichž vychází makroekonomický scénář programu, jsou optimistické.

Konsolidace se do jisté míry opírá o výsledky boje proti daňovým únikům, který reformy daňové správy podporují jen částečně, přičemž plánovaná krácení položek výdajů jsou částečně oslabena plány na zvýšení mezd a sociálních transferů. Zásadní význam pro dosažení zdravých a udržitelných veřejných financí v Řecku má posílení fiskální konsolidace založené na trvalých opatřeních, jež jsou zaměřena na kontrolu primárních běžných výdajů včetně mezd ve veřejném sektoru. Kromě toho je úprava plánovaná v programu jen částečně podpořena strukturálními politikami v oblasti zlepšování kvality veřejných financí. Strukturální povaha faktorů, které vedou ke ztrátě konkurenceschopnosti a sílící vnější nerovnováze, si žádá naléhavé provedení odvážných strukturálních reforem. Z dlouhodobého hlediska bude mít na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí negativní vliv také míra zadlužení, jež je stále mezi nejvyššími v EU, spolu s předpokládaným nárůstem výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Řecko vyzývá, aby:

| i) | již v roce 2009 výrazně posílilo fiskální konsolidaci na základě jasně vymezených opatření na omezení běžných výdajů, včetně střízlivé politiky mezd ve veřejném sektoru, a přispělo tak k nezbytnému snížení poměru dluhu k HDP; |
| --- | --- |

i)

již v roce 2009 výrazně posílilo fiskální konsolidaci na základě jasně vymezených opatření na omezení běžných výdajů, včetně střízlivé politiky mezd ve veřejném sektoru, a přispělo tak k nezbytnému snížení poměru dluhu k HDP;

| ii) | zajistilo, že v souvislosti s nutným přizpůsobením hospodářství se opatření fiskální konsolidace rovněž zaměří na zvýšení kvality veřejných financí v rámci komplexního programu reforem s cílem nahradit ztráty konkurenceschopnosti a vyřešit současnou vnější nerovnováhu; |
| --- | --- |

ii)

zajistilo, že v souvislosti s nutným přizpůsobením hospodářství se opatření fiskální konsolidace rovněž zaměří na zvýšení kvality veřejných financí v rámci komplexního programu reforem s cílem nahradit ztráty konkurenceschopnosti a vyřešit současnou vnější nerovnováhu;

| iii) | rychle provedlo politiky zaměřené na reformu daňové správy a dále posílilo fungování rozpočtového procesu zlepšením jeho transparentnosti a jasným stanovením rozpočtové strategie s dlouhodobějšími výhledy a aby zavedlo mechanismy monitorování, kontroly a zlepšování účinnosti primárních běžných výdajů; |
| --- | --- |

iii)

rychle provedlo politiky zaměřené na reformu daňové správy a dále posílilo fungování rozpočtového procesu zlepšením jeho transparentnosti a jasným stanovením rozpočtové strategie s dlouhodobějšími výhledy a aby zavedlo mechanismy monitorování, kontroly a zlepšování účinnosti primárních běžných výdajů;

| iv) | vzhledem k rostoucí výši dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že bude pokračovat ve stávající reformě zdravotnictví a důchodového systému. |
| --- | --- |

iv)

vzhledem k rostoucí výši dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že bude pokračovat ve stávající reformě zdravotnictví a důchodového systému.

Řecko se rovněž naléhavě vybízí, aby zlepšilo řízení statistiky a kvalitu svých statistických údajů, a vyzývá se, aby lépe plnilo požadavky spojené s poskytováním údajů stanovené v kodexu chování.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2009 | 4,0 | 3,0 | 1,1 | 1,6 | 2,3 |
| KOM led. 2009 | 4,0 | 2,9 | 0,2 | 0,7 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,6 | 2,5 | 2,4 |
| KOM led. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,5 | 2,7 | neuv. |
| KOM pros. 2007 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2009 | 2,2 | 1,9 | 0,3 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM led. 2009 (7) | 3,0 | 2,8 | 0,5 | – 1,2 | neuv. |
| PS pros.2007 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2009 | – 12,1 | – 12,8 | – 11,4 | – 10,8 | – 10,0 |
| KOM led. 2009 | – 12,1 | – 11,7 | – 11,2 | – 11,6 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2009 | 39,9 | 40,0 | 41,0 | 41,1 | 41,2 |
| KOM led. 2009 | 40,0 | 39,9 | 40,8 | 40,0 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 39,9 | 41,1 | 41,7 | 42,3 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2009 | 43,4 | 43,7 | 44,7 | 44,3 | 43,8 |
| KOM led. 2009 | 43,4 | 43,4 | 44,5 | 44,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 42,6 | 42,7 | 42,5 | 42,3 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS led. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,2 | – 2,6 |
| KOM led. 2009 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,7 | – 4,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2009 | 0,6 | 0,3 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |
| KOM led. 2009 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,0 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM led. 2009 | – 4,8 | – 4,7 | – 3,9 | – 3,7 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 4,3 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM led. 2009 | – 4,6 | – 5,0 | – 4,7 | – 3,7 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS led. 2009 | 94,8 | 94,6 | 96,3 | 96,1 | 94,7 |
| KOM led. 2009 | 94,8 | 94,0 | 96,2 | 98,4 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2009

4,0

3,0

1,1

1,6

2,3

KOM led. 2009

4,0

2,9

0,2

0,7

neuv.

PS pros. 2007

4,1

4,0

4,0

4,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2009

3,0

4,3

2,6

2,5

2,4

KOM led. 2009

3,0

4,3

2,5

2,7

neuv.

KOM pros. 2007

2,9

2,8

2,7

2,6

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2009

2,2

1,9

0,3

– 0,8

– 1,0

KOM led. 2009 (7)

3,0

2,8

0,5

– 1,2

neuv.

PS pros.2007

1,3

1,2

1,2

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2009

– 12,1

– 12,8

– 11,4

– 10,8

– 10,0

KOM led. 2009

– 12,1

– 11,7

– 11,2

– 11,6

neuv.

PS pros. 2007

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2009

39,9

40,0

41,0

41,1

41,2

KOM led. 2009

40,0

39,9

40,8

40,0

neuv.

PS pros. 2007

39,9

41,1

41,7

42,3

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2009

43,4

43,7

44,7

44,3

43,8

KOM led. 2009

43,4

43,4

44,5

44,2

neuv.

PS pros. 2007

42,6

42,7

42,5

42,3

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS led. 2009

– 3,5

– 3,7

– 3,7

– 3,2

– 2,6

KOM led. 2009

– 3,5

– 3,4

– 3,7

– 4,2

neuv.

PS pros. 2007

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2009

0,6

0,3

0,8

1,2

1,7

KOM led. 2009

0,6

0,6

0,6

0,0

neuv.

PS pros. 2007

1,2

2,4

3,1

3,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS led. 2009

– 4,4

– 4,5

– 3,8

– 2,8

– 2,2

KOM led. 2009

– 4,8

– 4,7

– 3,9

– 3,7

neuv.

PS pros. 2007

– 3,4

– 2,4

– 2,3

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS led. 2009

– 4,4

– 4,5

– 4,3

– 2,8

– 2,2

KOM led. 2009

– 4,6

– 5,0

– 4,7

– 3,7

neuv.

PS pros. 2007

– 3,1

– 2,4

– 2,3

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS led. 2009

94,8

94,6

96,3

96,1

94,7

KOM led. 2009

94,8

94,0

96,2

98,4

neuv.

PS pros. 2007

93,4

91,0

87,3

82,9

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dne 6. února 2009 řecké orgány předložily dodatek k programu, v němž objasnily změny v rozpočtových opatřeních na zvýšení daní a v plánované reformě rozpočtového procesu. Dodatek nepozměňuje fiskální strategii nastíněnou v programu stability, a beze změny zůstávají i makroekonomický scénář a rozpočtové projekce.

(3)  Podle údajů, které řecké orgány oznámily v říjnu 2008 a které potvrdil Eurostat, dosáhl schodek veřejných financí v roce 2007 hodnoty 3,5 % HDP, takže překročil referenční hodnotu 3 % HDP. V souvislosti s oznámeným porušením referenční hodnoty stanovené Smlouvou Komise vypracovala dne 18. února 2009 zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy.

(4)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(5)  Chybí zejména celkové veřejné výdaje podle funkce a informace o vývoji dluhu a o složkách vnitřní dynamiky dluhu (rozdíl mezi hotovostním a akruálním principem, čistá akumulace finančních aktiv, přecenění a další faktory), likvidní finanční aktiva a čistý finanční dluh.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2008–2011 ve výši 3,2 %, 2,7 %, 2,8 % a 2,5 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,5 % za rok 2009 (všechna snižují schodek) a podle lednové průběžné prognózy útvarů Komise dosahují 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,8 % za rok 2009 (všechna snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/13

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 64/03)

Dne 4. března 2009 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v němčině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5433. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5433. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/13

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 64/04)

Dne 2. března 2009 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5438. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5438. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/14

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. března 2009

(2009/C 64/05)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3130 |
| JPY | japonský jen | 128,94 |
| DKK | dánská koruna | 7,4508 |
| GBP | britská libra | 0,93910 |
| SEK | švédská koruna | 10,9630 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5332 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,8090 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,988 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 301,70 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7075 |
| PLN | polský zlotý | 4,5427 |
| RON | rumunský lei | 4,2965 |
| TRY | turecká lira | 2,2459 |
| AUD | australský dolar | 1,9840 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6563 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,1787 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,4753 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0004 |
| KRW | jihokorejský won | 1 859,60 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,9205 |
| CNY | čínský juan | 8,9740 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4395 |
| IDR | indonéská rupie | 15 677,22 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8351 |
| PHP | filipínské peso | 63,480 |
| RUB | ruský rubl | 45,1795 |
| THB | thajský baht | 47,025 |
| BRL | brazilský real | 2,9982 |
| MXN | mexické peso | 18,5133 |
| INR | indická rupie | 67,3440 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3130

JPY

japonský jen

128,94

DKK

dánská koruna

7,4508

GBP

britská libra

0,93910

SEK

švédská koruna

10,9630

CHF

švýcarský frank

1,5332

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,8090

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,988

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

301,70

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7075

PLN

polský zlotý

4,5427

RON

rumunský lei

4,2965

TRY

turecká lira

2,2459

AUD

australský dolar

1,9840

CAD

kanadský dolar

1,6563

HKD

hongkongský dolar

10,1787

NZD

novozélandský dolar

2,4753

SGD

singapurský dolar

2,0004

KRW

jihokorejský won

1 859,60

ZAR

jihoafrický rand

12,9205

CNY

čínský juan

8,9740

HRK

chorvatská kuna

7,4395

IDR

indonéská rupie

15 677,22

MYR

malajsijský ringgit

4,8351

PHP

filipínské peso

63,480

RUB

ruský rubl

45,1795

THB

thajský baht

47,025

BRL

brazilský real

2,9982

MXN

mexické peso

18,5133

INR

indická rupie

67,3440

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/15

---

Aktualizace seznamu povolení k pobytu uvedených v čl. 2 odst. 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 1; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 5; Úř. věst. C 192, 18.8.2007, s. 11; Úř. věst. C 271, 14.11.2007, s. 14; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 31; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 14; Úř. věst. C 207, 14.8.2008, s. 12; Úř. věst. C 331, 21.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 5)

(2009/C 64/06)

Zveřejnění seznamu povolení k pobytu uvedených v čl. 2 odst. 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), vychází z informací sdělených členskými státy Komisi v souladu s článkem 34 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce Generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost dostupné měsíční aktualizace.

RAKOUSKO

Nahrazení seznamu zveřejněného v Úř. věst. C 192, 18. 8. 2007

| — | Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)
  (Obvyklé potvrzení podle § 6 odst. 1 ř. 1 FrG 1992 (vydávané vnitrostátními úřady a diplomatickými zastoupeními do 31. prosince 1992 ve formě razítka)) |
| --- | --- |

—

Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)

(Obvyklé potvrzení podle § 6 odst. 1 ř. 1 FrG 1992 (vydávané vnitrostátními úřady a diplomatickými zastoupeními do 31. prosince 1992 ve formě razítka))

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000
  (Povolení k pobytu ve formě zeleného štítku do č. 790 000) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000

(Povolení k pobytu ve formě zeleného štítku do č. 790 000)

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001
  (Povolení k pobytu ve formě zelenobílého štítku od č. 790 001) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001

(Povolení k pobytu ve formě zelenobílého štítku od č. 790 001)

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)
  (Povolení k pobytu ve formě štítku podle společné akce (97/11/JVV) ze dne 16. prosince 1996 přijaté Radou o jednotném vzoru povolení k pobytu, Úř. věst. L 7, 10.1.1997 (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 1998 do 31. prosince 2004)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)

(Povolení k pobytu ve formě štítku podle společné akce (97/11/JVV) ze dne 16. prosince 1996 přijaté Radou o jednotném vzoru povolení k pobytu, Úř. věst. L 7, 10.1.1997 (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 1998 do 31. prosince 2004))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)
  (Povolení k pobytu „Niederlassungsnachweis“ (potvrzení o trvalému pobytu) ve formátu karty ID1 podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)

(Povolení k pobytu „Niederlassungsnachweis“ (potvrzení o trvalému pobytu) ve formátu karty ID1 podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2005))

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)
  (Povolení k pobytu v podobě štítku podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)

(Povolení k pobytu v podobě štítku podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)
  (Povolení k pobytu „Niederlassungsbewilligung“ (povolení k usazení), „Familienangehöriger“ (rodinný příslušník), „Daueraufenthalt-EG“ (trvalý pobyt – ES), „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ (trvalý pobyt – rodinný příslušník) a „Aufenthaltsbewilligung“ (povolení pobytu) v podobě karty ID1 podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané od 1. ledna 2006))
  Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.
  (U povolení k pobytu označených jako „Niederlassungsbewilligung“ (povolení k usazení) a „Aufenthaltsbewilligung“ (povolení pobytu) se doplní příslušný účel pobytu. Povolení k usazení může být uděleno pouze pro tyto účely:„Schlüsselkraft“ (klíčová síla), „ausgenommen Erwerbstätigkeit“ (vyjma výdělečné činnosti), „unbeschränkt“ (bez omezení), „beschränkt“ (s omezením) a „Angehöriger“ (příbuzný))
  Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.
  (Povolení pobytu může může být uděleno pouze pro tyto účely:„Rotationsarbeitskraft“ (rotační pracovní síla), „Betriebsentsandter“ (vyslaný zaměstnanec), „Selbständiger“ (osoba samostatně výdělečně činná), „Künstler“ (umělec), „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“ (zvláštní případy nesamostatné výdělečné činnosti), „Schüler“ (žák), „Studierender“ (studující), „Sozialdienstleistender“ (pracovník sociálních služeb), „Forscher“ (vědec), „Familiengemeinschaft“ (rodinné společenství) a „Humanitäre Gründe“ (humanitární důvody).) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)

(Povolení k pobytu „Niederlassungsbewilligung“ (povolení k usazení), „Familienangehöriger“ (rodinný příslušník), „Daueraufenthalt-EG“ (trvalý pobyt – ES), „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ (trvalý pobyt – rodinný příslušník) a „Aufenthaltsbewilligung“ (povolení pobytu) v podobě karty ID1 podle společných akcí na základě nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (v Rakousku vydávané od 1. ledna 2006))

Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.

(U povolení k pobytu označených jako „Niederlassungsbewilligung“ (povolení k usazení) a „Aufenthaltsbewilligung“ (povolení pobytu) se doplní příslušný účel pobytu. Povolení k usazení může být uděleno pouze pro tyto účely:„Schlüsselkraft“ (klíčová síla), „ausgenommen Erwerbstätigkeit“ (vyjma výdělečné činnosti), „unbeschränkt“ (bez omezení), „beschränkt“ (s omezením) a „Angehöriger“ (příbuzný))

Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.

(Povolení pobytu může může být uděleno pouze pro tyto účely:„Rotationsarbeitskraft“ (rotační pracovní síla), „Betriebsentsandter“ (vyslaný zaměstnanec), „Selbständiger“ (osoba samostatně výdělečně činná), „Künstler“ (umělec), „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“ (zvláštní případy nesamostatné výdělečné činnosti), „Schüler“ (žák), „Studierender“ (studující), „Sozialdienstleistender“ (pracovník sociálních služeb), „Forscher“ (vědec), „Familiengemeinschaft“ (rodinné společenství) a „Humanitäre Gründe“ (humanitární důvody).)

| — | „Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005
  („Daueraufenthaltskarte“ (povolení k trvalému pobytu v podobě karty) na doložení práva Společenství k pobytu a práva k usazení pro příbuzné občanů EHP požívajících svobody pohybu podle § 54 NAG 2005) |
| --- | --- |

—

„Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005

(„Daueraufenthaltskarte“ (povolení k trvalému pobytu v podobě karty) na doložení práva Společenství k pobytu a práva k usazení pro příbuzné občanů EHP požívajících svobody pohybu podle § 54 NAG 2005)

| — | „Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005
  („Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ (potvrzení žádosti o prodloužení povolení k pobytu) v podobě štítku na základě § 24/1 NAG 2005) |
| --- | --- |

—

„Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005

(„Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ (potvrzení žádosti o prodloužení povolení k pobytu) v podobě štítku na základě § 24/1 NAG 2005)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Průkaz s fotografií pro osoby požívající výsady a imunity v barvě červené, žluté a modré, vydaný Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Průkaz s fotografií pro osoby požívající výsady a imunity v barvě červené, žluté a modré, vydaný Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Průkaz s fotografií pro osoby požívající výsady a imunity v podobě karty v těchto barvách: červený, žlutý, modrý, zelený, hnědý, šedý a oranžový, vydaný Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Průkaz s fotografií pro osoby požívající výsady a imunity v podobě karty v těchto barvách: červený, žlutý, modrý, zelený, hnědý, šedý a oranžový, vydaný Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí)

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Konvenční cestovní pas ve formě knížky ve formátu ID 3 (v Rakousku vydávaný v období od 1. ledna 1996 do 27. srpna 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Konvenční cestovní pas ve formě knížky ve formátu ID 3 (v Rakousku vydávaný v období od 1. ledna 1996 do 27. srpna 2006))

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Konvenční cestovní pas ve formě knížky ve formátu ID 3 s integrovaným elektronickým mikročipem (v Rakousku vydávaný od 28. 8srpna 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Konvenční cestovní pas ve formě knížky ve formátu ID 3 s integrovaným elektronickým mikročipem (v Rakousku vydávaný od 28. 8srpna 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Cizinecký pas ve formě knížky ve formátu ID 3 (v Rakousku vydávaný v období od 1. ledna 1996 do 27. srpna 2006)) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Cizinecký pas ve formě knížky ve formátu ID 3 (v Rakousku vydávaný v období od 1. ledna 1996 do 27. srpna 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Cizinecký pas ve formě knížky ve formátu ID 3 s integrovaným elektronickým mikročipem (v Rakousku vydávaný od 28. srpna 2006))
  Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:
  (Další doklady, které opravňují k pobytu v Rakousku nebo k opakovanému vstupu na území Rakouska:)
  Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat
  (Seznam osob účastnících se školního výletu v rámci Evropské unie ve smyslu rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 1994 o společné akci týkající se možností cestování žáků ze třetích zemí s bydlištěm v některém členském státě) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Cizinecký pas ve formě knížky ve formátu ID 3 s integrovaným elektronickým mikročipem (v Rakousku vydávaný od 28. srpna 2006))

Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:

(Další doklady, které opravňují k pobytu v Rakousku nebo k opakovanému vstupu na území Rakouska:)

Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat

(Seznam osob účastnících se školního výletu v rámci Evropské unie ve smyslu rozhodnutí Rady ze dne 30. listopadu 1994 o společné akci týkající se možností cestování žáků ze třetích zemí s bydlištěm v některém členském státě)

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/18

---

Aktualizace vzorů průkazů vydávaných ministerstvy zahraničních věcí členských států akreditovaným členům diplomatických misí a konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, jež jsou uvedené v čl. 19 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úřední věstník C 247 ze dne 13.10.2006, s. 85; Úř. věst. C 153 ze dne 6.7.2007, s. 15)

(2009/C 64/07)

Zveřejnění vzorů průkazů vydávaných ministerstvy zahraničních věcí členských států akreditovaným členům diplomatických misí a konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, jež jsou uvedené v čl. 19 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), vychází z informací sdělených členskými státy Komisi v souladu s článkem 34 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce Generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost dostupné měsíční aktualizace.

MALTA

| 1. | Vydávaný vedoucím misí, členům diplomatických misí a jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti. |
| --- | --- |

1.

Image

Vydávaný vedoucím misí, členům diplomatických misí a jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti.

| 2. | Vydávaný administrativním a technickým pracovníkům misí, jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti. |
| --- | --- |

2.

Image

Vydávaný administrativním a technickým pracovníkům misí, jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti.

| 3. | Vydávaný členům mezinárodních organizací schválených vládou Malty, jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti. |
| --- | --- |

3.

Image

Vydávaný členům mezinárodních organizací schválených vládou Malty, jejich manželům či manželkám a jejich dětem ve věku 18 až 21 let, které s nimi žijí ve společné domácnosti.

| 4. | Vydávaný honorárním konzulárním úředníkům cizích zemí na Maltě. |
| --- | --- |

4.

Image

Vydávaný honorárním konzulárním úředníkům cizích zemí na Maltě.

| 5. | Vydávaný honorárním konzulům. |
| --- | --- |

5.

Image

Vydávaný honorárním konzulům.

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/20

---

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1, Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16, Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9, Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10, Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13, Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10, Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10)

(2009/C 64/08)

Zveřejnění seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), vychází z informací sdělených členskými státy Komisi v souladu s článkem 34 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce Generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost dostupné měsíční aktualizace.

ŠVÉDSKO

Změna informací zveřejněných v Úř. věst. C 316, 28.12.2007

Vzdušné hranice

Nový hraniční přechod (otevřený 1. února 2009):

Pajala-Ylläs Airport (v obci Pajala)

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/21

---

Výzva k předkládání připomínek podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora ke státní podpoře týkající se osvobození Islandského fondu pro financování bydlení od úhrady poplatku za státní záruku

(2009/C 64/09)

Rozhodnutím č. 406/08/KOL ze dne 27. června 2008 uvedeným v závazném znění na stránkách následujících za tímto shrnutím zahájil Kontrolní úřad ESVO řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora. Kopie tohoto rozhodnutí byla pro informaci zaslána islandským orgánům.

Kontrolní úřad ESVO tímto vyzývá státy ESVO, členské státy EU a zúčastněné strany, aby předložily připomínky týkající se daného opatření do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení na adresu Kontrolního úřadu ESVO:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| 35, Rue Belliard |
| 1040 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

35, Rue Belliard

1040 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Připomínky budou sděleny islandským orgánům. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Islandský fond pro financování bydlení (dále jen „FFB“), který je činný na islandském trhu s hypotékami, je veřejnoprávní státní institucí. Jako takovému je mu podle obecných zásad islandského veřejného práva poskytována státní záruka na veškeré jeho závazky, aniž je k tomu zapotřebí zvláštní ustanovení.

Uvedená záruka existovala již před 1. lednem 1994, kdy vstoupila v platnost Dohoda o EHP. Záruka jako taková se nebude řešit podle stávajících postupů, které se týkají nových podpor, ale postupem platným pro stávající podporu. Stávající postup se zabývá skutečností, že FFB je osvobozen od hrazení poplatku za záruku, který jsou jiné, podobně organizované podniky povinny zaplatit. Takovým institucím je poplatek za záruku účtován podle zákona č. 121/1997 ve znění pozdějších předpisů (zákon č. 70/2000 a zákon č. 180/2000). V současnosti činí poplatek 0,0625 % z nesplněných závazků čtvrtletně.

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „úřad“) zastává předběžný názor, že osvobození FFB od úhrady poplatku za záruku představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kromě toho má úřad pochybnosti o slučitelnosti tohoto osvobození s dohodou. Zdá se, že odchylky stanovené v čl. 61 odst. 2 a 3 nelze použít. Podle úřadu nelze na obecný režim půjček FFB použít ani ustanovení čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP.

Zatímco některé půjčky na financování bydlení lze definovat jako službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 59 odst. 2, a tudíž i jako způsobilé pro státní podporu, obecný režim půjček FFB je podle předběžného názoru úřadu nastaven příliš obecně na to, aby podmínky čl. 59 odst. 2 splňoval. Úřad neobdržel žádné informace, které by ho přesvědčily o tom, že by daný trh nebyl schopen poskytnout financování bydlení za obecně přijatelných podmínek. Podle obecného režimu půjček FFB jsou půjčky přístupné každému, nezávisle na příjmu a majetku a bez ohledu na cenu a velikost obydlí, jež má být financováno. Půjčku lze vždy poskytnout i nezávisle na tom, zda je financování bydlení snadno dostupné na místní úrovni, či nikoli.

Pokud konečné rozhodnutí potvrdí předběžný názor úřadu, protiprávní podpora bude muset být navrácena.

Rozhodnutím o zahájení řízení není konečné rozhodnutí úřadu dotčeno.

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby v dané věci úřadu předložily své připomínky, a to ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění daného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP Úředního věstníku.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 406/08/COL

of 27 June 2008

to initiate the formal investigation procedure with regard to the relief of the Icelandic Housing Financing Fund from payment of a State guarantee premium

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (4),

Having regard to the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,

Having regard to the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (6),

Having regard to the Authority's Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 close the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund (7),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested information from the Icelandic authorities regarding State guarantees and the obligation to pay a State guarantee premium under the Act on State Guarantees. By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, forwarding the letter from the Icelandic Ministry of Finance of the same date, received and registered by the Authority on 25 October 2007 (Events No 448739 and 449598), the Icelandic authorities responded to this request.

The case was subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government on 7 September 2007 in Brussels and on 29 October 2007 in Reykjavik as well as between the representatives of the Authority and the complainant, the Icelandic Financial Services Association, in a meeting on 6 March 2008 in Brussels.

2.   Description of the relevant Icelandic law provisions

2.1.   Introduction

The Housing Financing Fund (hereafter referred to as the HFF) is a State institution governed by public law, cf. Article 4 of the Housing Act No 44/1998 (lög um húsnæðismál). As such, it enjoys, under the general principles of Icelandic public law, a State guarantee on all its obligations without any special legal provision to that effect. The same applied to its predecessor, the State Housing Agency, and the State Building Fund and the Workers' Housing Fund operated by the Agency as well as the State Housing Board, cf. Act No 97/1993 on the State Housing Agency (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins).

On 1 January 1999, the Housing Act No 44/1998 entered into force. Under the terms of the Housing Act, the Housing Financing Fund replaced the former State Housing Agency and took over its predecessor's obligations. Furthermore, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund were merged and taken over by the HFF (8).

2.2.   Act No 37/1961 on State Guarantees, as amended by Act No 65/1988

Act No 68/1987 introduced an obligation to pay a guarantee premium to the State for State guarantees that were not subject to the risk premium. Article 8 of the Act No 37/1961 on State Guarantees (lög um ríkisábyrgðir), as subsequently amended by Act No 65/1988 on State Guarantees, (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum) required banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that, according to law, enjoy a State guarantee whether through the ownership of the State or other reasons, to pay a guarantee premium to the State as regards their commitments towards foreign entities. In contrast, no similar premium was imposed on domestic commitments at the time of the entry into force of the EEA Agreement in Iceland on 1 January 1994.

The premium was set at 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments based on their average for each period, cf. paragraph 2 of Article 8. Loans for which a risk premium had been paid, certain export guarantees and commitments due to credit balance in domestic currency accounts did not constitute basis for calculation of the guarantee premium, cf. paragraph 2 of Article 9 of the Act.

In its submission of 24 October 2007, the Icelandic Government has claimed that the State Housing Agency was not liable to pay a guarantee premium under the terms of the Act No 37/1961 on State Guarantees. The Government did not, however, present arguments as to why the general obligation should not also cover the State Housing Agency. The Authority does not dispute the statement of the Icelandic Government that the Agency in fact never paid any premium as it did not have any foreign commitments. However, this does not change the fact that according to the Act, the Agency would have been liable for the premium in the event of undertaking foreign commitments. Hence, the Authority is of the preliminary opinion that the obligation to pay a guarantee premium did indeed apply to any foreign financial commitments that the State Housing Agency might have had.

2.3.   Act No 121/1997 on State Guarantees

On 22 December 1997, a new Act on State Guarantees No 121/1997 was adopted. This Act, which entered into force on 1 January 1998, extended the obligation to pay a premium also to cover domestic commitments. Paragraphs 1 and 2 of Article 6 of the Act stated:

‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments. ...

The guarantee premium according to paragraph 1 shall amount to 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments subject to the premium and 0,0375 % per quarter on the principal of the average of domestic commitments during each payment period, cf. Article 8. The proceeds shall accrue to the Treasury.’ (9).

Article 7 of Act No 121/1997 provides for an exemption from the general obligation to pay a premium pursuant to Article 6 of the Act. In its original form paragraph 1 of Article 7 read as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4,

  housing bonds issued by the Housing Bond Division of the State Housing Agency

  , commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the Central Bank of Iceland are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’ (emphasis added)

The State Housing Agency had other commitments than those relating to housing bonds issued by the Housing Bond Division of the Agency. It therefore seems to follow from an a contrario interpretation of Article 7 that the main rule on the payment of a fee was applicable to such activities. The same goes for the other public bodies operating on the basis of Act No 97/1993: the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund.

The Icelandic Government has, however, in its letter of 24 October 2007, submitted that as regards commitments other than housing bonds, the levying of the guarantee fee ‘was based on questionable legal basis’. According to the Government, due to their social character, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund, operated by the Agency, were never intended to pay a guarantee premium under the Act. In this respect, the Government refers to a memorandum of 16 October 1998 by the Minister of Social Affairs as well as a report of a working group of June 1999 on the collection of a guarantee premium of the debts of the State Building Fund and the Workers' Housing Fund and the HFF (10). The conclusion of the working group's report was that it was arguable that the commitments of the State Building Fund and Workers' Housing Funds fell outside the scope of Article 6 of Act No 121/1997. In arriving at that conclusion, the working group stated that the funds were of a social character which justified that they were operated under the responsibility of the State and were dependant on State contributions as well as always having been operated with a negative interest margin. Furthermore, the report referred to the general comments to the bill, which became Act No 121/1997, whereby distinction was made between funds in ‘commercial’ operation and those with a social role.

For the reasons set out below, the Authority questions this legal reasoning:

| — | first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act, |
| --- | --- |

—

first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act,

| — | second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds, |
| --- | --- |

—

second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds,

| — | third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium, |
| --- | --- |

—

third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium,

| — | fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis. |
| --- | --- |

—

fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis.

In any event, as already indicated, in the 2001 Supplementary Budget Act, a provision was inserted to cancel the debts related to unpaid premiums the HFF had accrued until the entry into force of Act No 70/2000. It therefore seems that the HFF, either was never liable to pay the fee or retroactively was exempted from it. Thus, in either situation the HFF was from the start, or with retroactive effect, exempted from the main rule in Act No 121/1997 on State Guarantees that State bodies enjoying a guarantee should pay a premium for it.

2.4.   Act No 70/2000 amending Act No 121/1997

By Article 1 of Act No 70/2000 which entered into force on 26 May 2000, Article 7 of the Act No 121/1997 was amended and is currently as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4, commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the ... the Housing Financing Fund ... are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’

The bill, which subsequently became Act No 70/2000 did not originally include a proposal to exempt all obligations of the HFF guaranteed by the State from the guarantee premium. It was originally foreseen only to exempt the HFF's obligations taken over from the State Building Fund and the Workers' Housing Fund upon the entry into force of Act No 44/1998. Indeed, in the bill, it was stated that the exemption for the obligations deriving from the housing bonds (cf. Article 7 of the Act) was based on the fact that the Housing Bonds Division collected an interest margin of 0,35 % of mortgage instruments guaranteeing commitments relating to housing bonds. Other commitments of the HFF were not supposed to be exempted from the payment obligation of the guarantee premium as no money was put aside in a reserve fund to meet losses connected with lending on that basis (12).

12

However, during the Parliamentary procedure, the bill was changed so that the exemption covered all the obligations of the HFF:

‘During the procedure before the Committee it was specifically examined that the bill presupposes that a

  premium will still be paid

  on some of the loans taken by the Housing Financing Fund such as loans, which the Fund takes to finance additional loans and loans for rental apartments. ... Having regard to the above, the Committee proposes to

  amend

  the bill so that all the obligation of the Housing Financing Fund will be exempt from the premium.’ (13) (emphasis added)

Therefore, as approved by Alþingi, the Act No 70/2000 amending Act No 121/1997 extended the exemption from the payment of a guarantee premium and covered all the obligations of the HFF. As a consequence, the HFF has not been paying a guarantee premium on its commitments, foreign as well as domestic, to the State Treasury.

2.5.   Act No 180/2000 amending Act No 121/1997

In its judgment in State Debt Management Agency, the EFTA Court held that the difference in the amount of the State guarantee premium due under the provisions of the Act on State Guarantees was in breach of Article 40 EEA, as it was made dependant on whether the obligations were of domestic or foreign character (14). Following this judgment, the Act on State Guarantees was amended. By Act No 180/2000, which entered into force on 11 January 2001, the difference between foreign and domestic commitments was abolished for the purpose of calculation of the State guarantee premium. As from Act No 180/2000, the premium has been set at 0,0625 % per quarter irrespective of the origin of the commitments. Due to the above-mentioned exceptions pertaining to HFF, these changes did not apply to HFF.

State Debt Management Agency

14

II.   ASSESSMENT

3.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA and the classification of such aid as new or existing

3.1.   The aid elements of the Icelandic system of implicit State guarantees

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

For a measure to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, it must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient undertaking, be selective and thereby distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between the Contracting Parties. Before examining each of these conditions in turn, the Authority makes the following remarks concerning the scope of the present decision to open the formal investigation procedure:

As any other undertaking organised as a public institution, the HFF enjoys an implicit State guarantee in the same manner as did the predecessors of the HFF from the start of their operations in the 1950's, cf. Act No 42/1957. The HFF pays neither a market based premium for the guarantee, nor the premium laid down in Act No 121/1997 on State Guarantees.

The implicit State guarantee for this type of public undertaking was at the outset granted without any obligation to pay a premium. However, Icelandic system for implicit State guarantees was changed in 1987. From this point in time, a guarantee premium was to be paid for foreign commitments, but not for domestic ones. The original State guarantee scheme, with the changes introduced in 1987, thus predates the EEA Agreement.

The Icelandic system relating to implicit guarantees was changed again as of 1 January 1998 when a general obligation to pay a guarantee premium was also introduced as regards domestic commitments. Considering the size of the premium the Authority finds it unlikely that the guarantee premium removed aid contained in the original guarantee scheme. Therefore, in the Authority's preliminary opinion, the original guarantee scheme still contains State aid. The State aid element will generally be the difference between the appropriate market price for the guarantee provided and the price paid for that measure according to Act No 121/1997 on State Guarantees (15). This possible aid element will follow from the implicit guarantee in force since before the entry into force of the EEA Agreement, and would constitute existing aid. It will therefore be assessed separately following the procedures regarding existing aid.

15

Hence, the present decision to open the formal investigation procedure only relates to severable changes to the Icelandic system of implicit guarantees made after 1994 which would give a particular advantage to HFF (16). Indeed, only such changes could be classified as new aid (17).

16

17

With Act No 121/1997, Iceland introduced a premium for banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that enjoy a State guarantee in respect of domestic commitments. The activities of the Housing Bonds Division were exempted from a guarantee premium both on domestic and foreign commitments from the entry into force of the Act. As regards other operations of the HFF, they were exempted from the premium by Act No 70/2000. In the 2001 Supplementary Budget Act the accrued unpaid premium for these activities was cancelled. Therefore, either from the beginning, or retroactively, the other operations of the HFF were exempted from this generally applicable guarantee premium. Indeed, according to Iceland itself, HFF has never paid any premium under the Act.

As HFF has, as a matter of fact, never paid any premium for the guarantee it enjoys, Iceland has in its letter of 24 October 2007 argued that the factual situation for HFF has remained the same over the years regardless of the introduction of the general premium with effect for other undertakings. Moreover, as the exemptions in the Act pertaining to HFF merely maintained the status quo in relation to that particular undertaking, Iceland is of the opinion that exemptions cannot constitute new aid.

status quo

In the Authority's view, it is not relevant for the assessment of the classification of the aid as new or existing whether or not the Act, as a matter of fact, changed the situation of HFF as regards the payment of guarantee premium. What is decisive is that the new Act introduced a new system where, for the first time, the HFF was being treated more favourably than provided for under the general rule for undertakings benefiting from the implicit State guarantee. It is therefore the Authority's preliminary opinion that any advantage to HFF following from the exemption granted to the Housing Bond Division introduced by Article 7 of Act No 121/1997 would constitute new aid. The same would apply to the exemption/relief from paying the premium relating to other operations of the HFF, cf. Act No 70/2000 amending Act No 121/1997, as well the 2001 Supplementary Budget Act (18).

18

3.2.   Economic advantage

Exempting the HFF from payment of the guarantee premium provides a financial advantage to that undertaking as the corresponding costs of the premium are not covered by the HFF. This advantage amounts to what the HFF would have had to pay each time on its commitments under the applicable rate of the guarantee premium.

The advantage following from the non-payment of the State guarantee premium can be determined as follows:

| 1; | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date; |
| --- | --- |

1;

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date;

ex post facto

| 2. | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001; |
| --- | --- |

2.

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001;

ex post facto

| 3. | exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date. |
| --- | --- |

3.

exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date.

In its letter of 24 October 2007, Iceland seems to be of the opinion that the HFF does not enjoy any real advantage as it levies a margin on the general loans it issues. Iceland submits that the Housing Bonds Division of the State Housing Agency and subsequently the HFF were subject to a special regime which entailed paying a ‘special State guarantee fee’, raised in the form of an interest margin, into a special reserve fund. According to Article 21 of the Act No 97/1993 (see subsequently Article 28 of the Housing Act), the Housing Bonds Division was permitted to claim an interest margin to cover its operating expenses and estimated losses from outstanding loans (19). On that basis, the Icelandic Government has stated that the exclusion of the housing bonds from the general system of Act No 121/1997 was based on the fact that the risk associated with the guarantee was no longer borne by the State.

special State guarantee fee

19

The Authority has doubts about this reasoning. The system provided for by the levying of an interest margin does not entail that the HFF pays a premium for the State guarantee it has on commitments related to housing bonds. Rather, it required the borrowers to pay higher interest rates to the HFF. The money raised by the levying of the interest margin was set aside in a special reserve fund. As far as the Authority has been able to ascertain, this fund is merely a part of the HFF. The Authority cannot see that charging borrowers higher interest rates and setting that aside in an in-house fund can be equated with paying a State guarantee premium pursuant to Act No 121/1997.

In conclusion, the Authority takes the preliminary view that the exemption from the guarantee premium does give the HFF an advantage in the sense of Article 61(1) EEA. Whether any advantages could be offset by public service obligations imposed on HFF will be addressed below.

3.3.   Presence of State resources

HFF is exempted from the payment of a guarantee premium to the State Treasury otherwise applicable to all undertakings pursuant to Article 6 of Act No 121/1997. By exempting the HFF from paying a guarantee premium to it, the State foregoes revenues which would have normally to be paid to the State. The exemption therefore contains State resources. Similarly, to the extent HFF was originally liable to pay a guarantee premium, but later relieved of that obligation with retroactive effect, such ex post facto exemption would also imply a drain of State resources.

ex post facto

3.4.   Selectivity

As outlined above, the HFF is according to Article 7 of Act No 121/1997 exempted from paying a guarantee premium pursuant to Article 6 of the Act. The main rule according to Act No 121/1997 is that every entity enjoying a State guarantee is subject to the guarantee premium provided for in Article 6. Those exempted are obligations that are subject to the higher risk premium pursuant to Article 4 of the Act, the HFF, the Central Bank of the Iceland and the Student Loan Fund.

Consequently, under Article 7 of the Act, it is only the HFF and the two other public institutions that are exempt from paying a premium to the State for being granted State guarantees. The aid measure therefore appears to be selective.

The State Guarantees Act links the payment of a premium to the existence of a guarantee issued by the State. Moreover, it seems to be intended to (partly) compensate the State for the risk it undertakes by being the guarantor. On that basis, the Authority does not view the Act on State guarantees as a tax measure. The Authority has therefore not found it necessary to discuss whether the exemption pertaining to HFF would have been within the logic or nature of a tax system.

3.5.   Effect on trade between Contracting Parties

The HFF provides services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing for residential accommodation. Aid granted to HFF may make it more difficult for banks in the EEA to enter the Icelandic housing mortgage market. Also markets related to the mortgage market, such as other financial markets may be affected (20). The aid therefore seems to affect trade between the Contracting Parties.

20

3.6.   Altmark conditions

In the Altmark judgment, the European Court of Justice held that provided that the following conditions are cumulatively fulfilled, a measure does not confer an advantage on the beneficiary and, thus, does not qualify as state aid in the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, corresponding to the provision of Article 61(1) of the EEA Agreement:

Altmark

| — | first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined, |
| --- | --- |

—

first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined,

| — | second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings, |
| --- | --- |

—

second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings,

| — | third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations, |
| --- | --- |

—

third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations,

| — | fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21). |
| --- | --- |

—

fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21).

21

With regard to the first condition, i.e. the definition of public service obligations discharged to the HFF, it is highly doubtful, in light of the EFTA Court's judgment, that the general loans system of the HFF as defined today fulfils the criteria for qualifying as a service of general economic interest (22).

22

Concerning the second condition, the Court of First Instance of the European Communities (hereinafter ‘the CFI’) recalled in BUPA
   (23) that the Member States have wide discretion not only when defining a public service mission but also when determining the compensation for the costs, which calls for an assessment of complex economic facts. In the same ruling, the CFI also held that the second Altmark condition requires that the Community institutions must be in a position to verify the existence of objective and transparent parameters, which must be defined in such a way as to preclude any abusive recourse to the concept of a public service on the part of the Member State. The Icelandic Government has so far not demonstrated to the Authority that a methodology exists for calculation of public service compensation to the HFF. Moreover, to the Authority's knowledge, the Icelandic Government did not establish in advance the criteria on the basis of which the compensation for public service activities of the HFF was to be determined.

BUPA

23

Altmark

With regard to the third Altmark condition, the CFI found in BUPA that a public service compensation system which operates independently of receipts does not require a strict interpretation of this criterion, in particular as regards taking into account the relevant receipts for discharging public services (24). Nevertheless, as the aid measure in question benefits the entirety of the operations of the HFF, it cannot be established at this stage whether the level of compensation is limited to what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of properly limited public service obligations.

Altmark

BUPA

24

Furthermore, with regard to the fourth condition set forth in Altmark, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run efficient operator as a reference undertaking. As held by the CFI in BUPA, the purpose of the fourth Altmark condition is to ensure that the compensation does not entail the possibility of offsetting any costs that might result from inefficiency on the part of the beneficiary undertaking (25).

Altmark

BUPA

Altmark

25

In conclusion, it cannot be established, in the Authority's view, that the four cumulative Altmark conditions are fulfilled.

Altmark

3.7.   Conclusion with regard to state aid character of the measure in question

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that exempting HFF from paying a guarantee premium pursuant to Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees, with subsequent amendments, involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, it is the Authority's preliminary opinion that any such aid would constitute new aid.

4.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Icelandic authorities did not notify the Authority of the above-mentioned measures in the form of exemption of the HFF from payment of the guarantee premium. The Authority therefore concludes that Iceland has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

5.   Compatibility of the aid

5.1.   Possibilities to declare aid for housing purposes compatible

Article 61(1) of the EEA Agreement sets out that state aid as a principle is prohibited. Article 61(2) and 61(3) provide, however, for certain exceptions from this general prohibition.

The derogations in Article 61(2) of the EEA Agreement do not seem to be applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. In particular, the aid measure involved cannot be considered to fulfil the conditions of derogation specified in Article 61(2)(a) of the EEA Agreement, namely aid having a social character, granted to individual consumers and without discrimination related to the origin of the product concerned.

Likewise, the derogations in Article 61(3) of the EEA Agreement do not apply to the aid measure under investigation. In particular, the aid measure is not granted with the aim of promoting or facilitating the economic development of certain areas or of certain economic activities. Thus, the derogations in Article 61(3)(a) and (c) of the EEA Agreement in conjunction with the Regional Aid Guidelines are not applicable in this case.

Furthermore, the aid measure under investigation is not given to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of Iceland, therefore Article 61(3)(b) of the EEA Agreement does not apply.

The aid in question is not linked to any investment, but reduces the costs which HFF would normally have to bear in the course of pursuing its day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, unless it is specifically envisaged by the Authority's Guidelines, which is not the case here.

Aid for housing purposes may, however, be declared compatible with the EEA Agreement on the basis of Article 59(2). That would be the case if the aid would be limited to provision of services of general economic interest and if the other conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement would be fulfilled.

Article 59(2) of the EEA Agreement reads:

‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’

Compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement requires the fulfilment of the following conditions:

| — | that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest, |
| --- | --- |

—

that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest,

| — | that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services, |
| --- | --- |

—

that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services,

| — | that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and |
| --- | --- |

—

that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and

| — | that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement. |
| --- | --- |

—

that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement.

5.2.   General remarks with regard to the concept of services of general economic interest

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (26). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service in question cannot be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (27). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (28).

26

27

28

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement, the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (29) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (30). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis. In such an assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (31).

29

30

31

5.3.   Services of general economic interest in the field of social housing

The EFTA Court gave some guidance on how to assess the extent of the HFF's activities in light of the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court primarily addressed the issue of whether the Authority should have been in doubt whether the general loans scheme of HFF was operated in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court ruled that the Authority should have been in doubt and consequently should have opened the formal State aid investigation procedure. (This was based on the implicit, but non-verified, assumption that the aid in question was new aid.) While the Court did not address whether the general loan category fulfilled the conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court's judgment raised issues of doubt in relation to:

| — | whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2), |
| --- | --- |

—

whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2),

| — | whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and |
| --- | --- |

—

whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and

| — | whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties.

In relation to the first issue the Court stated inter alia:

inter alia

‘[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.’ (32).

[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.

32

When the EFTA Court later turned to the questions on proportionality, it held, inter alia, that:

inter alia

‘[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.’ (33).

[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

33

And moreover:

‘The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.’ (34).

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

34

Then the Court went on to, inter alia, state that:

inter alia

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.’ (35).

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.

35

(a)   Manageable terms

The EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ might be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, the EFTA Court clarified that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (36).

per se

36

In the view of the Authority, the concept of ‘manageable terms’ cannot be understood in any absolute or isolated manner. While noting the Court's view that there should be a margin of discretion to decide what is manageable, the concept has to relate to certain general parameters of the national economy. What is manageable in a rich country may not be manageable in a less prosperous one. In a well-functioning market without a particular skewed distribution of income, it would appear reasonable to assume that the market interest rates on mortgages would be ‘manageable’ for the population at large. Excluding that public activity itself is distorting the market, to the extent the market is not well functioning there could be a reason for government measures to provide for loans on ‘manageable terms’.

It was confirmed in the EFTA Court's judgment that the commercial banks were only able to match the interest rate of HFF's general loans from August 2004 onwards (37). In its Decision No 185/06/COL, the Authority requested up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market, in order to assess to what extent commercial banks had offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable. While some information has been provided the Authority would require up-dated information in this respect as there are indications that the state of the market has changed recently. The amount of mortgage loans, especially from the commercial banks has fallen considerably (38).

37

38

A connected, but separate, issue is whether the market would be able to develop satisfactorily if it would operate under conditions without any State aid distorting the competitive situation of the respective lenders. Up till now, the Authority has not been presented with any arguments or factual information that give it reason to believe that this should be the case.

(b)   Social element

The general loan scheme of the HFF is not limited to those below certain income and/or assets thresholds but is available to everyone irrespective of those elements and as the EFTA Court has pointed out, without any cost and size limitations on the dwellings. Furthermore, the general lending system is also open to others than individuals, for example building contractors may qualify for loans under that system.

In the Court's words, the ‘lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria’ and ‘there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan’ (39).

lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria

there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan

39

Moreover, the EFTA Court pointed out that the scheme provided for construction or purchase of individual units for investment purposes, and it was not formally limited to assisting the average citizen in financing of his or her house. The rules have now been changed and Article 21 of the Regulation No 522/2004, as subsequently amended, provides that lending from the HFF is limited so that an individual can only own one property carrying a mortgage from the Fund. However, the Board of the Fund may set rules providing for exemption from this requirement. On 10 August 2006, the Board passed such rules. The Icelandic authorities are requested to explain these exemptions and their application and how the HFF monitors that residential housing financed by the HFF's loans is actually used for purposes of being the applicant's own dwelling.

In a letter received by the Authority on 14 June 2007, the Icelandic Government argued that there were no grounds for questioning the compatibility of the general lending scheme with the EEA Agreement. In light of the observations of the EFTA Court, quoted above, the Authority is of the preliminary opinion that the Icelandic Government has not demonstrated that the current general loan scheme is in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. Moreover, the Commission's practice regarding social housing shows that the Commission has only accepted systems of social housing, which contained limitations as to who could qualify for loans under the system.

In 2001, the Commission adopted a decision with regard to a guarantee for borrowings of the Irish Housing Finance Agency (hereinafter referred to as the HFA) (40). At the time of this decision, the HFA was itself not empowered to extend loans. Its objective was to raise funds at the best rate on the capital markets which were then advanced to local authorities to be used by them for social housing financing. In this case, social housing was defined as provision of housing for the most socially disadvantaged households, and in particular those which due to their economic circumstances were unable to fund their own housing requirement at socially acceptable conditions through recourse to commercial lenders. This objective was entrusted to local authorities who operated social housing programmes such as general mortgage finance, the operation of a share ownership scheme, and affordable housing schemes aimed at providing low cost housing, a rental subsidy scheme and miscellaneous grant schemes for elderly and disabled persons. The eligibility for social housing loan finance was assessed according to the following limitations: (i) need must be established; (ii) income and loan ceilings; (iii) households which seek to avail of schemes unavailable in the private sector (this had to be proved by the applicant by attaching letters of rejection from two private sector mortgage lenders); and (iv) only households which are mentioned on local authority housing lists. Thus, the Commission accepted that the operations of the Agency could be regarded as services of general economic interest for the purposes Article 86(2) of the EC Treaty.

40

The Authority also refers to a case concerning the financing of activities of Dutch Housing Corporations which is still pending before the Commission. In 2005, DG Competition sent an Article 17(2) letter, inviting the Dutch authorities to make appropriate changes to the system. DG Competition has, inter alia, criticised the broad scope of definition of services of general economic interest provided by the Housing Corporations. In particular, it was not considered acceptable that, whereas the priority to rental housing is given to persons that have difficulties in finding suitable housing, the activities in question are not restricted to socially disadvantaged persons. Therefore, DG Competition was of the opinion that the possibility to let dwellings to persons with a higher income or to enterprises must be regarded as a manifest error in the definition of a service of general economic interest. Moreover, this concern was not removed by the proposed solution of the Dutch authorities to limit the maximum value of the dwellings to be rented out which would be then defined as ‘social housing’. In the preliminary view of DG Competition, the definition of public service activities of Housing Corporations was to have a direct relation to socially disadvantaged households and not only be linked to the maximum value of the property (41).

inter alia

41

Furthermore, the Icelandic Government referred to the fact that the Authority, in its decision in the Norwegian Husbanken case, accepted loans that were not limited to those qualifying under certain income and assets criteria but limited the size of the of house/apartment being acquired. Iceland has argued that the Norwegian limit should not be regarded as being universal and that the situation in Iceland would justify a higher limit. The Authority will, at this stage, not pass judgment on whether only imposing a size limitations would be sufficient to ensure compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement as it observes that currently the HFF system operates without any limitations as to the size of house/apartment that may qualify for loans under the general system.

In light of all of the above, it is the preliminary view of the Authority that the general loan scheme of the HFF does not pursue a sufficiently restricted social objective.

(c)   Territorial cohesion

As regards the element of territorial cohesion, the Authority is aware of the particular situation of certain regions in Iceland, where the market for mortgage loans might be of such a nature that commercial providers do not have incentives to offer mortgage loans. Such a situation might justify exceptional treatment of certain territories as regards the conditions for eligibility of loans (42). Currently, the general loans scheme of the HFF is operated without any criteria related to territorial cohesion.

42

In its Decision No 185/06/COL it was the Authority's opinion that SFF had not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks had offered loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. In response to the Authority's request for information the SFF and the Icelandic Government submitted conflicting evidence as to the extent the commercial banks had offered mortgage loans outside the Reykjavík area and other more densely populated areas after August 2004. In light of the currently available information the Authority cannot conclude that the loans provided by the commercial banks have not been offered in rural areas as well, as far as the period after August 2004 is concerned.

5.4.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further requires an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties. The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (43).

43

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not disproportionately affect competition and the internal market. In light of the EFTA Court's conclusions on this point (44), the Authority will have to assess to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market. However, as outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the current lending scheme is not compatible with Article 59(2) as it is too widely defined. In light of that, the Authority does not consider it necessary to assess whether the service affects the development of trade to an extent contrary to the interest of the Contracting Parties. In any event, an amended scheme will have to strike the right balance between the interests at stake.

44

Against the background of the various points referred to above, the preliminary view of Authority is that the general loan scheme of HFF does not comply with all the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

5.5.   Other loan categories of the HFF

In the discussion above regarding the compatibility of the aid, only the general loans category of the HFF has been referred to. However, the exemption in Article 7 of Act No 121/1997, as amended, covers entire operations of the HFF. Currently, the HFF is also providing loans for rental housing to municipalities, etc. pursuant to Chapter VIII of the Housing Act. Furthermore, the Minister of Social Affairs has, on the basis of Article 16 of the Housing Act, issued Regulation No 458/1999, with subsequent amendments, which lists the other loan categories offered by the HFF, cf. Article 2 of the Regulation (45).

45

As outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the general loans scheme of the HFF is incompatible with Article 59(2) EEA. Since the exemption from the guarantee premium benefits all the operations of the HFF, it follows that this measure cannot be regarded as compatible aid on the basis of Article 59(2). This is so even though the individual loan categories referred to above examined in isolation might comply with the conditions laid down in that provision.

5.6.   Conclusion with regard to compatibility

On the basis of the foregoing considerations, the Authority has doubts as to whether the guarantee premium exemption in favour of the HFF can be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement.

6.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (46).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

46

Consequently, any unlawful aid which will ultimately be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

7.   Conclusion

The Authority is of the preliminary opinion that the exemption from the guarantee premium in favour of the HFF constitutes aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) and (3) of the EEA Agreement or with Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Icelandic authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Icelandic authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the exemption from the payment of the guarantee premium in favour of the HFF. It requests the Icelandic authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipient of the aid immediately.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Iceland regarding the exemption of the Housing Financing Fund contained in the Act on State Guarantees to pay a premium on the guarantee provided by the Icelandic State in its favour.

Article 2

The Icelandic authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Icelandic authorities are required to provide within one month from the notification of this Decision all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

The Icelandic Government is requested to forward a copy of this Decision to the recipient of the potential aid immediately.

Article 5

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision.

Article 6

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

Article 7

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

Article 8

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 27 June 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the Authority.

1

(2)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

2

(3)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

4

(5)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994. The Guidelines were last amended on 19 December 2007. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

5

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(6)  Published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplements No 26 of 25 May 2006.

6

(7)  Not published yet. The non-confidential full text of the Decision will be available at:

7

www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

(8)  For more information on this aspect and the continuity of activities, see the Authority's Decision No 405/08/COL.

8

(9)  Translation of the Act available at the website of the Ministry of Finance.

9

(10)  Skýrsla starfshóps um innheimtu ábyrgðargjalds af skuldum Byggingarsjóðs ríkisins, Byggingarsjóðs verkamanna og Íbúðalánasjóðs.

10

(11)  Item 1.4 of Article 4 of the Supplementary Budget Act amending Article 7 of the Budget Act, which grants various permissions to the Minister of Finance provided as follows: ‘To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.’.

11

To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.

(12)  The original Icelandic text is as follows: ‘Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.’.

12

Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.

(13)  Opinion of the Economic and Commerce Committee of Alþingi, the Authority's unofficial translation.

13

(14)  Case E-1/00 State Debt Management Agency [2000-2001] EFTA Court Report, p. 8.

14

State Debt Management Agency

(15)  It could be questioned whether a guarantee covering the totality of a company's financial obligations exists on the market. It might therefore be difficult to establish a market premium for the guarantee in the present case.

15

(16)  Joined Cases T-195/01 and T-207/01 Government of Gibraltar v Commission [2002] ECR II-2309, paragraph 111.

16

Government of Gibraltar v Commission

(17)  Hence, these changes are not dealt with in the context of Decision No 185/06/COL to open the formal investigation procedure, partly because the rules in the State Guarantees Act were only briefly discussed in that opening decision, partly because the Icelandic authorities, in the above-mentioned letter of 24 October 2007, did not answer in the affirmative that the aid questions pertaining to HFF's exemption from the premium should be dealt with within that procedure.

17

(18)  In any event, the argumentation of the Icelandic authorities builds on the premise that HFF was never subject to a premium de jure. In contrast, it would not be sufficient that HFF never actually paid the fee, and that the legal obligation to do so was later cancelled, as such cancelling of a debt would in itself constitute aid. As illustrated above under point I.2.3, the Authority is not convinced that this premise is fulfilled in the case at hand.

18

de jure

(19)  The Minister of Social Affairs was to determine the level of the interest margin having obtained the proposal of the State Housing Board. On the basis of that Article, the Minister decided by Regulation No 540/1993 of 28 December 1993, amending Regulation No 467/1991, to charge an interest margin of up to 0,25 %. By Regulation of 11 October 1994, the Minister raised the ceiling of the interest margin to 0,35 %.

19

(20)  See also, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, [2006] EFTA Court Report, page 42, paragraphs 80-81. Furthermore, in its recent Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry (page 67) the Authority concluded that tying of different retail banking products is a common practice of financial institutions across EEA. In particular, in the above-mentioned report, the Authority underlined bundling of current accounts and other products such as mortgages or loans.

20

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry

(21)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747, paragraphs 89-93.

21

Altmark Trans GmbH

(22)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, page 42, paragraph 79.

22

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(23)  Case T-289/03 BUPA v Commission, judgment of 12 February 2008, not yet reported, paragraph 214.

23

BUPA

Commission

(24)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 241.

24

BUPA

Commission

(25)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 249.

25

BUPA

Commission

(26)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

26

Muller

BRT

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(27)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14.

27

(28)  Case E-9/04, The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 67.

28

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(29)  See Case C-242/95 GT-Link A/S [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

29

95 GT-Link A/S

Air Inter

Commission

France

(30)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

30

FFSA

Krister Hanner

... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(31)  Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, [1998] EFTA Court Report page 38, paragraph 47.

31

Norwegian Bankers' Association

the Authority

(32)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 68.

32

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(33)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

33

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(34)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 73.

34

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(35)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraphs 76 to 79.

35

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(36)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

36

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(37)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 74.

37

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(38)  See e.g.

38

http://www.mbl.is/mm/frettir/innlent/2006/04/27/samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/ and

http://www.mbl.is/mm/vidskipti/frettir/2008/05/26/verulegur_samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/

(39)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 77.

39

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(40)  Decision of 3 July 2001 in State aid N 209/01 — Ireland — Guarantee for borrowings of the Housing Finance Agency, SG(2001) D/289528. The Commission has also dealt with two Swedish schemes regarding social housing which it considered compatible aid on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In the first case (Commission Decision of 24 June 2003 in State aid N 40/03 — Sweden — Measures to promote certain house building, C(2003) 1762 fin) a State support in the form of a VAT tax exemption was granted to constructions in certain areas of Stockholm, Gothenburg and Malmö. The scheme was restricted to rented dwellings measuring up to 70 m2 and student accommodation at college and university sites with a maximum size of 25 m2 with additional ceilings on the aid level per dwelling. The rent for both types of dwellings was regulated. In the second case (Commission Decision of 7 March 2007 in State aid N 798/06 — Sweden — Support for construction of special housing for elderly people, C(2007) 652 fin) the scheme was targeted to benefit elderly people who were not able to continue living independently. The scheme provided direct grant support to special housing for elderly. According to the conditions of the scheme, the size of the apartment could not exceed 35 m2 per one-person apartment and 50 m2 per two-persons apartment with additional support to 15-20 m2 for common space (used for example for meals, hobbies, group activities). The maximum aid intensity was 10 % of actual construction costs.

40

2

2

2

2

2

(41)  Letter dated 14 July 2005 from DG Competition to the Dutch authorities, 0/55413.

41

(42)  See for example the differentiation of ceiling for the level of aid per dwelling according to the area in the Swedish Case N 40/03, referred to above.

42

(43)  See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, cited above, paragraph 70.

43

Norwegian Bankers' Association

the Authority,

(44)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 81.

44

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

(45)  Article of Regulation No 458/1999, as amended, provides for the following categories: ‘1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans — loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.’.

45

1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans

loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.

(46)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

46

Commission

Germany

Spain

Commission

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/37

---

Kontrolní úřad ESVO se rozhodl nevznést námitky vůči oznámenému opatření

(2009/C 64/10)

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO ohledně údajného poskytnutí státní podpory obcí Tromsø společnosti Sommarøy Arctic Hotel AS v souvislostí s plánovaným prodejem nemovitosti, takzvané „Hillesøyfyllinga“ (číslo nemovitosti 189/196).

Kontrolní úřad ESVO má zato, že společnosti Sommarøy Arctic Hotel A/S nebyla státní podpora v souvislosti s plánovaným prodejem nemovitosti ve smyslu čl. 61 odst. 1 poskytnuta.

| Datum přijetí rozhodnutí | 1. říjen 2008 |
| --- | --- |
| Stát ESVO | Norsko |
| Věc č. | 62527 |
| Název | Prodej nemovitosti v Tromsø |
| Cíl | neuv. |
| Právní základ | neuv. |
| Délka trvání programu | neuv. |

Datum přijetí rozhodnutí

1. říjen 2008

Stát ESVO

Norsko

Věc č.

62527

Název

Prodej nemovitosti v Tromsø

Cíl

neuv.

Právní základ

neuv.

Délka trvání programu

neuv.

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/38

---

Informace sdělované státy ESVO ohledně státní podpory poskytnuté podle aktu uvedeného v bodě 1 písm. f) přílohy XV Dohody o EHP (nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům)

(2009/C 64/11)

| Podpora č. | Podpora malým a středním podnikům 1/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Norsko |
| Region | všechny regiony |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | The Bioenergy Scheme |
| Právní základ | Annual Agricultural Agreement, State Budget, Annual Letter of allocation from The Royal Ministry of Food and Agriculture |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | Přibližně 15 % celkového ročního rozpočtu ve výši 4,3 milionu EUR |
| Zajištěné půjčky | – |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | – |
| Zajištěné půjčky | – |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2008 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2014 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Podpora omezená na určitá odvětví






  — | Těžba uhlí |

Podpora č.

Podpora malým a středním podnikům 1/08

Členský stát

Norsko

Region

všechny regiony

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

The Bioenergy Scheme

Právní základ

Annual Agricultural Agreement, State Budget, Annual Letter of allocation from The Royal Ministry of Food and Agriculture

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

Přibližně 15 % celkového ročního rozpočtu ve výši 4,3 milionu EUR

Zajištěné půjčky

–

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

–

Zajištěné půjčky

–

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 1. 2008

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2014

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Podpora omezená na určitá odvětví

—

Těžba uhlí

Všechna zpracovatelská odvětví

nebo

Ocelářství

Stavba lodí

Syntetická vlákna

Motorová vozidla

Ostatní zpracovatelský průmysl

Všechny služby

nebo

Dopravní služby

Finanční služby

Ostatní služby

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Ministry of Agriculture and Food |
| --- |
| P.O.Box 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORSKO |

Ministry of Agriculture and Food

P.O.Box 8007

0030 Oslo

NORSKO

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/39

---

Výzva k předkládání návrhů ohledně společného pracovního programu ENIAC Joint Undertaking

(2009/C 64/12)

Oznamuje se vyhlášení výzvy k předkládání návrhů ohledně společného pracovního programu ENIAC Joint Undertaking.

Očekávají se návrhy pro tuto výzvu: ENIAC-2009-1.

Dokumentace k výzvě včetně termínu a rozpočtu je uvedena v textu výzvy zveřejněném na internetové stránce: http://eniac.eu

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/40

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 64/13)

| 1. | Komise dne 11. března 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Mapfre S.A („Mapfre“, Španělsko) a podnik Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. („Salvador Caetano“, Portugalsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podniky Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A („Choice Car“, Portugalsko), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. („Finlog“, Portugalsko), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda („Guerin“, Portugalsko), a Luso Assistência – Gestâo de Acidentes, S.A. („Luso“, Portugalsko), které jsou v současné době vlastněné společností Salvador Caetano. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 11. března 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Mapfre S.A („Mapfre“, Španělsko) a podnik Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. („Salvador Caetano“, Portugalsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podniky Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A („Choice Car“, Portugalsko), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. („Finlog“, Portugalsko), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda („Guerin“, Portugalsko), a Luso Assistência – Gestâo de Acidentes, S.A. („Luso“, Portugalsko), které jsou v současné době vlastněné společností Salvador Caetano.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Mapfre: skupina společností, jejichž hlavní činností je poskytování pojišťovacích služeb, včetně pojištění automobilů v mezinárodním měřítku, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Mapfre: skupina společností, jejichž hlavní činností je poskytování pojišťovacích služeb, včetně pojištění automobilů v mezinárodním měřítku,

| — | podniku Salvador Caetano: skupina společností působících v oblasti maloobchodního prodeje automobilů a opravárenských služeb v Portugalsku a ve Španělsku, |
| --- | --- |

—

podniku Salvador Caetano: skupina společností působících v oblasti maloobchodního prodeje automobilů a opravárenských služeb v Portugalsku a ve Španělsku,

| — | podniku Choice Car: maloobchodní prodej automobilů v Portugalsku, |
| --- | --- |

—

podniku Choice Car: maloobchodní prodej automobilů v Portugalsku,

| — | podniku Finlog: řízení vozového parku v Portugalsku, |
| --- | --- |

—

podniku Finlog: řízení vozového parku v Portugalsku,

| — | podniku Guerin: pronájem vozidel v Portugalsku, |
| --- | --- |

—

podniku Guerin: pronájem vozidel v Portugalsku,

| — | podniku Luso: služby související s řízením automobilových nehod v Portugalsku. |
| --- | --- |

—

podniku Luso: služby související s řízením automobilových nehod v Portugalsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Přípomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Přípomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 64/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 64/41

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 64/14)

| 1. | Komise dne 12. března 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Votorantim Group („Votorantim“, Brazílie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií výlučnou kontrolu nad celým podnikem Aracruz Celulose S.A. („Aracruz“, Brazílie), který v současnosti společně ovládají podniky Votorantim Group, Arapar a Arainvest. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. března 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Votorantim Group („Votorantim“, Brazílie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií výlučnou kontrolu nad celým podnikem Aracruz Celulose S.A. („Aracruz“, Brazílie), který v současnosti společně ovládají podniky Votorantim Group, Arapar a Arainvest.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Votorantim Group: cement a beton, těžební činnost a metalurgie (hliník, ocel, nikl a zinek), celulóza a papír, koncentrovaný pomerančový džus, speciální chemické látky, výroba elektrické energie a aktivity finančního sektoru, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Votorantim Group: cement a beton, těžební činnost a metalurgie (hliník, ocel, nikl a zinek), celulóza a papír, koncentrovaný pomerančový džus, speciální chemické látky, výroba elektrické energie a aktivity finančního sektoru,

| — | podniku Aracruz: výroba celulózy a papíru. |
| --- | --- |

—

podniku Aracruz: výroba celulózy a papíru.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu +32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu +32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---