# Jurnalul Oficial C 62/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 62 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5217 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 62

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5217 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 062/01 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2008-2011 | 6 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 062/01

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2008-2011

1

2009/C 062/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2008-2011

6

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 062/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 062/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2009/C 062/05 | Concluzii ale Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind o strategie de lucru concertată și măsuri concrete de combatere a criminalității informatice | 16 |
| | Comisie |
| 2009/C 062/06 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2009/C 062/05

Concluzii ale Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind o strategie de lucru concertată și măsuri concrete de combatere a criminalității informatice

16

Comisie

2009/C 062/06

Rata de schimb a monedei euro

19

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2009/C 062/07 | Notă privind acordurile preferențiale care prevăd cumulul diagonal de origine între Comunitate, țările din Balcanii de Vest și Turcia | 20 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 062/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 22 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 062/09 | Anunț privind o solicitare formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE — Prelungirea termenului — Solicitare formulată de o entitate contractantă | 23 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2009/C 062/07

Notă privind acordurile preferențiale care prevăd cumulul diagonal de origine între Comunitate, țările din Balcanii de Vest și Turcia

20

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 062/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

22

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 062/09

Anunț privind o solicitare formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE — Prelungirea termenului — Solicitare formulată de o entitate contractantă

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 62/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2008-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2008-2011 (2).

| (2) | În ultimii ani, Bulgaria a cunoscut o creștere economică puternică, de peste 6 % în medie. Aceasta a fost însoțită de dezechilibre macroeconomice în creștere, cum ar fi deficitele externe ridicate și inflația. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor în ceea ce privește riscul de țară ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Pe măsură ce se accentuează impactul negativ al încetinirii creșterii economice globale și al crizei financiare, se așteaptă ca în 2009-2010 creșterea PIB să se reducă semnificativ, situându-se mult sub potențial, fapt care va exercita presiuni asupra veniturilor din impozite. Bulgaria se află astfel în situația de a susține creșterea într-un context economic global nefavorabil și de a soluționa în paralel dezechilibrele macroeconomice existente prin menținerea unei discipline bugetare și a unei politici fiscale stricte. În acest context, măsurile de politică din program vizează îmbunătățirea rezistenței economiei. În ciuda poziției inițiale favorabile corespunzătoare unui raport scăzut datorie/PIB și unor excedente bugetare importante, din cauza ratei ridicate a inflației și a deficitului mare de cont curent guvernul nu a putut adopta un pachet de măsuri de stimulare fiscală care să impulsioneze cererea internă. Pe termen lung, țara se confruntă cu necesitatea de a îmbunătăți calitatea finanțelor publice în contextul problemei legate de îmbătrânirea rapidă a populației și de situația demografică din ce în ce mai îngrijorătoare. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, Bulgaria a cunoscut o creștere economică puternică, de peste 6 % în medie. Aceasta a fost însoțită de dezechilibre macroeconomice în creștere, cum ar fi deficitele externe ridicate și inflația. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor în ceea ce privește riscul de țară ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Pe măsură ce se accentuează impactul negativ al încetinirii creșterii economice globale și al crizei financiare, se așteaptă ca în 2009-2010 creșterea PIB să se reducă semnificativ, situându-se mult sub potențial, fapt care va exercita presiuni asupra veniturilor din impozite. Bulgaria se află astfel în situația de a susține creșterea într-un context economic global nefavorabil și de a soluționa în paralel dezechilibrele macroeconomice existente prin menținerea unei discipline bugetare și a unei politici fiscale stricte. În acest context, măsurile de politică din program vizează îmbunătățirea rezistenței economiei. În ciuda poziției inițiale favorabile corespunzătoare unui raport scăzut datorie/PIB și unor excedente bugetare importante, din cauza ratei ridicate a inflației și a deficitului mare de cont curent guvernul nu a putut adopta un pachet de măsuri de stimulare fiscală care să impulsioneze cererea internă. Pe termen lung, țara se confruntă cu necesitatea de a îmbunătăți calitatea finanțelor publice în contextul problemei legate de îmbătrânirea rapidă a populației și de situația demografică din ce în ce mai îngrijorătoare.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 6,5 % în 2008 la 4,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 5,5 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste pentru 2009 și pentru perioada ulterioară. Scenariul pornește de la prezumția unui nivel ridicat al cererii interne, în special creșterea investițiilor, precum și accelerarea exporturilor reale pe durata perioadei acoperite de program, care sunt în realitate incompatibile cu reducerea investițiilor străine directe și a schimburilor comerciale internaționale. Pe de altă parte, datorită unei creșteri mult mai accentuate a importurilor, prevăzută în program, în strânsă legătură cu cererea internă, deficitul extern ar urma să scadă doar treptat în perioada 2009-2011. Pe baza ipotezei unei încetiniri mai moderate a ritmului economiei, programul prevede pentru 2009 o rată mare a inflației, ceea ce înseamnă că nu se vor înregistra progrese semnificative în direcția convergenței nominale. Previziunile de inflație pentru 2010-2011 par realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 6,5 % în 2008 la 4,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 5,5 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste pentru 2009 și pentru perioada ulterioară. Scenariul pornește de la prezumția unui nivel ridicat al cererii interne, în special creșterea investițiilor, precum și accelerarea exporturilor reale pe durata perioadei acoperite de program, care sunt în realitate incompatibile cu reducerea investițiilor străine directe și a schimburilor comerciale internaționale. Pe de altă parte, datorită unei creșteri mult mai accentuate a importurilor, prevăzută în program, în strânsă legătură cu cererea internă, deficitul extern ar urma să scadă doar treptat în perioada 2009-2011. Pe baza ipotezei unei încetiniri mai moderate a ritmului economiei, programul prevede pentru 2009 o rată mare a inflației, ceea ce înseamnă că nu se vor înregistra progrese semnificative în direcția convergenței nominale. Previziunile de inflație pentru 2010-2011 par realiste.

| (4) | Pentru 2008, excedentul bugetar este estimat la 3 % din PIB în cea mai recentă actualizare a programului, ceea ce corespunde obiectivului inițial. Rezultatele bugetare reflectă o poziție inițială mai bună (în urma unei corecții pentru a reflecta o măsură unică neprevăzută de anulare a unei datorii în 2007, care s-a ridicat la 3,5 % din PIB). În ciuda creșterii semnificative a importurilor și a ratei mari a inflației din 2008, veniturile colectate din impozite indirecte au fost cu 1,5 % din PIB mai mici decât se anticipase inițial. Ca urmare a introducerii unei rate unice de impozitare a veniturilor de 10 %, veniturile din impozitele directe au fost cu 0,5 % din PIB mai mici decât se anticipa în previziunile actualizate din decembrie 2007. În ceea ce privește cheltuielile, disciplina nu s-a menținut în totalitate, deoarece au fost adoptate cheltuieli sociale și de infrastructură suplimentare de aproximativ 1,75 % din PIB. Cu toate acestea, datorită unei creșteri a PIB-ului nominal mai mare decât cea prevăzută, raportul cheltuieli/PIB a fost mai mic decât se anticipase în programul anterior. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, excedentul bugetar este estimat la 3 % din PIB în cea mai recentă actualizare a programului, ceea ce corespunde obiectivului inițial. Rezultatele bugetare reflectă o poziție inițială mai bună (în urma unei corecții pentru a reflecta o măsură unică neprevăzută de anulare a unei datorii în 2007, care s-a ridicat la 3,5 % din PIB). În ciuda creșterii semnificative a importurilor și a ratei mari a inflației din 2008, veniturile colectate din impozite indirecte au fost cu 1,5 % din PIB mai mici decât se anticipase inițial. Ca urmare a introducerii unei rate unice de impozitare a veniturilor de 10 %, veniturile din impozitele directe au fost cu 0,5 % din PIB mai mici decât se anticipa în previziunile actualizate din decembrie 2007. În ceea ce privește cheltuielile, disciplina nu s-a menținut în totalitate, deoarece au fost adoptate cheltuieli sociale și de infrastructură suplimentare de aproximativ 1,75 % din PIB. Cu toate acestea, datorită unei creșteri a PIB-ului nominal mai mare decât cea prevăzută, raportul cheltuieli/PIB a fost mai mic decât se anticipase în programul anterior.

| (5) | Legea bugetului din 2009 are ca obiectiv un excedent de 3 % din PIB. Legea include o serie de măsuri discreționare, care ar avea un impact bugetar neutru în general. În ceea ce privește veniturile, impactul reducerii cu 4 % a ratei contribuției la fondul public de pensii ar trebui să fie contrabalansat de creșterea cu 2 % a ratei contribuției la asigurările de sănătate și de creșterea pragului venitului minim garantat mediu obligatoriu cu 26,5 % în termeni nominali. În ceea ce privește cheltuielile, se estimează că cheltuielile primare vor crește, în principal ca urmare a creșterii plăților sociale și a plăților salariale. Pensiile vor fi majorate cu aproape 20 %, în două etape, de la 1 aprilie și de la 1 iulie. Se estimează că cheltuielile cu salariile din sectorul public vor crește cu 10 %. Pentru a garanta atingerea obiectivelor bugetare, s-a reintrodus regula de limitare a cheltuielilor altele decât dobânzile (excluzând transferurile de asigurări sociale) la 90 % din alocările bugetare în cazul în care veniturile reale sunt mai mici decât cele bugetate. Legea bugetului pe 2009 prevede cheltuieli chiar mai mici în cazul în care rezultatele sub așteptări la nivelul veniturilor la bugetul general consolidat ar scădea la o valoare care ar putea determina un deficit bugetar. |
| --- | --- |

(5)

Legea bugetului din 2009 are ca obiectiv un excedent de 3 % din PIB. Legea include o serie de măsuri discreționare, care ar avea un impact bugetar neutru în general. În ceea ce privește veniturile, impactul reducerii cu 4 % a ratei contribuției la fondul public de pensii ar trebui să fie contrabalansat de creșterea cu 2 % a ratei contribuției la asigurările de sănătate și de creșterea pragului venitului minim garantat mediu obligatoriu cu 26,5 % în termeni nominali. În ceea ce privește cheltuielile, se estimează că cheltuielile primare vor crește, în principal ca urmare a creșterii plăților sociale și a plăților salariale. Pensiile vor fi majorate cu aproape 20 %, în două etape, de la 1 aprilie și de la 1 iulie. Se estimează că cheltuielile cu salariile din sectorul public vor crește cu 10 %. Pentru a garanta atingerea obiectivelor bugetare, s-a reintrodus regula de limitare a cheltuielilor altele decât dobânzile (excluzând transferurile de asigurări sociale) la 90 % din alocările bugetare în cazul în care veniturile reale sunt mai mici decât cele bugetate. Legea bugetului pe 2009 prevede cheltuieli chiar mai mici în cazul în care rezultatele sub așteptări la nivelul veniturilor la bugetul general consolidat ar scădea la o valoare care ar putea determina un deficit bugetar.

| (6) | Strategia bugetară prezentată în program prevede respectarea pe parcursul întregii perioade acoperite de program a obiectivului pe termen mediu (OTM), și anume un excedent de 1,5 % din PIB. Ultima versiune actualizată prevede menținerea excedentului bugetar la 3 % din PIB și un sold primar staționar, corespunzător unui excedent de 4 % din PIB până în 2011. Se estimează că, în termeni structurali (și anume ajustat ciclic și excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare), bugetul va înregistra în continuare un excedent de aproximativ 3,5 % din PIB pe perioada analizată. Se preconizează că output gap-ul (deviația PIB) negativ se va accentua, însă orientarea politicii bugetare subiacente pare să fie, în linii mari, neutră pe termen mediu. |
| --- | --- |

(6)

Strategia bugetară prezentată în program prevede respectarea pe parcursul întregii perioade acoperite de program a obiectivului pe termen mediu (OTM), și anume un excedent de 1,5 % din PIB. Ultima versiune actualizată prevede menținerea excedentului bugetar la 3 % din PIB și un sold primar staționar, corespunzător unui excedent de 4 % din PIB până în 2011. Se estimează că, în termeni structurali (și anume ajustat ciclic și excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare), bugetul va înregistra în continuare un excedent de aproximativ 3,5 % din PIB pe perioada analizată. Se preconizează că output gap-ul (deviația PIB) negativ se va accentua, însă orientarea politicii bugetare subiacente pare să fie, în linii mari, neutră pe termen mediu.

| (7) | Rezultatele bugetare prevăzute de program întâmpină riscuri semnificative, care ar putea afecta previziunile. Principalul risc rezultă din scenariul macroeconomic aflat la bază, care pornește de la ipoteze de creștere deosebit de favorabile pentru 2009 și 2010. În ceea ce privește veniturile, riscurile pentru finanțele publice în 2009-2010 sunt mai mari decât în anii anteriori și sunt asociate unei reduceri mai accentuate și unei reechilibrări a creșterii economice în direcția unei creșteri mai puțin bazate pe venituri. Având în vedere încetinirea economică previzionată și presiunile de creștere a cheltuielilor menite să impulsioneze cererea, controlul creșterii cheltuielilor ca urmare a regulii execuției bugetare la 90 % s-ar putea dovedi dificil în 2009. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare prevăzute de program întâmpină riscuri semnificative, care ar putea afecta previziunile. Principalul risc rezultă din scenariul macroeconomic aflat la bază, care pornește de la ipoteze de creștere deosebit de favorabile pentru 2009 și 2010. În ceea ce privește veniturile, riscurile pentru finanțele publice în 2009-2010 sunt mai mari decât în anii anteriori și sunt asociate unei reduceri mai accentuate și unei reechilibrări a creșterii economice în direcția unei creșteri mai puțin bazate pe venituri. Având în vedere încetinirea economică previzionată și presiunile de creștere a cheltuielilor menite să impulsioneze cererea, controlul creșterii cheltuielilor ca urmare a regulii execuției bugetare la 90 % s-ar putea dovedi dificil în 2009.

| (8) | În absența previziunilor pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune ale EPC/Comisiei, impactul îmbătrânirii populației din Bulgaria nu poate fi evaluat pe o bază comparabilă și solidă, așa cum se procedează în prezent pentru cele 25 de state membre care au aderat anterior. Poziția bugetară din 2008, cu un excedent structural semnificativ, contribuie în mare măsură la reducerea datoriei, înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel inferior. |
| --- | --- |

(8)

În absența previziunilor pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune ale EPC/Comisiei, impactul îmbătrânirii populației din Bulgaria nu poate fi evaluat pe o bază comparabilă și solidă, așa cum se procedează în prezent pentru cele 25 de state membre care au aderat anterior. Poziția bugetară din 2008, cu un excedent structural semnificativ, contribuie în mare măsură la reducerea datoriei, înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel inferior.

| (9) | Cadrul bugetar al Bulgariei a avut până în prezent un istoric foarte bun, îndeplinind toate obiectivele bugetare, chiar dacă într-un context de creștere economică dinamică. În ultimii ani, acesta a fost îmbunătățit prin simplificarea procedurii bugetare, sporirea obligațiilor de raportare și includerea unei analize și a unei evaluări macroeconomice mai ample a riscurilor fiscale în documentele bugetare. Cu toate acestea, cadrul este obligatoriu numai în primul an al perioadei de planificare bugetară de trei ani și permite guvernului să exercite anumite puteri discreționare în privința cheltuielilor, fapt care subminează transparența și responsabilitatea fiscală. În ciuda acestor minusuri, programul nu prevede modificări substanțiale ale cadrului bugetar, excepție făcând continuarea progreselor în implementarea unui proces bugetar bazat pe rezultate. Reintroducerea regulii execuției bugetare la 90 % în legea bugetului din 2009 are drept scop garantarea îndeplinirii obiectivului bugetar prin limitarea creșterii cheltuielilor administrației publice. Cu toate acestea, implementarea regulii nu este clar definită în lege, ceea ce ar putea crea condițiile pentru o execuție discreționară. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar al Bulgariei a avut până în prezent un istoric foarte bun, îndeplinind toate obiectivele bugetare, chiar dacă într-un context de creștere economică dinamică. În ultimii ani, acesta a fost îmbunătățit prin simplificarea procedurii bugetare, sporirea obligațiilor de raportare și includerea unei analize și a unei evaluări macroeconomice mai ample a riscurilor fiscale în documentele bugetare. Cu toate acestea, cadrul este obligatoriu numai în primul an al perioadei de planificare bugetară de trei ani și permite guvernului să exercite anumite puteri discreționare în privința cheltuielilor, fapt care subminează transparența și responsabilitatea fiscală. În ciuda acestor minusuri, programul nu prevede modificări substanțiale ale cadrului bugetar, excepție făcând continuarea progreselor în implementarea unui proces bugetar bazat pe rezultate. Reintroducerea regulii execuției bugetare la 90 % în legea bugetului din 2009 are drept scop garantarea îndeplinirii obiectivului bugetar prin limitarea creșterii cheltuielilor administrației publice. Cu toate acestea, implementarea regulii nu este clar definită în lege, ceea ce ar putea crea condițiile pentru o execuție discreționară.

| (10) | Guvernul Bulgariei nu a adoptat niciun pachet de măsuri destinat în mod special stabilizării sectorului financiar. Cu toate acestea, pentru a spori încrederea în sistemul bancar, nivelul de garantare a depozitelor a fost ridicat la 100 000 BGN, iar guvernul a majorat capitalul Băncii de Dezvoltare a Bulgariei, aflată în proprietatea statului, pentru a facilita finanțarea IMM-urilor. |
| --- | --- |

(10)

Guvernul Bulgariei nu a adoptat niciun pachet de măsuri destinat în mod special stabilizării sectorului financiar. Cu toate acestea, pentru a spori încrederea în sistemul bancar, nivelul de garantare a depozitelor a fost ridicat la 100 000 BGN, iar guvernul a majorat capitalul Băncii de Dezvoltare a Bulgariei, aflată în proprietatea statului, pentru a facilita finanțarea IMM-urilor.

| (11) | Având în vedere dezechilibrele economice, politica fiscală este orientată către menținerea încrederii investitorilor și păstrarea stabilității macroeconomice. Prin urmare, guvernul Bulgariei nu a adoptat un pachet de măsuri de relansare pe termen scurt ca răspuns la încetinirea economică, ceea ce corespunde PERE adoptat în decembrie de către Consiliul European. În ceea ce privește agenda reformei pe termen mediu și recomandările specifice fiecărei țări propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, programul prevede măsuri structurale având drept scop mărirea rezistenței economiei, cum ar fi cele menite să susțină ocuparea forței de muncă, consolidarea capacității întreprinderilor de a se adapta mediului de criză, îmbunătățirea funcționării pieței, acordarea, dacă este cazul, de sprijin sub formă de capital băncilor comerciale, impulsionarea împrumuturilor pentru IMM-uri, promovarea performanței la export și îmbunătățirea absorbției fondurilor UE. Aceste măsuri reprezintă un răspuns oportun și adecvat pentru îndeplinirea principalelor obiective strategice în ceea ce privește perspectiva pe termen scurt. Programul actualizat mai include o serie de măsuri de reformă, care fac parte din strategia pe termen lung de îmbunătățire a calității și sustenabilității finanțelor publice. Printre acestea se numără reforma sistemului de pensii, implementarea etapelor viitoare din cadrul strategiei de reformă în învățământ, inclusiv printr-o optimizare mai accentuată a rețelei de școli și prin consolidarea sistemului de gestiune bugetară delegată școlilor, precum și implementarea strategiei recent adoptate în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere dezechilibrele economice, politica fiscală este orientată către menținerea încrederii investitorilor și păstrarea stabilității macroeconomice. Prin urmare, guvernul Bulgariei nu a adoptat un pachet de măsuri de relansare pe termen scurt ca răspuns la încetinirea economică, ceea ce corespunde PERE adoptat în decembrie de către Consiliul European. În ceea ce privește agenda reformei pe termen mediu și recomandările specifice fiecărei țări propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, programul prevede măsuri structurale având drept scop mărirea rezistenței economiei, cum ar fi cele menite să susțină ocuparea forței de muncă, consolidarea capacității întreprinderilor de a se adapta mediului de criză, îmbunătățirea funcționării pieței, acordarea, dacă este cazul, de sprijin sub formă de capital băncilor comerciale, impulsionarea împrumuturilor pentru IMM-uri, promovarea performanței la export și îmbunătățirea absorbției fondurilor UE. Aceste măsuri reprezintă un răspuns oportun și adecvat pentru îndeplinirea principalelor obiective strategice în ceea ce privește perspectiva pe termen scurt. Programul actualizat mai include o serie de măsuri de reformă, care fac parte din strategia pe termen lung de îmbunătățire a calității și sustenabilității finanțelor publice. Printre acestea se numără reforma sistemului de pensii, implementarea etapelor viitoare din cadrul strategiei de reformă în învățământ, inclusiv printr-o optimizare mai accentuată a rețelei de școli și prin consolidarea sistemului de gestiune bugetară delegată școlilor, precum și implementarea strategiei recent adoptate în domeniul sănătății.

| (12) | Programul de consolidare al guvernului Bulgariei va contribui la menținerea sub control a dezechilibrelor externe și interne din economie. Mai exact, programul prevede o consolidare structurală de 1 % din PIB în perioada 2008-2011. Orientarea fiscală generală, măsurată în funcție de evoluția soldului structural, este restrictivă în 2009 și rămâne în linii mari neutră în 2010-2011. Obiectivul programului de a menține un excedent ajustat ciclic de 1,5 % din PIB ar fi atins pe întreaga perioadă acoperită de program. |
| --- | --- |

(12)

Programul de consolidare al guvernului Bulgariei va contribui la menținerea sub control a dezechilibrelor externe și interne din economie. Mai exact, programul prevede o consolidare structurală de 1 % din PIB în perioada 2008-2011. Orientarea fiscală generală, măsurată în funcție de evoluția soldului structural, este restrictivă în 2009 și rămâne în linii mari neutră în 2010-2011. Obiectivul programului de a menține un excedent ajustat ciclic de 1,5 % din PIB ar fi atins pe întreaga perioadă acoperită de program.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute de codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul are o serie de lacune în privința datelor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute de codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul are o serie de lacune în privința datelor opționale (4).

Concluzia generală este că programul vizează menținerea unei situații bugetare solide pe parcursul întregii perioade, reflectată la nivelul previziunilor referitoare la excedente bugetare ridicate. Măsurile structurale prevăzute ca răspuns la încetinirea economică vizează consolidarea potențialului de creștere a economiei și sunt conforme cu PERE. Ținând cont de riscurile care pot afecta previziunile și care decurg din incertitudinea actualei conjuncturi economice și din impactul acesteia asupra veniturilor, orientarea bugetară presupune îndeplinirea pe întreaga perioadă acoperită de program a obiectivului pe termen mediu al unui excedent de 1,5 % din PIB. Bulgaria se află în fața provocării de a susține creșterea într-un context economic global de deteriorare profundă și prelungită. Pe lângă aceasta, țara trebuie să implementeze politici ferme de corectare a deficitelor externe mari, inclusiv prin menținerea unei discipline bugetare stricte și prin limitarea creșterilor salariale din sectorul public. Pe lângă aceasta, țara se confruntă cu necesitatea de a îmbunătăți calitatea cheltuielilor publice prin îmbunătățirea capacității administrative și accelerarea reformelor structurale.

În lumina evaluării de mai sus și, de asemenea, dată fiind necesitatea de a asigura o convergență sustenabilă, Bulgaria este invitată:

| (i) | să continue să aplice politici fiscale stricte și să mențină o poziție fiscală solidă prin restrângerea creșterii cheltuielilor, cu scopul de a contribui la controlarea dezechilibrelor externe existente și la contracararea eventualelor scăderi ale veniturilor; |
| --- | --- |

(i)

să continue să aplice politici fiscale stricte și să mențină o poziție fiscală solidă prin restrângerea creșterii cheltuielilor, cu scopul de a contribui la controlarea dezechilibrelor externe existente și la contracararea eventualelor scăderi ale veniturilor;

| (ii) | să controleze creșterile salariale din sectorul public pentru a contribui la moderarea generală a salariilor și pentru a îmbunătăți competitivitatea; |
| --- | --- |

(ii)

să controleze creșterile salariale din sectorul public pentru a contribui la moderarea generală a salariilor și pentru a îmbunătăți competitivitatea;

| (iii) | să amelioreze în continuare eficiența cheltuielilor publice, în special prin implementarea integrală a metodei întocmirii bugetului pe programe, prin consolidarea capacității administrative și reforme în domeniul pieței forței de muncă și a produselor, al învățământului și al sănătății, pentru a crește productivitatea. |
| --- | --- |

(iii)

să amelioreze în continuare eficiența cheltuielilor publice, în special prin implementarea integrală a metodei întocmirii bugetului pe programe, prin consolidarea capacității administrative și reforme în domeniul pieței forței de muncă și a produselor, al învățământului și al sănătății, pentru a crește productivitatea.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC dec. 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| COM ian. 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| COM ian. 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | n.a. |
| Output gap (5)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| COM ian. 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| COM ian. 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| COM ian. 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| COM ian. 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM ian. 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| COM ian. 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| COM ian. 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | n.a. | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| COM ian. 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) (9) | PC dec. 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| COM ian. 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | n.a. |
| Surse:

  Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC dec. 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

COM ian. 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

n.a.

PC dec. 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

COM ian. 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

n.a.

PC dec. 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

n.a.

Output gap (5)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

COM ian. 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

n.a.

PC dec. 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

n.a.

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

COM ian. 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

n.a.

PC dec. 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC dec. 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

COM ian. 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

n.a.

PC dec. 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

COM ian. 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

n.a.

PC dec. 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

COM ian. 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

n.a.

PC dec. 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

COM ian. 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

n.a.

PC dec. 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

COM ian. 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

n.a.

PC dec. 2007

2,8

3,1

3,3

n.a.

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC dec. 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

COM ian. 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

n.a.

PC dec. 2007

2,9

3,1

3,3

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB) (9)

PC dec. 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

COM ian. 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

n.a.

PC dec. 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

n.a.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  La 23 decembrie 2008, autoritățile din Bulgaria au prezentat un addendum la program, care ilustra în mod detaliat măsurile adoptate în contextul crizei economice. Addendumul nu a evidențiat schimbări majore ale politicilor fiscale și structurale comparativ cu cele din programul de convergență, iar previziunile bugetare au rămas neschimbate.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații disponibile ulterior.

(4)  Îndeosebi, lipsesc anumite date privind sustenabilitatea pe termen lung.

(5)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % și, respectiv, 6,0 % în perioada 2007-2010.

(7)  Diferența dintre poziția în materie de finanțare netă pentru 2007 din actualul program actualizat și cea din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 reflectă o discrepanță în ceea ce privește soldul pentru componenta bunuri și servicii.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe. Cea mai recentă actualizare nu preconizează niciun fel de măsuri unice și alte măsuri temporare pentru perioada de programare, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009; s-au adoptat măsuri unice reprezentând 3,3 % din PIB în 2007 (din punct de vedere al cheltuielilor).

(9)  Diferențele în ceea ce privește previziunile referitoare la raportul datorie/PIB dintre program și previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 sunt datorate aproape integral unei previziuni superioare cu privire la acumularea activelor financiare, pe care serviciile Comisiei nu au luat-o în considerare în cadrul unui scenariu de menținere a politicii existente.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2008-2011

(2009/C 62/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2008-2011. Consiliul ia notă de faptul că programul prezentat în noiembrie 2008, inclusiv addendumul transmis în decembrie 2008, par a fi prea optimiste, având în vedere evoluțiile macroeconomice nefavorabile. De asemenea, ia notă de faptul că un al doilea pachet de măsuri de stimulare a fost anunțat la 16 februarie 2009, care nu face obiectul acestei evaluări. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2008-2011. Consiliul ia notă de faptul că programul prezentat în noiembrie 2008, inclusiv addendumul transmis în decembrie 2008, par a fi prea optimiste, având în vedere evoluțiile macroeconomice nefavorabile. De asemenea, ia notă de faptul că un al doilea pachet de măsuri de stimulare a fost anunțat la 16 februarie 2009, care nu face obiectul acestei evaluări.

| (2) | După trei ani de expansiune rapidă, creșterea economiei cehe a încetinit în 2008 și va continua să încetinească și în anul 2009. Scăderea cererii externe ca rezultat al crizei economice și financiare mondiale va frâna și creșterea exporturilor Cehiei, a cărei economie este foarte deschisă. În plus, cererea internă, și în special investițiile, scad ca urmare a scăderii investițiilor străine directe, condițiilor stricte de creditare și a declinului moralului întreprinderilor și consumatorilor. Ca răspuns la încetinirea economică, guvernul a introdus în bugetul pe 2009 un pachet de stimulare fiscală incluzând o serie de măsuri referitoare la venituri și cheltuieli. Aceste măsuri sunt orientate spre promovarea cererii interne și acordarea de sprijin întreprinderilor pe durata crizei. Începând din 2010 economia ar trebui să se redreseze gradual, în același timp cu îmbunătățirea așteptată a mediului internațional. Este însă foarte puțin probabil ca această creștere să revină la ratele ridicate de dinainte de criză. Acest lucru poate avea efecte negative asupra finanțelor publice, care în ultimii ani au beneficiat de creșteri spectaculoase ale veniturilor și care, în ciuda unei datorii și a unui deficit bugetar relativ scăzute, rămân un subiect de îngrijorare în ceea ce privește riscurile asociate sustenabilității lor bugetare pe termen lung din cauza îmbătrânirii rapide a populației. În a doua jumătate a anului 2008, Banca Națională Cehă a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 3,75 % în iulie 2008 la 2,25 % în decembrie 2008). Cursul de schimb nominal efectiv al coroanei cehe s-a depreciat ușor în 2008, cu 1,3 %. |
| --- | --- |

(2)

După trei ani de expansiune rapidă, creșterea economiei cehe a încetinit în 2008 și va continua să încetinească și în anul 2009. Scăderea cererii externe ca rezultat al crizei economice și financiare mondiale va frâna și creșterea exporturilor Cehiei, a cărei economie este foarte deschisă. În plus, cererea internă, și în special investițiile, scad ca urmare a scăderii investițiilor străine directe, condițiilor stricte de creditare și a declinului moralului întreprinderilor și consumatorilor. Ca răspuns la încetinirea economică, guvernul a introdus în bugetul pe 2009 un pachet de stimulare fiscală incluzând o serie de măsuri referitoare la venituri și cheltuieli. Aceste măsuri sunt orientate spre promovarea cererii interne și acordarea de sprijin întreprinderilor pe durata crizei. Începând din 2010 economia ar trebui să se redreseze gradual, în același timp cu îmbunătățirea așteptată a mediului internațional. Este însă foarte puțin probabil ca această creștere să revină la ratele ridicate de dinainte de criză. Acest lucru poate avea efecte negative asupra finanțelor publice, care în ultimii ani au beneficiat de creșteri spectaculoase ale veniturilor și care, în ciuda unei datorii și a unui deficit bugetar relativ scăzute, rămân un subiect de îngrijorare în ceea ce privește riscurile asociate sustenabilității lor bugetare pe termen lung din cauza îmbătrânirii rapide a populației. În a doua jumătate a anului 2008, Banca Națională Cehă a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 3,75 % în iulie 2008 la 2,25 % în decembrie 2008). Cursul de schimb nominal efectiv al coroanei cehe s-a depreciat ușor în 2008, cu 1,3 %.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 4,4 % în 2008 la 3,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 4,8 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile pentru 2009 și 2010, precum și pe ipoteze favorabile pentru perioada ulterioară, în timp ce termenul de referință al programului ar trebui să fie data de 1 octombrie 2008 și evoluțiile economice majore care au urmat de atunci.
  Se așteaptă declinul mult mai brusc al exporturilor, în special din cauza deteriorării, în ultimele luni, a perspectivelor economice ale principalilor parteneri comerciali ai Republicii Cehe, iar relansarea lor este probabil să fie mai lentă decât a fost prevăzut în program. În plus, redresarea rapidă a economiei se bazează pe ipoteza că creșterea potențială nu va fi afectată de criză, ceea ce pare foarte improbabil în lumina declinului așteptat al creșterii investițiilor, în special al investițiilor străine directe. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 4,4 % în 2008 la 3,7 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 4,8 % în restul perioadei analizate. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile pentru 2009 și 2010, precum și pe ipoteze favorabile pentru perioada ulterioară, în timp ce termenul de referință al programului ar trebui să fie data de 1 octombrie 2008 și evoluțiile economice majore care au urmat de atunci.

Se așteaptă declinul mult mai brusc al exporturilor, în special din cauza deteriorării, în ultimele luni, a perspectivelor economice ale principalilor parteneri comerciali ai Republicii Cehe, iar relansarea lor este probabil să fie mai lentă decât a fost prevăzut în program. În plus, redresarea rapidă a economiei se bazează pe ipoteza că creșterea potențială nu va fi afectată de criză, ceea ce pare foarte improbabil în lumina declinului așteptat al creșterii investițiilor, în special al investițiilor străine directe. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste.

| (4) | Pentru anul 2008, deficitul bugetului general este estimat la 1,2 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 2,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Acest rezultat net superior așteptărilor este datorat în mare parte unei poziții de plecare mai bune în 2007 și pachetului de reforme adoptat anterior de guvern. Avantajul a fost parțial anihilat de evoluțiile mai puțin favorabile din 2008. În special, în timp ce creșterea cheltuielilor a fost în general conform planului, creșterea veniturilor s-a situat ușor sub obiectiv. Creșterea veniturilor din TVA a fost ușor sub așteptări din cauza unei scăderi a consumului, fapt care a contrabalansat impactul măririi, în 2008, a cotei reduse de TVA, în timp ce impozitele directe au fost mult mai aproape de previziunile guvernului deoarece piața muncii a rămas stabilă. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2008, deficitul bugetului general este estimat la 1,2 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 2,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Acest rezultat net superior așteptărilor este datorat în mare parte unei poziții de plecare mai bune în 2007 și pachetului de reforme adoptat anterior de guvern. Avantajul a fost parțial anihilat de evoluțiile mai puțin favorabile din 2008. În special, în timp ce creșterea cheltuielilor a fost în general conform planului, creșterea veniturilor s-a situat ușor sub obiectiv. Creșterea veniturilor din TVA a fost ușor sub așteptări din cauza unei scăderi a consumului, fapt care a contrabalansat impactul măririi, în 2008, a cotei reduse de TVA, în timp ce impozitele directe au fost mult mai aproape de previziunile guvernului deoarece piața muncii a rămas stabilă.

| (5) | Obiectivul pentru soldul bugetului general este de – 1,6 % în 2009, față de – 2,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Efectul net estimat asupra soldului bugetar al măsurilor discreționare, adoptate în cadrul pachetului de stimulare fiscală și afectând în egală măsură veniturile și cheltuielile, este de aproximativ 1 % din PIB. Aceste măsuri contrabalansează orientarea inițial restrictivă a programului de convergență. În conformitate cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, acest lucru presupune o ușoară creștere de aproximativ 0,25 % din PIB. Impactul stabilizatorilor automați asupra deteriorării soldului bugetar este estimat la aproximativ 0,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul pentru soldul bugetului general este de – 1,6 % în 2009, față de – 2,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Efectul net estimat asupra soldului bugetar al măsurilor discreționare, adoptate în cadrul pachetului de stimulare fiscală și afectând în egală măsură veniturile și cheltuielile, este de aproximativ 1 % din PIB. Aceste măsuri contrabalansează orientarea inițial restrictivă a programului de convergență. În conformitate cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, acest lucru presupune o ușoară creștere de aproximativ 0,25 % din PIB. Impactul stabilizatorilor automați asupra deteriorării soldului bugetar este estimat la aproximativ 0,5 % din PIB.

| (6) | Programul prevede realizarea OTM, un deficit structural ajustat ciclic cu excepția măsurilor unice și a altor măsuri cu caracter temporar de 1 % din PIB, până în anul 2012 (altfel spus după perioada acoperită de program). Ca rezultat al reducerii cheltuielilor, în special în privința consumului intermediar și al salariilor angajaților, prevăzute să scadă cu mai mult de

  % din PIB pe an în perioada 2009-2011, se prevede îmbunătățirea soldului global și structural după anul 2009. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Asupra rezultatele bugetare planează riscuri semnificative. Scenariul macroeconomic care stă la baza obiectivelor bugetare pare deosebit de optimist. Fără măsuri semnificative de creștere a eficienței, o scădere anuală a consumului intermediar și a salariilor angajaților cu mai mult de 0,5 puncte procentuale din PIB ar putea duce la scăderea calității generale a serviciilor publice. Declinul prevăzut al cheltuielilor cu alocațiile sociale nu pare să țină seama de probabila creștere a ajutorului de șomaj datorată înrăutățirii așteptate a situației de pe piața muncii. În plus, s-ar putea ca reducerea impozitelor prevăzută în pachetul de stimulare fiscală să nu fie compensată de viitoarele economii. Obiectivele din program referitoare la cheltuieli sunt bazate pe plafoane, care în trecut au fost depășite, din cadrul cheltuielilor pe termen mediu. De asemenea, datorită încetinirii economice, veniturile pot fi mai scăzute decât fusese previzionat, în timp ce ipotezele din program cu privire la venituri par să fie precaute. |
| --- | --- |

(7)

Asupra rezultatele bugetare planează riscuri semnificative. Scenariul macroeconomic care stă la baza obiectivelor bugetare pare deosebit de optimist. Fără măsuri semnificative de creștere a eficienței, o scădere anuală a consumului intermediar și a salariilor angajaților cu mai mult de 0,5 puncte procentuale din PIB ar putea duce la scăderea calității generale a serviciilor publice. Declinul prevăzut al cheltuielilor cu alocațiile sociale nu pare să țină seama de probabila creștere a ajutorului de șomaj datorată înrăutățirii așteptate a situației de pe piața muncii. În plus, s-ar putea ca reducerea impozitelor prevăzută în pachetul de stimulare fiscală să nu fie compensată de viitoarele economii. Obiectivele din program referitoare la cheltuieli sunt bazate pe plafoane, care în trecut au fost depășite, din cadrul cheltuielilor pe termen mediu. De asemenea, datorită încetinirii economice, veniturile pot fi mai scăzute decât fusese previzionat, în timp ce ipotezele din program cu privire la venituri par să fie precaute.

| (8) | Conform estimărilor din 2005 bazate pe metodologia comună, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mare decât media europeană; în consecință, viabilitatea pe termen lung a Republicii Cehe este evaluată ca prezentând un risc ridicat. Au fost demarate fazele inițiale ale reformei sistemelor de pensii și asigurări de sănătate, ceea ce va reduce cheltuielile. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut în ambele domenii, ținând seama de principiile echității, accesibilității și sustenabilității. Deși poziția bugetară pe anul 2008, așa cum a fost estimată în program, s-a îmbunătățit simțitor, acest fapt se datorează mai degrabă unei poziții de pornire mai bune în 2007 decât măsurilor discreționare și încă resimte impactul îmbătrânirii populației. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare și implementarea unor măsuri structurale suplimentare care să vizeze reducerea cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor din 2005 bazate pe metodologia comună, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mare decât media europeană; în consecință, viabilitatea pe termen lung a Republicii Cehe este evaluată ca prezentând un risc ridicat. Au fost demarate fazele inițiale ale reformei sistemelor de pensii și asigurări de sănătate, ceea ce va reduce cheltuielile. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut în ambele domenii, ținând seama de principiile echității, accesibilității și sustenabilității. Deși poziția bugetară pe anul 2008, așa cum a fost estimată în program, s-a îmbunătățit simțitor, acest fapt se datorează mai degrabă unei poziții de pornire mai bune în 2007 decât măsurilor discreționare și încă resimte impactul îmbătrânirii populației. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare și implementarea unor măsuri structurale suplimentare care să vizeze reducerea cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (9) | În 2004 Republica Cehă a introdus un cadru bugetar pe termen mediu care stabilește obiective anuale pentru bugetul de stat pe o perioadă de trei ani. Obiectivele se bazează pe plafoane ale cheltuielilor nominale și estimări ale veniturilor calculate pe baza previziunilor privind creșterea PIB. De la introducerea cadrului bugetar pe termen mediu, limitele inițiale ale cheltuielilor au fost depășite prin creșterea discreționară a cheltuielilor, precum și în rezultate. În 2006 și 2007 cheltuielile au depășit plafoanele inițiale în medie cu 7 %. Republica Cehă are în vedere o serie de schimbări în scopul îmbunătățirii gestionării bugetare și al colectării impozitelor. În ianuarie 2009 a fost introdus un sistem de întocmire a bugetului în funcție de rezultate și obiective. Sistemul de impozite va fi mai bine integrat și mai simplificat începând cu luna ianuarie 2010, iar sprijinul administrativ va fi modernizat pentru a facilita activitatea Ministerului Finanțelor. În acest sens, în 2008 au fost lansate licitații. Aceste măsuri vor ajuta la îmbunătățirea implementării bugetare, în timp ce respectarea plafoanelor de cheltuieli va depinde de măsurile adoptate ulterior. |
| --- | --- |

(9)

În 2004 Republica Cehă a introdus un cadru bugetar pe termen mediu care stabilește obiective anuale pentru bugetul de stat pe o perioadă de trei ani. Obiectivele se bazează pe plafoane ale cheltuielilor nominale și estimări ale veniturilor calculate pe baza previziunilor privind creșterea PIB. De la introducerea cadrului bugetar pe termen mediu, limitele inițiale ale cheltuielilor au fost depășite prin creșterea discreționară a cheltuielilor, precum și în rezultate. În 2006 și 2007 cheltuielile au depășit plafoanele inițiale în medie cu 7 %. Republica Cehă are în vedere o serie de schimbări în scopul îmbunătățirii gestionării bugetare și al colectării impozitelor. În ianuarie 2009 a fost introdus un sistem de întocmire a bugetului în funcție de rezultate și obiective. Sistemul de impozite va fi mai bine integrat și mai simplificat începând cu luna ianuarie 2010, iar sprijinul administrativ va fi modernizat pentru a facilita activitatea Ministerului Finanțelor. În acest sens, în 2008 au fost lansate licitații. Aceste măsuri vor ajuta la îmbunătățirea implementării bugetare, în timp ce respectarea plafoanelor de cheltuieli va depinde de măsurile adoptate ulterior.

| (10) | Ca răspuns la criza financiară, Republica Cehă a luat o serie de măsuri printre care se numără majorarea capitalului Băncii Cehe de Export (Ceské exportní banky), Agenției Cehe de Garantare și Asigurare a Exporturilor (Exportní garanční a pojišťovací společnosti) și Băncii Ceho-Morave de Garantare și Dezvoltare (Českomoravské záruční a rozvojové banky), totalizând 2 miliarde CZK. Majorarea capitalului acestor instituții va ajuta firmele exportatoare și în special IMM-urile. În plus, plafonul de garantare al depozitelor a fost ridicat la 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la criza financiară, Republica Cehă a luat o serie de măsuri printre care se numără majorarea capitalului Băncii Cehe de Export (Ceské exportní banky), Agenției Cehe de Garantare și Asigurare a Exporturilor (Exportní garanční a pojišťovací společnosti) și Băncii Ceho-Morave de Garantare și Dezvoltare (Českomoravské záruční a rozvojové banky), totalizând 2 miliarde CZK. Majorarea capitalului acestor instituții va ajuta firmele exportatoare și în special IMM-urile. În plus, plafonul de garantare al depozitelor a fost ridicat la 50 000 EUR.

| (11) | Conform PERE aprobat în decembrie de Consiliul European, Republica Cehă a adoptat un plan de redresare constând în măsuri de stimulare. În cadrul unei orientări bugetare generale ușor expansioniste, aceste măsuri reprezintă un răspuns adecvat la situația macrobugetară, având în vedere preocupările privind depunerea unui efort general de consolidare în lumina riscurilor la adresa sustenabilității pe termen lung reprezentate de îmbătrânirea populației. Prin faptul că sunt oportune și orientate, măsurile de stimulare luate de autoritățile cehe pot fi considerate conforme PERE.
  Diminuarea cu 1,5 puncte procentuale a contribuției plătite de angajați la asigurările de sănătate, diminuare greu reversibilă, va majora veniturile disponibile ale gospodăriilor. De asemenea, această măsură va avea un impact structural asupra pieței muncii, ducând la creșterea ofertei și a presiunii asupra salariilor brute. În plus, este probabil ca decizia de a investi în construirea și modernizarea infrastructurii în cadrul Fondului de Stat pentru Infrastructură în Transporturi (Státního fondu dopravní infrastruktury) să contribuie la sprijinirea ocupării forței de muncă și a cererii agregate. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă. În lumina perspectivelor economice deteriorate, la 16 februarie 2009, guvernul a anunțat un al doilea set de măsuri. |
| --- | --- |

(11)

Conform PERE aprobat în decembrie de Consiliul European, Republica Cehă a adoptat un plan de redresare constând în măsuri de stimulare. În cadrul unei orientări bugetare generale ușor expansioniste, aceste măsuri reprezintă un răspuns adecvat la situația macrobugetară, având în vedere preocupările privind depunerea unui efort general de consolidare în lumina riscurilor la adresa sustenabilității pe termen lung reprezentate de îmbătrânirea populației. Prin faptul că sunt oportune și orientate, măsurile de stimulare luate de autoritățile cehe pot fi considerate conforme PERE.

Diminuarea cu 1,5 puncte procentuale a contribuției plătite de angajați la asigurările de sănătate, diminuare greu reversibilă, va majora veniturile disponibile ale gospodăriilor. De asemenea, această măsură va avea un impact structural asupra pieței muncii, ducând la creșterea ofertei și a presiunii asupra salariilor brute. În plus, este probabil ca decizia de a investi în construirea și modernizarea infrastructurii în cadrul Fondului de Stat pentru Infrastructură în Transporturi (Státního fondu dopravní infrastruktury) să contribuie la sprijinirea ocupării forței de muncă și a cererii agregate. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă. În lumina perspectivelor economice deteriorate, la 16 februarie 2009, guvernul a anunțat un al doilea set de măsuri.

| (12) | Orientarea bugetară prevăzută este ușor expansionistă în 2009, conform previziunilor interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, fapt datorat în mod parțial creșterii excepționale a salariilor din sectorul public. Balanța comercială se va îmbunătăți în 2009, în principal datorită limitării cheltuielilor. Atingerea obiectivelor bugetare se poate dovedi dificilă fără ajutorul unor măsuri suplimentare, având în vedere ipotezele macroeconomice favorabile din program și acțiunile concrete de susținere a reducerilor prevăzute ale cheltuielilor. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea bugetară prevăzută este ușor expansionistă în 2009, conform previziunilor interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, fapt datorat în mod parțial creșterii excepționale a salariilor din sectorul public. Balanța comercială se va îmbunătăți în 2009, în principal datorită limitării cheltuielilor. Atingerea obiectivelor bugetare se poate dovedi dificilă fără ajutorul unor măsuri suplimentare, având în vedere ipotezele macroeconomice favorabile din program și acțiunile concrete de susținere a reducerilor prevăzute ale cheltuielilor.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai mare parte a datelor opționale (3). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai mare parte a datelor opționale (3).

Concluzia generală este că deficitul public în Republica Cehă a fost relativ scăzut în ultimii ani, în timp ce ponderea datoriei a fost sub 30 % din PIB, mult sub valoare de referință de 60 %. Orientarea bugetară ușor expansionistă, inclusiv măsurile de stimulare, pare să fie adecvată, având în vedere descreșterea economică, și conformă PERE; totuși, aceasta va afecta finanțele publice. Există, în plus, un risc asociat previziunilor bugetare, în special având în vedere ipotezele de creștere favorabile, lipsa de acțiuni concrete de sprijinire a reducerii prevăzute a cheltuielilor începând cu anul 2009 și un istoric de depășire a plafoanelor de cheltuieli stabilite în cadrul bugetar pe termen mediu. Există preocupări privind sustenabilitatea fiscală pe termen lung din cauza îmbătrânirii rapide a populației. În general, aceste riscuri subliniază necesitatea unei consolidări fiscale pe termen mediu și a unor eforturi suplimentare în privința reformelor structurale.

În lumina evaluării de mai sus și dată fiind necesitatea de a asigura o convergență sustenabilă, Republica Cehă este invitată:

| (i) | să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în conformitate cu PERE și în cadrul PSC; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în conformitate cu PERE și în cadrul PSC;

| (ii) | să realizeze o consolidare structurală semnificativă în 2010 și ulterior, în scopul îndeplinirii ODM, și să susțină strategia bugetară cu măsuri specifice de reducere a cheltuielilor în 2010-2011; |
| --- | --- |

(ii)

să realizeze o consolidare structurală semnificativă în 2010 și ulterior, în scopul îndeplinirii ODM, și să susțină strategia bugetară cu măsuri specifice de reducere a cheltuielilor în 2010-2011;

| (iii) | să continue reformele necesare ale sistemului de pensii și de asigurări de sănătate, având în vedere creșterea prevăzută a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(iii)

să continue reformele necesare ale sistemului de pensii și de asigurări de sănătate, având în vedere creșterea prevăzută a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC nov. 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| COM ian. 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | n.a. |
| Inflație calculată pe baza IAPC
  (%) | PC nov. 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | n.a. |
| Output gap (4)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| COM ian. 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| COM ian. 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | n.a. |
| Venituri publice
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| COM ian. 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | n.a. |
| Cheltuielile publice
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| COM ian. 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| COM ian. 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| COM ian. 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| COM ian. 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| COM ian. 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| COM ian. 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC nov. 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

COM ian. 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

n.a.

PC nov. 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

n.a.

Inflație calculată pe baza IAPC

(%)

PC nov. 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

COM ian. 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

n.a.

PC nov. 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

n.a.

Output gap (4)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

COM ian. 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

n.a.

PC nov. 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

COM ian. 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

n.a.

PC nov. 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

n.a.

Venituri publice

(% din PIB)

PC nov. 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

COM ian. 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

n.a.

PC nov. 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

n.a.

Cheltuielile publice

(% din PIB)

PC nov. 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

COM ian. 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

n.a.

PC nov. 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

COM ian. 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

n.a.

PC nov. 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC nov. 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

COM ian. 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

n.a.

PC nov. 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

n.a.

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

COM ian. 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n.a.

PC nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

COM ian. 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n.a.

PC nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

COM ian. 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

n.a.

PC nov. 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în calcul îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații disponibile ulterior.

(3)  Lipsesc în special datele privind CFAP pentru 2011, activele financiare lichide și datoria financiară netă raportat la datoria publică, ceea ce face mult mai dificilă o evaluare obiectivă.

(4)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % și respectiv 4,2 % în perioada 2007-2010.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și măsurile temporare reprezintă, în 2008, 0,1 % din PIB, conform celui mai recent program, și au fost alocate în întregime categoriilor normale de cheltuieli pe baza faptului că componentele sunt elemente recurente de cheltuieli publice și a importanței lor reduse din previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din luna ianuarie.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/11

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 62/03)

| Data adoptării deciziei | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 23/08 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Temei legal | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | — |
| Buget | — |
| Valoare | — |
| Durată | Până la 31.12.2010 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

27.2.2009

Ajutor nr.

N 23/08

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Temei legal

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

—

Buget

—

Valoare

—

Durată

Până la 31.12.2010

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 344/08 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | Groot Amsterdam |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Temei legal | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Capital de risc, cercetare și dezvoltare, întreprinderi mici și mijlocii |
| Forma de ajutor | Aport de capital de risc |
| Buget | Buget global: 7 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | Până la 14.12.2019 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

18.12.2008

Ajutor nr.

N 344/08

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

Groot Amsterdam

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Temei legal

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Capital de risc, cercetare și dezvoltare, întreprinderi mici și mijlocii

Forma de ajutor

Aport de capital de risc

Buget

Buget global: 7 milioane EUR

Valoare

—

Durată

Până la 14.12.2019

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 426/08 |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | 87(3)(a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Temei legal | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Dezvoltare regională |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 42,32 milioane LVL |
| Valoare | 50 % |
| Durată | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Energie |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Data adoptării deciziei

11.2.2009

Ajutor nr.

N 426/08

Stat membru

Letonia

Regiune

87(3)(a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Temei legal

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Dezvoltare regională

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 42,32 milioane LVL

Valoare

50 %

Durată

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Energie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 428/08 |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | 87(3)(a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Temei legal | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Dezvoltare regională |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 17,34 milioane LVL |
| Valoare | 50 % |
| Durată | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Energie |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Data adoptării deciziei

11.2.2009

Ajutor nr.

N 428/08

Stat membru

Letonia

Regiune

87(3)(a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Temei legal

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Dezvoltare regională

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 17,34 milioane LVL

Valoare

50 %

Durată

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Energie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 431/08 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Temei legal | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Cercetare și dezvoltare |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 190 milioane EUR
  Buget global: 950 milioane EUR |
| Valoare | 80 % |
| Durată | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

15.12.2008

Ajutor nr.

N 431/08

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Luftfahrtforschungsprogramm

Temei legal

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 190 milioane EUR

Buget global: 950 milioane EUR

Valoare

80 %

Durată

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 62/04)

La data 4 martie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5049. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5049. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/16

---

Concluzii ale Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind o strategie de lucru concertată și măsuri concrete de combatere a criminalității informatice

(2009/C 62/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

CONSTATÂND FAPTUL CĂ:

| — | unul dintre obiectivele Uniunii Europene este acela de a crea în mod progresiv un spațiu de justiție, libertate și securitate prin instituirea unor acțiuni comune ale statelor membre în sfera cooperării polițienești și judiciare, |
| --- | --- |

—

unul dintre obiectivele Uniunii Europene este acela de a crea în mod progresiv un spațiu de justiție, libertate și securitate prin instituirea unor acțiuni comune ale statelor membre în sfera cooperării polițienești și judiciare,

| — | protejarea europenilor este una din misiunile esențiale ale Europei. În consecință, Uniunea trebuie să fie în măsură să identifice formele emergente de criminalitate și să își adapteze acțiunile pentru a putea asigura un răspuns rapid, |
| --- | --- |

—

protejarea europenilor este una din misiunile esențiale ale Europei. În consecință, Uniunea trebuie să fie în măsură să identifice formele emergente de criminalitate și să își adapteze acțiunile pentru a putea asigura un răspuns rapid,

| — | în ultimii ani, infracțiunile detectate pe internet sunt într-o creștere constantă și au un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat, internetul abolind toate frontierele, |
| --- | --- |

—

în ultimii ani, infracțiunile detectate pe internet sunt într-o creștere constantă și au un caracter transnațional din ce în ce mai pronunțat, internetul abolind toate frontierele,

| — | prioritatea acordată strategiei menite să combată criminalitatea organizată și criminalitatea informatică a fost stabilită în cadrul reuniunii Consiliului European de la Tampere din octombrie 1999. După această dată, prioritatea a fost confirmată prin volumul considerabil al demersurilor întreprinse de instituțiile europene, în special prin Comunicarea Comisiei din 22 mai 2007 către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul European al Regiunilor: „Către o politică generală de luptă împotriva criminalității informatice” și Decizia-cadru din 24 februarie 2005 privind atacurile împotriva sistemelor informatice (1), pe care Comisia intenționează să o actualizeze în 2009, |
| --- | --- |

—

prioritatea acordată strategiei menite să combată criminalitatea organizată și criminalitatea informatică a fost stabilită în cadrul reuniunii Consiliului European de la Tampere din octombrie 1999. După această dată, prioritatea a fost confirmată prin volumul considerabil al demersurilor întreprinse de instituțiile europene, în special prin Comunicarea Comisiei din 22 mai 2007 către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul European al Regiunilor: „Către o politică generală de luptă împotriva criminalității informatice” și Decizia-cadru din 24 februarie 2005 privind atacurile împotriva sistemelor informatice (1), pe care Comisia intenționează să o actualizeze în 2009,

| — | până la 15 septembrie 2010 cel târziu, Comisia va desfășura o evaluare privind punerea în aplicare a Directivei 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor, |
| --- | --- |

—

până la 15 septembrie 2010 cel târziu, Comisia va desfășura o evaluare privind punerea în aplicare a Directivei 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor,

| — | Comisia și Consiliul Europei au realizat deja demersuri în vederea consolidării parteneriatelor dintre autoritățile publice și sectorul privat în vederea combaterii criminalității informatice, |
| --- | --- |

—

Comisia și Consiliul Europei au realizat deja demersuri în vederea consolidării parteneriatelor dintre autoritățile publice și sectorul privat în vederea combaterii criminalității informatice,

| — | Comisia va prezenta o comunicare privind prioritățile viitoare în domeniul libertății, securității și justiției în Europa, care va prefigura următorul program pe termen lung (2010-2014) și care ar trebui să abordeze tema combaterii criminalității informatice, |
| --- | --- |

—

Comisia va prezenta o comunicare privind prioritățile viitoare în domeniul libertății, securității și justiției în Europa, care va prefigura următorul program pe termen lung (2010-2014) și care ar trebui să abordeze tema combaterii criminalității informatice,

| — | adoptarea concluziilor Consiliului privind instituirea mecanismelor naționale care să permită promovarea unei platforme europene de semnalare a infracțiunilor detectate pe internet (2) exprimă intenția de a consolida cooperarea în domeniul punerii în aplicare a legii asigurând organelor de aplicare a legii resurse semnificative și eficiente, |
| --- | --- |

—

adoptarea concluziilor Consiliului privind instituirea mecanismelor naționale care să permită promovarea unei platforme europene de semnalare a infracțiunilor detectate pe internet (2) exprimă intenția de a consolida cooperarea în domeniul punerii în aplicare a legii asigurând organelor de aplicare a legii resurse semnificative și eficiente,

| — | în sfârșit, dezvoltarea unui program cuprinzător de combatere a criminalității informatice pare a fi cea mai adecvată metodă de lucru la nivelul Uniunii Europene pentru a găsi soluții la toate chestiunile care apar sau pot apărea în viitorul apropiat în acest domeniu și pentru a monitoriza punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

—

în sfârșit, dezvoltarea unui program cuprinzător de combatere a criminalității informatice pare a fi cea mai adecvată metodă de lucru la nivelul Uniunii Europene pentru a găsi soluții la toate chestiunile care apar sau pot apărea în viitorul apropiat în acest domeniu și pentru a monitoriza punerea lor în aplicare;

CONSILIUL:

| 1. | CONSIDERĂ că este important să fie combătute diferitele elemente ale criminalității informatice și invită statele membre și Comisia să definească o strategie de lucru concertată, ținând seama de conținutul Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică.
  Scopul acestei strategii este de a permite o abordare și mai eficientă a multiplelor tipuri de infracțiuni săvârșite prin intermediul rețelelor electronice. Aceste infracțiuni iau forme îngrijorătoare precum pornografia infantilă, orice formă de violență sexuală și orice act de terorism astfel cum este definit prin Decizia-cadru 2002/475/JAI din 13 iunie 2002.
  De asemenea, această strategie ar trebui să contribuie la asigurarea unui răspuns la amenințările specifice care afectează rețelele electronice (atacurile de mare anvergură orientate împotriva sistemelor informatice).
  În cele din urmă, această strategie ar trebui să abordeze mijloacele de combatere a formelor tradiționale de activități infracționale săvârșite prin intermediul internetului, precum frauda de identitate, furtul de identitate, vânzările frauduloase, infracțiunile financiare, comerțul ilicit pe internet, în special traficul de stupefiante și de arme; |
| --- | --- |

1.

CONSIDERĂ că este important să fie combătute diferitele elemente ale criminalității informatice și invită statele membre și Comisia să definească o strategie de lucru concertată, ținând seama de conținutul Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică.

Scopul acestei strategii este de a permite o abordare și mai eficientă a multiplelor tipuri de infracțiuni săvârșite prin intermediul rețelelor electronice. Aceste infracțiuni iau forme îngrijorătoare precum pornografia infantilă, orice formă de violență sexuală și orice act de terorism astfel cum este definit prin Decizia-cadru 2002/475/JAI din 13 iunie 2002.

De asemenea, această strategie ar trebui să contribuie la asigurarea unui răspuns la amenințările specifice care afectează rețelele electronice (atacurile de mare anvergură orientate împotriva sistemelor informatice).

În cele din urmă, această strategie ar trebui să abordeze mijloacele de combatere a formelor tradiționale de activități infracționale săvârșite prin intermediul internetului, precum frauda de identitate, furtul de identitate, vânzările frauduloase, infracțiunile financiare, comerțul ilicit pe internet, în special traficul de stupefiante și de arme;

| 2. | CONSIDERĂ că, în căutarea unui răspuns eficient la diferitele tipuri de amenințări privind rețelele electronice, trebuie să se recurgă la măsuri orizontale precum:






  (a) | consolidarea parteneriatului dintre autoritățile publice și sectorul privat în vederea elaborării în comun a unor metode de identificare și de prevenire a prejudiciilor cauzate de activitățile infracționale și în vederea comunicării din partea societăților victime către organismele de aplicare a legii a informațiilor relevante privind frecvența delictelor. În special, se recomandă Comisiei să abordeze în detaliu orientările adoptate de Conferința pe tema cooperării globale privind combaterea criminalității informatice, desfășurată sub auspiciile Consiliului Europei în perioada 1-2 aprilie 2008, care a urmărit îmbunătățirea parteneriatului dintre autoritățile publice și sectorul privat în combaterea criminalității informatice. În acest context, Consiliul ia notă de recomandările făcute la încheierea reuniunii experților organizate de Comisie în perioada 25-26 septembrie 2008 a acestui an, redate în anexă; |
| --- | --- | --- |

2.

CONSIDERĂ că, în căutarea unui răspuns eficient la diferitele tipuri de amenințări privind rețelele electronice, trebuie să se recurgă la măsuri orizontale precum:

(a)

consolidarea parteneriatului dintre autoritățile publice și sectorul privat în vederea elaborării în comun a unor metode de identificare și de prevenire a prejudiciilor cauzate de activitățile infracționale și în vederea comunicării din partea societăților victime către organismele de aplicare a legii a informațiilor relevante privind frecvența delictelor. În special, se recomandă Comisiei să abordeze în detaliu orientările adoptate de Conferința pe tema cooperării globale privind combaterea criminalității informatice, desfășurată sub auspiciile Consiliului Europei în perioada 1-2 aprilie 2008, care a urmărit îmbunătățirea parteneriatului dintre autoritățile publice și sectorul privat în combaterea criminalității informatice. În acest context, Consiliul ia notă de recomandările făcute la încheierea reuniunii experților organizate de Comisie în perioada 25-26 septembrie 2008 a acestui an, redate în anexă;

| (b) | îmbunătățirea cunoașterii reciproce și a formării în rândul actorilor angajați în combaterea criminalității informatice în Europa. În special, ar fi oportună formarea unei rețele a șefilor de servicii de combatere a criminalității informatice. Această inițiativă ar suplimenta, într-adevăr, lucrările întreprinse de către grupurile de experți active în domeniu, care vor avea în vedere nu numai riscurile viitoare, ci și procedurile pentru acțiuni urgente în caz de incidente majore, în mod similar grupului instituit sub auspiciile Europol, sau lucrările întreprinse de către centrele comune de cercetare instituite de Comisie. |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea cunoașterii reciproce și a formării în rândul actorilor angajați în combaterea criminalității informatice în Europa. În special, ar fi oportună formarea unei rețele a șefilor de servicii de combatere a criminalității informatice. Această inițiativă ar suplimenta, într-adevăr, lucrările întreprinse de către grupurile de experți active în domeniu, care vor avea în vedere nu numai riscurile viitoare, ci și procedurile pentru acțiuni urgente în caz de incidente majore, în mod similar grupului instituit sub auspiciile Europol, sau lucrările întreprinse de către centrele comune de cercetare instituite de Comisie.

| (c) | consolidarea cooperării tehnice internaționale cu țările terțe, care se confruntă într-o măsură crescândă cu acest flagel infracțional, precum și a asistenței tehnice; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cooperării tehnice internaționale cu țările terțe, care se confruntă într-o măsură crescândă cu acest flagel infracțional, precum și a asistenței tehnice;

| 3. | INVITĂ, din acest punct de vedere, statele membre și Comisia să introducă măsuri bazate pe studii de caz, în special ținând seama de dezvoltările tehnologice, pentru elaborarea de instrumente destinate utilizării operaționale, pe termen scurt și mediu, precum:






  (a) | pe termen scurt:






  — | crearea unei platforme europene destinate semnalării infracțiunilor săvârșite prin intermediul internetului, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

INVITĂ, din acest punct de vedere, statele membre și Comisia să introducă măsuri bazate pe studii de caz, în special ținând seama de dezvoltările tehnologice, pentru elaborarea de instrumente destinate utilizării operaționale, pe termen scurt și mediu, precum:

(a)

pe termen scurt:

—

crearea unei platforme europene destinate semnalării infracțiunilor săvârșite prin intermediul internetului,

| — | elaborarea, în consultare cu operatorii privați, a unui model european de cooperare între organele de aplicare a legii și operatorii privați, |
| --- | --- |

—

elaborarea, în consultare cu operatorii privați, a unui model european de cooperare între organele de aplicare a legii și operatorii privați,

| — | descrierea a ceea ce se înțelege prin uzurparea identității pe internet, în conformitate cu legile naționale, |
| --- | --- |

—

descrierea a ceea ce se înțelege prin uzurparea identității pe internet, în conformitate cu legile naționale,

| — | instituirea unor cadre naționale și schimbul de bune practici privind patrulele informatice, care reprezintă un instrument modern de combatere a criminalității pe internet, permițând schimbul de informații privind pseudonimele la nivel european, în conformitate cu legile naționale privind schimbul de date, |
| --- | --- |

—

instituirea unor cadre naționale și schimbul de bune practici privind patrulele informatice, care reprezintă un instrument modern de combatere a criminalității pe internet, permițând schimbul de informații privind pseudonimele la nivel european, în conformitate cu legile naționale privind schimbul de date,

| — | recursul la echipe comune de anchetă și de investigație, |
| --- | --- |

—

recursul la echipe comune de anchetă și de investigație,

| — | identificarea unei soluții la problemele cauzate de roaming-ul în rețelele electronice și de caracterul anonim al produselor preplătite de telecomunicație; |
| --- | --- |

—

identificarea unei soluții la problemele cauzate de roaming-ul în rețelele electronice și de caracterul anonim al produselor preplătite de telecomunicație;

| (b) | pe termen mediu:






  — | schimburi cu privire la mecanismele de blocare și/sau închidere a site-urilor de pornografie infantilă în toate statele membre. Furnizorii de servicii ar trebui să fie încurajați să adopte aceste măsuri. Dacă este necesar, platforma europeană ar putea constitui un instrument pentru instituirea unei liste negre comune, |
| --- | --- | --- |

(b)

pe termen mediu:

—

schimburi cu privire la mecanismele de blocare și/sau închidere a site-urilor de pornografie infantilă în toate statele membre. Furnizorii de servicii ar trebui să fie încurajați să adopte aceste măsuri. Dacă este necesar, platforma europeană ar putea constitui un instrument pentru instituirea unei liste negre comune,

| — | facilitarea perchizițiilor la distanță, dacă acest lucru este prevăzut de legislația națională, permițând echipelor de anchetă un acces rapid la informații, cu acordul țării gazdă, |
| --- | --- |

—

facilitarea perchizițiilor la distanță, dacă acest lucru este prevăzut de legislația națională, permițând echipelor de anchetă un acces rapid la informații, cu acordul țării gazdă,

| — | elaborarea unor definiții temporare a categoriilor de infracțiuni și a indicatorilor statistici pentru a încuraja strângerea de date statistice comparabile cu privire la diferitele forme de criminalitate informatică, ținând cont de demersurile pe care Uniunea Europeană le întreprinde în prezent în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor definiții temporare a categoriilor de infracțiuni și a indicatorilor statistici pentru a încuraja strângerea de date statistice comparabile cu privire la diferitele forme de criminalitate informatică, ținând cont de demersurile pe care Uniunea Europeană le întreprinde în prezent în acest domeniu;

| 4. | INVITĂ Comisia să evalueze progresele realizate în punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute la punctele 2 și 3 de mai sus. Solicită, prin urmare, statelor membre să îl informeze cu privire la contribuțiile lor; |
| --- | --- |

4.

INVITĂ Comisia să evalueze progresele realizate în punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute la punctele 2 și 3 de mai sus. Solicită, prin urmare, statelor membre să îl informeze cu privire la contribuțiile lor;

| 5. | SOLICITĂ punerea în aplicare de măsuri suplimentare pe termen lung, în cadrul domeniului de aplicare al viitorului program pe termen lung JLS (2010-2014). |
| --- | --- |

5.

SOLICITĂ punerea în aplicare de măsuri suplimentare pe termen lung, în cadrul domeniului de aplicare al viitorului program pe termen lung JLS (2010-2014).

---

(1)  JO L 69, 16.3.2005, p. 67.

(2)  Doc. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

ANEXĂ

| 1. | Autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat (1) ar trebui să fie încurajate în vederea angajării în schimbul de informații operaționale și strategice pentru consolidarea capacității lor de identificare și de combatere a tipurilor emergente de criminalitate informatică. Autoritățile de aplicare a legii ar trebui să fie încurajate să informeze furnizorii de servicii cu privire la tendințele în domeniul criminalității informatice. |
| --- | --- |

1.

Autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat (1) ar trebui să fie încurajate în vederea angajării în schimbul de informații operaționale și strategice pentru consolidarea capacității lor de identificare și de combatere a tipurilor emergente de criminalitate informatică. Autoritățile de aplicare a legii ar trebui să fie încurajate să informeze furnizorii de servicii cu privire la tendințele în domeniul criminalității informatice.

| 2. | În special, statele membre sunt încurajate să instituie un sistem standardizat pentru un schimb de informații operaționale și strategice fiabil între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat. Componentele esențiale ale acestui sistem includ următoarele structuri și proceduri: |
| --- | --- |

2.

În special, statele membre sunt încurajate să instituie un sistem standardizat pentru un schimb de informații operaționale și strategice fiabil între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat. Componentele esențiale ale acestui sistem includ următoarele structuri și proceduri:

| 3. | Punctele permanente de contact: ar trebui instituite punctele permanente de contact ale autorităților de aplicare a legii — și echivalentele în sectorul privat — pentru a îmbunătăți claritatea și eficiența proceselor solicitare-răspuns. Echivalentul din sectorul privat ar trebui, de asemenea, să asigure furnizorului un serviciu în afara orelor de program, pentru a răspunde solicitărilor urgente de aplicare a legii. Calificativul de „urgent” ar trebui să fie convenit între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat. |
| --- | --- |

3.

Punctele permanente de contact: ar trebui instituite punctele permanente de contact ale autorităților de aplicare a legii — și echivalentele în sectorul privat — pentru a îmbunătăți claritatea și eficiența proceselor solicitare-răspuns. Echivalentul din sectorul privat ar trebui, de asemenea, să asigure furnizorului un serviciu în afara orelor de program, pentru a răspunde solicitărilor urgente de aplicare a legii. Calificativul de „urgent” ar trebui să fie convenit între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat.

| 4. | Sectorul privat și autoritățile de aplicare a legii sunt încurajate să își ofere reciproc asistență în ceea ce privește educația, formarea și alte forme de sprijin în cadrul serviciilor și operațiilor lor. |
| --- | --- |

4.

Sectorul privat și autoritățile de aplicare a legii sunt încurajate să își ofere reciproc asistență în ceea ce privește educația, formarea și alte forme de sprijin în cadrul serviciilor și operațiilor lor.

| 5. | Formularul standard de solicitare: la nivel național și, dacă este posibil, în raport cu țările terțe, autoritățile de aplicare a legii ar trebui să standardizeze și structureze formularul utilizat pentru trimiterea solicitărilor și, respectiv, a răspunsurilor la acestea. Sectorul privat ar trebui să utilizeze formularul menționat anterior atunci când răspunde unor solicitări de aplicare a legii. Ca o cerință minimă, solicitările de aplicare a legii ar trebui să fie formulate în scris, de preferință în format electronic, și ar trebui să conțină următoarele informații:






  — | număr de referință, |
| --- | --- | --- |

5.

Formularul standard de solicitare: la nivel național și, dacă este posibil, în raport cu țările terțe, autoritățile de aplicare a legii ar trebui să standardizeze și structureze formularul utilizat pentru trimiterea solicitărilor și, respectiv, a răspunsurilor la acestea. Sectorul privat ar trebui să utilizeze formularul menționat anterior atunci când răspunde unor solicitări de aplicare a legii. Ca o cerință minimă, solicitările de aplicare a legii ar trebui să fie formulate în scris, de preferință în format electronic, și ar trebui să conțină următoarele informații:

—

număr de referință,

| — | trimitere la baza juridică, |
| --- | --- |

—

trimitere la baza juridică,

| — | date specifice solicitate, |
| --- | --- |

—

date specifice solicitate,

| — | fus orar, |
| --- | --- |

—

fus orar,

| — | informații pentru verificarea sursei solicitării. |
| --- | --- |

—

informații pentru verificarea sursei solicitării.

| 6. | Niveluri de prioritate ale solicitării: Între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat ar trebui convenit un sistem de stabilire a priorităților privind solicitările de aplicare a legii. |
| --- | --- |

6.

Niveluri de prioritate ale solicitării: Între autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat ar trebui convenit un sistem de stabilire a priorităților privind solicitările de aplicare a legii.

| 7. | Autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat ar trebui să țină seama de costurile implicate de formularea solicitărilor și de asigurarea răspunsului la acestea. În dezvoltarea procedurilor ar trebui să se ia în considerare impactul financiar al acestor activități și aspecte legate de finanțarea costurilor sau compensarea echitabilă a părților relevante. |
| --- | --- |

7.

Autoritățile de aplicare a legii și sectorul privat ar trebui să țină seama de costurile implicate de formularea solicitărilor și de asigurarea răspunsului la acestea. În dezvoltarea procedurilor ar trebui să se ia în considerare impactul financiar al acestor activități și aspecte legate de finanțarea costurilor sau compensarea echitabilă a părților relevante.

| 8. | Se solicită Comisiei Europene, statelor membre și actorilor din sectorul privat să faciliteze schimbul de bune practici, în temeiul punctelor 1-7 de mai sus, în vederea apropierii mecanismelor naționale și, într-un termen determinat, să faciliteze crearea unui sistem de schimb de informații operaționale și strategice la nivel european. |
| --- | --- |

8.

Se solicită Comisiei Europene, statelor membre și actorilor din sectorul privat să faciliteze schimbul de bune practici, în temeiul punctelor 1-7 de mai sus, în vederea apropierii mecanismelor naționale și, într-un termen determinat, să faciliteze crearea unui sistem de schimb de informații operaționale și strategice la nivel european.

---

(1)  Termenul de „sector privat” include nu doar societățile din sectorul privat, ci și alți actori relevanți din industria tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), inclusiv echipele de răspuns pentru incidente de securitate în domeniul IT (CERT).

---

Comisie

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 martie 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3042 |
| JPY | yen japonez | 128,51 |
| DKK | coroana daneză | 7,4563 |
| GBP | lira sterlină | 0,92055 |
| SEK | coroana suedeză | 10,9869 |
| CHF | franc elvețian | 1,5421 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,7650 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,523 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 295,53 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7075 |
| PLN | zlot polonez | 4,4330 |
| RON | leu românesc nou | 4,2860 |
| TRY | lira turcească | 2,2067 |
| AUD | dolar australian | 1,9679 |
| CAD | dolar canadian | 1,6534 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,1109 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4568 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9972 |
| KRW | won sud-coreean | 1 852,79 |
| ZAR | rand sud-african | 12,9043 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,9183 |
| HRK | kuna croată | 7,4347 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 585,19 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7897 |
| PHP | peso Filipine | 63,050 |
| RUB | rubla rusească | 45,1465 |
| THB | baht thailandez | 46,710 |
| BRL | real brazilian | 2,9706 |
| MXN | peso mexican | 18,7348 |
| INR | rupie indiană | 67,0360 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3042

JPY

yen japonez

128,51

DKK

coroana daneză

7,4563

GBP

lira sterlină

0,92055

SEK

coroana suedeză

10,9869

CHF

franc elvețian

1,5421

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,7650

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,523

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

295,53

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7075

PLN

zlot polonez

4,4330

RON

leu românesc nou

4,2860

TRY

lira turcească

2,2067

AUD

dolar australian

1,9679

CAD

dolar canadian

1,6534

HKD

dolar Hong Kong

10,1109

NZD

dolar neozeelandez

2,4568

SGD

dolar Singapore

1,9972

KRW

won sud-coreean

1 852,79

ZAR

rand sud-african

12,9043

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,9183

HRK

kuna croată

7,4347

IDR

rupia indoneziană

15 585,19

MYR

ringgit Malaiezia

4,7897

PHP

peso Filipine

63,050

RUB

rubla rusească

45,1465

THB

baht thailandez

46,710

BRL

real brazilian

2,9706

MXN

peso mexican

18,7348

INR

rupie indiană

67,0360

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/20

---

Notă privind acordurile preferențiale care prevăd cumulul diagonal de origine între Comunitate, țările din Balcanii de Vest și Turcia

(2009/C 62/07)

În cadrul Procesului de stabilizare și asociere (PSA), Comunitatea Europeană a negociat acorduri de stabilizare și asociere (ASA) cu țările din Balcanii de Vest (Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia). Acordurile de stabilizare și asociere cu Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au intrat în vigoare. Până la intrarea în vigoare a acordurilor de stabilizare și asociere, sunt aplicabile acordurile interimare privind comerțul și aspectele legate de comerț cu Albania, Bosnia și Herțegovina și Muntenegru.

Articolele 3 și 4 din protocoalele referitoare la definirea conceptului de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă în cadrul ASA sau al acordurilor interimare încheiate între Comunitatea Europeană și Albania (1), Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (2) și, respectiv, Muntenegru prevăd un cumul diagonal de origine între părțile implicate (3) și, pentru produsele aflate sub incidența Deciziei nr. 1/95 a Comitetului mixt CE-Turcia, Turcia (4).

La alineatul (4) din articolele menționate, Comunitatea și țările respective își notifică reciproc, prin intermediul Comisiei Europene, acordurile cu celelalte țări și regulile de origine conexe în vigoare. Comisia Europeană publică apoi în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene data la care cumulul diagonal prevăzut la articolele respective se aplică pentru produsele care îndeplinesc condițiile necesare. Acesta este scopul prezentei comunicări.

Trebuie amintit că acest cumul poate fi aplicat doar dacă țările în care are loc producția finală și cele de destinație finală au încheiat acorduri de liber schimb, care conțin reguli de origine identice cu toate țările care au participat la procesul de obținere a statutului de mărfuri originare, și anume cu toate țările de origine ale tuturor materialelor folosite. Materialele originare din țări care nu au semnat un acord cu țările în care are loc producția finală sau cu cele de destinație finală trebuie tratate ca neoriginare.

Tabelul de mai jos ilustrează situația existentă între țările implicate într-un astfel de cumul, specificând datele de intrare în vigoare a protocoalelor conexe privind originea și a modificărilor la acestea. Cumulul diagonal se poate aplica în cazul în care țara de destinație finală este un stat membru al Comunității Europene sau, pentru produsele incluse în Decizia nr. 1/95 a Comitetului mixt CE-Turcia, Turcia.

Codurile de țară ISO-alfa 2 pentru țările enumerate în tabel figurează mai jos:

| — | Albania |
| --- | --- |

—

Albania

AL

| — | Bosnia și Herțegovina |
| --- | --- |

—

Bosnia și Herțegovina

BA

| — | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei |
| --- | --- |

—

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

MK (5)

| — | Muntenegru |
| --- | --- |

—

Muntenegru

ME

| — | Serbia |
| --- | --- |

—

Serbia

RS

| — | Turcia |
| --- | --- |

—

Turcia

TR

Prezenta comunicare va fi actualizată dacă este cazul.

Data aplicării protocoalelor privind regulile de origine care prevăd cumulul diagonal între Comunitate, Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia și Turcia

| | UE | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | — | |
| Legendă:






  — | Acord interimar care nu a intrat încă în vigoare. |

UE

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

—

Legendă:

—

Acord interimar care nu a intrat încă în vigoare.

---

(1)  Protocol înlocuit prin anexa VII la protocolul la acordul interimar pentru a ține seama de aderarea Bulgariei și României la Uniunea Europeană.

(2)  Protocol înlocuit prin anexa IX la protocolul la ASA pentru a ține seama de aderarea Bulgariei și României la Uniunea Europeană.

(3)  Protocolul la ASA cu Croația referitor la definirea conceptului de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă (înlocuit prin anexa X la protocol pentru a ține seama de aderarea Bulgariei și României) nu prevede cumulul diagonal. Acordul interimar cu Serbia nu este încă implementat. Schimburile comerciale cu teritoriul vamal al Kosovo nu sunt reglementate de niciun acord de stabilizare și asociere sau acord interimar.

(4)  Turcia ar putea participa la un sistem de cumul diagonal de origine care să includă Comunitatea Europeană și țările din Balcanii de Vest cu condiția ca propriile acorduri cu țările din Balcanii de Vest să prevadă un cumul diagonal de origine.

(5)  Codul ISO 3166. Cod provizoriu care nu afectează în niciun fel denumirea definitivă a țării, care va fi adoptată după încheierea negocierilor care au loc în prezent sub egida Organizației Națiunilor Unite.

(6)  Acordurile actuale între Turcia și unele țări din Balcanii de Vest (AL, BA, MK) prevăd doar cumulul bilateral. Procesul de modificare a protocoalelor inițiale conform cumulului prevăzut de PSA+ se află, în prezent, în discuție între aceste țări.

Legendă:

| — | Acord interimar care nu a intrat încă în vigoare. |
| --- | --- |

—

Acord interimar care nu a intrat încă în vigoare.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 62/08)

| 1. | La data de 10 martie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Enel S.p.A. („Enel”, Italia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul unic asupra întreprinderii Endesa S.A („Endesa”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 martie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Enel S.p.A. („Enel”, Italia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul unic asupra întreprinderii Endesa S.A („Endesa”, Spania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Enel: activă în producția, distribuția și furnizarea energiei electrice în Italia, Spania, Bulgaria, România, Grecia, Slovacia, Rusia, Franța, America de Nord și America de Sud. Întreprinderea este, de asemenea, activă în comercializarea energiei electrice în toată Europa și în cumpărarea și vânzarea de gaze naturale, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Enel: activă în producția, distribuția și furnizarea energiei electrice în Italia, Spania, Bulgaria, România, Grecia, Slovacia, Rusia, Franța, America de Nord și America de Sud. Întreprinderea este, de asemenea, activă în comercializarea energiei electrice în toată Europa și în cumpărarea și vânzarea de gaze naturale,

| — | în cazul întreprinderii Endesa: activă în producția, distribuția și furnizarea energiei electrice în Spania, Portugalia, Țările de Jos, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, America de Sud și America de Nord. Întreprinderea este, de asemenea, activă în comercializarea energiei electrice în toată Europa și în sectoarele gazelor naturale, al extracției cărbunelui și al bunurilor imobiliare în Spania. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Endesa: activă în producția, distribuția și furnizarea energiei electrice în Spania, Portugalia, Țările de Jos, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, America de Sud și America de Nord. Întreprinderea este, de asemenea, activă în comercializarea energiei electrice în toată Europa și în sectoarele gazelor naturale, al extracției cărbunelui și al bunurilor imobiliare în Spania.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax +32 22964301 sau 2967244 sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5494 — Enel/Endesa, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax +32 22964301 sau 2967244 sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5494 — Enel/Endesa, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

ALTE ACTE

Comisie

| 17.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 62/23

---

Anunț privind o solicitare formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE — Prelungirea termenului

Solicitare formulată de o entitate contractantă

(2009/C 62/09)

La data de 26 februarie 2009, Comisia a primit o solicitare formulată în temeiul articolului 30 alineatul (5) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (1).

Solicitarea respectivă, formulată de Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V., se referă la prospectarea și extracția de petrol și gaze în Țările de Jos. Solicitarea a făcut obiectul publicării în JO C 53 din 6 martie 2009, p. 27. Termenul inițial expiră la data de 27 mai 2009.

Deoarece este necesar ca serviciile Comisiei să obțină și să examineze informații suplimentare și în conformitate cu dispozițiile articolului 30 alineatul (6) a doua teză, termenul de care dispune Comisia pentru a lua o decizie în privința acestei solicitări se prelungește cu trei luni.

Prin urmare, termenul final expiră la data de 27 august 2009.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

---