# Euroopan unionin C 61/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 61 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta16. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 61

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta16. maaliskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous16. täysistunto pidettiin 23.–28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea). |
| 2009/C 061/01 | Tiistaina 25. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 1 |
| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 1 |
| Varajäsenet | 1 |
| Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.388) | 2 |
| AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen viidennentoista täysistunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 271, 25.10.2008) | 2 |
| Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset työvaliokunnan 24. marraskuuta pidetyssä kokouksessa tehdyt päätökset mukaan luettuina | 2 |
| Mietintö avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.). Esittelijät: Waven William (Seychellit) ja Anne Van Lancker | 2 |
| Mietintö lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.). Esittelijät: Ana Rita Sithole (Mosambik) ja Liam Aylward | 2 |
| Vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteet: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 3 |
| IT-koulutus AKT-valtioissa: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 3 |
| 2009/C 061/02 | Keskiviikkona 26. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja | 4 |
| Varajäsenet | 4 |
| Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä: keskustelu | 4 |
| Kiireelliset asiat 1: Mauritanian tilanne | 4 |
| Kiireelliset asiat 2: Zimbabwen tilanne | 4 |
| Talouskumppanuussopimukset — Tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 4 |
| 2009/C 061/03 | Torstaina 27. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| Varajäsenet | 5 |
| Yhteispuheenjohtajan lausuma terroristi-iskuista Mumbaissa, Intiassa | 5 |
| Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma | 5 |
| Komission kyselytunti | 5 |
| Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. täysistunnossa Ljubljanassa (Sloveniassa) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 5 |
| Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma | 5 |
| Keskustelu komission kanssa | 6 |
| Mietintö siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.). Esittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke | 6 |
| Yhteispuheenjohtajan ilmoitukset | 6 |
| AKT-neuvoston puheenjohtajana toimivan Burkina Fason talous- ja valtiovarainministerin Lucien Marie-Noël Bembamban julkilausuma | 6 |
| EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan Ranskan entisen yhteistyö- ja frankofonia-apulaisministerin Pierre-André Wiltzerin julkilausuma | 6 |
| Neuvoston kyselytunti | 6 |
| Keskustelu neuvoston kanssa | 6 |
| Ilmastonmuutoksen vaikutukset pieniin saarivaltioihin: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 6 |
| Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueellisten kansalaisyhteiskunnan edustajien puheenvuorot | 7 |
| Kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat | 7 |
| 2009/C 061/04 | Perjantaina 28. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |
| Varajäsenet | 8 |
| Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 27. marraskuuta 2008 pidetystä istunnosta | 8 |
| Työryhmien tiivistelmäraportit | 8 |
| Äänestys tarkistuksesta, jolla muutetaan työjärjestystä | 8 |
| Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 8 |
| Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 8 |
| Maailmanlaajuista elintarvike- ja rahoituskriisiä koskevan Port Moresbyn julistuksen hyväksyminen | 8 |
| Muut asiat | 9 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnon aika ja paikka | 9 |
| Liite I   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 10 |
| Liite II   Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008 pidetyn kokouksen läsnäololista | 14 |
| Liite III   Tiistaina 25. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirjan liite | 18 |
| Liite IV   Hyväksytyt päätöslauselmat | 19 |
| —   Päätöslauselma siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä | 19 |
| —   Päätöslauselma avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä | 26 |
| —   Päätöslauselma lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista | 31 |
| —   Päätöslauselma Mauritanian tilanteesta | 37 |
| —   Päätöslauselma Zimbabwen tilanteesta | 40 |
| —   Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä | 42 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous16. täysistunto pidettiin 23.–28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea).

2009/C 061/01

Tiistaina 25. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

Virallinen avajaisistunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

1

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

1

Varajäsenet

1

Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.388)

2

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen viidennentoista täysistunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 271, 25.10.2008)

2

Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset työvaliokunnan 24. marraskuuta pidetyssä kokouksessa tehdyt päätökset mukaan luettuina

2

Mietintö avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.). Esittelijät: Waven William (Seychellit) ja Anne Van Lancker

2

Mietintö lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.). Esittelijät: Ana Rita Sithole (Mosambik) ja Liam Aylward

2

Vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteet: keskustelu ilman päätöslauselmaa

3

IT-koulutus AKT-valtioissa: keskustelu ilman päätöslauselmaa

3

2009/C 061/02

Keskiviikkona 26. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja

4

Varajäsenet

4

Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä: keskustelu

4

Kiireelliset asiat 1: Mauritanian tilanne

4

Kiireelliset asiat 2: Zimbabwen tilanne

4

Talouskumppanuussopimukset — Tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

4

2009/C 061/03

Torstaina 27. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

Varajäsenet

5

Yhteispuheenjohtajan lausuma terroristi-iskuista Mumbaissa, Intiassa

5

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma

5

Komission kyselytunti

5

Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. täysistunnossa Ljubljanassa (Sloveniassa) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

5

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma

5

Keskustelu komission kanssa

6

Mietintö siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.). Esittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke

6

Yhteispuheenjohtajan ilmoitukset

6

AKT-neuvoston puheenjohtajana toimivan Burkina Fason talous- ja valtiovarainministerin Lucien Marie-Noël Bembamban julkilausuma

6

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan Ranskan entisen yhteistyö- ja frankofonia-apulaisministerin Pierre-André Wiltzerin julkilausuma

6

Neuvoston kyselytunti

6

Keskustelu neuvoston kanssa

6

Ilmastonmuutoksen vaikutukset pieniin saarivaltioihin: keskustelu ilman päätöslauselmaa

6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueellisten kansalaisyhteiskunnan edustajien puheenvuorot

7

Kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat

7

2009/C 061/04

Perjantaina 28. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

Varajäsenet

8

Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 27. marraskuuta 2008 pidetystä istunnosta

8

Työryhmien tiivistelmäraportit

8

Äänestys tarkistuksesta, jolla muutetaan työjärjestystä

8

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

8

Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

8

Maailmanlaajuista elintarvike- ja rahoituskriisiä koskevan Port Moresbyn julistuksen hyväksyminen

8

Muut asiat

9

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnon aika ja paikka

9

Liite I   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo

10

Liite II   Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008 pidetyn kokouksen läsnäololista

14

Liite III   Tiistaina 25. marraskuuta 2008 pidetyn istunnon pöytäkirjan liite

18

Liite IV   Hyväksytyt päätöslauselmat

19

—   Päätöslauselma siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä

19

—   Päätöslauselma avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä

26

—   Päätöslauselma lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista

31

—   Päätöslauselma Mauritanian tilanteesta

37

—   Päätöslauselma Zimbabwen tilanteesta

40

—   Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä

42

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous 16. täysistunto pidettiin 23.–28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea).

| 16.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 61/1

---

TIISTAINA 25. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 61/01)

(Istunto avattiin klo 11.00)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vt. yhteispuheenjohtaja Tony Aimo (Papua-Uusi-Guinea), AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Glenys Kinnock ja Papua-Uusi-Guinean varapääministeri Puka Temu.

(Istunto keskeytettiin klo 11.50 ja sitä jatkettiin klo 15.15.)

PUHETTA JOHTI: yhteispuheenjohtaja Glenys Kinnock

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

1.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin puhemiehen toimittamassa muodossa.

2.   Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Hän ehdotti kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, että edustajat rekisteröidään ja että heidän nimensä liitetään pöytäkirjaan.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi asian.

3.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Audy (Coelhon varajäsen), Budreikaitė (Buskin varajäsen), Ford (Arifin varajäsen), Gill (Grönerin varajäsen), Goebbels (Bullmannin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Morillonin varajäsen), Lavarra (Zanin varajäsen), Leinen (Jönsin varajäsen), Maldeikis (Louis'n varajäsen), D. Martin (Fraile Cantónin varajäsen), Neris (E. Ferreiran varajäsen), Olajos (Mitchellin varajäsen), Sornosa Martínez (Scheelen varajäsen), Sudre (Gaubertin varajäsen) ja Zwiefka (Záborskán varajäsen).

4.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.388)

Puheenvuorot: Assarid (Mali), Deva, Cashman, Bowis, Martens, Gahler ja Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit).

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

5.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen viidennentoista täysistunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 271, 25.10.2008)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

6.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset työvaliokunnan 24. marraskuuta pidetyssä kokouksessa tehdyt päätökset mukaan luettuina

Yhteispuheenjohtaja kertoi, että työvaliokunnan 24. marraskuuta pidetyssä kokouksessa päätettiin, että:

| — | merirosvoudesta Somalian aluevesillä keskustellaan poliittisten asioiden valiokunnan seuraavassa kokouksessa helmikuussa 2009; |
| --- | --- |

—

merirosvoudesta Somalian aluevesillä keskustellaan poliittisten asioiden valiokunnan seuraavassa kokouksessa helmikuussa 2009;

| — | AKT-jäsenten päivärahat ja korvausten maksamiseen Euroopan parlamentin jäsenille ja AKT-jäsenille sovellettavat eri säännöt otetaan esille komissaari Louis Michelin kanssa viikon aikana ja asiaa käsitellään työvaliokunnan seuraavassa kokouksessa; |
| --- | --- |

—

AKT-jäsenten päivärahat ja korvausten maksamiseen Euroopan parlamentin jäsenille ja AKT-jäsenille sovellettavat eri säännöt otetaan esille komissaari Louis Michelin kanssa viikon aikana ja asiaa käsitellään työvaliokunnan seuraavassa kokouksessa;

| — | banaaneita käsitellään talouskumppanuussopimuksista käytävän keskustelun aikana; |
| --- | --- |

—

banaaneita käsitellään talouskumppanuussopimuksista käytävän keskustelun aikana;

| — | työvaliokunta antaa lausuman koskien EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion poissaoloa yhteisestä edustajakokouksesta; |
| --- | --- |

—

työvaliokunta antaa lausuman koskien EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion poissaoloa yhteisestä edustajakokouksesta;

| — | yhteissihteeristö aloittaa valmistelut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaalitarkkailumatkaa varten ensi kesäkuun Euroopan parlamentin vaaleissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja johonkin muuhun jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

—

yhteissihteeristö aloittaa valmistelut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaalitarkkailumatkaa varten ensi kesäkuun Euroopan parlamentin vaaleissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja johonkin muuhun jäsenvaltioon;

| — | kolmas alueiden kokous järjestetään 23. helmikuuta 2009 alkavalla viikolla Karibianmeren alueella ja siitä lähetetään virallinen kutsu 10. joulukuuta mennessä; |
| --- | --- |

—

kolmas alueiden kokous järjestetään 23. helmikuuta 2009 alkavalla viikolla Karibianmeren alueella ja siitä lähetetään virallinen kutsu 10. joulukuuta mennessä;

| — | neljäs alueiden kokous järjestetään heti 18. täysistunnon jälkeen Länsi-Afrikan alueella, ja alueen jäsenet päättävät kokouksen isäntämaan; |
| --- | --- |

—

neljäs alueiden kokous järjestetään heti 18. täysistunnon jälkeen Länsi-Afrikan alueella, ja alueen jäsenet päättävät kokouksen isäntämaan;

| — | aluekohtaisia strategia-asiakirjoja käsitellään taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnassa sen seuraavasta kokouksesta alkaen ja muita valiokuntia kuullaan niiden vastuualueiden osalta; |
| --- | --- |

—

aluekohtaisia strategia-asiakirjoja käsitellään taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnassa sen seuraavasta kokouksesta alkaen ja muita valiokuntia kuullaan niiden vastuualueiden osalta;

| — | työvaliokunnan ihmisoikeusmietintö kuolemanrangaistuksesta hyväksyttiin tarkistettuna ja se julkistetaan; |
| --- | --- |

—

työvaliokunnan ihmisoikeusmietintö kuolemanrangaistuksesta hyväksyttiin tarkistettuna ja se julkistetaan;

| — | työvaliokunnan mietintö valtiosta riippumattomista toimijoista saatetaan päätökseen seuraavassa työvaliokunnan kokouksessa; |
| --- | --- |

—

työvaliokunnan mietintö valtiosta riippumattomista toimijoista saatetaan päätökseen seuraavassa työvaliokunnan kokouksessa;

| — | 17. täysistunto järjestetään Prahassa, Tšekin tasavallassa 6.–9. huhtikuuta 2009 ja 18. täysistunto Luandassa, Angolassa 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

—

17. täysistunto järjestetään Prahassa, Tšekin tasavallassa 6.–9. huhtikuuta 2009 ja 18. täysistunto Luandassa, Angolassa 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009.

Edustajakokous hyväksyi Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA ) tarkkailijan asemaa koskevan hakemuksen.

Yhteispuheenjohtaja esitteli lyhyesti viikon sosiaaliset tapahtumat ja keskiviikkoiltapäivän työryhmät. Hän selosti myös, kuinka puheaikaa myönnetään.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: tiistai 25. marraskuuta klo 18.00; |
| --- | --- |

—

pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: tiistai 25. marraskuuta klo 18.00;

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiä asioita koskeviin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: keskiviikko 26. marraskuuta klo 12.00; |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiä asioita koskeviin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: keskiviikko 26. marraskuuta klo 12.00;

| — | äänestystapoja koskevat kysymykset: tiistai 27. marraskuuta klo 18.00, kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestystapoja koskevat kysymykset: tiistai 27. marraskuuta klo 18.00, kirjallisesti.

Mietintö avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.). Esittelijät: Waven William (Seychellit) ja Anne Van Lancker

William (Seychellit) ja Van Lancker esittelivät laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Dombrovskis, Baldeh (Gambia), Budreikaitė, Deerpalsing (Mauritius), Deva, Kamar (Kenia), Alma (Niger), Martens, Rosati, Deng Dekuek (Sudan), Agnoletto, Jean-Marie (Saint Lucia), Sudre, Ramotar (Guyana) ja Baum (Euroopan komissio).

William (Seychellit) ja Van Lancker vastasivat keskustelussa esiin tulleisiin kysymyksiin.

Mietintö lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.). Esittelijät: Ana Rita Sithole (Mosambik) ja Liam Aylward

Sithole (Mosambik) ja Aylward esittelivät laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Bowis, Haug, O. Schmidt, Assarid (Mali), Grabowska, Alma (Niger), Novak, Deng Dekuek (Sudan), William (Seychellit), Deva, Roithova, Jouye de Grandmaison ja Baum (Euroopan komissio).

Sithole (Mosambik) ja Aylward vastasivat keskustelussa esiin tulleisiin kysymyksiin.

9.   Vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteet: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Puheenvuorot: Pimple (YK:n vuosituhatkampanja), Gomes, Toga (Etiopia), Bowis, Kamar (Kenia), Budreikaitė, Tabai (Kiribati), Mataola (Malawi), Assarid (Mali), Gill, Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Abdullahi (Nigeria), William (Seychellit), Novak, Zimmer, Mugambe (Uganda) ja Baum (Euroopan komissio).

Mugambe (Uganda) kiinnitti edustajakokouksen huomioon kahteen Itä-Afrikan alueen suureen huolenaiheeseen: äitiyskuolleisuus (MDG5) ja pienaseiden ja kevytaseiden leviäminen. Yhteispuheenjohtaja ilmaisi yhteisen edustajakokouksen moraalisen tuen ja ehdotti, että näistä asioista keskustellaan edustajakokouksen alueiden kokouksen puitteissa.

10.   IT-koulutus AKT-valtioissa: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Puheenvuorot: Pagelio (Papua-Uusi-Guinean koulutusministeri), Deva, Martens, Leinen ja Ribeiro e Castro.

(Istunto päättyi klo 19.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 16.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 61/4

---

KESKIVIIKKONA 26. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 61/02)

(Istunto avattiin klo 9.30.)

PUHETTA JOHTI: RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Audy (Coelhon varajäsen), Budreikaitė (Buskin varajäsen), Czarnecki (de Villiers'n varajäsen), Ford (Arifin varajäsen), Gill (Grönerin varajäsen), Goebbels (Bullmannin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Morillonin varajäsen), Lavarra (Zanin varajäsen), Leinen (Jönsin varajäsen), Maldeikis (Louis'n varajäsen), D. Martin (Fraile Cantónin varajäsen), Neris (E. Ferreiran varajäsen), Olajos (Mitchellin varajäsen), Sudre (Gaubertin varajäsen) ja Zwiefka (Záborskán varajäsen).

2.   Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä: keskustelu

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Puheenvuorot: Boto (Technical Centre for Agricultural and Rural Cooperation), Dombrovskis, Martens, Toga (Etiopia), Neris, Kamar (Kenia), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Bowis, Ramotar (Guyana), Olajos, Assarid (Mali), Gomes, Deerpalsing (Mauritius), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Aubert, Jean Marie (Saint Lucia), Goebbels, William (Seychellit), Ford, Roithova ja Baum (Euroopan komissio).

3.   Kiireelliset asiat 1: Mauritanian tilanne

Puheenvuorot: Audy, Bounkoulou (Kongon tasavalta), Toga (Etiopia), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Mauro, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Lehideux, Guelaye (Mauritania) ja Baum (Euroopan komissio).

Mauro ehdotti, että yhteisen edustajakokouksen työvaliokunta kokoontuisi Mauritanialla. Yhteispuheenjohtaja totesi, että ehdotuksesta ilmoitetaan työvaliokunnalle.

4.   Kiireelliset asiat 2: Zimbabwen tilanne

Puheenvuorot: Gahler, de Sousa (Angola), Bounkoulou (Kongon tasavalta), Gomes, Ribeiro e Castro, Grabowska, Assarid (Mali), Kaczmarek, Alma (Niger), Zimmer, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Dillen, Deng Dekuek (Sudan), O. Schmidt, Chidakwa (Zimbabwe), Holland (Zimbabwe) ja Baum (Euroopan komissio).

5.   Talouskumppanuussopimukset — Tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Puheenvuoron käyttivät: Thompson (Euroopan komissio), Gosselin (Tyynenmeren saarten foorumin sihteeristö), Schröder, Danata (Kamerun), Toga (Etiopia), Hutchinson, Kamar (Kenia), Lahai (Sierra Leone), Ford, Agnoletto, Deerpalsing (Mauritius), Mushelenga (Namibia), Audy, Alma (Niger), Abdullahi (Nigeria), Ribeiro e Castro, Polisi (Ruanda), D. Martin, William (Seychellit), Mugambe (Uganda) ja Milupi (Sambia).

Thompson (Euroopan komissio) vastasi esille otettuihin kysymyksiin.

Audy käytti työjärjestyspuheenvuoron ja totesi, että hän piti Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion poissaolosta annettua työvaliokunnan lausumaa epätarkkana, ja kysyi, millaisesta asiakirjasta oli kyse. Yhteispuheenjohtaja täsmensi, että kyseessä oli työvaliokunnan asiakirja.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että jo ilmoitettujen työryhmien lisäksi keskiviikkoiltapäivänä järjestetään jäsenten pyynnöstä kaksi muuta tutustumismatkaa Itä-Hirin ja Länsi-Hirin alueille.

Yhteispuheenjohtaja kiinnitti jäsenten huomion Samoan parlamentin jäsenen ja apulaisministerin, Tyynenmeren AKT-valtioiden talouskumppanuusneuvottelujen ministeritason johtavan neuvottelijan Hans Joachim Keilin tapaukseen. Hänet pidätettiin Yhdysvalloissa syyskuussa 2008 syytettynä maahanmuuttorikoksista ja hänet on nyt vapautettu takuita vastaan.

(Istunto keskeytettiin klo 13.30.)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 16.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 61/5

---

TORSTAINA 27. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 61/03)

(Istunto avattiin klo 9.20.)

PUHETTA JOHTI: KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Audy (Coelhon varajäsen), Budreikaitė (Buskin varajäsen), Czarnecki (de Villiers'n varajäsen), Ford (Arifin varajäsen), Gill (Grönerin varajäsen), Goebbels (Bullmannin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Morillonin varajäsen), Lavarra (Zanin varajäsen), Leinen (Jönsin varajäsen), Maldeikis (Louis'n varajäsen), D. Martin (Fraile Cantónin varajäsen), Neris (E. Ferreiran varajäsen), Olajos (Mitchellin varajäsen), Pomés Ruiz (López-Istúriz Whiten varajäsen), Sornosa Martínez (Scheelen varajäsen), Sudre (Gaubertin varajäsen) ja Zwiefka (Záborskán varajäsen).

2.   Yhteispuheenjohtajan lausuma terroristi-iskuista Mumbaissa, Intiassa

Puheenvuorot: yhteispuheenjohtaja Kinnock, Bowis, Gill ja Baldeh (Gambia).

Päätettiin, että yhteispuheenjohtajat lähettävät surunvalittelukirjeen Intian viranomaisille.

3.   Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma

Komission jäsen Michel antoi lausuman komission puolesta.

4.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 17 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja Michel antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

O. Schmidtin kysymys N:o 1 rahoituskriisin vaikutuksista vuosituhannen kehitystavoitteisiin ja talouskumppanuussopimuksiin

Assaridin (Mali) kysymys N:o 2 virallisesta kehitysavusta

Tapsoban (Burkina Faso) kysymys N:o 3 rahoituskriisistä

Van Lanckerin kysymys N:o 6 kymmenennen Euroopan kehitysrahaston maakohtaisten strategia-asiakirjojen välitarkastuksesta

Van Hecken kysymys N:o 8 Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) uskottavuudesta

Hutchinsonin kysymys N:o 10 kunnon työstä

Bowisin kysymys N:o 12 vammaisten oikeuksia koskevasta YK:n yleissopimuksesta

Aubertin kysymys N:o 14 luonnonvaroista

Leinenin kysymys N:o 4 talouskumppanuussopimuksista ja kansalaisyhteiskunnasta

Fordin kysymys N:o 5 Fidžin ja Papua-Uusi-Guinean kanssa solmittavasta täysimääräisestä talouskumppanuussopimuksesta

Williamin (Seychellit) kysymys N:o 16 yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (CDE) rahoittamisesta

Gomesin kysymys N:o 9 ihmisoikeusrikkomuksista Angolassa

Nerisin kysymys N:o 15 Euroopan unionin avusta Haitin luonnonkatastrofien jälkeen

Kysymysten nro 13 — Carlotti, jonka sijaisena toimi Hutchinson — ja 17 — Jardim Fernandes, jonka sijaisena toimi Gomes — laatijoilla ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten N:o 11 ja 7 laatijat eivät olleet paikalla.

5.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 15. täysistunnossa Ljubljanassa (Sloveniassa) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen Michel viittasi kokouksen osanottajille jaettuun asiakirjaan, jossa selvitetään Ljubljanassa (Slovenia) hyväksyttyjen päätöslauselmien jälkeisiä komission toimia.

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausuma

Komission jäsen Michel antoi lausuman komission puolesta.

Puheenvuorot: yhteispuheenjohtaja Kinnock, De Sousa (Angola), Hutchinson, Bounkoulou (Kongon tasavalta), Polisi (Ruanda), Aubert, Milupi (Sambia), Schröder, Sithole (Mosambik), Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), Gomes, Danata (Kamerun) ja Enguda Litumba (Kongon demokraattinen tasavalta).

Komission jäsen Michel vastasi kysymyksiin.

7.   Keskustelu komission kanssa

Puheenvuorot: Audy, Derpaalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Jimenez (Dominikaaninen tasavalta), Gahler, Holland (Zimbabwe), Cashman ja Jacinthe (Haiti).

Komission jäsen Michel vastasi kysymyksiin.

Komission jäsen Michel antoi lausuman viimeisen, Baldehin (Gambia) esittämän AKT-jäsenten päivärahoja koskevan kysymyksen johdosta ja selvitti, että AKT-sihteeristö vastaa budjetin hallinnosta AKT-jäsenten osalta.

Mietintö siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.). Esittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke

Klassou (Togo) ja Van Hecke esittelivät laatimansa mietinnön.

Puheenvuorot: Kaczmarek, Mustafa (Sudan), Gomes, Enguda Litumba (Kongon demokraattinen tasavalta), Ali (Etiopia), Aubert, Ramotar (Guyana), Zimmer, Zwiefka ja Baum (Euroopan komissio).

Klassou (Togo) ja Van Hecke päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 13.05 ja sitä jatkettiin klo 15.25.)

PUHETTA JOHTI: RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

9.   Yhteispuheenjohtajan ilmoitukset

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että komissaari Michelin tänä aamuna AKT-jäsenten päivärahoista antaman lausuman johdosta AKT-ryhmä oli valtuuttanut hänet lähettämään komission jäsenelle kirjeen, jonka tuloksesta kerrotaan seuraavassa työvaliokunnan kokouksessa.

Yhteispuheenjohtaja muistutti jäseniä, että työvaliokunta oli laatinut julkilausuman, joka oli jo jaettu ja jossa pahoiteltiin Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan poissaoloa yhteisestä edustajakokouksesta.

10.   AKT-neuvoston puheenjohtajana toimivan Burkina Fason talous- ja valtiovarainministerin Lucien Marie-Noël Bembamban julkilausuma

Bembamba antoi julkilausuman AKT-neuvoston puolesta.

11.   EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan Ranskan entisen yhteistyö- ja frankofonia-apulaisministerin Pierre-André Wiltzerin julkilausuma

Wiltzer antoi julkilausuman Euroopan unionin neuvoston puolesta.

12.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle oli esitetty yksi kysymys.

Bembamba vastasi seuraavaan kysymykseen:

Williamin (Seychellit) kysymys N:o 1 kalastuksesta.

Euroopan unionin neuvostolle oli esitetty viisitoista kysymystä.

Wiltzer vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin, joista osaan vastasi myös Bembamba:

Tapsoban (Burkina Faso) kysymys N:o 5 rahoituskriisistä

Van Lanckerin (Carlottin sijainen) kysymys N:o 6 AKT:n sisäisen budjetin ohjelmoinnista kymmenennen EKR:n puitteissa

Agnoletton kysymys N:o 7 peruslääkkeiden saatavuudesta

Schmidtin kysymys N:o 14 Dawit Isaakista Eritreassa

Gomesin kysymys N:o 15 ihmisoikeusrikkomuksista Angolassa

Bowisin kysymys N:o 9 vammaisten oikeuksia koskevasta YK:n yleissopimuksesta

Seuraaviin kysymyksiin ei esitetty lisäkysymyksiä:

Van Hecken kysymys N:o 2 maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä ja Leinenin kysymys N:o 3 rahoituskriisistä

Assaridin (Mali) kysymys N:o 4 virallisesta kehitysavusta

Van Lanckerin kysymys N:o 12 perhesuunnittelun sekä lisääntymisterveyteen liittyvien peruspalvelujen ja -tutkimuksen rahoituksesta

Nerisin kysymys N:o 8 alueellisesta yhteistyöstä Haitin luonnonkatastrofien jälkeen

Gomesin (Jardim Fernandesin sijainen) kysymys N:o 16 EU:n ja Zimbabwen suhteista

Aubertin kysymys N:o 10 luonnonvaroista

Williamin (Seychellit) kysymys N:o 13 Yhdistyneiden Kansakuntien parlamentaarisesta yleiskokouksesta.

13.   Keskustelu neuvoston kanssa

Puheenvuorot: Naib (Eritrea), Sudre, Veneto, Milebou (Gabon), William (Seychellit), Assarid (Mali), Bembamba (AKT-neuvosto) ja Wiltzer (EU:n neuvosto).

14.   Ilmastonmuutoksen vaikutukset pieniin saarivaltioihin: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Saulei (Papua-Uusi-Guinean yliopiston jatko-opintokeskus), Yausause (Papua-Uusi-Guinean ympäristöministeriön ilmastonmuutosvirasto), Bowis, Bounkoulou (Kongon tasavalta), Cashman, Baldeh (Gambia), Jouye de Grandmaison, Ramotar (Guyana), Rosati, Assarid (Mali), Jäätteenmäki, William (Seychellit) ja Sabatucci (Euroopan komissio).

15.   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueellisten kansalaisyhteiskunnan edustajien puheenvuorot

Puheenvuorot: Jahier (ETSK:n AKT-seurantakomitea) ja Anthony (ETSK:n AKT-seurantakomitea ja Fidžin ammattiyhdistykset).

16.   Kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat

Puheenvuorot: Baum (Euroopan komissio), Lahai (Sierra Leone), Assarid (Mali), Kombo (Kenia), Danata (Kamerun), Thomas (Saint Kitts ja Nevis), Tapsoba (Burkina Faso) ja William (Seychellit).

(Istunto päättyi klo 19.07.)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 16.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 61/8

---

PERJANTAINA 28. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 61/04)

(Istunto avattiin klo 8.50.)

PUHETTA JOHTI: KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet:

Attard-Montalto (Fernandesin varajäsen), Audy (Coelhon varajäsen), Budreikaitė (Buskin varajäsen), Czarnecki (de Villiers'n varajäsen), Ford (Arifin varajäsen), Gill (Grönerin varajäsen), Goebbels (Bullmannin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Morillonin varajäsen), Lavarra (Zanin varajäsen), Leinen (Jönsin varajäsen), Maldeikis (Louis'n varajäsen), D. Martin (Fraile Cantónin varajäsen), Neris (E. Ferreiran varajäsen), Olajos (Mitchellin varajäsen), Sornosa Martínez (Scheelen varajäsen), Sudre (Gaubertin varajäsen) ja Zwiefka (Záborskán varajäsen).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 27. marraskuuta 2008 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Työryhmien tiivistelmäraportit

| — | Bernard Lehideux Bougainvillen autonomisesta alueesta |
| --- | --- |

—

Bernard Lehideux Bougainvillen autonomisesta alueesta

| — | Waven William (Seychellit) kalastuksesta, etenkin tonnikalasta, Papua-Uusi-Guinean ja Euroopan unionin talouskukmppanuussopimuksen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Waven William (Seychellit) kalastuksesta, etenkin tonnikalasta, Papua-Uusi-Guinean ja Euroopan unionin talouskukmppanuussopimuksen yhteydessä

| — | Ibrahim I. Matola (Malawi) malariasta, tuberkuloosista ja hivistä/aidsista. |
| --- | --- |

—

Ibrahim I. Matola (Malawi) malariasta, tuberkuloosista ja hivistä/aidsista.

4.   Äänestys tarkistuksesta, jolla muutetaan työjärjestystä

Molemmat edustajaryhmät hyväksyivät ehdotuksen työjärjestyksen 34 artiklan mukaisesti.

5.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

| — | Mietintö siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.) — poliittisten asioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti ilman tarkistuksia. |
| --- | --- |

—

Mietintö siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.) — poliittisten asioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti ilman tarkistuksia.

| — | Mietintö avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.) — taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta. Yhteisesittelijät: Waven William (Seychellit) ja Anne Van Lancker.
  Tarkistukset 1–5, kompromissitarkistus 1 (Agnoletton suullisen tarkistuksen kera) ja tarkistukset 10–12 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Mietintö avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.) — taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta. Yhteisesittelijät: Waven William (Seychellit) ja Anne Van Lancker.

Tarkistukset 1–5, kompromissitarkistus 1 (Agnoletton suullisen tarkistuksen kera) ja tarkistukset 10–12 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

| — | Mietintö lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.) — sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Ana Rita Sithole (Mosambik) ja Liam Aylward.
  Tarkistus 1 hyväksyttiin.
  Sithole (Mosambik) esitti johdanto-osan AD kappaleeseen suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.
  Viisi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 32 kohdasta, ja kohta hylättiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Mietintö lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.) — sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Ana Rita Sithole (Mosambik) ja Liam Aylward.

Tarkistus 1 hyväksyttiin.

Sithole (Mosambik) esitti johdanto-osan AD kappaleeseen suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Viisi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 32 kohdasta, ja kohta hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

6.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Mauritanian tilanteesta (APP-EU/100.440/08/komp.)
  Hutchinson esitti 13 kohtaan suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.
  Tarkistukset 1–4 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Mauritanian tilanteesta (APP-EU/100.440/08/komp.)

Hutchinson esitti 13 kohtaan suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Tarkistukset 1–4 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Zimbabwen tilanteesta (APP-EU/100.439/08/komp.)
  Tarkistuksia ei esitetty.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää.
  Puheenvuorot: Ribeiro e Castro sisältövirheestä. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Zimbabwen tilanteesta (APP-EU/100.439/08/komp.)

Tarkistuksia ei esitetty.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää.

Puheenvuorot: Ribeiro e Castro sisältövirheestä.

7.   Maailmanlaajuista elintarvike- ja rahoituskriisiä koskevan Port Moresbyn julistuksen hyväksyminen

Julistus hyväksyttiin huutoäänestyksellä.

Äänestysselitykset (työjärjestyksen 16 artikla): Aubert ja Hutchinson (suullisena) ja Ford (kirjallisena).

8.   Muut asiat

Puheenvuorot: Mugambe (Uganda) ja Gomes pienaseista ja kevytaseista, Ribeiro e Castro tarpeesta puuttua etukäteen korkeisiin kustannuksiin Luandassa (Angola), jossa 18. täysistunto järjestetään, Audy huutoäänestysmenettelystä julistusten hyväksynnässä, Bowis kahden vierailun järjestämisestä samaan aikaan työryhmien kanssa, Sithole (Mosambik), joka kiitti Papua-Uusi-Guinean viranomaisia järjestelyistä, Danata (Kamerun) kuljetuskysymyksistä, Ramotar (Guyana), joka ehdotti, että Yhdysvaltain presidentti Barack Obama kutsuttaisiin yhteisen edustajakokouksen istuntoon.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Papua-Uusi-Guinean viranomaisia vieraanvaraisuudesta ja kaikesta vaivannäöstä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. täysistunnon järjestämiseksi Port Moresbyssä sekä kokoukseen liittyvistä sosiaalisista tilaisuuksista.

9.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. täysistunto pidetään 6.-9. huhtikuuta 2009 Prahassa, Tšekin tasavallassa.

Roithova toivotti jäsenet tervetulleiksi Prahaan.

(Istunto päättyi klo 22.15)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, Co-President |
| ANGOLA (varapj.) | GAHLER (varapj.) |
| BURKINA FASO (varapj.) | VENTRE (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.) |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.) | CARLOTTI (varapj.) |
| ETIOPIA (varapj.) | MITCHELL (varapj.) |
| GAMBIA (varapj.) | AUBERT (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | LULLING (varapj.) |
| PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.) | BIELAN (varapj.) |
| RUANDA (varapj.) | POLFER (varapj.) |
| SALOMONSAARET (varapj.) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| SURINAM (varapj.) | BOWIS (varapj.) |
| ZIMBABWE (varapj.) | GOUDIN (varapj.) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| KAMERUN | BUSK |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASHMAN |
| TŠAD | CIANI |
| KOMORIT | COELHO |
| NORSUNLUURANNIKKO | CORNILLET |
| DJIBOUTI | DEVA |
| DOMINICA | DILLEN |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DOMBROVSKIS |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIDŽI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAIKA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENIA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | LEHIDEUX |
| MAURITANIA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MAURITIUS | LOUIS |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | McAVAN |
| MOSAMBIK | MARTENS |
| NAMIBIA | MAURO |
| NAURUN TASAVALTA | MAYER |
| NIGER | MORILLON |
| NIGERIA | NOVAK |
| NIUE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| PALAU | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT KITTS JA NEVIS | ROITHOVÁ |
| SAINT LUCIA | ROSATI |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | SANZ PALACIO |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLIT | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| ETELÄ-AFRIKKA | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZIMAA | VAN HECKE |
| TANSANIA | VAN LANCKER |
| ITÄ-TIMOR | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, Co-President

ANGOLA (varapj.)

GAHLER (varapj.)

BURKINA FASO (varapj.)

VENTRE (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.)

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.)

CARLOTTI (varapj.)

ETIOPIA (varapj.)

MITCHELL (varapj.)

GAMBIA (varapj.)

AUBERT (varapj.)

GUYANA (varapj.)

LULLING (varapj.)

PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.)

BIELAN (varapj.)

RUANDA (varapj.)

POLFER (varapj.)

SALOMONSAARET (varapj.)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

SURINAM (varapj.)

BOWIS (varapj.)

ZIMBABWE (varapj.)

GOUDIN (varapj.)

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMA

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

KAMERUN

BUSK

KAP VERDE

CALLANAN

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASHMAN

TŠAD

CIANI

KOMORIT

COELHO

NORSUNLUURANNIKKO

CORNILLET

DJIBOUTI

DEVA

DOMINICA

DILLEN

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DOMBROVSKIS

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIDŽI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAIKA

HALL

HAITI

HAUG

KENIA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

LEHIDEUX

MAURITANIA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MAURITIUS

LOUIS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

McAVAN

MOSAMBIK

MARTENS

NAMIBIA

MAURO

NAURUN TASAVALTA

MAYER

NIGER

MORILLON

NIGERIA

NOVAK

NIUE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

PALAU

RIBEIRO E CASTRO

SAINT KITTS JA NEVIS

ROITHOVÁ

SAINT LUCIA

ROSATI

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SANZ PALACIO

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLIT

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

ETELÄ-AFRIKKA

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZIMAA

VAN HECKE

TANSANIA

VAN LANCKER

ITÄ-TIMOR

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD JA TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

SAMBIA

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGON TAS.), yhteispuheenjohtaja | CALLANAN, yhteispuheenjohtaja |
| CHERON (HAITI), varapj. | JÖNS, varapj. |
| AIMO (PAPUA-UUSI-GUINEA), varapj. | POLFER, varapj. |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | DILLEN |
| COOKINSAARET | GAHLER |
| AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIDŽI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA GUINEA | LÓPEZ ISTÚRIZ LOUIS |
| GUYANA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENIA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT) | SCHMIDT F. |
| ETELÄ-AFRIKKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANSANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

IBOVI (KONGON TAS.), yhteispuheenjohtaja

CALLANAN, yhteispuheenjohtaja

CHERON (HAITI), varapj.

JÖNS, varapj.

AIMO (PAPUA-UUSI-GUINEA), varapj.

POLFER, varapj.

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

DILLEN

COOKINSAARET

GAHLER

AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIDŽI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA GUINEA

LÓPEZ ISTÚRIZ LOUIS

GUYANA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENIA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

SCHMIDT F.

ETELÄ-AFRIKKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANSANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), yhteispuheenjohtaja | SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja |
| KUTEKALA (KONGON DEM. TAS.) varapj. | DOMBROVSKIS, varapj. |
| WAZIRI (NIGERIA), varapj. | RIBEIRO E CASTRO, varapj. |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIA) | FERREIRA |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RUANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SÃO TOMÉ JA PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS JA NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (SAMBIA) | ZĪLE |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

KGATHI (BOTSWANA), yhteispuheenjohtaja

SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja

KUTEKALA (KONGON DEM. TAS.) varapj.

DOMBROVSKIS, varapj.

WAZIRI (NIGERIA), varapj.

RIBEIRO E CASTRO, varapj.

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIA)

FERREIRA

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RUANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SÃO TOMÉ JA PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLIT)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS JA NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (SAMBIA)

ZĪLE

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), yhteispuheenjohtaja | SCHEELE, yhteispuheenjohtaja |
| SITHOLE (MOSAMBIK), varapj. | NOVAK, varapj. |
| DEERPALSING (MAURITIUS), varapj. | ARIF, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| KAP VERDE | BOWIS |
| TŠAD | CASHMAN |
| KOMORIT | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FERNANDES |
| DOMINICA | FRAILE CANTÓN |
| JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA-BISSAU | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALAWI | KORHOLA |
| MARSHALLINSAARET | MARTENS |
| NAURUN TASAVALTA | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SALOMONSAARET | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RATHPAL (SURINAM) | VENETO |
| THWALA (SWAZIMAA) | WIJKMAN |
| ITÄ-TIMOR | ZÁBORSKÁ |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

TOSUL (VANUATU), yhteispuheenjohtaja

SCHEELE, yhteispuheenjohtaja

SITHOLE (MOSAMBIK), varapj.

NOVAK, varapj.

DEERPALSING (MAURITIUS), varapj.

ARIF, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

KAP VERDE

BOWIS

TŠAD

CASHMAN

KOMORIT

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FERNANDES

DOMINICA

FRAILE CANTÓN

JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA-BISSAU

HAUG

KIRIBATI

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MALAWI

KORHOLA

MARSHALLINSAARET

MARTENS

NAURUN TASAVALTA

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SALOMONSAARET

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RATHPAL (SURINAM)

VENETO

THWALA (SWAZIMAA)

WIJKMAN

ITÄ-TIMOR

ZÁBORSKÁ

---

LIITE II

PORT MORESBYSSA (PAPUA-UUSI-GUINEA) 25.–28. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN KOKOUKSEN LÄSNÄOLOLISTA

| RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (varapj.) | AGNOLETTO |
| BRATHWAITE (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (Fernandesin varajäsen) (2)
   (4) |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (varapj.) |
| NTUANE (Botswana) | AUDY (Coelhon varajäsen) |
| KABORE (Burkina Faso) (varapj.) | AYLWARD |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BIELAN (2)
   (3)
   (4) |
| DANATA (Kamerun) | BOWIS (varapj.) |
| BOUNKOULOU (Kongon tas.) (varapj.) | BUDREIKAITE (Buskin varajäsen) |
| LUTUNDULA (Kongon dem. tas.) (varapj.) | CASHMAN |
| JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta) | CZARNECKI (de Villiers'n varajäsen) (2)
   (3)
   (4) |
| DOUGAN MALABO (Päiväntasaajan Guinea) | DEVA |
| NAIB (Eritrea) | DILLEN |
| TOGA (Etiopia) (varapj.) | DOMBROVSKIS |
| CAVUILATI (Fidži) (*) | FORD (Arifin varajäsen) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | GAHLER (varapj.) |
| BALDEH (Gambia) | GILL (Grönerin varajäsen) |
| ATTOH (Ghana) | GOEBBELS (Bullmannin varajäsen) |
| RAMOTAR (Guyana) | GOMES |
| JACINTHE (Haiti) | GOUDIN (varapj.) |
| HAY WEBSTER (Jamaika) | GRABOWSKA |
| KAMAR(Kenia) | HAUG |
| TABAI (Kiriati) | HUTCHINSON (McAvanin varajäsen) |
| MAFURA (Lesotho) | JÄÄTTEENMÄKI (Morillonin varajäsen) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.) |
| MATOLA (Malawi) | KACZMAREK |
| ASSARID (Mali) | LAVARRA (Zanin varajäsen) |
| GUELAYE (Mauritania) | LEHIDEUX |
| DEERPALSING (Mauritius) | LEINEN (Jönsin varajäsen) |
| WELLY (Mikronesian liittovaltio) | MALDEIKIS (Louis'n varajäsen) |
| SITHOLE (Mosambik) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namibia) | MARTIN (Fraile Cantónin varajäsen) |
| OUMAROU (Niger) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| ABDULLAHI (Nigeria) | MAURO |
| AIMO (Papua-Uusi-Guinea) (varapj.) | NERIS (Ferreiran varajäsen) |
| POLISI (Ruanda) (varapj.) | NOVAK |
| THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (*) | OLAJOS (Mitchellin varajäsen) |
| EVERISTUS (Saint Lucia) | POMES (López-Istúriz Whiten varajäsen) (2)
   (3) |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) | RIBEIRO E CASTRO |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | ROITHOVA |
| WILLIAM (Seychellit) | ROSATI |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHMIDT O. |
| BATA'ANISIA (Salomonsaaret) (varapj.) (*) | SCHRÖDER |
| SITHOLE (Etelä-Afrikka) | SORNOSA MARTINEZ (Scheelen n varajäsen) |
| DEKUEK (Sudan) | SPERONI (3)
   (4) |
| RODGERS (Surinam) (varapj.) | SUDRE (Gaubertin varajäsen) |
| MASUKU (Swazimaa) (*) | VAN HECKE (1)
   (2)
   (3) |
| KAGYER DARBO (Tšad) | VAN LANCKER |
| KLASSOU (Togo) | VENETO (1)
   (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | VENTRE |
| TOSUL (Vanuatu) | WIELAND |
| MILUPI (Sambia) | ZILE |
| CHIDAKWA (Zimbabwe) (varapj.) | ZIMMER |
| | ZWIEFKA (Zaborskan varajäsen) |

RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, yhteispuheenjohtaja

DE SOUSA (Angola) (varapj.)

AGNOLETTO

BRATHWAITE (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (Fernandesin varajäsen) (2)
   (4)

DAYORI (Benin)

AUBERT (varapj.)

NTUANE (Botswana)

AUDY (Coelhon varajäsen)

KABORE (Burkina Faso) (varapj.)

AYLWARD

MANIRAKIZA (Burundi)

BIELAN (2)
   (3)
   (4)

DANATA (Kamerun)

BOWIS (varapj.)

BOUNKOULOU (Kongon tas.) (varapj.)

BUDREIKAITE (Buskin varajäsen)

LUTUNDULA (Kongon dem. tas.) (varapj.)

CASHMAN

JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)

CZARNECKI (de Villiers'n varajäsen) (2)
   (3)
   (4)

DOUGAN MALABO (Päiväntasaajan Guinea)

DEVA

NAIB (Eritrea)

DILLEN

TOGA (Etiopia) (varapj.)

DOMBROVSKIS

CAVUILATI (Fidži) (*)

FORD (Arifin varajäsen)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

GAHLER (varapj.)

BALDEH (Gambia)

GILL (Grönerin varajäsen)

ATTOH (Ghana)

GOEBBELS (Bullmannin varajäsen)

RAMOTAR (Guyana)

GOMES

JACINTHE (Haiti)

GOUDIN (varapj.)

HAY WEBSTER (Jamaika)

GRABOWSKA

KAMAR(Kenia)

HAUG

TABAI (Kiriati)

HUTCHINSON (McAvanin varajäsen)

MAFURA (Lesotho)

JÄÄTTEENMÄKI (Morillonin varajäsen)

MAHAZAKA (Madagaskar)

JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.)

MATOLA (Malawi)

KACZMAREK

ASSARID (Mali)

LAVARRA (Zanin varajäsen)

GUELAYE (Mauritania)

LEHIDEUX

DEERPALSING (Mauritius)

LEINEN (Jönsin varajäsen)

WELLY (Mikronesian liittovaltio)

MALDEIKIS (Louis'n varajäsen)

SITHOLE (Mosambik)

MARTENS

MUSHELENGA (Namibia)

MARTIN (Fraile Cantónin varajäsen)

OUMAROU (Niger)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

ABDULLAHI (Nigeria)

MAURO

AIMO (Papua-Uusi-Guinea) (varapj.)

NERIS (Ferreiran varajäsen)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

NOVAK

THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (*)

OLAJOS (Mitchellin varajäsen)

EVERISTUS (Saint Lucia)

POMES (López-Istúriz Whiten varajäsen) (2)
   (3)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

RIBEIRO E CASTRO

SOLAMALEMALO (Samoa)

ROITHOVA

WILLIAM (Seychellit)

ROSATI

LAHAI (Sierra Leone)

SCHMIDT O.

BATA'ANISIA (Salomonsaaret) (varapj.) (*)

SCHRÖDER

SITHOLE (Etelä-Afrikka)

SORNOSA MARTINEZ (Scheelen n varajäsen)

DEKUEK (Sudan)

SPERONI (3)
   (4)

RODGERS (Surinam) (varapj.)

SUDRE (Gaubertin varajäsen)

MASUKU (Swazimaa) (*)

VAN HECKE (1)
   (2)
   (3)

KAGYER DARBO (Tšad)

VAN LANCKER

KLASSOU (Togo)

VENETO (1)
   (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

VENTRE

TOSUL (Vanuatu)

WIELAND

MILUPI (Sambia)

ZILE

CHIDAKWA (Zimbabwe) (varapj.)

ZIMMER

ZWIEFKA (Zaborskan varajäsen)

Kokouksessa olivat läsnä myös:

| ANGOLA
  PINTO
  GAMBOA
  SAMY | BARBADOS
  HUMPHREY | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUBA | BURUNDI
  NIBOGORA | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  HAMA TOUKOUR
  NDOUMBA NGONO
  ABDOULAYE DAOUDA
  SOKENG |
| KONGON TASAVALTA
  OBA | KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA
  ENDUGA LITUMBA
  KUTEKALA KAAWA
  MBUKU LAKA
  MOLEKE MOLIWA
  BIE BONGENGE MAYICHA | ETIOPIA
  ALI
  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA
  CARMELO
  BACALE | GABON
  MABAKA
  NTEM ALLOGHO | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  DOREUS
  DENIUS
  NELSON
  ACKLUSH | KENIA
  KOMBO | MALI
  BA |
| MAURITANIA
  OULD BOILIL | MAURITIUS
  GUNESSEE | NAMIBIA
  DE WAAL
  IIPINGE
  RUMPF |
| NIGERIA
  USMAN
  AKWASHIKI | PAPUA-UUSI-GUINEA
  DEKENA
  GRAHAM
  MALADINA
  ZURENUOC
  ASIK
  WESLEY
  TABAR
  LAGEA
  BOURSIN | RUANDA
  AYINKAMIYE |
| SEYCHELLIT
  FAURE | SIERRA LEONE
  BUNDU | SALOMONSAARET
  MA'AHANUA |
| ETELÄ-AFRIKKA
  MAGAU
  OPPERMAN
  SOOKLAL | SUDAN
  JERVASE YAK
  MUSTAFA
  ALOPA
  ABDELLA | SURINAM
  RATHIPAL
  CASTELEN
  JAIRAM |
| TOGO
  GBONE | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE
  HOLLAND
  NDLOVU |

ANGOLA

PINTO

GAMBOA

SAMY

BARBADOS

HUMPHREY

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BURKINA FASO

TABSOBA

OUBA

BURUNDI

NIBOGORA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

HAMA TOUKOUR

NDOUMBA NGONO

ABDOULAYE DAOUDA

SOKENG

KONGON TASAVALTA

OBA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

ENDUGA LITUMBA

KUTEKALA KAAWA

MBUKU LAKA

MOLEKE MOLIWA

BIE BONGENGE MAYICHA

ETIOPIA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

CARMELO

BACALE

GABON

MABAKA

NTEM ALLOGHO

GHANA

KUMI

HAITI

DOREUS

DENIUS

NELSON

ACKLUSH

KENIA

KOMBO

MALI

BA

MAURITANIA

OULD BOILIL

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

IIPINGE

RUMPF

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

PAPUA-UUSI-GUINEA

DEKENA

GRAHAM

MALADINA

ZURENUOC

ASIK

WESLEY

TABAR

LAGEA

BOURSIN

RUANDA

AYINKAMIYE

SEYCHELLIT

FAURE

SIERRA LEONE

BUNDU

SALOMONSAARET

MA'AHANUA

ETELÄ-AFRIKKA

MAGAU

OPPERMAN

SOOKLAL

SUDAN

JERVASE YAK

MUSTAFA

ALOPA

ABDELLA

SURINAM

RATHIPAL

CASTELEN

JAIRAM

TOGO

GBONE

UGANDA

ATIM-OGWAL

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

HOLLAND

NDLOVU

AKT–EU-NEUVOSTO

| WILTZER | (EU:n neuvoston puheenjohtajanvaltiota edustava, Ranskan entinen yhteistyö- ja frankofonia-apulaisministeri) |
| --- | --- |
| BEMBAMBA | (AKT-neuvoston |

WILTZER

(EU:n neuvoston puheenjohtajanvaltiota edustava, Ranskan entinen yhteistyö- ja frankofonia-apulaisministeri)

BEMBAMBA

(AKT-neuvoston

puheenjohtajana toimiva Burkina Fason talous- ja valtiovarainministeri)

| EUROOPAN KOMISSIO | MICHEL, kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

EUROOPAN KOMISSIO

MICHEL, kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

JAHIER

ANTHONY

CTA

BOTO

DOUDET

YK:n vuosituhatkampanja

PIMPLE

Tyynenmeren saarten foorumin sihteeristö

GOSSELIN

FAO

GUEYE

AKT-SIHTEERISTÖ

KAPUTIN, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

NICKEL, yhteispääsihteeri

---

(*)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(1)  Läsnä 25. marraskuuta 2008.

(2)  Läsnä 26. marraskuuta 2008.

(3)  Läsnä 27. marraskuuta 2008.

(4)  Läsnä 28. marraskuuta 2008.

---

LIITE III

TIISTAINA 25. MARRASKUUTA 2008 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJAN LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

FIDžI

Ratu CAVUILATI

Fidžin suurlähettiläs, Bryssel

SALOMONSAARET

Bernard BATA'ANASIA

Salomonsaarten suurlähettiläs, Port Moresby

SWAZIMAA

Pilile MASUKU

Swazimaan suurlähetystön ensimmäinen lähetystösihteeri, Bryssel

SAINT KITTS JA NEVIS

Arnold THOMAS

Asiainhoitaja, Itä-Karibian saarten suurlähetystö, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT PÄÄTÖSLAUSELMAT

| — | siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä (AKT-EU/100.291/08/lop.) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä (AKT-EU/100.300/08/lop.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista (AKT-EU/100.247/08/lop.) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Mauritanian tilanteesta (AKT-EU/100.440/08/lop.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Zimbabwen tilanteesta (AKT-EU/100.439/08/lop.) | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Port Moresbyn julistus maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä (AKT-EU/100.393/08/lop.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

siviilien suojelemisesta YK:n ja alueellisten järjestöjen rauhanturvaoperaatioiden yhteydessä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008, |
| --- | --- |

—

kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Geneven sopimukset ja etenkin neljännen Geneven sopimuksen (12. elokuuta 1949) siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana ja sen lisäpöytäkirjat vuosilta 1977 ja 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven sopimukset ja etenkin neljännen Geneven sopimuksen (12. elokuuta 1949) siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana ja sen lisäpöytäkirjat vuosilta 1977 ja 2005,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 1997 allekirjoitetun jalkaväkimiinat kieltävän sopimuksen (Ottawan sopimus) sekä Genevessä 10. lokakuuta 1980 solmitun ja joulukuussa 1983 voimaan astuneen YK:n tiettyjä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen (CCW-sopimus) ja sen lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 1997 allekirjoitetun jalkaväkimiinat kieltävän sopimuksen (Ottawan sopimus) sekä Genevessä 10. lokakuuta 1980 solmitun ja joulukuussa 1983 voimaan astuneen YK:n tiettyjä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen (CCW-sopimus) ja sen lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 10. joulukuuta 1948 annetun yleisten ihmisoikeuksien julistuksen sekä Wienin julistuksen ja toimintaohjelman, jotka laadittiin 14.–25. kesäkuuta 1993 järjestetyn ihmisoikeuksien maailmankonferenssin tuloksena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 10. joulukuuta 1948 annetun yleisten ihmisoikeuksien julistuksen sekä Wienin julistuksen ja toimintaohjelman, jotka laadittiin 14.–25. kesäkuuta 1993 järjestetyn ihmisoikeuksien maailmankonferenssin tuloksena,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 hyväksytyn Rooman perussäännön kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisesta ja etenkin sen 6, 7 ja 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 hyväksytyn Rooman perussäännön kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisesta ja etenkin sen 6, 7 ja 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenmaiden välille Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 solmitun kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”) (2), jota on muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (3), ja etenkin sopimuksen 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 ja 97 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenmaiden välille Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 solmitun kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”) (2), jota on muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (3), ja etenkin sopimuksen 8, 17.2, 20, 31, 33, 96 ja 97 artiklan,

| — | ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2005 Bamakossa järjestetyssä yhdeksännessä istunnossa hyväksytyn päätöslauselman konfliktien jälkeisestä jälleenrakentamisesta AKT-valtioissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2005 Bamakossa järjestetyssä yhdeksännessä istunnossa hyväksytyn päätöslauselman konfliktien jälkeisestä jälleenrakentamisesta AKT-valtioissa (4),

| — | ottaa huomioon Wienissä 22. kesäkuuta 2006 järjestetyssä 11. istunnossa hyväksytyn päätöslauselman alueellisen integraation roolista rauhan ja turvallisuuden edistämisessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Wienissä 22. kesäkuuta 2006 järjestetyssä 11. istunnossa hyväksytyn päätöslauselman alueellisen integraation roolista rauhan ja turvallisuuden edistämisessä (5),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin turvallisuusneuvostolle 13. huhtikuuta esittämän raportin S/1998/318 konfliktien syistä ja pysyvän rauhan ja kestävän kehityksen edistämisestä Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin turvallisuusneuvostolle 13. huhtikuuta esittämän raportin S/1998/318 konfliktien syistä ja pysyvän rauhan ja kestävän kehityksen edistämisestä Afrikassa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin turvallisuusneuvostolle esittämät raportit siviilien suojelemista aseellisissa konflikteissa, jotka sisältyvät asiakirjoihin S/1999/957 (8. syyskuuta 1999), S/2001/331 (30. maaliskuuta 2001), S/2002/1300 (30. marraskuuta 2002), S/2004/431 (28. toukokuuta 2004), S/2005/740 (28. marraskuuta 2005) ja S/2007/643 (28. lokakuuta 2007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin turvallisuusneuvostolle esittämät raportit siviilien suojelemista aseellisissa konflikteissa, jotka sisältyvät asiakirjoihin S/1999/957 (8. syyskuuta 1999), S/2001/331 (30. maaliskuuta 2001), S/2002/1300 (30. marraskuuta 2002), S/2004/431 (28. toukokuuta 2004), S/2005/740 (28. marraskuuta 2005) ja S/2007/643 (28. lokakuuta 2007),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston siviilien suojelemista aseellisissa konflikteissa koskevat päätöslauselmat 1265 (17. syyskuuta 1999), 1296 (19. huhtikuuta 2000), 1674 (28. huhtikuuta 2006) sekä 1783 (23. joulukuuta 2006), joissa vahvistetaan, että aseellisen konfliktin osapuolet kantavat ensisijaisen vastuun siviilien suojelusta aseellisessa konfliktissa, ja joissa lisäksi tunnustetaan alueellisten organisaatioiden merkitys siviilien suojelemiselle aseellisissa konflikteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston siviilien suojelemista aseellisissa konflikteissa koskevat päätöslauselmat 1265 (17. syyskuuta 1999), 1296 (19. huhtikuuta 2000), 1674 (28. huhtikuuta 2006) sekä 1783 (23. joulukuuta 2006), joissa vahvistetaan, että aseellisen konfliktin osapuolet kantavat ensisijaisen vastuun siviilien suojelusta aseellisessa konfliktissa, ja joissa lisäksi tunnustetaan alueellisten organisaatioiden merkitys siviilien suojelemiselle aseellisissa konflikteissa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan lausunnot 15. maaliskuuta 2002 ja 15. joulukuuta 2003 sekä muistion siviilien suojelemiseen liittyvien kysymysten huomioonottamisesta turvallisuusneuvoston käsitellessä rauhanturvaoperaatioita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston puheenjohtajan lausunnot 15. maaliskuuta 2002 ja 15. joulukuuta 2003 sekä muistion siviilien suojelemiseen liittyvien kysymysten huomioonottamisesta turvallisuusneuvoston käsitellessä rauhanturvaoperaatioita,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (31. lokakuuta 2000) ja 1820 (19. kesäkuuta 2008), joissa korostetaan naisten tasa-arvoisen ja täysimittaisen osallistumisen merkitystä sekä kaikenlaista rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen ja edistämiseen tähtäävää työtä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (31. lokakuuta 2000) ja 1820 (19. kesäkuuta 2008), joissa korostetaan naisten tasa-arvoisen ja täysimittaisen osallistumisen merkitystä sekä kaikenlaista rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen ja edistämiseen tähtäävää työtä,

| — | ottaa huomioon EU:n operaation päämajan loppuraportin EUFOR DR Congo -operaatioon sisältyneestä sukupuoliin kohdistuneesta työstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n operaation päämajan loppuraportin EUFOR DR Congo -operaatioon sisältyneestä sukupuoliin kohdistuneesta työstä,

| — | ottaa huomioon uhkia, haasteita ja muutosta koskevan korkean tason paneelin vuonna 2004 julkaiseman raportin ”Turvallisempi maailma: yhteinen velvollisuutemme”, jossa kehotetaan kansainvälistä yhteisöä reagoimaan empaattisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uhkia, haasteita ja muutosta koskevan korkean tason paneelin vuonna 2004 julkaiseman raportin ”Turvallisempi maailma: yhteinen velvollisuutemme”, jossa kehotetaan kansainvälistä yhteisöä reagoimaan empaattisesti,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2005 New Yorkin maailmankokouksessa hyväksytyn julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2005 New Yorkin maailmankokouksessa hyväksytyn julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1385 (2004) ja suosituksen 1665 (2004) ”Konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen: naisten rooli”, jotka molemmat hyväksyttiin 23. kesäkuuta 2004, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 1385 (2004) ja suosituksen 1665 (2004) ”Konfliktien ehkäiseminen ja ratkaiseminen: naisten rooli”, jotka molemmat hyväksyttiin 23. kesäkuuta 2004,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston neuvoston roolia aseellisten konfliktien estämisessä koskevan, 30. elokuuta 2001 päivätyn päätöslauselman S/2001/1366, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston neuvoston roolia aseellisten konfliktien estämisessä koskevan, 30. elokuuta 2001 päivätyn päätöslauselman S/2001/1366,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 26. elokuuta 2003 hyväksymän päätöslauselman S/2003/1502 humanitaarista apua antavan henkilöstön sekä YK:n ja sen yhteydessä toimivan henkilöstön suojelemisesta konfliktialueilla sekä YK:n ja sen yhteydessä toimivan henkilöstön turvallisuutta koskevan 9. joulukuuta 1994 solmitun yleissopimuksen ja siihen 8. joulukuuta lisätyn vapaaehtoisen lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 26. elokuuta 2003 hyväksymän päätöslauselman S/2003/1502 humanitaarista apua antavan henkilöstön sekä YK:n ja sen yhteydessä toimivan henkilöstön suojelemisesta konfliktialueilla sekä YK:n ja sen yhteydessä toimivan henkilöstön turvallisuutta koskevan 9. joulukuuta 1994 solmitun yleissopimuksen ja siihen 8. joulukuuta lisätyn vapaaehtoisen lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisesta avusta vastaavan alipääsihteerin puolivuosittaiset lausunnot turvallisuusneuvostolle siviilien suojelemisesta aseellisissa konflikteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien humanitaarisesta avusta vastaavan alipääsihteerin puolivuosittaiset lausunnot turvallisuusneuvostolle siviilien suojelemisesta aseellisissa konflikteissa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvatoiminnan osaston (DPKO) perusmääritelmän, jonka mukaan rauhanturvaaminen on ”tapa auttaa konfliktien repimiä valtioita luomaan olosuhteet kestävälle rauhalle. YK:n rauhanturvaajat — monista eri maista tulevat sotilaat ja upseerit, poliisi- ja siviilihenkilöstö — valvovat ja tarkkailevat konfliktien jälkeisiä rauhanprosesseja ja auttavat konfliktin osapuolia panemaan täytäntöön allekirjoitetut rauhansopimukset. Tämäntyyppistä apua voidaan tarjota monissa muodoissa, kuten inhimillisen turvallisuuden edistäminen, luottamusta lisäävät toimet, vallan jakamiseen perustuvat järjestelyt, vaaleihin liittyvä tuki, oikeusvaltion vahvistaminen sekä taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvatoiminnan osaston (DPKO) perusmääritelmän, jonka mukaan rauhanturvaaminen on ”tapa auttaa konfliktien repimiä valtioita luomaan olosuhteet kestävälle rauhalle. YK:n rauhanturvaajat — monista eri maista tulevat sotilaat ja upseerit, poliisi- ja siviilihenkilöstö — valvovat ja tarkkailevat konfliktien jälkeisiä rauhanprosesseja ja auttavat konfliktin osapuolia panemaan täytäntöön allekirjoitetut rauhansopimukset. Tämäntyyppistä apua voidaan tarjota monissa muodoissa, kuten inhimillisen turvallisuuden edistäminen, luottamusta lisäävät toimet, vallan jakamiseen perustuvat järjestelyt, vaaleihin liittyvä tuki, oikeusvaltion vahvistaminen sekä taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys”,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU/100.291/08/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU/100.291/08/lop.),

| A. | toteaa, että perinteinen rauhanturvaamisen käsite, jonka keskeinen tarkoitus oli pitää konfliktin osapuolet erillään tulitaukosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, muuttuu ajan myötä ja sisältää rajalinjojen valvonnan, demilitarisoitujen alueiden luomisen sekä sopimuksiin mahdollisesti kuuluvan vankien vaihdon ja demilitarisoinnin valvonnan, ja niinpä se nähdään osana ”rutiiniluontoista prosessia”, jonka tarkoituksena on luoda ja ylläpitää osapuolille tarjottavaa poliittista tilaa neuvotteluja ja kiistan ratkaisemista varten, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että perinteinen rauhanturvaamisen käsite, jonka keskeinen tarkoitus oli pitää konfliktin osapuolet erillään tulitaukosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, muuttuu ajan myötä ja sisältää rajalinjojen valvonnan, demilitarisoitujen alueiden luomisen sekä sopimuksiin mahdollisesti kuuluvan vankien vaihdon ja demilitarisoinnin valvonnan, ja niinpä se nähdään osana ”rutiiniluontoista prosessia”, jonka tarkoituksena on luoda ja ylläpitää osapuolille tarjottavaa poliittista tilaa neuvotteluja ja kiistan ratkaisemista varten,

| B. | panee merkille New Yorkin maailmankokouksessa syyskuussa 2005 hyväksytyn julkilausuman, jossa 109 riippumatonta hallitusta tunnusti valtioiden ja Yhdistyneiden Kansakuntien velvollisuuden suojella väestöjä kansanmurhalta, sotarikoksilta, rikoksilta ihmisyyttä vastaan ja etnisiltä puhdistuksilta, |
| --- | --- |

B.

panee merkille New Yorkin maailmankokouksessa syyskuussa 2005 hyväksytyn julkilausuman, jossa 109 riippumatonta hallitusta tunnusti valtioiden ja Yhdistyneiden Kansakuntien velvollisuuden suojella väestöjä kansanmurhalta, sotarikoksilta, rikoksilta ihmisyyttä vastaan ja etnisiltä puhdistuksilta,

| C. | ottaa huomioon, että siviilien suojelutehtävään sisältyvät lukuisat osa-alueet hajottavat rauhanturvaajien voimia ja rauhanturvajoukot tarttuvat yhä enemmän niin kutsutun pehmeän turvallisuuden kysymyksiin, kuten kehitys, jälleenrakennus ja pitkän aikavälin rauhan rakentaminen; ottaa huomioon, että nämä kaikki sisältävät toimintaa, johon sotilaat eivät yleensä saa koulutusta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että siviilien suojelutehtävään sisältyvät lukuisat osa-alueet hajottavat rauhanturvaajien voimia ja rauhanturvajoukot tarttuvat yhä enemmän niin kutsutun pehmeän turvallisuuden kysymyksiin, kuten kehitys, jälleenrakennus ja pitkän aikavälin rauhan rakentaminen; ottaa huomioon, että nämä kaikki sisältävät toimintaa, johon sotilaat eivät yleensä saa koulutusta,

| D. | toteaa, että eräs rauhanturvajoukkojen siviilien suojelutehtävään liittyvä haaste on nykyisten siviiliresurssien roolin ja potentiaalin riittämätön tunnustaminen, kansainvälisen hyvin koulutettujen siviiliammattilaisten joukon, joka on käytettävissä nopeasti ja jolla on riittävät taidot hoitaa suoranaisesti siviilien suojelemiseen liittyviä tehtäviä, kuten ihmisoikeuksien valvonta, yhteisötason sovittelu, neuvonta sukupuolten asemaan liittyvissä kysymyksissä, yhteisön saaminen liikkeelle ja tiedottaminen, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että eräs rauhanturvajoukkojen siviilien suojelutehtävään liittyvä haaste on nykyisten siviiliresurssien roolin ja potentiaalin riittämätön tunnustaminen, kansainvälisen hyvin koulutettujen siviiliammattilaisten joukon, joka on käytettävissä nopeasti ja jolla on riittävät taidot hoitaa suoranaisesti siviilien suojelemiseen liittyviä tehtäviä, kuten ihmisoikeuksien valvonta, yhteisötason sovittelu, neuvonta sukupuolten asemaan liittyvissä kysymyksissä, yhteisön saaminen liikkeelle ja tiedottaminen,

| E. | panee merkille, että Yhdistyneet Kansakunnat sekä Afrikan Unioni lisäävät, toisinaan Euroopan unionin tuella, kuluvana vuonna rauhanturvaajien määrää Afrikassa, missä uusia operaatioita aloitetaan mm. Sudanin Darfurin alueella, Tšadissa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Somaliassa, |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että Yhdistyneet Kansakunnat sekä Afrikan Unioni lisäävät, toisinaan Euroopan unionin tuella, kuluvana vuonna rauhanturvaajien määrää Afrikassa, missä uusia operaatioita aloitetaan mm. Sudanin Darfurin alueella, Tšadissa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Somaliassa,

| F. | ottaa huomioon, että Afrikan unionin rauhanturvajoukot ovat saaneet tukea EKR:n rauhanrahastosta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Afrikan unionin rauhanturvajoukot ovat saaneet tukea EKR:n rauhanrahastosta,

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 1997 allekirjoitetun Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta lähtien Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan on kuulunut Petersbergissä vuonna 1992 esitetyt rauhanturvaamis-, siviilien suojelu- ja humanitaarisen avun toimittajien suojelutehtävät, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 1997 allekirjoitetun Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta lähtien Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan on kuulunut Petersbergissä vuonna 1992 esitetyt rauhanturvaamis-, siviilien suojelu- ja humanitaarisen avun toimittajien suojelutehtävät,

| H. | ottaa huomioon, että kyseiset tehtävät toteutetaan YK:n valtuutuksella ja että viisi tällaista operaatiota on suoritettu tai edelleen käynnissä Afrikassa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kyseiset tehtävät toteutetaan YK:n valtuutuksella ja että viisi tällaista operaatiota on suoritettu tai edelleen käynnissä Afrikassa,

| I. | toteaa, että ennen rauhanturvaoperaatioiden aloittamista EU:n, YK:n ja alueellisten organisaatioiden tulisi suorittaa työskentelykontekstin paremman ymmärtämisen mahdollistava konfliktien ja uhkien analyysi, jotta interventiossa vältytään kielteisiltä vaikutuksilta, kuten jännityksen kiristyminen ja konfliktin lietsominen, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että ennen rauhanturvaoperaatioiden aloittamista EU:n, YK:n ja alueellisten organisaatioiden tulisi suorittaa työskentelykontekstin paremman ymmärtämisen mahdollistava konfliktien ja uhkien analyysi, jotta interventiossa vältytään kielteisiltä vaikutuksilta, kuten jännityksen kiristyminen ja konfliktin lietsominen,

| J. | toteaa, että sotilaalliset toimijat eivät ole vielä harjaantuneet tunnistamaan ja suojelemaan siviilejä vihamielisissä ympäristöissä osana kansainvälisiä ja kolmannen osapuolen interventioita ja että YK tai alueelliset organisaatiot eivät huolehdi suoraan rauhanturvajoukkojen sotilashenkilöstön värväämisestä, vaan heidät komennetaan tehtävään joukkoja lähettävistä maista, joilla on edelleen toimivalta omia joukkojaan koskevissa koulutuksellisissa ja kurinpidollisissa kysymyksissä, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sotilaalliset toimijat eivät ole vielä harjaantuneet tunnistamaan ja suojelemaan siviilejä vihamielisissä ympäristöissä osana kansainvälisiä ja kolmannen osapuolen interventioita ja että YK tai alueelliset organisaatiot eivät huolehdi suoraan rauhanturvajoukkojen sotilashenkilöstön värväämisestä, vaan heidät komennetaan tehtävään joukkoja lähettävistä maista, joilla on edelleen toimivalta omia joukkojaan koskevissa koulutuksellisissa ja kurinpidollisissa kysymyksissä,

| K. | toteaa, että humanitaaristen toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen ja YK:n järjestöjen, rooli humanitaarisessa toiminnassa ja lähestymistapa siihen poikkeavat rauhanturvajoukkojen tavasta, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että humanitaaristen toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen ja YK:n järjestöjen, rooli humanitaarisessa toiminnassa ja lähestymistapa siihen poikkeavat rauhanturvajoukkojen tavasta,

| L. | toteaa, että vastuu organisaation suojelukäytännöistä jää usein yksittäisille suojelusta vastaaville toimihenkilöille kentällä institutionaalisella tasolla laadittujen selkeiden ohjeiden sijaan, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että vastuu organisaation suojelukäytännöistä jää usein yksittäisille suojelusta vastaaville toimihenkilöille kentällä institutionaalisella tasolla laadittujen selkeiden ohjeiden sijaan,

| M. | toteaa, että konflikteista kärsivillä alueilla siviileihin ja etenkin naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa käytetään usein uhrien nöyryyttämiseen ja psyykkiseen alistamiseen tähtäävänä sodankäynnin muotona, jonka uhrit eivät uskalla ilmoittaa sukupuolisesta hyväksikäytöstä ja väkivallasta, syyllistyipä tekoon sitten kuka tahansa mukaan lukien rauhanturvajoukot ja humanitaaristen järjestöjen työntekijät, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että konflikteista kärsivillä alueilla siviileihin ja etenkin naisiin ja lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa käytetään usein uhrien nöyryyttämiseen ja psyykkiseen alistamiseen tähtäävänä sodankäynnin muotona, jonka uhrit eivät uskalla ilmoittaa sukupuolisesta hyväksikäytöstä ja väkivallasta, syyllistyipä tekoon sitten kuka tahansa mukaan lukien rauhanturvajoukot ja humanitaaristen järjestöjen työntekijät,

| N. | toteaa, että rauhanturvaoperaation ja etenkin siihen osallistuvan aseettomista rauhanturvaajista koostuvan siviiliosaston sekä maantieteellisen ulottuvuuden mittakaava on tärkeä tekijä siviilien suojelun tason parantamisessa, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että rauhanturvaoperaation ja etenkin siihen osallistuvan aseettomista rauhanturvaajista koostuvan siviiliosaston sekä maantieteellisen ulottuvuuden mittakaava on tärkeä tekijä siviilien suojelun tason parantamisessa,

Siviilien suojelemisen määritelmä

| 1. | korostaa, että ensisijainen vastuu siviilien suojelemisesta ja heidän perustarpeidensa tyydyttämisestä kuuluu heitä tosiasiallisesti hallitsevalle valtiolle tai muille viranomaisille tai toimijoille ja että ulkoisen tai kolmannen osapuolen rauhanturvaoperaatioiden rooli on näihin nähden toissijainen; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että ensisijainen vastuu siviilien suojelemisesta ja heidän perustarpeidensa tyydyttämisestä kuuluu heitä tosiasiallisesti hallitsevalle valtiolle tai muille viranomaisille tai toimijoille ja että ulkoisen tai kolmannen osapuolen rauhanturvaoperaatioiden rooli on näihin nähden toissijainen;

| 2. | huomauttaa, että puuttumattomuusperiaate ei saa johtaa siihen, että vakavia rikoksia, kuten kansanmurhia ja joukkomurhia, etnisiä puhdistuksia, karkotuksia ja joukkoraiskauksia, suvaitaan, vaan pikemminkin tässä tapauksessa kansainvälinen yhteisö on vastuussa suojelemistoimista ja määrätietoisten vastatoimien toteuttamisesta erityisesti vaarassa olevan väestön suojelemiseksi ja samalla, mikäli mahdollista, alueellisten järjestöjen osallistamisesta konfliktien ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että puuttumattomuusperiaate ei saa johtaa siihen, että vakavia rikoksia, kuten kansanmurhia ja joukkomurhia, etnisiä puhdistuksia, karkotuksia ja joukkoraiskauksia, suvaitaan, vaan pikemminkin tässä tapauksessa kansainvälinen yhteisö on vastuussa suojelemistoimista ja määrätietoisten vastatoimien toteuttamisesta erityisesti vaarassa olevan väestön suojelemiseksi ja samalla, mikäli mahdollista, alueellisten järjestöjen osallistamisesta konfliktien ratkaisemiseen;

| 3. | korostaa rauhanturvaoperaation riittävän vahvan mandaatin tunnustamisen merkitystä, jotta operaatiolla pystyttäisiin palauttamaan tai saavuttamaan rauha ja oikeusvaltio ja tukemaan siirtymistä turvallisuusalan uudistukseen; katsoo, että tämän saavuttamiseksi on kehitettävä integroitu turvallisuusstrategia, jonka yhteydessä myös koulutetaan siviiliturvallisuudesta vastaavia joukkoja (poliisi), tuetaan demobilisointitoimia ja laaditaan jälleenrakentamiselle selkeät tavoitteet; |
| --- | --- |

3.

korostaa rauhanturvaoperaation riittävän vahvan mandaatin tunnustamisen merkitystä, jotta operaatiolla pystyttäisiin palauttamaan tai saavuttamaan rauha ja oikeusvaltio ja tukemaan siirtymistä turvallisuusalan uudistukseen; katsoo, että tämän saavuttamiseksi on kehitettävä integroitu turvallisuusstrategia, jonka yhteydessä myös koulutetaan siviiliturvallisuudesta vastaavia joukkoja (poliisi), tuetaan demobilisointitoimia ja laaditaan jälleenrakentamiselle selkeät tavoitteet;

| 4. | ilmaisee jälleen huolestuneisuutensa kevyiden ja pienikaliiberisten aseiden leviämisestä ja katsoo, että rauhanturvaoperaatioiden on perustuttava aseistariisuntaan, demobilisointiin ja uudelleensopeuttamiseen; |
| --- | --- |

4.

ilmaisee jälleen huolestuneisuutensa kevyiden ja pienikaliiberisten aseiden leviämisestä ja katsoo, että rauhanturvaoperaatioiden on perustuttava aseistariisuntaan, demobilisointiin ja uudelleensopeuttamiseen;

| 5. | korostaa pyrkimyksissä parantaa siviilien suojelua heitä kohtaavien haasteiden ja uhkien koko kirjon huomioonottamista ja suhtautuu myönteisesti kentällä toimivien aseistautumattomien siviilitoimijoiden vuorovaikutukseen lisäarvona suojelustrategioiden toteuttamisessa; |
| --- | --- |

5.

korostaa pyrkimyksissä parantaa siviilien suojelua heitä kohtaavien haasteiden ja uhkien koko kirjon huomioonottamista ja suhtautuu myönteisesti kentällä toimivien aseistautumattomien siviilitoimijoiden vuorovaikutukseen lisäarvona suojelustrategioiden toteuttamisessa;

| 6. | painottaa, että ainoastaan sotilaallisten strategioiden avulla ei voida menestyä, mikäli niiden lisäksi ei toteuteta kattavia humanitaarisia toimenpiteitä ja laadita poliittisia rauhantavoitteita; toteaa, että luja mandaatti saattaa olla välttämätön konfliktin osapuolten välisten kiistojen ratkaisemiseksi sekä rauhanprosessin ja jälleenrakentamisen takaamiseksi, ja tämä on ilmaistava selkeästi suojelustrategiassa; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että ainoastaan sotilaallisten strategioiden avulla ei voida menestyä, mikäli niiden lisäksi ei toteuteta kattavia humanitaarisia toimenpiteitä ja laadita poliittisia rauhantavoitteita; toteaa, että luja mandaatti saattaa olla välttämätön konfliktin osapuolten välisten kiistojen ratkaisemiseksi sekä rauhanprosessin ja jälleenrakentamisen takaamiseksi, ja tämä on ilmaistava selkeästi suojelustrategiassa;

| 7. | huomauttaa, että useat valtiot ovat perustaneet siviilirauhanturvajoukkoja, jotka ovat olleet menestyksekkäitä, esimerkiksi konfliktin jälkeisissä toimissa entisen Jugoslavian tasavallan alueen valtioissa; suosittelee, että myös muut valtiot ja alueelliset järjestöt, kuten Afrikan unioni ja EU, perustavat omat pysyvät siviilirauhanturvajoukot; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että useat valtiot ovat perustaneet siviilirauhanturvajoukkoja, jotka ovat olleet menestyksekkäitä, esimerkiksi konfliktin jälkeisissä toimissa entisen Jugoslavian tasavallan alueen valtioissa; suosittelee, että myös muut valtiot ja alueelliset järjestöt, kuten Afrikan unioni ja EU, perustavat omat pysyvät siviilirauhanturvajoukot;

| 8. | suhtautuu myönteisesti siviilien suojelutoimien lisääntyvään sisällyttämiseen rauhanturvatehtäviin ja toteaa, että on saatava ohjeistusta siitä, miten tällaisia tehtäviä toteutettaessa voidaan varmistaa kiinteämpi yhteys kehitykseen, ihmisoikeuksiin, humanitaariseen apuun ja ihmisten turvallisuuteen tähtääviin toimiin; kehottaa siksi YK:ta ja alueellisia organisaatioita yhteisoperaatioissa selventämään suojelun tulkintakäytäntöjä eri operaatioiden mandaateissa ja tukemaan joukkojen ja henkilöstön valmistautumista operaatioihin; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti siviilien suojelutoimien lisääntyvään sisällyttämiseen rauhanturvatehtäviin ja toteaa, että on saatava ohjeistusta siitä, miten tällaisia tehtäviä toteutettaessa voidaan varmistaa kiinteämpi yhteys kehitykseen, ihmisoikeuksiin, humanitaariseen apuun ja ihmisten turvallisuuteen tähtääviin toimiin; kehottaa siksi YK:ta ja alueellisia organisaatioita yhteisoperaatioissa selventämään suojelun tulkintakäytäntöjä eri operaatioiden mandaateissa ja tukemaan joukkojen ja henkilöstön valmistautumista operaatioihin;

| 9. | korostaa tarvetta kehittää toimintakykyä sekä luoda valmiustilassa olevia siviilirauhanturvaajaresursseja, jotka koostuvat päämajassa sijaitsevasta hyvin varustetusta koordinointipisteestä, mahdollisesti alueellisista tasoista sekä joukosta nopeasti käytettävissä olevia siviilihenkilöstön jäseniä, ja korostaa tarvetta määrittää asianmukaiset henkilöstömäärät; |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta kehittää toimintakykyä sekä luoda valmiustilassa olevia siviilirauhanturvaajaresursseja, jotka koostuvat päämajassa sijaitsevasta hyvin varustetusta koordinointipisteestä, mahdollisesti alueellisista tasoista sekä joukosta nopeasti käytettävissä olevia siviilihenkilöstön jäseniä, ja korostaa tarvetta määrittää asianmukaiset henkilöstömäärät;

| 10. | huomauttaa, että siviiliväestöä on suojeltava väkivaltaisuuksien lisäksi myös muilta rikollisilta toiminnoilta, esimerkiksi jengihyökkäyksiltä ja ryöstelyltä; |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että siviiliväestöä on suojeltava väkivaltaisuuksien lisäksi myös muilta rikollisilta toiminnoilta, esimerkiksi jengihyökkäyksiltä ja ryöstelyltä;

| 11. | pitää myönteisenä pelastusjärjestelmän perustamista koskevaa Euroopan unionin neuvoston päätöstä ja uutta EU:n rahoitusvälinettä, jonka tarkoituksena on parantaa kiireellisten väestönsuojelutoimien toteuttamista ja koordinointia EU:n alueella ja muualla; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä pelastusjärjestelmän perustamista koskevaa Euroopan unionin neuvoston päätöstä ja uutta EU:n rahoitusvälinettä, jonka tarkoituksena on parantaa kiireellisten väestönsuojelutoimien toteuttamista ja koordinointia EU:n alueella ja muualla;

| 12. | suosittelee, että erityisiä suojelutehtäviä käsittävien rauhanturvaoperaatioiden sotilaallisiin strategioihin olisi sisällytettävä käytännön välineitä, joiden avulla nämä tehtävät voidaan hoitaa tehokkaasti, kuten siviilien suorittama aseeton suojelu, yöpartiointi ja radioviestintä, kylien puolustusryhmien järjestäminen hälyttämään rauhanturvaajat paikalle, ilmavalvonta, nopean toiminnan joukot, jotka ovat valmiina reagoimaan häiriöihin, satelliittien käyttö valvontaan ja kuunteluun sekä vakauttamispolitiikan käyttö tukemaan rauhanturvaoperaatioita ja tarjoamaan näille poistumisstrategioita; |
| --- | --- |

12.

suosittelee, että erityisiä suojelutehtäviä käsittävien rauhanturvaoperaatioiden sotilaallisiin strategioihin olisi sisällytettävä käytännön välineitä, joiden avulla nämä tehtävät voidaan hoitaa tehokkaasti, kuten siviilien suorittama aseeton suojelu, yöpartiointi ja radioviestintä, kylien puolustusryhmien järjestäminen hälyttämään rauhanturvaajat paikalle, ilmavalvonta, nopean toiminnan joukot, jotka ovat valmiina reagoimaan häiriöihin, satelliittien käyttö valvontaan ja kuunteluun sekä vakauttamispolitiikan käyttö tukemaan rauhanturvaoperaatioita ja tarjoamaan näille poistumisstrategioita;

| 13. | painottaa, että rauhanturvajoukkojen on suojeltava myös konfliktialueilla toimivia humanitaarisen avustustyön tekijöitä, jotta heidän toimintaansa voidaan suojella paikan päällä; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että rauhanturvajoukkojen on suojeltava myös konfliktialueilla toimivia humanitaarisen avustustyön tekijöitä, jotta heidän toimintaansa voidaan suojella paikan päällä;

| 14. | korostaa, että valvontapisteiden yhteydessä osallistavat toimintatavat, joihin osallistuu paikallisia valtion ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, tukevat suojattomuuteen vaikuttavien tekijöiden tunnistamista ja sopivien reagointitapojen kehittämistä, ja toteaa, että taloudellisten, poliittisten, siviili- ja sotilasjoukkojen välisen koordinoinnin parantaminen on hyvin tärkeää; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että valvontapisteiden yhteydessä osallistavat toimintatavat, joihin osallistuu paikallisia valtion ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita, tukevat suojattomuuteen vaikuttavien tekijöiden tunnistamista ja sopivien reagointitapojen kehittämistä, ja toteaa, että taloudellisten, poliittisten, siviili- ja sotilasjoukkojen välisen koordinoinnin parantaminen on hyvin tärkeää;

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä edistämään YK:n turvallisuusneuvoston lapsia ja naisia aseellisissa konflikteissa koskevien päätöslauselmien 1325/2000 ja 18820/2008 toimeenpanoa ja kehittämään kansallisia toimintasuunnitelmia ja strategisia ohjelmia; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä edistämään YK:n turvallisuusneuvoston lapsia ja naisia aseellisissa konflikteissa koskevien päätöslauselmien 1325/2000 ja 18820/2008 toimeenpanoa ja kehittämään kansallisia toimintasuunnitelmia ja strategisia ohjelmia;

| 16. | korostaa naisten läsnäolon merkitystä rauhanturvatehtävissä naisiin kohdistuvan väkivallan vähentäjänä konfliktialueilla ja konfliktien jälkeen ja toteaa, että naispuolisten rauhanturvaajien on usein todettu toimivan roolimalleina paikallisille naisille ja innostavan näitä osallistumaan konfliktin jälkeiseen jälleenrakennukseen ja etenkin demokratian rakentamiseen ja taloudelliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

16.

korostaa naisten läsnäolon merkitystä rauhanturvatehtävissä naisiin kohdistuvan väkivallan vähentäjänä konfliktialueilla ja konfliktien jälkeen ja toteaa, että naispuolisten rauhanturvaajien on usein todettu toimivan roolimalleina paikallisille naisille ja innostavan näitä osallistumaan konfliktin jälkeiseen jälleenrakennukseen ja etenkin demokratian rakentamiseen ja taloudelliseen kehitykseen;

| 17. | vaatii, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325/2000 naisten osallistumisesta mekanismeihin konfliktien estämiseksi, hallinnoimiseksi ja ratkaisemiseksi otetaan asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

17.

vaatii, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325/2000 naisten osallistumisesta mekanismeihin konfliktien estämiseksi, hallinnoimiseksi ja ratkaisemiseksi otetaan asianmukaisesti huomioon;

| 18. | tuomitsee jyrkästi tapaukset, joissa rauhanturvaajat käyttävät valtaansa väärin ja sekaantuvat kentällä siviilien seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai korruptioon, ja korostaa, että tässä tapauksessa kansallisten osallistujien reaktio on erittäin tärkeä; vaatii, että rikoksentekijän kotimaan viranomaiset tai kansainvälinen rikostuomioistuin saattaa tällaisiin rikoksiin syyllistyneet poikkeuksetta oikeuden eteen; vastustaa koskemattomuussuojan myöntämistä YK:n työntekijöille tai YK:n valtuuttamille sotilaille tällaisissa rikostapauksissa; |
| --- | --- |

18.

tuomitsee jyrkästi tapaukset, joissa rauhanturvaajat käyttävät valtaansa väärin ja sekaantuvat kentällä siviilien seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai korruptioon, ja korostaa, että tässä tapauksessa kansallisten osallistujien reaktio on erittäin tärkeä; vaatii, että rikoksentekijän kotimaan viranomaiset tai kansainvälinen rikostuomioistuin saattaa tällaisiin rikoksiin syyllistyneet poikkeuksetta oikeuden eteen; vastustaa koskemattomuussuojan myöntämistä YK:n työntekijöille tai YK:n valtuuttamille sotilaille tällaisissa rikostapauksissa;

| 19. | suosittelee, että jokaiseen rauhanturvaoperaatioon tulisi sisällyttää yksiköitä, joiden erityistehtävänä on valvoa, tutkia ja raportoida julkisesti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien rikkomuksista, sekä riippumaton tutkintayksikkö tutkimaan hyväksikäyttötapaukset, joihin rauhanturvaajien väitetään syyllistyneen, sekä riittävä järjestelmä hyväksikäytön uhrien ja sen tuloksena syntyneiden lasten auttamiseksi; |
| --- | --- |

19.

suosittelee, että jokaiseen rauhanturvaoperaatioon tulisi sisällyttää yksiköitä, joiden erityistehtävänä on valvoa, tutkia ja raportoida julkisesti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien rikkomuksista, sekä riippumaton tutkintayksikkö tutkimaan hyväksikäyttötapaukset, joihin rauhanturvaajien väitetään syyllistyneen, sekä riittävä järjestelmä hyväksikäytön uhrien ja sen tuloksena syntyneiden lasten auttamiseksi;

| 20. | kehottaa luomaan seurantamekanismin, joka painostuksellaan varmistaa, että valitusten tutkinta suoritetaan avoimesti ja tehokkaasti ja että tapaukset käsitellään asianmukaisesti kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa luomaan seurantamekanismin, joka painostuksellaan varmistaa, että valitusten tutkinta suoritetaan avoimesti ja tehokkaasti ja että tapaukset käsitellään asianmukaisesti kansallisella tasolla;

| 21. | painottaa tarvetta ottaa mukaan yhteyshenkilöitä YK:n ja kansalaisjärjestöjen kansainvälisiin hankkeisiin, jotta seksuaalista hyväksikäyttöä ja muuta hyväksikäyttöä voidaan torjua ja jotta siihen voidaan puuttua; |
| --- | --- |

21.

painottaa tarvetta ottaa mukaan yhteyshenkilöitä YK:n ja kansalaisjärjestöjen kansainvälisiin hankkeisiin, jotta seksuaalista hyväksikäyttöä ja muuta hyväksikäyttöä voidaan torjua ja jotta siihen voidaan puuttua;

| 22. | suosittelee, että yhteyshenkilöiden avulla yhteisöille taattaisiin mahdollisuus tehdä valituksia uuden yhteisen valitusten rekisteröintijärjestelmän kautta; huomauttaa, että järjestelmä pitäisi olla saatavilla kaikissa virastoissa ja yhteyspisteissä, jotta yhteisöt ymmärtävät, minne valitukset on tehtävä; |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että yhteyshenkilöiden avulla yhteisöille taattaisiin mahdollisuus tehdä valituksia uuden yhteisen valitusten rekisteröintijärjestelmän kautta; huomauttaa, että järjestelmä pitäisi olla saatavilla kaikissa virastoissa ja yhteyspisteissä, jotta yhteisöt ymmärtävät, minne valitukset on tehtävä;

Vaikutukset operaatioihin, osallistumissääntöihin ja koulutukseen

| 23. | toteaa, että operaatiota edeltävän ja palvelusaikaisen koulutuksen parantaminen on tärkeää (etenkin koulutuksen, joka liittyy kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen, ihmisoikeuksiin, rauhanturvaoperaatioiden toimeenpanoon sekä seksuaalisen väkivallan ehkäisemiseen ja siihen reagoimiseen) käytettäessä monikansallisia joukkoja sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla, ja arvostelee sitä, että YK:n johtamien operaatioiden sotilashenkilön koulutuksen katsotaan olevan ainoastaan valtioiden vastuulla; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että operaatiota edeltävän ja palvelusaikaisen koulutuksen parantaminen on tärkeää (etenkin koulutuksen, joka liittyy kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen, ihmisoikeuksiin, rauhanturvaoperaatioiden toimeenpanoon sekä seksuaalisen väkivallan ehkäisemiseen ja siihen reagoimiseen) käytettäessä monikansallisia joukkoja sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla, ja arvostelee sitä, että YK:n johtamien operaatioiden sotilashenkilön koulutuksen katsotaan olevan ainoastaan valtioiden vastuulla;

| 24. | kehottaa, että lasten suojelemiseksi järjestetään erityistä koulutusta yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen lapsia ja aseellisia selkkauksia koskevien suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

kehottaa, että lasten suojelemiseksi järjestetään erityistä koulutusta yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen lapsia ja aseellisia selkkauksia koskevien suuntaviivojen mukaisesti;

| 25. | vaatii sotilaiden ohjeistuksen käyttöönottoa — kuten EUFOR DR Congo -operaatiossa — joka antaisi rauhanturvaajille ohjeet toimintaan siviilien kanssa; vaatii vastaavan lapsiin liittyvän ohjeistuksen käyttöönottoa; |
| --- | --- |

25.

vaatii sotilaiden ohjeistuksen käyttöönottoa — kuten EUFOR DR Congo -operaatiossa — joka antaisi rauhanturvaajille ohjeet toimintaan siviilien kanssa; vaatii vastaavan lapsiin liittyvän ohjeistuksen käyttöönottoa;

| 26. | tunnustaa YK:n rauhanturvatoiminnan osaston työn, joka tähtää ylemmän tason henkilöstölle ja joukkoja lähettäville tahoille ennen komennusta annettavaan ennen kaikkea voimankäyttösääntöihin keskittyvään koulutukseen, mutta pahoittelee sitä, että valtioiden osallistuminen ei ole pakollista; |
| --- | --- |

26.

tunnustaa YK:n rauhanturvatoiminnan osaston työn, joka tähtää ylemmän tason henkilöstölle ja joukkoja lähettäville tahoille ennen komennusta annettavaan ennen kaikkea voimankäyttösääntöihin keskittyvään koulutukseen, mutta pahoittelee sitä, että valtioiden osallistuminen ei ole pakollista;

| 27. | suosittelee, että YK:n jäsenvaltiot perustavat rauhanturvajoukoille yhteisen koulutuslaitoksen, jossa ainakin johtavassa asemassa olevalle henkilöstölle tarjotaan normien mukaista monikansallista peruskoulutusta, joka koskee siviiliväestöstä huolehtimiseen ja sen suojelemiseen liittyviä humanitaarisia tehtäviä ja teknisen tuen tehtäviä; |
| --- | --- |

27.

suosittelee, että YK:n jäsenvaltiot perustavat rauhanturvajoukoille yhteisen koulutuslaitoksen, jossa ainakin johtavassa asemassa olevalle henkilöstölle tarjotaan normien mukaista monikansallista peruskoulutusta, joka koskee siviiliväestöstä huolehtimiseen ja sen suojelemiseen liittyviä humanitaarisia tehtäviä ja teknisen tuen tehtäviä;

| 28. | suosittelee, että YK:n alueelliset ja osa-alueelliset järjestöt pyrkisivät kehittämään standardisoidummat koulutusmoduulit ja lisäämään kahdenvälisiä ja monenvälisiä koulutusharjoituksia ja erityisesti toimenpiteitä, joilla lisätään tietämystä ihmisoikeuksista ja periaatteesta, jonka mukaan kaikki ihmiset ovat yhdenvertaisia ja kaikkia on kohdeltava samanarvoisesti ikään, sukupuoleen, rotuun tai etniseen taustaan, uskontoon tai elämänkatsomukseen katsomatta; |
| --- | --- |

28.

suosittelee, että YK:n alueelliset ja osa-alueelliset järjestöt pyrkisivät kehittämään standardisoidummat koulutusmoduulit ja lisäämään kahdenvälisiä ja monenvälisiä koulutusharjoituksia ja erityisesti toimenpiteitä, joilla lisätään tietämystä ihmisoikeuksista ja periaatteesta, jonka mukaan kaikki ihmiset ovat yhdenvertaisia ja kaikkia on kohdeltava samanarvoisesti ikään, sukupuoleen, rotuun tai etniseen taustaan, uskontoon tai elämänkatsomukseen katsomatta;

| 29. | suhtautuu myönteisesti EU:n pyrkimyksiin yhdenmukaistaa jäsenvaltioidensa lähestymistä siviilien suojelemiseen etenkin yhteisharjoituksien avulla ja korostaa, että siviilien suojelemisen käsitteen tulisi olla vakio-osa kansainvälisten ammattimaisten kansalaisyhteiskunnan aloitteiden järjestämää koulutusta; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti EU:n pyrkimyksiin yhdenmukaistaa jäsenvaltioidensa lähestymistä siviilien suojelemiseen etenkin yhteisharjoituksien avulla ja korostaa, että siviilien suojelemisen käsitteen tulisi olla vakio-osa kansainvälisten ammattimaisten kansalaisyhteiskunnan aloitteiden järjestämää koulutusta;

| 30. | vaatii, että seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan ehkäisemisestä tehtäisiin joukkoja lähettävien valtioiden henkilöstökoulutuksen vakio-osa ja että varsinaisten operaatioiden yhteydessä hyväksyttäisiin asianmukaiset rahoitus- ja korvausmekanismit rauhanturvaajien hyväksikäytön uhreille; |
| --- | --- |

30.

vaatii, että seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan ehkäisemisestä tehtäisiin joukkoja lähettävien valtioiden henkilöstökoulutuksen vakio-osa ja että varsinaisten operaatioiden yhteydessä hyväksyttäisiin asianmukaiset rahoitus- ja korvausmekanismit rauhanturvaajien hyväksikäytön uhreille;

| 31. | vaatii hyväksikäyttöön liittyvien kysymysten sisällyttämistä vakio-osana sekä YK:n että alueellisten rauhanturvaajien koulutusohjelmaan, sillä liian usein YK:n operaation henkilöstö ei ole selvillä siitä, miten hyväksikäytöstä ilmoitetaan ja mitä tekijälle tapahtuu; |
| --- | --- |

31.

vaatii hyväksikäyttöön liittyvien kysymysten sisällyttämistä vakio-osana sekä YK:n että alueellisten rauhanturvaajien koulutusohjelmaan, sillä liian usein YK:n operaation henkilöstö ei ole selvillä siitä, miten hyväksikäytöstä ilmoitetaan ja mitä tekijälle tapahtuu;

| 32. | vaatii, että jokaisessa ETPP-operaatiossa on mukana lastensuojeluun erikoistunut neuvonantaja; |
| --- | --- |

32.

vaatii, että jokaisessa ETPP-operaatiossa on mukana lastensuojeluun erikoistunut neuvonantaja;

| 33. | suhtautuu myönteisesti YK:n rauhanturvaosaston nykyisin käyttämiin arviointiryhmiin, joiden tehtävänä on tunnistaa koulutuksen aukot, ja tarjoutuu varmistamaan, että joukoilleen koulutusta antaneet valtiot täyttävät YK:n normit; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti YK:n rauhanturvaosaston nykyisin käyttämiin arviointiryhmiin, joiden tehtävänä on tunnistaa koulutuksen aukot, ja tarjoutuu varmistamaan, että joukoilleen koulutusta antaneet valtiot täyttävät YK:n normit;

| 34. | huomauttaa, että EU:ssa pyritään parhaillaan vastaavaan kehitykseen yleistavoitteiden ja siviilikriisihallinnan yleistavoitteiden myötä, mutta korostaa järjestelmällisyyden lisäämisen tarvetta EU:ssa, koska koulutus on viime kädessä kunkin valtion vastuulla; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että EU:ssa pyritään parhaillaan vastaavaan kehitykseen yleistavoitteiden ja siviilikriisihallinnan yleistavoitteiden myötä, mutta korostaa järjestelmällisyyden lisäämisen tarvetta EU:ssa, koska koulutus on viime kädessä kunkin valtion vastuulla;

| 35. | muistuttaa EU:n jäsenvaltioita siitä, että niiden on kansainvälisen lain nojalla taattava kaikille siviili- ja sotilasjoukoille asianmukainen ja kansainvälisten humanitääristen normien mukainen koulutus ja varmistettava sellaisten asianmukaisten suuntaviivojen laatiminen ja tarkistaminen, joilla taataan paikallisväestön, kulttuurien ja molempien sukupuolten kunnioittaminen; huomauttaa, että ihmisoikeuksien ja sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon ottaminen on tärkeää; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa EU:n jäsenvaltioita siitä, että niiden on kansainvälisen lain nojalla taattava kaikille siviili- ja sotilasjoukoille asianmukainen ja kansainvälisten humanitääristen normien mukainen koulutus ja varmistettava sellaisten asianmukaisten suuntaviivojen laatiminen ja tarkistaminen, joilla taataan paikallisväestön, kulttuurien ja molempien sukupuolten kunnioittaminen; huomauttaa, että ihmisoikeuksien ja sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon ottaminen on tärkeää;

| 36. | ehdottaa, että koulutukseen, jota eurooppalaiset sotilaat antavat afrikkalaisille sotilaille Euro Recamp -ohjelman yhteydessä, sisällytetään järjestelmällisesti ihmisoikeuksiin ja siviilien suojeluun liittyvää koulutusta ja että tähän tarkoitukseen myönnetään riittävät määrärahat; |
| --- | --- |

36.

ehdottaa, että koulutukseen, jota eurooppalaiset sotilaat antavat afrikkalaisille sotilaille Euro Recamp -ohjelman yhteydessä, sisällytetään järjestelmällisesti ihmisoikeuksiin ja siviilien suojeluun liittyvää koulutusta ja että tähän tarkoitukseen myönnetään riittävät määrärahat;

| 37. | korostaa, miten tärkeää on antaa riittävästi painoarvoa kokemuksesta opitulle ja parhaille käytännöille ja etenkin selvän suojelutehtävän sisältävissä operaatioissa hankituille kokemukselle — kuten ARTEMIS ja EUFOR DR -operaatio Kongossa — materiaalina, jonka avulla EU:n koulutusta voidaan parantaa; kiittää erityisesti sitä, että painopiste oli selvän tiedon jakamisessa yleisölle ja positiivisten mielikuvien herättämisessä operaatiosta, mitä edisti se, että suurin osa EU-joukoista pystyi kommunikoimaan väestön ymmärtämällä kielellä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, miten tärkeää on antaa riittävästi painoarvoa kokemuksesta opitulle ja parhaille käytännöille ja etenkin selvän suojelutehtävän sisältävissä operaatioissa hankituille kokemukselle — kuten ARTEMIS ja EUFOR DR -operaatio Kongossa — materiaalina, jonka avulla EU:n koulutusta voidaan parantaa; kiittää erityisesti sitä, että painopiste oli selvän tiedon jakamisessa yleisölle ja positiivisten mielikuvien herättämisessä operaatiosta, mitä edisti se, että suurin osa EU-joukoista pystyi kommunikoimaan väestön ymmärtämällä kielellä;

Viestinnän parantaminen

| 38. | vahvistaa, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous voi olla merkittävässä asemassa tietoisuuden lisäämisessä ja keskustelun herättämisessä siitä, miten siviilien suojelemisesta voitaisiin tehdä keskeinen osa sekä EU:n rauhanturvaajien että muiden alueellisten organisaatioiden rauhanturvaoperaatioita; |
| --- | --- |

38.

vahvistaa, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous voi olla merkittävässä asemassa tietoisuuden lisäämisessä ja keskustelun herättämisessä siitä, miten siviilien suojelemisesta voitaisiin tehdä keskeinen osa sekä EU:n rauhanturvaajien että muiden alueellisten organisaatioiden rauhanturvaoperaatioita;

| 39. | korostaa, että on hyvin tärkeää, ettei kokemuksesta opittu jää vain operaatioita johtavan valtion tiedoksi, ja painottaa, että Euroopan on äärimmäisen tärkeää kehittää oma oppisuuntansa interventioista humanitaarisissa tilanteissa ja ammentaa etenkin tässä suhteessa edistyneimpien jäsenvaltioiden kokemuksesta, jotta voimankäyttösäännöstön asianmukaisuutta voidaan vahvistaa; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on hyvin tärkeää, ettei kokemuksesta opittu jää vain operaatioita johtavan valtion tiedoksi, ja painottaa, että Euroopan on äärimmäisen tärkeää kehittää oma oppisuuntansa interventioista humanitaarisissa tilanteissa ja ammentaa etenkin tässä suhteessa edistyneimpien jäsenvaltioiden kokemuksesta, jotta voimankäyttösäännöstön asianmukaisuutta voidaan vahvistaa;

| 40. | korostaa tarvetta vakiinnuttaa kansalaisjärjestöjen ja YK:n sekä alueellisten organisaatioiden välinen viestintäjärjestelmä etenkin rauhanturvaajien suojeluksessa olevilla vaarallisilla alueilla; |
| --- | --- |

40.

korostaa tarvetta vakiinnuttaa kansalaisjärjestöjen ja YK:n sekä alueellisten organisaatioiden välinen viestintäjärjestelmä etenkin rauhanturvaajien suojeluksessa olevilla vaarallisilla alueilla;

| 41. | muistuttaa valtioihin kohdistuvasta vaatimuksesta ylläpitää ja kunnioittaa ihmisoikeuksia ja ihmisyyden, neutraalisuuden, puolueettomuuden ja itsenäisyyden humanitaarisia periaatteita sekä varmistaa, että humanitaariset toimijat pääsevät turvallisesti ja esteittä yhteyteen avun tarpeessa olevien väestöjen kanssa kansainvälisten ja kansallisten säädösten asiaankuuluvien määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa valtioihin kohdistuvasta vaatimuksesta ylläpitää ja kunnioittaa ihmisoikeuksia ja ihmisyyden, neutraalisuuden, puolueettomuuden ja itsenäisyyden humanitaarisia periaatteita sekä varmistaa, että humanitaariset toimijat pääsevät turvallisesti ja esteittä yhteyteen avun tarpeessa olevien väestöjen kanssa kansainvälisten ja kansallisten säädösten asiaankuuluvien määräysten mukaisesti;

| 42. | vaatii, että käytännön työssä rauhanturvaoperaatioiden on järjestelmällisesti pidettävä yhteyttä humanitaariseen yhteisöön siviilien suojelutehtävän tulkinnasta ja että operaation poliittinen ja sotilaallinen johto toteuttaa vastaavia viestintäaloitteita paikallisten poliittisten ja hallinnollisten viranomaisten suuntaan; |
| --- | --- |

42.

vaatii, että käytännön työssä rauhanturvaoperaatioiden on järjestelmällisesti pidettävä yhteyttä humanitaariseen yhteisöön siviilien suojelutehtävän tulkinnasta ja että operaation poliittinen ja sotilaallinen johto toteuttaa vastaavia viestintäaloitteita paikallisten poliittisten ja hallinnollisten viranomaisten suuntaan;

| 43. | korostaa tarvetta luoda kunkin rauhanturvaamisrakenteen sisälle viestinnästä vastaava työryhmä seuraamaan viestinnän sujumista ja tiedottamaan paikallisväestölle sekä raja-alueiden väestölle operaation todellisesta tehtävästä, mikä edistäisi merkittävästi rauhaa tukevien operaatioiden puolueettomuuden ylläpitämistä; toteaa, että työryhmän tärkeimpänä tehtävänä olisi perustaa paikallisyhteisöjen avulla valitusten rekisteröintijärjestelmä; |
| --- | --- |

43.

korostaa tarvetta luoda kunkin rauhanturvaamisrakenteen sisälle viestinnästä vastaava työryhmä seuraamaan viestinnän sujumista ja tiedottamaan paikallisväestölle sekä raja-alueiden väestölle operaation todellisesta tehtävästä, mikä edistäisi merkittävästi rauhaa tukevien operaatioiden puolueettomuuden ylläpitämistä; toteaa, että työryhmän tärkeimpänä tehtävänä olisi perustaa paikallisyhteisöjen avulla valitusten rekisteröintijärjestelmä;

| 44. | toteaa, että viestintä paikallisväestön kanssa on oleellisen tärkeää ja että on omaksuttava selkeää tiedottamista sekä molempien sukupuolten mahdollisuuksia edistävä asenne; toteaa, että tämä on ulotettava koskemaan kolmannen osapuolen joukkoja ja kentällä toimivia humanitaarisia järjestöjä sekä ihmisoikeus- ja kehitysorganisaatioita; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että viestintä paikallisväestön kanssa on oleellisen tärkeää ja että on omaksuttava selkeää tiedottamista sekä molempien sukupuolten mahdollisuuksia edistävä asenne; toteaa, että tämä on ulotettava koskemaan kolmannen osapuolen joukkoja ja kentällä toimivia humanitaarisia järjestöjä sekä ihmisoikeus- ja kehitysorganisaatioita;

| 45. | korostaa siviilien turvallisuuteen ja turvattomuuteen vaikuttavien tekijöiden tehokkaan ja jatkuvan arvioinnin merkitystä ja sitä, että näin saatua kartoitusta käytetään väkivaltaisten konfliktien uusiutumisen ehkäisemiseen tähtäävien suojelustrategioiden pohjana; |
| --- | --- |

45.

korostaa siviilien turvallisuuteen ja turvattomuuteen vaikuttavien tekijöiden tehokkaan ja jatkuvan arvioinnin merkitystä ja sitä, että näin saatua kartoitusta käytetään väkivaltaisten konfliktien uusiutumisen ehkäisemiseen tähtäävien suojelustrategioiden pohjana;

| 46. | kehottaa EU:ta asianosaisia toimijoita kuten humanitaaristen asioiden koordinointitoimistoa kuultuaan tekemään jatkotutkimuksen, joka koskee nimenomaan suojelustrategioiden sisällyttämistä EU:n kehittyvään sotilaalliseen kriisinhallinnan lähestymistapaan, ja käyttämään hyväksi EU:n tasoista kokemusta siviilien ja etenkin lasten suojelemista, ja katsoo, että tämän tulisi toimia pohjana laajemmalle ”EU:n suojeluopille”, johon sisältyisi siviilisuojelun sekä lainsäädännöllisen, humanitaarisen ja sotilaallisen suojelun elementtejä ja ohjausta; |
| --- | --- |

46.

kehottaa EU:ta asianosaisia toimijoita kuten humanitaaristen asioiden koordinointitoimistoa kuultuaan tekemään jatkotutkimuksen, joka koskee nimenomaan suojelustrategioiden sisällyttämistä EU:n kehittyvään sotilaalliseen kriisinhallinnan lähestymistapaan, ja käyttämään hyväksi EU:n tasoista kokemusta siviilien ja etenkin lasten suojelemista, ja katsoo, että tämän tulisi toimia pohjana laajemmalle ”EU:n suojeluopille”, johon sisältyisi siviilisuojelun sekä lainsäädännöllisen, humanitaarisen ja sotilaallisen suojelun elementtejä ja ohjausta;

| 47. | korostaa, että on hyvin tärkeää perustaa johtavia yksiköitä, jotka pystyvät viitoittamaan selkeää strategista suuntaa, tunnistamaan merkittävimmät puutteet ja selkeyttämään konflikteihin reagoimisen rooleja ja vastuita; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että on hyvin tärkeää perustaa johtavia yksiköitä, jotka pystyvät viitoittamaan selkeää strategista suuntaa, tunnistamaan merkittävimmät puutteet ja selkeyttämään konflikteihin reagoimisen rooleja ja vastuita;

| 48. | kehottaa molempia puheenjohtajia viemään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille sekä kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

48.

kehottaa molempia puheenjohtajia viemään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille sekä kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea).

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

(4)  EUVL C 272, 3.11.2005, s. 26.

(5)  EUVL C 307, 15.12.2006, s. 17.

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008, |
| --- | --- |

—

kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-valtioiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-valtioiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi, ja vuonna 2007 annetun kertomuksen YK:n vuosituhannen kehitystavoitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi, ja vuonna 2007 annetun kertomuksen YK:n vuosituhannen kehitystavoitteista,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: Eurooppalainen konsensus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: Eurooppalainen konsensus,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta,

| — | ottaa huomioon 21.–22. maaliskuuta 2002 kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21.–22. maaliskuuta 2002 kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen,

| — | ottaa huomioon 28. helmikuuta 2007 annetun komission tiedonannon kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevista EU:n menettelysäännöistä (KOM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. helmikuuta 2007 annetun komission tiedonannon kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevista EU:n menettelysäännöistä (KOM(2007)0072),

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”EU kansainvälisenä kehitysyhteistyötoimijana — Nopeutetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumista” (KOM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”EU kansainvälisenä kehitysyhteistyötoimijana — Nopeutetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumista” (KOM(2008)0177),

| — | ottaa huomioon OECD:n kehitysapukomitean vuonna 2007 tekemän Euroopan yhteisöä koskevan vertaisarvioinnin keskeiset tulokset ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n kehitysapukomitean vuonna 2007 tekemän Euroopan yhteisöä koskevan vertaisarvioinnin keskeiset tulokset ja suositukset,

| — | ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston (toukokuussa 2008) ja Eurooppa-neuvoston (kesäkuussa 2008) kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston (toukokuussa 2008) ja Eurooppa-neuvoston (kesäkuussa 2008) kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Accrassa 2.–4. syyskuuta 2008 pidetyn avun tuloksellisuutta käsittelevän kolmannen korkean tason kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Accrassa 2.–4. syyskuuta 2008 pidetyn avun tuloksellisuutta käsittelevän kolmannen korkean tason kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ja hallitusten päämiesten 3. lokakuuta 2008 Accrassa hyväksymän julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ja hallitusten päämiesten 3. lokakuuta 2008 Accrassa hyväksymän julistuksen,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU 100.300/08/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU 100.300/08/lop.),

| A. | toteaa, että avun tuloksellisuutta lisäämällä olisi edistettävä konkreettisesti köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämistä ja autettava kumppanimaita vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamisessa ja kansainvälisesti sovittujen ihmisoikeusnormien noudattamisessa, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että avun tuloksellisuutta lisäämällä olisi edistettävä konkreettisesti köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämistä ja autettava kumppanimaita vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamisessa ja kansainvälisesti sovittujen ihmisoikeusnormien noudattamisessa,

| B. | katsoo, että Pariisin julistuksessa annetun omistajuuden määritelmän suurin rajoite on se, että demokraattisen omistajuuden, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten tehtävien, merkitystä ei tunnusteta selkeällä tavalla ja selkeä sitoumus parlamenttien asemaan puuttuu, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Pariisin julistuksessa annetun omistajuuden määritelmän suurin rajoite on se, että demokraattisen omistajuuden, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten tehtävien, merkitystä ei tunnusteta selkeällä tavalla ja selkeä sitoumus parlamenttien asemaan puuttuu,

| C. | katsoo, että EU tehnyt naisten ja miesten tasa-arvon alalla merkittäviä sitoumuksia, joita on noudatettava; katsoo kuitenkin, että sukupuoliulottuvuutta otetaan edelleen hyvin vähän huomioon avun tuloksellisuutta koskevassa keskustelussa, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että EU tehnyt naisten ja miesten tasa-arvon alalla merkittäviä sitoumuksia, joita on noudatettava; katsoo kuitenkin, että sukupuoliulottuvuutta otetaan edelleen hyvin vähän huomioon avun tuloksellisuutta koskevassa keskustelussa,

| D. | katsoo, että avun määrän lisääminen ja avun tuloksellisuuden parantaminen ovat yhtä tärkeitä ja että avunantoa on edistettävä sekä määrällisesti että laadullisesti vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi, ja ottaa esille erityisesti terveyteen ja sukupuolikysymyksiin liittyvät tavoitteet, joiden osalta ei ole edistytty juuri ollenkaan ja jotka ovat ensisijaisessa asemassa kyseisten sitoumusten toteuttamisessa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että avun määrän lisääminen ja avun tuloksellisuuden parantaminen ovat yhtä tärkeitä ja että avunantoa on edistettävä sekä määrällisesti että laadullisesti vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi, ja ottaa esille erityisesti terveyteen ja sukupuolikysymyksiin liittyvät tavoitteet, joiden osalta ei ole edistytty juuri ollenkaan ja jotka ovat ensisijaisessa asemassa kyseisten sitoumusten toteuttamisessa,

| E. | ottaa huomioon, että hiljattain annetuista OECD:n lukemista käy ilmi, että EU:n myöntämien avustusten kokonaismäärä väheni huomattavasti vuonna 2007, ja että avustuslukemat vaikuttavat usein todellista korkeammilta, kun niihin lasketaan mukaan velkahelpotus ja sellaiset määrärahat, jotka eivät mene perille kumppanimaiden väestölle, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hiljattain annetuista OECD:n lukemista käy ilmi, että EU:n myöntämien avustusten kokonaismäärä väheni huomattavasti vuonna 2007, ja että avustuslukemat vaikuttavat usein todellista korkeammilta, kun niihin lasketaan mukaan velkahelpotus ja sellaiset määrärahat, jotka eivät mene perille kumppanimaiden väestölle,

| F. | toteaa, että avunantajien ja kumppanimaiden on noudatettava korkeimpia mahdollisia avoimuuden normeja ja että avunantajien on etenkin toimittava näin avustusmääriä koskevien talousarviolaskelmissaan, joita ei voida muussa tapauksessa ottaa huomioon kumppanimaiden vuotuisissa talousarviolaskelmissa, ja tämä vähentäisi merkittävästi parlamentin mahdollisuuksia seurata hallituksen kehityspolitiikkaa ja tutkia kumppanimaiden valmiuksia tehdä pitkän aikavälin sijoituksia, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että avunantajien ja kumppanimaiden on noudatettava korkeimpia mahdollisia avoimuuden normeja ja että avunantajien on etenkin toimittava näin avustusmääriä koskevien talousarviolaskelmissaan, joita ei voida muussa tapauksessa ottaa huomioon kumppanimaiden vuotuisissa talousarviolaskelmissa, ja tämä vähentäisi merkittävästi parlamentin mahdollisuuksia seurata hallituksen kehityspolitiikkaa ja tutkia kumppanimaiden valmiuksia tehdä pitkän aikavälin sijoituksia,

| G. | ottaa huomioon, että sidottu apu horjuttaa vakavasti avustustoiminnan avoimuutta ja nostaa tavaroiden ja palvelujen hintaa Maailmanpankin arvioiden mukaan jopa 30 prosentilla, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sidottu apu horjuttaa vakavasti avustustoiminnan avoimuutta ja nostaa tavaroiden ja palvelujen hintaa Maailmanpankin arvioiden mukaan jopa 30 prosentilla,

| H. | panee merkille, että avunantajat eivät edelleen halua käyttää kansallisia järjestelmiä ja että tässä asiassa on edistytty erittäin hitaasti; ottaa huomioon, että tämä on omistajuuden keskeinen tekijä ja että yhdenmukaistaminen on välttämätöntä valmiuksien parantamiseksi ja paikallisten markkinoiden kehittämiseksi, |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että avunantajat eivät edelleen halua käyttää kansallisia järjestelmiä ja että tässä asiassa on edistytty erittäin hitaasti; ottaa huomioon, että tämä on omistajuuden keskeinen tekijä ja että yhdenmukaistaminen on välttämätöntä valmiuksien parantamiseksi ja paikallisten markkinoiden kehittämiseksi,

| I. | ottaa huomioon, että kansainvälinen apujärjestelmä on muuttumassa yhä monimutkaisemmaksi, kun luodaan uusia vertikaalisia rakennelmia ja kun mukaan tulee uusia julkisia ja yksityisiä toimijoita, jotka toimivat usein jo olemassa olevien yhteistyösääntöjen ja -menettelyjen ulkopuolella, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kansainvälinen apujärjestelmä on muuttumassa yhä monimutkaisemmaksi, kun luodaan uusia vertikaalisia rakennelmia ja kun mukaan tulee uusia julkisia ja yksityisiä toimijoita, jotka toimivat usein jo olemassa olevien yhteistyösääntöjen ja -menettelyjen ulkopuolella,

| J. | ottaa huomioon, että talousarviotuella voidaan edistää omistajuutta, institutionaalisten valmiuksien kehittämistä ja kansallisten sidosryhmien vastuun ja valvonnan parantamista; ottaa kuitenkin huomioon, että sen menestymiseen vaikuttaa hallitusten kyky suunnitella, toimeenpanna ja selvittää julkiset menonsa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että talousarviotuella voidaan edistää omistajuutta, institutionaalisten valmiuksien kehittämistä ja kansallisten sidosryhmien vastuun ja valvonnan parantamista; ottaa kuitenkin huomioon, että sen menestymiseen vaikuttaa hallitusten kyky suunnitella, toimeenpanna ja selvittää julkiset menonsa,

| K. | ottaa huomioon, että kumppanimaille annetaan usein satoja tulossidonnaisia ja toimintatapoihin liittyviä ehtoja, jotka voivat joissakin tapauksissa olla ristiriitaisia ja useiden eri avunantajien asettamia ja jotka saattavat koitua hallitsemattomaksi rasitukseksi kumppanimaille ja siten heikentää maan omaa vastuuta ja hallitusten luotettavuutta omien kansalaistensa ja parlamenttien edessä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kumppanimaille annetaan usein satoja tulossidonnaisia ja toimintatapoihin liittyviä ehtoja, jotka voivat joissakin tapauksissa olla ristiriitaisia ja useiden eri avunantajien asettamia ja jotka saattavat koitua hallitsemattomaksi rasitukseksi kumppanimaille ja siten heikentää maan omaa vastuuta ja hallitusten luotettavuutta omien kansalaistensa ja parlamenttien edessä,

| L. | ottaa huomioon, että teknisen tuen osuus voi hyvinkin olla jopa puolet myönnetyn avun määrästä, mutta suuri osa siitä on edelleen sidottua, ylihinnoiteltua ja tehotonta paikallisten valmiuksien ja oman vastuun kehittämisessä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että teknisen tuen osuus voi hyvinkin olla jopa puolet myönnetyn avun määrästä, mutta suuri osa siitä on edelleen sidottua, ylihinnoiteltua ja tehotonta paikallisten valmiuksien ja oman vastuun kehittämisessä,

| M. | toteaa, että tasaisesti lisääntyvistä yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevista osa-alueista tulee entistä heikompia, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tasaisesti lisääntyvistä yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevista osa-alueista tulee entistä heikompia,

| N. | ottaa huomioon, että pienistä saarista koostuvien kehitysmaiden ja vailla meriyhteyttä olevien AKT-valtioiden taloudesta ja ympäristöstä johtuvalla haavoittuvuudella monissa kriiseissä voi olla vakavia yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia, niiden taloudellinen sietokyky on vähäistä ja se voi vaikuttaa vakavalla tavalla kyseisten valtioiden valmiuksiin toimia kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja toteuttaa menestyksekkäästi paljon kaivattu talousuudistus, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että pienistä saarista koostuvien kehitysmaiden ja vailla meriyhteyttä olevien AKT-valtioiden taloudesta ja ympäristöstä johtuvalla haavoittuvuudella monissa kriiseissä voi olla vakavia yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia, niiden taloudellinen sietokyky on vähäistä ja se voi vaikuttaa vakavalla tavalla kyseisten valtioiden valmiuksiin toimia kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ja toteuttaa menestyksekkäästi paljon kaivattu talousuudistus,

| O. | toteaa, että kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt asianmukaisin ponnisteluin toimimaan yhteistyössä köyhimpien maiden kanssa; ottaa huomioon, että keskitulotason maissa, erityisesti elintarvikkeita ja polttoainetta nettomääräisesti tuovissa pienissä saarikehitysvaltioissa, ei ole kuitenkaan osoitettu vastaavia pyrkimyksiä, ja katsoo, että kyseiset maat ovat vaarassa taantua uudelleen alhaisen tulotason maiksi, ellei niitä auteta puuttumaan ongelmiinsa toteuttamalla ajoissa riittäviä toimenpiteitä, |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt asianmukaisin ponnisteluin toimimaan yhteistyössä köyhimpien maiden kanssa; ottaa huomioon, että keskitulotason maissa, erityisesti elintarvikkeita ja polttoainetta nettomääräisesti tuovissa pienissä saarikehitysvaltioissa, ei ole kuitenkaan osoitettu vastaavia pyrkimyksiä, ja katsoo, että kyseiset maat ovat vaarassa taantua uudelleen alhaisen tulotason maiksi, ellei niitä auteta puuttumaan ongelmiinsa toteuttamalla ajoissa riittäviä toimenpiteitä,

| 1. | pitää myönteisenä Accran toimintasuunnitelman poliittisten sitoumusten osalta saavutettua edistystä ja painottaa, että kyseinen suunnitelma on toteutettava kunnianhimoisesti siten, että käsitteistä ja poliittisista lupauksista siirrytään toteuttamaan Pariisin julistuksen periaatteita konkreettisella ja mitattavissa olevalla tavalla; odottaa EU:lta aktiivisempaa osallistumista ja johtavan aseman omaksumista avun tuloksellisuuden edistämisesi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä Accran toimintasuunnitelman poliittisten sitoumusten osalta saavutettua edistystä ja painottaa, että kyseinen suunnitelma on toteutettava kunnianhimoisesti siten, että käsitteistä ja poliittisista lupauksista siirrytään toteuttamaan Pariisin julistuksen periaatteita konkreettisella ja mitattavissa olevalla tavalla; odottaa EU:lta aktiivisempaa osallistumista ja johtavan aseman omaksumista avun tuloksellisuuden edistämisesi maailmanlaajuisesti;

| 2. | kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita edistämään aktiivisesti avun tuloksellisuutta koskevien tavoitteiden yhteydessä tarkastetussa Cotonoun kumppanuussopimuksessa määriteltyjä yhteisiä arvoja ja tavoitteita, kuten köyhyyden poistaminen, naisten ja miesten tasa-arvo, kestävä taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä kehitys, alueellinen yhdentyminen, rauhan, turvallisuuden ja ihmisoikeuksia kunnioittavan demokratian edistäminen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:ta ja AKT-valtioita edistämään aktiivisesti avun tuloksellisuutta koskevien tavoitteiden yhteydessä tarkastetussa Cotonoun kumppanuussopimuksessa määriteltyjä yhteisiä arvoja ja tavoitteita, kuten köyhyyden poistaminen, naisten ja miesten tasa-arvo, kestävä taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä kehitys, alueellinen yhdentyminen, rauhan, turvallisuuden ja ihmisoikeuksia kunnioittavan demokratian edistäminen;

| 3. | painottaa demokratian asemaa kestävän kehityksen, rauhan ja turvallisuuden parhaana perustana; kehottaa siksi EU:n ja AKT-valtioita asettamaan yhteistyössään etusijalle demokratian edistämisen, jonka myötä avoimesta, osallistavasta ja vastuullisesta päätöksenteosta tulee tärkeimpiä keinoja avun tuloksellisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

3.

painottaa demokratian asemaa kestävän kehityksen, rauhan ja turvallisuuden parhaana perustana; kehottaa siksi EU:n ja AKT-valtioita asettamaan yhteistyössään etusijalle demokratian edistämisen, jonka myötä avoimesta, osallistavasta ja vastuullisesta päätöksenteosta tulee tärkeimpiä keinoja avun tuloksellisuuden lisäämiseksi;

| 4. | vaatii Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään yhtenäisyyden käsitteen laajemmin kuin Accran toimintaohjelmassa, jotta kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyttä voitaisiin edistää EU:n politiikanaloilla, kuten maatalous-, kalastus-, kauppa-, energia-, ympäristö-, ilmastonmuutos-, turvallisuus- ja maahanmuuttopolitiikassa, jotta voitaisiin arvioida kyseisten politiikanalojen vaikutus kehitysyhteistyöhön ja taata asianmukaisen uudistuksen toteuttaminen, jotta kyseisten politiikanalojen yhteydessä torjutaan muihin kuin tariffeihin perustuvien esteiden luominen ja vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden ja talouskumppanuussopimusten tavoitteiden saavuttamisen vaarantaminen; |
| --- | --- |

4.

vaatii Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään yhtenäisyyden käsitteen laajemmin kuin Accran toimintaohjelmassa, jotta kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyttä voitaisiin edistää EU:n politiikanaloilla, kuten maatalous-, kalastus-, kauppa-, energia-, ympäristö-, ilmastonmuutos-, turvallisuus- ja maahanmuuttopolitiikassa, jotta voitaisiin arvioida kyseisten politiikanalojen vaikutus kehitysyhteistyöhön ja taata asianmukaisen uudistuksen toteuttaminen, jotta kyseisten politiikanalojen yhteydessä torjutaan muihin kuin tariffeihin perustuvien esteiden luominen ja vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden ja talouskumppanuussopimusten tavoitteiden saavuttamisen vaarantaminen;

| 5. | korostaa sitä, että vaikka keskustelua avun tuloksellisuudesta käydään pääasiassa Parisiin julistuksen pohjalta, Cotonoun kumppanuussopimus ja Pariisin julistus voivat tukea toinen toistaan, koska myös Cotonoun sopimus on tehokkaan kehitysyhteistyön malli; |
| --- | --- |

5.

korostaa sitä, että vaikka keskustelua avun tuloksellisuudesta käydään pääasiassa Parisiin julistuksen pohjalta, Cotonoun kumppanuussopimus ja Pariisin julistus voivat tukea toinen toistaan, koska myös Cotonoun sopimus on tehokkaan kehitysyhteistyön malli;

Demokraattisen omistajuuden ja vastuun takaaminen

| 6. | painottaa sitä, että Pariisin julistuksen määritelmää omistajuudesta olisi laajennettava Cotonoun kumppanuussopimuksen mukaisesti siten, että se pitää sisällään demokraattisen omistajuuden käsitteen (kansalliset parlamentit, paikallishallinnot, siviiliyhteiskunnat, riippumattomat oikeuslaitokset ja viestimet), jotta mahdollistettaisiin selkeisiin ja mittaamiseen soveltuviin indikaattoreihin perustuvan avoimuuden ja molemminpuolisen vastuullisuuden lisääminen ja taattaisiin kehitysavun tavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

6.

painottaa sitä, että Pariisin julistuksen määritelmää omistajuudesta olisi laajennettava Cotonoun kumppanuussopimuksen mukaisesti siten, että se pitää sisällään demokraattisen omistajuuden käsitteen (kansalliset parlamentit, paikallishallinnot, siviiliyhteiskunnat, riippumattomat oikeuslaitokset ja viestimet), jotta mahdollistettaisiin selkeisiin ja mittaamiseen soveltuviin indikaattoreihin perustuvan avoimuuden ja molemminpuolisen vastuullisuuden lisääminen ja taattaisiin kehitysavun tavoitteiden saavuttaminen;

| 7. | pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa on tunnustettu parlamenttien ja paikallishallintojen merkittävä asema kehitysprosessissa; kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioiden hallituksia takaamaan, että parlamenteilla ja paikallishallinnoilla on asianmukainen asema avun tuloksellisuuden takaamisessa tukemalla omistajuutta, takaamalla talousarvioiden, toimintatapojen ja niiden tulosten tarkkailuun perustuvan valvontajärjestelmän ja osallistamalla kansalaiset kehitysyhteistyötä koskeviin päätöksiin demokraattisen prosessien kautta; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa on tunnustettu parlamenttien ja paikallishallintojen merkittävä asema kehitysprosessissa; kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioiden hallituksia takaamaan, että parlamenteilla ja paikallishallinnoilla on asianmukainen asema avun tuloksellisuuden takaamisessa tukemalla omistajuutta, takaamalla talousarvioiden, toimintatapojen ja niiden tulosten tarkkailuun perustuvan valvontajärjestelmän ja osallistamalla kansalaiset kehitysyhteistyötä koskeviin päätöksiin demokraattisen prosessien kautta;

| 8. | pitää myönteisenä myös sitä, että Accran toimintaohjelmassa tunnustetaan siviiliyhteiskunnan merkittävä asema kehitysprosessissa; kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioiden hallituksia osallistamaan kansalaisyhteiskunnan täysimääräisesti ja mielekkäästi talousarvioiden ja ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen, valvontaan ja arviointiin ja luomaan tarvittavat olosuhteet, jotta se voisi toimia tehtävässään asianmukaisesti; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä myös sitä, että Accran toimintaohjelmassa tunnustetaan siviiliyhteiskunnan merkittävä asema kehitysprosessissa; kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioiden hallituksia osallistamaan kansalaisyhteiskunnan täysimääräisesti ja mielekkäästi talousarvioiden ja ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen, valvontaan ja arviointiin ja luomaan tarvittavat olosuhteet, jotta se voisi toimia tehtävässään asianmukaisesti;

| 9. | kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioita ottamaan huomioon köyhyyden kohtuuttoman vaikutuksen naisiin ja takaamaan, että naisten ja miesten tasa-arvo, naisten vallan lisääminen ja naisten oikeudet otetaan täysimääräisesti huomioon kansallisissa kehitysprosesseissa; pitää valitettavana sitä, että Accran toimintaohjelmassa ei nimetä järjestelmiä, joilla naisten ja miesten tasa-arvoa ja naisten vallan lisäämistä voitaisiin toteuttaa, ja siinä ei myöskään määritetä indikaattoreita, joilla asian edistymistä voitaisiin mitata; |
| --- | --- |

9.

kehottaa avunantajia ja kumppanivaltioita ottamaan huomioon köyhyyden kohtuuttoman vaikutuksen naisiin ja takaamaan, että naisten ja miesten tasa-arvo, naisten vallan lisääminen ja naisten oikeudet otetaan täysimääräisesti huomioon kansallisissa kehitysprosesseissa; pitää valitettavana sitä, että Accran toimintaohjelmassa ei nimetä järjestelmiä, joilla naisten ja miesten tasa-arvoa ja naisten vallan lisäämistä voitaisiin toteuttaa, ja siinä ei myöskään määritetä indikaattoreita, joilla asian edistymistä voitaisiin mitata;

| 10. | pitää valitettavana sitä, että Accran toimintaohjelmassa ei anneta konkreettisia toimenpiteitä, joilla voitaisiin panna täytäntöön Pariisin julistuksessa annettu sitoumus parlamenttien, siviiliyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten osallistamisesta; odottaa EU:n kunnioittavan kumppanivaltioiden päämiehiä ja auttavan niitä vahvistamaan johtamisvalmiuksiaan ja kehottaa EU:ta ja kumppanivaltioita kehittämään käytännöllisiä toimintasuunnitelmia demokraattisen omistajuuden takaamiseksi ja edistystä mittaavien indikaattoreiden laatimiseksi; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana sitä, että Accran toimintaohjelmassa ei anneta konkreettisia toimenpiteitä, joilla voitaisiin panna täytäntöön Pariisin julistuksessa annettu sitoumus parlamenttien, siviiliyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten osallistamisesta; odottaa EU:n kunnioittavan kumppanivaltioiden päämiehiä ja auttavan niitä vahvistamaan johtamisvalmiuksiaan ja kehottaa EU:ta ja kumppanivaltioita kehittämään käytännöllisiä toimintasuunnitelmia demokraattisen omistajuuden takaamiseksi ja edistystä mittaavien indikaattoreiden laatimiseksi;

Avun tuloksellisuuden lisääminen

| 11. | pitää myönteisenä neuvoston päätelmiä, joissa vahvistetaan sitoumus yhteisen virallisen kehitysavun tavoitteen, 0,56 prosenttia vuonna 2010 ja 0,7 prosenttia vuonna 2015, saavuttamisesta; kehottaa laatimaan kunnianhimoisiin monivuotisiin suunnitelmiin uusia sitoumuksia, jotta kehitysavun määrärahojen asteittaista lisääntymistä voitaisiin mitata; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä neuvoston päätelmiä, joissa vahvistetaan sitoumus yhteisen virallisen kehitysavun tavoitteen, 0,56 prosenttia vuonna 2010 ja 0,7 prosenttia vuonna 2015, saavuttamisesta; kehottaa laatimaan kunnianhimoisiin monivuotisiin suunnitelmiin uusia sitoumuksia, jotta kehitysavun määrärahojen asteittaista lisääntymistä voitaisiin mitata;

| 12. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan, että julkisen kehitysavun määritelmiä ei laajenneta koskemaan muita kuin tukeen liittyviä aloja kuten puolustusmenoja; kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita erottelemaan velkahelpotukseen käytetyt menot muusta julkista kehitysapua koskevasta raportoinnista ja jättämään pois Euroopassa opiskelijoihin ja pakolaisiin käytetyt varat kehitysavun kokonaismenojen laskelmista; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan, että julkisen kehitysavun määritelmiä ei laajenneta koskemaan muita kuin tukeen liittyviä aloja kuten puolustusmenoja; kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita erottelemaan velkahelpotukseen käytetyt menot muusta julkista kehitysapua koskevasta raportoinnista ja jättämään pois Euroopassa opiskelijoihin ja pakolaisiin käytetyt varat kehitysavun kokonaismenojen laskelmista;

| 13. | vaatii, että avunantajat myöntävät tukea avoimesti ja vastuullisesti ja että avustusvirtojen, suunnittelun ja maksujen ennakoitavuutta parannetaan huomattavasti, erityisesti laatimalla luotettavat monivuotiset suunnitelmat ja takaamalla vuoden ennakoitavuus; pitää myönteisenä Accran toimintaohjelman jatkuvia ohjelmia koskevaa aloitetta, jolla taataan keskipitkän aikavälin ennakoitavuus; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että avunantajat myöntävät tukea avoimesti ja vastuullisesti ja että avustusvirtojen, suunnittelun ja maksujen ennakoitavuutta parannetaan huomattavasti, erityisesti laatimalla luotettavat monivuotiset suunnitelmat ja takaamalla vuoden ennakoitavuus; pitää myönteisenä Accran toimintaohjelman jatkuvia ohjelmia koskevaa aloitetta, jolla taataan keskipitkän aikavälin ennakoitavuus;

Kestävä talouskasvu kestävän kehityksen takaamiseksi

| 14. | painottaa, että eräs kehitysavun tuloksellisuuden indikaattoreista on se, kuinka laajalti edistetään sellaisen vahvan talouden luomista, jonka puitteissa ympäristöä suojellaan ja kukaan ei jää ilman perustason yhteiskunnallisia palveluja; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että eräs kehitysavun tuloksellisuuden indikaattoreista on se, kuinka laajalti edistetään sellaisen vahvan talouden luomista, jonka puitteissa ympäristöä suojellaan ja kukaan ei jää ilman perustason yhteiskunnallisia palveluja;

| 15. | kehottaa kehitysyhteistyön toimijoita puuttumaan tehokkaammin talouskasvun esteisiin, esimerkiksi ulkomaisten suorien sijoitusten puutteeseen, pääomapakoon ja pienten ja keskisuurten yritysten korkeisiin hallinnollisiin esteisiin; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kehitysyhteistyön toimijoita puuttumaan tehokkaammin talouskasvun esteisiin, esimerkiksi ulkomaisten suorien sijoitusten puutteeseen, pääomapakoon ja pienten ja keskisuurten yritysten korkeisiin hallinnollisiin esteisiin;

| 16. | kehottaa näin ollen, että kehitysyhteistyön yhteydessä edistetään tietotaidon siirtämistä, kilpailua ja vakaata makrotalouspolitiikkaa sekä vähennetään yritysten paperisotaa, kunnioitetaan omistusoikeuksia tai ryhdytään soveltamaan niitä ja torjutaan korruptiota; |
| --- | --- |

16.

kehottaa näin ollen, että kehitysyhteistyön yhteydessä edistetään tietotaidon siirtämistä, kilpailua ja vakaata makrotalouspolitiikkaa sekä vähennetään yritysten paperisotaa, kunnioitetaan omistusoikeuksia tai ryhdytään soveltamaan niitä ja torjutaan korruptiota;

| 17. | painottaa, että oikeudenmukainen kauppa on mahdollisesti tehokkaimpia kestävän talouskehityksen edistämisen keinoja silloin, kun sitä tuetaan asianmukaisilla toimenpiteillä sopeuttamisesta koituvien kulujen ja sosiaalisen turvaverkon ja vaikutusvallan lisäämiseksi toteutettavien hankkeiden rahoittamiseksi, mutta korostaa, että sen täydentämiseksi on toteutettava tulonsiirtotoimenpiteitä ja sosiaalipolitiikkaa, joilla varmistetaan, että hyödyt jakaantuvat yhdenvertaisesti; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että oikeudenmukainen kauppa on mahdollisesti tehokkaimpia kestävän talouskehityksen edistämisen keinoja silloin, kun sitä tuetaan asianmukaisilla toimenpiteillä sopeuttamisesta koituvien kulujen ja sosiaalisen turvaverkon ja vaikutusvallan lisäämiseksi toteutettavien hankkeiden rahoittamiseksi, mutta korostaa, että sen täydentämiseksi on toteutettava tulonsiirtotoimenpiteitä ja sosiaalipolitiikkaa, joilla varmistetaan, että hyödyt jakaantuvat yhdenvertaisesti;

| 18. | pitää valitettavana sitä, että kansallisten järjestelmien käytössä ei ole juuri edistytty (vain pieni prosentuaalinen osuus virallisesta kehitysavusta kulkee kansallisten talousarviojärjestelmien kautta, ja avunantajat ovat luvanneet osuuden olevan puolet vuoteen 2010 mennessä) ja että jopa sellaisissa maissa, joilla on hyvin toimivat kansalliset järjestelmät, avunantajat eivät halua käyttää kyseisiä järjestelmiä; vaatii avunantajamaita nopeuttamaan tukiensa yhtenäistämistä kansallisiin järjestelmiin mahdollisimman laajalti, vahvistamaan hallintojärjestelmiä ja lisäämään yleiseen ja alakohtaiseen talousarviotukeen myönnetyn tuen määrää silloin, kun hyvä taloudellinen ja poliittinen hallinto on jo olemassa, jotta voitaisiin taata talousarvion täysi avoimuus ja vastuullisuus; painottaa, että talousarviotukea ei pitäisi missään tapauksessa myöntää, mikäli korruptio on laajalle levinnyttä; |
| --- | --- |

18.

pitää valitettavana sitä, että kansallisten järjestelmien käytössä ei ole juuri edistytty (vain pieni prosentuaalinen osuus virallisesta kehitysavusta kulkee kansallisten talousarviojärjestelmien kautta, ja avunantajat ovat luvanneet osuuden olevan puolet vuoteen 2010 mennessä) ja että jopa sellaisissa maissa, joilla on hyvin toimivat kansalliset järjestelmät, avunantajat eivät halua käyttää kyseisiä järjestelmiä; vaatii avunantajamaita nopeuttamaan tukiensa yhtenäistämistä kansallisiin järjestelmiin mahdollisimman laajalti, vahvistamaan hallintojärjestelmiä ja lisäämään yleiseen ja alakohtaiseen talousarviotukeen myönnetyn tuen määrää silloin, kun hyvä taloudellinen ja poliittinen hallinto on jo olemassa, jotta voitaisiin taata talousarvion täysi avoimuus ja vastuullisuus; painottaa, että talousarviotukea ei pitäisi missään tapauksessa myöntää, mikäli korruptio on laajalle levinnyttä;

| 19. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Accran toimintaohjelmassa viitataan myös moniin muihin kehitysyhteistyön toimijoihin kuin kahdenvälisiin avunantajiin; painottaa, että eräs suurimmista haasteista ennen vuotta 2011 on Pariisin julistuksen periaatteiden ulottaminen koskemaan vertikaalisia rahastoja ja uusia avunantajia siten, että voidaan taata asianmukainen koordinointi avunantajien kesken ja yhdenmukaisuus kumppanivaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Accran toimintaohjelmassa viitataan myös moniin muihin kehitysyhteistyön toimijoihin kuin kahdenvälisiin avunantajiin; painottaa, että eräs suurimmista haasteista ennen vuotta 2011 on Pariisin julistuksen periaatteiden ulottaminen koskemaan vertikaalisia rahastoja ja uusia avunantajia siten, että voidaan taata asianmukainen koordinointi avunantajien kesken ja yhdenmukaisuus kumppanivaltioiden kanssa;

| 20. | kehottaa kumppanihallituksia perustamaan talousarviotuen kunnolliseen köyhyydenpoistamissuunnitelmaan, jolla vahvistetaan kotimaan vastuullisuutta, varainhoitoa ja valvontaa tekemällä järjestelmällisesti ja sitoutuneesti strategista yhteistyötä kansallisten parlamenttien, paikallishallintojen ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden kanssa, mikä on tällä hetkellä erittäin vähäistä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa kumppanihallituksia perustamaan talousarviotuen kunnolliseen köyhyydenpoistamissuunnitelmaan, jolla vahvistetaan kotimaan vastuullisuutta, varainhoitoa ja valvontaa tekemällä järjestelmällisesti ja sitoutuneesti strategista yhteistyötä kansallisten parlamenttien, paikallishallintojen ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden kanssa, mikä on tällä hetkellä erittäin vähäistä;

| 21. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomuksiin taata ennakoivampaa talousarviotukea pitkällä aikavälillä ottamalla käyttöön vuosituhattavoitesopimukset hyvin edistyvien maiden kanssa, mutta painottaa, että tämä edellyttää kumppanivaltioilta vahvaa sitoutumista vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen ja että tarvitaan jatkuvaa ja vahvasti tuloksiin suuntautunutta valvontaa; |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomuksiin taata ennakoivampaa talousarviotukea pitkällä aikavälillä ottamalla käyttöön vuosituhattavoitesopimukset hyvin edistyvien maiden kanssa, mutta painottaa, että tämä edellyttää kumppanivaltioilta vahvaa sitoutumista vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen ja että tarvitaan jatkuvaa ja vahvasti tuloksiin suuntautunutta valvontaa;

| 22. | pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa mainitaan, että OECD:n kehitysapukomitean (DAC) avunantajat ulottavat kehitysapukomitean vuonna 2001 antaman avustusten sidonnaisuuksien purkamista koskevan suosituksen koskemaan muihin kuin vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maiden) kuuluvia voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita; vaatii Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään todellisen sitoumuksen kaiken AKT-maille myönnettävän tuen sitoumusten purkamisesta vuoteen 2010 mennessä, mukaan lukien tekninen tuki, jonka on oltava kansallisten tavoitteiden ja erityisominaisuuksien mukaista, julkiset hankinnat, elintarvikeapu ja siihen liittyvät kuljetukset ja varastointi; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa mainitaan, että OECD:n kehitysapukomitean (DAC) avunantajat ulottavat kehitysapukomitean vuonna 2001 antaman avustusten sidonnaisuuksien purkamista koskevan suosituksen koskemaan muihin kuin vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maiden) kuuluvia voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita; vaatii Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään todellisen sitoumuksen kaiken AKT-maille myönnettävän tuen sitoumusten purkamisesta vuoteen 2010 mennessä, mukaan lukien tekninen tuki, jonka on oltava kansallisten tavoitteiden ja erityisominaisuuksien mukaista, julkiset hankinnat, elintarvikeapu ja siihen liittyvät kuljetukset ja varastointi;

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan sukupuolten tasa-arvonäkökulmat huomioon talousarviomenettelyssä asettamalla vaihtelevien maksujen maksamisen ehdoksi sukupuolierot huomioivien indikaattoreiden parantamisen; kehottaa kumppanivaltioita huomiomaan sukupuolten tasa-arvonäkökulmat talousarviomenettelyn kaikissa vaiheissa ja edistämään laajempaa vuoropuhelua naisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan sukupuolten tasa-arvonäkökulmat huomioon talousarviomenettelyssä asettamalla vaihtelevien maksujen maksamisen ehdoksi sukupuolierot huomioivien indikaattoreiden parantamisen; kehottaa kumppanivaltioita huomiomaan sukupuolten tasa-arvonäkökulmat talousarviomenettelyn kaikissa vaiheissa ja edistämään laajempaa vuoropuhelua naisjärjestöjen kanssa;

| 24. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita etenemään Accran toimintaohjelmaa pidemmälle ja vähentämään huomattavasti ehtojen määrää ja poistamaan talouspolitiikkaa koskevan ehdon ja sen sijaan käyttämään molemminpuolisesti hyväksyttyjä sopimuksia, jotka osoittavat yhteisesti ymmärretyt keskeisimmät tavoitteet, joissa maksut on sidottu suorituksiin ja poliittisiin tuloksiin, erityisesti vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden osalta, ja laatimaan todellisen aikataulun tälle prosessille; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään vaikutusvaltaansa vakuuttaakseen Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston etenemään kohti samaa muutosta, erityisesti nyt, kun suuri osa AKT-valtioista saattaa kärsiä vakavalla tavalla monista maailmantalouteen vaikuttavista kriiseistä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita etenemään Accran toimintaohjelmaa pidemmälle ja vähentämään huomattavasti ehtojen määrää ja poistamaan talouspolitiikkaa koskevan ehdon ja sen sijaan käyttämään molemminpuolisesti hyväksyttyjä sopimuksia, jotka osoittavat yhteisesti ymmärretyt keskeisimmät tavoitteet, joissa maksut on sidottu suorituksiin ja poliittisiin tuloksiin, erityisesti vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden osalta, ja laatimaan todellisen aikataulun tälle prosessille; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään vaikutusvaltaansa vakuuttaakseen Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston etenemään kohti samaa muutosta, erityisesti nyt, kun suuri osa AKT-valtioista saattaa kärsiä vakavalla tavalla monista maailmantalouteen vaikuttavista kriiseistä;

Työnjako ja avunantajien koordinointi

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään huomattavasti tehokkaammin lisäämään avunantajien koordinointia ja parantamaan työnjakoa yhdentämällä monenväliset ja kahdenväliset avustukset kansallisiin prosesseihin, demokraattiseen omistajuuteen, vastuullisuuteen, yhdenmukaistamiseen, yhteiseen analyysiin, suunnitteluun ja toimittamiseen ja vähentämään huomattavasti ohjelman toteuttamisesta vastaavien yksikköjen lukumäärää; panee merkille Accran toimintaohjelman aloitteen kansainvälistä työnjakoa koskevan vuoropuhelun aloittamisesta eri maissa kesäkuuhun 2009 mennessä; |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään huomattavasti tehokkaammin lisäämään avunantajien koordinointia ja parantamaan työnjakoa yhdentämällä monenväliset ja kahdenväliset avustukset kansallisiin prosesseihin, demokraattiseen omistajuuteen, vastuullisuuteen, yhdenmukaistamiseen, yhteiseen analyysiin, suunnitteluun ja toimittamiseen ja vähentämään huomattavasti ohjelman toteuttamisesta vastaavien yksikköjen lukumäärää; panee merkille Accran toimintaohjelman aloitteen kansainvälistä työnjakoa koskevan vuoropuhelun aloittamisesta eri maissa kesäkuuhun 2009 mennessä;

| 26. | toivoo, että vuoden 2008 avunantajien tietopaketin avulla edistetään tiedotusta ja kunnianhimoisempaa avunantajien koordinointia ja erityisesti autetaan ratkaisemaan houkuttelevien ja avutta jäävien maiden ongelma ja laiminlyönnit tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuolto, energia, koulutus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo ja maatalous; pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa todetaan lisäksi, että avunantajat pyrkivät puuttumaan liian vähän avustusta saavien maiden ongelmaan ja takaamaan, että uudet järjestelyt työnjaossa eivät johda siihen, että yksittäiset kehitysmaat saavat vähemmän avustusta; |
| --- | --- |

26.

toivoo, että vuoden 2008 avunantajien tietopaketin avulla edistetään tiedotusta ja kunnianhimoisempaa avunantajien koordinointia ja erityisesti autetaan ratkaisemaan houkuttelevien ja avutta jäävien maiden ongelma ja laiminlyönnit tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuolto, energia, koulutus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo ja maatalous; pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa todetaan lisäksi, että avunantajat pyrkivät puuttumaan liian vähän avustusta saavien maiden ongelmaan ja takaamaan, että uudet järjestelyt työnjaossa eivät johda siihen, että yksittäiset kehitysmaat saavat vähemmän avustusta;

| 27. | kehottaa kehittämään valmiuksia kaikissa ministeriöissä tehokkaamman toiminnan takaamiseksi terveydenhuollon, koulutuksen ja sukupuolien tasa-arvon aloilla talousarviotuen menojen avulla, sillä maan omavastuullisuus koskee liian usein vain valtiovarainministeriötä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa kehittämään valmiuksia kaikissa ministeriöissä tehokkaamman toiminnan takaamiseksi terveydenhuollon, koulutuksen ja sukupuolien tasa-arvon aloilla talousarviotuen menojen avulla, sillä maan omavastuullisuus koskee liian usein vain valtiovarainministeriötä;

| 28. | tunnustaa kestävämmän avun tarpeen haavoittuvassa asemassa oleville valtioille ja selkkauksista toipuville alhaisemman tulotason maille; pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa kehotetaan avunantajia ja kumppanivaltioita mukauttamaan Pariisin julistuksen OECD:n kehitysapukomitean laatimiin periaatteisiin, jotka koskevat hyvää kansainvälistä toimintatapaa epävakaissa valtioissa ja konfliktitilanteissa, mutta korostaa tarvetta rakentaa vahva siviiliyhteiskunta epävakaisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin valtioihin; |
| --- | --- |

28.

tunnustaa kestävämmän avun tarpeen haavoittuvassa asemassa oleville valtioille ja selkkauksista toipuville alhaisemman tulotason maille; pitää myönteisenä sitä, että Accran toimintaohjelmassa kehotetaan avunantajia ja kumppanivaltioita mukauttamaan Pariisin julistuksen OECD:n kehitysapukomitean laatimiin periaatteisiin, jotka koskevat hyvää kansainvälistä toimintatapaa epävakaissa valtioissa ja konfliktitilanteissa, mutta korostaa tarvetta rakentaa vahva siviiliyhteiskunta epävakaisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin valtioihin;

| 29. | katsoo kuitenkin, että on pyrittävä lisäämään laajemmin ja paremmin kohdennetusti tukea keskitasotulon AKT-maille, ja kehottaa hyväksymään ja panemaan täytäntöön aikaisessa vaiheessa järjestelmällistä ja ennakoitavaa avunantoa koskevan sopimuksen, jossa otetaan tehokkaasti huomioon kyseisten valtioiden erityistarpeet niiden kestävän kehityksen jatkamiseksi; |
| --- | --- |

29.

katsoo kuitenkin, että on pyrittävä lisäämään laajemmin ja paremmin kohdennetusti tukea keskitasotulon AKT-maille, ja kehottaa hyväksymään ja panemaan täytäntöön aikaisessa vaiheessa järjestelmällistä ja ennakoitavaa avunantoa koskevan sopimuksen, jossa otetaan tehokkaasti huomioon kyseisten valtioiden erityistarpeet niiden kestävän kehityksen jatkamiseksi;

| 30. | pitää myönteisenä sitä, että avunantajien yhteisö on sitoutunut tehostamaan pyrkimyksiään tehdä yhteistyötä köyhimpien maiden kanssa ja että Afrikan osuus ohjelmoitavasta avusta lisääntyy sen myötä, kun Afrikalle myönnetyn virallisen kehitysavun määrä on luvattu kaksinkertaistaa vuoteen 2010 mennessä, erityisesti nyt, kun polttoaineen ja elintarvikkeiden hinnannousu ja maailmanlaajuiset ilmastonmuutokset vaikuttavat asiaan ja saattavat kumota kaikki jo saavutetut pyrkimykset; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä sitä, että avunantajien yhteisö on sitoutunut tehostamaan pyrkimyksiään tehdä yhteistyötä köyhimpien maiden kanssa ja että Afrikan osuus ohjelmoitavasta avusta lisääntyy sen myötä, kun Afrikalle myönnetyn virallisen kehitysavun määrä on luvattu kaksinkertaistaa vuoteen 2010 mennessä, erityisesti nyt, kun polttoaineen ja elintarvikkeiden hinnannousu ja maailmanlaajuiset ilmastonmuutokset vaikuttavat asiaan ja saattavat kumota kaikki jo saavutetut pyrkimykset;

| 31. | on tyytyväinen kansainyhteisön sihteeristön ja Maltan yliopiston saariin ja pieniin valtioihin erikoistuneen instituutin (Islands and Small States Institute) tekemään työhön haavoittuvuus- ja joustavuusindeksien kehittelemiseksi ja odottaa EU:n omaksuvan johtavan aseman indeksien täytäntöönpanossa ja uuden kehyksen suunnittelussa järjestelmällisen avustuksen takaamiseksi saarikehitysvaltioille ja sisämaan kehitysvaltioille; ehdottaa, että erityisesti pienten valtioiden olisi laadittava kuvaus haavoittuvuudesta ja joustavuudesta keskipitkän aikavälin kehitysstrategian laatimisen yhteydessä; |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen kansainyhteisön sihteeristön ja Maltan yliopiston saariin ja pieniin valtioihin erikoistuneen instituutin (Islands and Small States Institute) tekemään työhön haavoittuvuus- ja joustavuusindeksien kehittelemiseksi ja odottaa EU:n omaksuvan johtavan aseman indeksien täytäntöönpanossa ja uuden kehyksen suunnittelussa järjestelmällisen avustuksen takaamiseksi saarikehitysvaltioille ja sisämaan kehitysvaltioille; ehdottaa, että erityisesti pienten valtioiden olisi laadittava kuvaus haavoittuvuudesta ja joustavuudesta keskipitkän aikavälin kehitysstrategian laatimisen yhteydessä;

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita antamaan Dohan konferenssissa vahvan yhteisen EU:n sitoumuksen kehitysavun määrästä ja laadusta, jotta vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet voitaisiin saavuttaa noudattamalla kestävään kehitykseen perustuvaa lähestymistapaa ja virallisen kehitysavun sitoumusten noudattamiseksi laadittuja selkeitä etenemissuunnitelmia itsenäisesti ja yhteisesti nykyisestä rahoituskriisistä huolimatta; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita antamaan Dohan konferenssissa vahvan yhteisen EU:n sitoumuksen kehitysavun määrästä ja laadusta, jotta vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet voitaisiin saavuttaa noudattamalla kestävään kehitykseen perustuvaa lähestymistapaa ja virallisen kehitysavun sitoumusten noudattamiseksi laadittuja selkeitä etenemissuunnitelmia itsenäisesti ja yhteisesti nykyisestä rahoituskriisistä huolimatta;

| 33. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja OECD:n kehitysapukomitealle. |
| --- | --- |

33.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja OECD:n kehitysapukomitealle.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea).

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

lapsityön yhteiskunnallisista seurauksista ja torjuntastrategioista

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008, |
| --- | --- |

—

kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista, joka hyväksyttiin 20. marraskuuta 1989 (2) ja joka astui voimaan vuonna 1990, ja varsinkin sen 28 ja 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista, joka hyväksyttiin 20. marraskuuta 1989 (2) ja joka astui voimaan vuonna 1990, ja varsinkin sen 28 ja 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen N:o 138, joka koskee työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää (1973) (3) ja N:o 182, joka koskee lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi (1999) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen N:o 138, joka koskee työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää (1973) (3) ja N:o 182, joka koskee lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden poistamiseksi (1999) (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 artiklan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxembourgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT-valtioiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja etenkin sen 26 ja 50 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxembourgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT-valtioiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja etenkin sen 26 ja 50 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: Eurooppalainen konsensus, ja varsinkin sen 12, 97, 101 ja 103 artiklan (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: Eurooppalainen konsensus, ja varsinkin sen 12, 97, 101 ja 103 artiklan (5),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

| — | ottaa huomioon maailman koulutusfoorumin Dakarissa, Senegalissa vuonna 2000 (Dakarin huippukokous) laatiman toimintaohjelman ”Koulutusta kaikille: yhteisten sitoumustemme lunastaminen” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman koulutusfoorumin Dakarissa, Senegalissa vuonna 2000 (Dakarin huippukokous) laatiman toimintaohjelman ”Koulutusta kaikille: yhteisten sitoumustemme lunastaminen” (6),

| — | ottaa huomioon kestävää kehitystä edistävää koulutusta AKT-valtioissa koskevan Brysselin julistuksen ja AKT-valtioiden opetusministereiden vuonna 2006 hyväksymän toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää kehitystä edistävää koulutusta AKT-valtioissa koskevan Brysselin julistuksen ja AKT-valtioiden opetusministereiden vuonna 2006 hyväksymän toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon EU:n Luccassa, Italiassa vuonna 2003 hyväksymän julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Luccassa, Italiassa vuonna 2003 hyväksymän julistuksen,

| — | ottaa huomioon ILO:n kansainvälisen ohjelman lapsityön poistamiseksi (IPEC-ohjelma), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n kansainvälisen ohjelman lapsityön poistamiseksi (IPEC-ohjelma),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (7),

| — | ottaa huomioon vuoden 2008 maailmanlaajuisen seurantaraportin ”Koulutus kaikille vuoteen 2015 mennessä: saavutammeko sen?” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2008 maailmanlaajuisen seurantaraportin ”Koulutus kaikille vuoteen 2015 mennessä: saavutammeko sen?” (8),

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen lasten oikeuksia ja erityisesti lapsisotilaita koskevan päätöslauselman, joka hyväksyttiin 15. lokakuuta 2003 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen lasten oikeuksia ja erityisesti lapsisotilaita koskevan päätöslauselman, joka hyväksyttiin 15. lokakuuta 2003 (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman lasten hyväksikäytöstä, painopisteenä erityisesti lapsityö (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman lasten hyväksikäytöstä, painopisteenä erityisesti lapsityö (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus” (11),

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU/100.247/08/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnalle antamansa mietinnön (AKT-EU/100.247/08/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että lapsityö juontaa juurensa massaköyhyydestä ja monien kehitysmaiden yhteisöjen kulttuurista ja perinteistä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lapsityö juontaa juurensa massaköyhyydestä ja monien kehitysmaiden yhteisöjen kulttuurista ja perinteistä,

| B. | toteaa, että lapsityövoima alentaa aikuisten palkkoja ja pahentaa siten köyhyyskierrettä pakottamalla aikuiset kilpailemaan lasten tarjoamaa halpatyövoimaa vastaan, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että lapsityövoima alentaa aikuisten palkkoja ja pahentaa siten köyhyyskierrettä pakottamalla aikuiset kilpailemaan lasten tarjoamaa halpatyövoimaa vastaan,

| C. | katsoo, että lapsityö on tyypillisesti raskasta työtä, jota tehdään usein vaikeissa olosuhteissa 12–14 tuntia päivässä, ja siitä ansaittu mitätön ”palkka” palautetaan usein työnantajalle maksuksi asunnosta ja ruuasta tai vajaista kiintiöistä perittävinä sakkoina, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että lapsityö on tyypillisesti raskasta työtä, jota tehdään usein vaikeissa olosuhteissa 12–14 tuntia päivässä, ja siitä ansaittu mitätön ”palkka” palautetaan usein työnantajalle maksuksi asunnosta ja ruuasta tai vajaista kiintiöistä perittävinä sakkoina,

| D. | panee merkille, että ILO:n mukaan lapsityöhön osallistuu noin 165 miljoonaa 5–14-vuotiasta lasta; toteaa, että lapsityön pahimmat muodot ja lasten oikeuksien loukkaukset, kuten lapsiorjuus (kotiapulaiset), lasten myynti ja kauppaaminen, lapsiprostituutio, lasten värvääminen aseellisiin selkkauksiin ja muut työn muodot, vahingoittavat lasten tavanomaista fyysistä kehitystä ja mielenterveyttä, |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että ILO:n mukaan lapsityöhön osallistuu noin 165 miljoonaa 5–14-vuotiasta lasta; toteaa, että lapsityön pahimmat muodot ja lasten oikeuksien loukkaukset, kuten lapsiorjuus (kotiapulaiset), lasten myynti ja kauppaaminen, lapsiprostituutio, lasten värvääminen aseellisiin selkkauksiin ja muut työn muodot, vahingoittavat lasten tavanomaista fyysistä kehitystä ja mielenterveyttä,

| E. | katsoo, että lapsityön pahimpiin muotoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja että niihin on puututtava kiireellisillä toimenpiteillä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että lapsityön pahimpiin muotoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja että niihin on puututtava kiireellisillä toimenpiteillä,

| F. | katsoo, että uhattuina ovat varsinkin tietyt lapsi- ja nuorisoryhmät, etenkin lapset, jotka kuuluvat etnisiin ja muihin vähemmistöryhmiin, maahanmuuttajalapset, evakot tai pakolaiset, lapset, jotka kärsivät aseellisista selkkauksista, ja lapsisotilaat, orvot, lapset ilman vanhempien seuraa, HIV/aidsin läheisyydessä elävät lapset, sekä vammaiset lapset; katsoo, että tytöt ovat alttiina lisäriskeille, kuten hyväksikäytölle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että uhattuina ovat varsinkin tietyt lapsi- ja nuorisoryhmät, etenkin lapset, jotka kuuluvat etnisiin ja muihin vähemmistöryhmiin, maahanmuuttajalapset, evakot tai pakolaiset, lapset, jotka kärsivät aseellisista selkkauksista, ja lapsisotilaat, orvot, lapset ilman vanhempien seuraa, HIV/aidsin läheisyydessä elävät lapset, sekä vammaiset lapset; katsoo, että tytöt ovat alttiina lisäriskeille, kuten hyväksikäytölle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle,

| G. | katsoo, että heikoimmassa asemassa olevien lasten selkeimpiin tunnusmerkkeihin kuuluu lapsityö, joka on jo sinänsä osoitus puutteista useiden vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa, kuten köyhyyden poistaminen, yleiset koulutusmahdollisuudet, sukupuolten tasa-arvo, HI-viruksen/aidsin torjuminen ja maailmanlaajuisen kehityskumppanuuden perustaminen, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että heikoimmassa asemassa olevien lasten selkeimpiin tunnusmerkkeihin kuuluu lapsityö, joka on jo sinänsä osoitus puutteista useiden vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa, kuten köyhyyden poistaminen, yleiset koulutusmahdollisuudet, sukupuolten tasa-arvo, HI-viruksen/aidsin torjuminen ja maailmanlaajuisen kehityskumppanuuden perustaminen,

| H. | katsoo, että lasten kaupallinen hyväksikäyttö loukkaa törkeästi heidän ihmisarvoaan ja rikkoo yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden periaatetta; katsoo, että ratifioimalla lapsen oikeuksien yleissopimuksen valtiot tunnustavat lasten ihmisoikeudet, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että lasten kaupallinen hyväksikäyttö loukkaa törkeästi heidän ihmisarvoaan ja rikkoo yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden periaatetta; katsoo, että ratifioimalla lapsen oikeuksien yleissopimuksen valtiot tunnustavat lasten ihmisoikeudet,

| I. | toteaa, että hyvätasoisen yleisen peruskoulutuksen tarjoaminen kaikille lapsille on ratkaisevan tärkeää lasten voimaannuttamiseksi hankkimaan tärkeät taidot ja tiedot, joiden avulla he pystyvät pääsemään eroon köyhyydestä, vaikuttamaan omien yhteiskuntiensa kehitykseen, tekemään vapaasti tietoon perustuvia ratkaisuja elämässään ja näin myös osallistumaan maidensa yhteiskunta- ja talouskehitykseen, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että hyvätasoisen yleisen peruskoulutuksen tarjoaminen kaikille lapsille on ratkaisevan tärkeää lasten voimaannuttamiseksi hankkimaan tärkeät taidot ja tiedot, joiden avulla he pystyvät pääsemään eroon köyhyydestä, vaikuttamaan omien yhteiskuntiensa kehitykseen, tekemään vapaasti tietoon perustuvia ratkaisuja elämässään ja näin myös osallistumaan maidensa yhteiskunta- ja talouskehitykseen,

| J. | toteaa, että mahdollisuus laadukkaaseen koulutukseen merkitsee sitä, että kouluissa suhtaudutaan myönteisesti lapsiin ja huolehditaan yhtäläisesti molempien sukupuolten tarpeista ja että niiden vesihuolto ja saniteettitilat ovat kunnossa, sillä koulutuksen heikko taso saattaa karkottaa lapset koulusta ja saattaa heidät alttiiksi hyväksikäytölle, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että mahdollisuus laadukkaaseen koulutukseen merkitsee sitä, että kouluissa suhtaudutaan myönteisesti lapsiin ja huolehditaan yhtäläisesti molempien sukupuolten tarpeista ja että niiden vesihuolto ja saniteettitilat ovat kunnossa, sillä koulutuksen heikko taso saattaa karkottaa lapset koulusta ja saattaa heidät alttiiksi hyväksikäytölle,

| K. | toteaa, että lapsityön eri muotojen vaikutuksiin kuuluu etenkin tyttöjen alhainen osallistuminen perus- ja toisen asteen koulutukseen, koulun keskeyttävien suuri osuus, korkea lukutaidottomuus ja läpäisijöiden alhainen määrä, lasten fyysisen kehityksen hidastuminen, teini-ikäisten raskauksien korkea määrä, lasten huumeiden käyttö ja aikuisten korkea työttömyysaste, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että lapsityön eri muotojen vaikutuksiin kuuluu etenkin tyttöjen alhainen osallistuminen perus- ja toisen asteen koulutukseen, koulun keskeyttävien suuri osuus, korkea lukutaidottomuus ja läpäisijöiden alhainen määrä, lasten fyysisen kehityksen hidastuminen, teini-ikäisten raskauksien korkea määrä, lasten huumeiden käyttö ja aikuisten korkea työttömyysaste,

| L. | panee merkille, että useimmat maat ovat säätäneet lakeja ja laatineet politiikkoja lasten hyvinvoinnin ja edun suojelemiseksi, |
| --- | --- |

L.

panee merkille, että useimmat maat ovat säätäneet lakeja ja laatineet politiikkoja lasten hyvinvoinnin ja edun suojelemiseksi,

| M. | toteaa, että on hallitusten, työnantajien, työntekijöiden ja heidän järjestöjensä ja koko yhteiskunnan vastuulla toimia lapsityön asteittaiseksi poistamiseksi, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että on hallitusten, työnantajien, työntekijöiden ja heidän järjestöjensä ja koko yhteiskunnan vastuulla toimia lapsityön asteittaiseksi poistamiseksi,

| N. | toteaa, että lapsityötä käyttävät usein muut kuin laillisesti perustetut ja asianmukaisen lainsäädännön alaiset yritykset ja että se on erittäin yleistä epävirallisella sektorilla ja maataloussektorilla, yksityistalouksissa tai kotityössä, jota ei edes pidetä yhteiskunnallisesti niin merkittävänä, että sitä tunnistettaisiin työksi, ja eräissä tapauksissa laittomassa toiminnassa, |
| --- | --- |

N.

toteaa, että lapsityötä käyttävät usein muut kuin laillisesti perustetut ja asianmukaisen lainsäädännön alaiset yritykset ja että se on erittäin yleistä epävirallisella sektorilla ja maataloussektorilla, yksityistalouksissa tai kotityössä, jota ei edes pidetä yhteiskunnallisesti niin merkittävänä, että sitä tunnistettaisiin työksi, ja eräissä tapauksissa laittomassa toiminnassa,

| O. | katsoo, että monissa tapauksissa lasten hyväksikäyttö AKT-valtioissa tapahtuu eurooppalaisissa yrityksissä, jotka näin ollen pahentavat lapsityövoiman käytön ongelmaa AKT-valtioissa, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että monissa tapauksissa lasten hyväksikäyttö AKT-valtioissa tapahtuu eurooppalaisissa yrityksissä, jotka näin ollen pahentavat lapsityövoiman käytön ongelmaa AKT-valtioissa,

| P. | ottaa huomioon, että lasten taloudellisesta hyväksikäytöstä kärsii neljästä kymmeneen miljoonaa lasta Euroopassa (joista osa on pahimpien hyväksikäytön muotojen, kuten nuorten tyttöjen prostituution, uhreja), ja katsoo, että on syytä painottaa, että monet näistä lapsista ja nuorista aikuisista tulevat AKT-maista ja oleskelevat usein laittomasti Euroopan maissa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että lasten taloudellisesta hyväksikäytöstä kärsii neljästä kymmeneen miljoonaa lasta Euroopassa (joista osa on pahimpien hyväksikäytön muotojen, kuten nuorten tyttöjen prostituution, uhreja), ja katsoo, että on syytä painottaa, että monet näistä lapsista ja nuorista aikuisista tulevat AKT-maista ja oleskelevat usein laittomasti Euroopan maissa,

| Q. | katsoo, ettei lapsityön vaikutusta perheen tuloihin voida jättää huomiotta köyhimmissä maissa, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, ettei lapsityön vaikutusta perheen tuloihin voida jättää huomiotta köyhimmissä maissa,

| R. | katsoo, että vanhempien lasten osa-aikainen työllistäminen perheen maatilalla tai liiketoiminnassa ei ole tuomittavaa sillä edellytyksellä, että se ei heikennä lapsen koulutusta, terveyttä ja hyvinvointia, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vanhempien lasten osa-aikainen työllistäminen perheen maatilalla tai liiketoiminnassa ei ole tuomittavaa sillä edellytyksellä, että se ei heikennä lapsen koulutusta, terveyttä ja hyvinvointia,

| S. | katsoo, ettei käytännössä ole välttämättä moraalisesti helppoa erottaa toisistaan kaupallisesti hyväksikäytettyjä lapsia ja niitä lapsia, joiden työllä tuetaan toimeentulorajalla olevia maatiloja, |
| --- | --- |

S.

katsoo, ettei käytännössä ole välttämättä moraalisesti helppoa erottaa toisistaan kaupallisesti hyväksikäytettyjä lapsia ja niitä lapsia, joiden työllä tuetaan toimeentulorajalla olevia maatiloja,

| T. | ottaa huomioon, että HIVin/AIDSin tapaisten tautien vitsaus on vaikuttanut osaltaan lasten hyväksikäyttöön tulonhankinnassa, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että HIVin/AIDSin tapaisten tautien vitsaus on vaikuttanut osaltaan lasten hyväksikäyttöön tulonhankinnassa,

| U. | toteaa, että kulttuuriin ja sukupuoleen liittyvä epätasa-arvo mutkistavat lapsityön poistamista, |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kulttuuriin ja sukupuoleen liittyvä epätasa-arvo mutkistavat lapsityön poistamista,

| V. | toteaa, että edullisten ja takaisinmaksuehdoiltaan kohtuullisten lainojen saatavuus voi parantaa lapsityön tilannetta ja lisätä koulunkäyntiä, |
| --- | --- |

V.

toteaa, että edullisten ja takaisinmaksuehdoiltaan kohtuullisten lainojen saatavuus voi parantaa lapsityön tilannetta ja lisätä koulunkäyntiä,

| W. | toteaa, että vaihtoehtoisten lastenhoitomahdollisuuksien saatavuus vähentää lapsityön käyttöä ja luo suotuisat olosuhteet koulunkäynnin lisääntymiselle, |
| --- | --- |

W.

toteaa, että vaihtoehtoisten lastenhoitomahdollisuuksien saatavuus vähentää lapsityön käyttöä ja luo suotuisat olosuhteet koulunkäynnin lisääntymiselle,

| X. | toteaa, että työ aikuisten koulutus- ja palkkatason korottamiseksi auttaa vähentämään lapsityön käytön yleisyyttä ja intensiivisyyttä ja parantaa lasten mahdollisuuksia pysyä koulussa, |
| --- | --- |

X.

toteaa, että työ aikuisten koulutus- ja palkkatason korottamiseksi auttaa vähentämään lapsityön käytön yleisyyttä ja intensiivisyyttä ja parantaa lasten mahdollisuuksia pysyä koulussa,

| Y. | toteaa, että kaupunkien ja maaseudun väliset erot vaikuttavat lasten koulunkäyntiin ja työntekoon liittyviin päätöksiin, |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että kaupunkien ja maaseudun väliset erot vaikuttavat lasten koulunkäyntiin ja työntekoon liittyviin päätöksiin,

| Z. | toteaa, että jokaisella lapsella on oikeus syntymänsä rekisteröimiseen; panee merkille, että syntymän rekisteröintimahdollisuuksien puute edesauttaa lasten riistoa ja hyväksikäyttöä työvoiman niin kutsutuilla näkymättömillä aloilla, esimerkiksi kotitaloustyössä ja maataloudessa, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että jokaisella lapsella on oikeus syntymänsä rekisteröimiseen; panee merkille, että syntymän rekisteröintimahdollisuuksien puute edesauttaa lasten riistoa ja hyväksikäyttöä työvoiman niin kutsutuilla näkymättömillä aloilla, esimerkiksi kotitaloustyössä ja maataloudessa,

| AA. | toteaa, että yritykset, jotka toiminnassaan rikkovat lapsityötä koskevia kansainvälisiä välineitä ja kansainvälistä ja kansallista lainsäädäntöään, saavat epäoikeudenmukaista kilpailuetua, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että yritykset, jotka toiminnassaan rikkovat lapsityötä koskevia kansainvälisiä välineitä ja kansainvälistä ja kansallista lainsäädäntöään, saavat epäoikeudenmukaista kilpailuetua,

| AB. | ottaa huomioon, että kehitysmaissa maataloussektori on merkittävä lasten hyväksikäyttäjä, ja Human Rights Watch -järjestön vuonna 2002 tekemän selvityksen mukaan noin 70 prosenttia lapsista, eli 170 miljoonaa lasta, toimii tällä alalla, jossa he joutuvat työskentelemään 12 tuntia päivässä vuoden jokaisena päivänä ja altistuvat usein myrkyllisille torjunta-aineille, jopa 100 celsiusasteen äärilämpötiloille sekä raskaille taakoille ja teollisuudessa käytettäville leikkuukoneille, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että kehitysmaissa maataloussektori on merkittävä lasten hyväksikäyttäjä, ja Human Rights Watch -järjestön vuonna 2002 tekemän selvityksen mukaan noin 70 prosenttia lapsista, eli 170 miljoonaa lasta, toimii tällä alalla, jossa he joutuvat työskentelemään 12 tuntia päivässä vuoden jokaisena päivänä ja altistuvat usein myrkyllisille torjunta-aineille, jopa 100 celsiusasteen äärilämpötiloille sekä raskaille taakoille ja teollisuudessa käytettäville leikkuukoneille,

| AC. | katsoo, että pyrotekniikka, jätteiden kierrätys, kivenhakkaus ja kaivostyö kuuluvat lapsityön pahimpiin muotoihin ja että kaikkein pahin hyväksikäytön muoto on lapsisotilaiden käyttö taisteluissa, |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että pyrotekniikka, jätteiden kierrätys, kivenhakkaus ja kaivostyö kuuluvat lapsityön pahimpiin muotoihin ja että kaikkein pahin hyväksikäytön muoto on lapsisotilaiden käyttö taisteluissa,

| AD. | katsoo, että kehitysmaista tavaroita hankkivat ostajat voivat ratkaisevasti auttaa saamaan selville kokonaan tai osittain lapsityövoimalla valmistetut tuotteet ja kieltäytyä ostamasta niitä ja siten käyttää suoraa ja tehokasta taloudellista painostusta, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että kehitysmaista tavaroita hankkivat ostajat voivat ratkaisevasti auttaa saamaan selville kokonaan tai osittain lapsityövoimalla valmistetut tuotteet ja kieltäytyä ostamasta niitä ja siten käyttää suoraa ja tehokasta taloudellista painostusta,

| AE. | katsoo, että lasten perusoikeudet saattavat jäädä vakavasti huomioimatta, kun lapsia asetetaan alati esille ja käytetään hyväksi tiedotusvälineiden mainonnassa (esimerkiksi radiossa, televisiossa ja sanomalehdissä), |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että lasten perusoikeudet saattavat jäädä vakavasti huomioimatta, kun lapsia asetetaan alati esille ja käytetään hyväksi tiedotusvälineiden mainonnassa (esimerkiksi radiossa, televisiossa ja sanomalehdissä),

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen ILO:n yleissopimukset 138 ja 182 ratifioineiden AKT- ja EU-valtioiden suureen määrään (katso liite 1); kehottaa valtioita varmistamaan sopimusten täytäntöönpano ja kehottaa niitä, jotka eivät vielä ole ratifioineet sopimusta, ratifioimaan sen välittömästi; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen ILO:n yleissopimukset 138 ja 182 ratifioineiden AKT- ja EU-valtioiden suureen määrään (katso liite 1); kehottaa valtioita varmistamaan sopimusten täytäntöönpano ja kehottaa niitä, jotka eivät vielä ole ratifioineet sopimusta, ratifioimaan sen välittömästi;

| 2. | myöntää, että kaikkein vaarallisimmilla aloilla työskentelevät lapset on asetettava etusijalle; |
| --- | --- |

2.

myöntää, että kaikkein vaarallisimmilla aloilla työskentelevät lapset on asetettava etusijalle;

| 3. | vaatii erittäin painokkaasti, että ne, joita vastaan on näyttöä lapsisotilaiden värväämisestä tai käytöstä, on luovutettava kansainväliselle rikostuomioistuimelle syytteeseenpanoa varten; |
| --- | --- |

3.

vaatii erittäin painokkaasti, että ne, joita vastaan on näyttöä lapsisotilaiden värväämisestä tai käytöstä, on luovutettava kansainväliselle rikostuomioistuimelle syytteeseenpanoa varten;

| 4. | korostaa yleissopimuksen 182 yhteydessä nopean toiminnan tarvetta lapsityön kaikkein pahimpien muotojen lopettamiseksi, kuten lasten työ orjuutta tai maaorjuutta muistuttavissa olosuhteissa ja vaarallinen työ huumeiden tuotannossa ja salakuljettamisessa sekä pienaseiden salakuljettamisessa ja kauppaamisessa, hyvin nuorten lasten hyväksikäyttö ja lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

4.

korostaa yleissopimuksen 182 yhteydessä nopean toiminnan tarvetta lapsityön kaikkein pahimpien muotojen lopettamiseksi, kuten lasten työ orjuutta tai maaorjuutta muistuttavissa olosuhteissa ja vaarallinen työ huumeiden tuotannossa ja salakuljettamisessa sekä pienaseiden salakuljettamisessa ja kauppaamisessa, hyvin nuorten lasten hyväksikäyttö ja lasten kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö;

| 5. | kehottaa kaikkia ILO:n yleissopimuksen 182 allekirjoittaneita EU-maita julkaisemaan vuosittain todisteet siitä, että ne ovat noudattaneet 8 artiklaa, jossa sopimuspuolia kehotetaan tukemaan toisiaan sopimuksen määräysten toimeenpanossa tehostetun kansainvälisen yhteistyön ja/tai avustusten muodossa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia ILO:n yleissopimuksen 182 allekirjoittaneita EU-maita julkaisemaan vuosittain todisteet siitä, että ne ovat noudattaneet 8 artiklaa, jossa sopimuspuolia kehotetaan tukemaan toisiaan sopimuksen määräysten toimeenpanossa tehostetun kansainvälisen yhteistyön ja/tai avustusten muodossa;

| 6. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-ryhmän valtioita kehittämään AKT–EU-kumppanuuden puitteissa lapsityön torjumiseen tähtääviä integroituja strategioita, joiden perustana on todellisuuden täsmällinen arvioiminen ja ohjenuorana lapsen etu; korostaa tässä yhteydessä tarvetta saada kansalaisyhteiskunta ja ammattijärjestöt täysimittaisesti mukaan politiikan muotoilemiseen, toteuttamiseen ja lapsityön torjuntatoimien valvontaan; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-ryhmän valtioita kehittämään AKT–EU-kumppanuuden puitteissa lapsityön torjumiseen tähtääviä integroituja strategioita, joiden perustana on todellisuuden täsmällinen arvioiminen ja ohjenuorana lapsen etu; korostaa tässä yhteydessä tarvetta saada kansalaisyhteiskunta ja ammattijärjestöt täysimittaisesti mukaan politiikan muotoilemiseen, toteuttamiseen ja lapsityön torjuntatoimien valvontaan;

| 7. | korostaa, että lapsityön torjuminen edellyttää erityisesti terveyden, koulutuksen, työllisyyden ja sosiaalisen suojelun aloilla oikeaa poliittisten linjojen ja ohjelmien sekoitusta, jonka on tähdättävä tietoisuuden lisäämiseen sosiaalisesta liikkuvuudesta, tietokantaresurssien ja analyysien kehittämiseen, työlainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanoon, ihmisarvoiseen työhön, hyvälaatuiseen koulutukseen, joka on ilmaista ja pakollista, ammatilliseen koulutukseen ja suoraan toimintaan, jolla lapset voidaan saada pois työstä, kuntouttaa ja sopeuttaa yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että lapsityön torjuminen edellyttää erityisesti terveyden, koulutuksen, työllisyyden ja sosiaalisen suojelun aloilla oikeaa poliittisten linjojen ja ohjelmien sekoitusta, jonka on tähdättävä tietoisuuden lisäämiseen sosiaalisesta liikkuvuudesta, tietokantaresurssien ja analyysien kehittämiseen, työlainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanoon, ihmisarvoiseen työhön, hyvälaatuiseen koulutukseen, joka on ilmaista ja pakollista, ammatilliseen koulutukseen ja suoraan toimintaan, jolla lapset voidaan saada pois työstä, kuntouttaa ja sopeuttaa yhteiskuntaan;

| 8. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja varsinkin EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota sisällyttämään lapsityökysymykset kaikkiin kehitysyhteistyöohjelmiensa toimintoihin ja pyrkimyksiinsä saavuttaa vuosituhattavoitteet vuoteen 2015 mennessä muun muassa kiinnittämällä huomiota lasten puutteellisen suojelun syihin ja lasten oikeuksien loukkauksiin; korostaa, että tällaisilla toimilla on myös ratkaistava työstä pois saatujen lasten kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevat ongelmat; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja varsinkin EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota sisällyttämään lapsityökysymykset kaikkiin kehitysyhteistyöohjelmiensa toimintoihin ja pyrkimyksiinsä saavuttaa vuosituhattavoitteet vuoteen 2015 mennessä muun muassa kiinnittämällä huomiota lasten puutteellisen suojelun syihin ja lasten oikeuksien loukkauksiin; korostaa, että tällaisilla toimilla on myös ratkaistava työstä pois saatujen lasten kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevat ongelmat;

| 9. | tunnustaa, että lapsityö on pitkälti köyhyyden aiheuttamaa ja että pitkän aikavälin ratkaisu perustuu kestävään talouskasvuun sekä hyvään hallintoon, joka johtaa yhteiskunnalliseen edistykseen ja etenkin köyhyyden lievittämiseen ja yleisen perusasteen koulutuksen saavuttamiseen; |
| --- | --- |

9.

tunnustaa, että lapsityö on pitkälti köyhyyden aiheuttamaa ja että pitkän aikavälin ratkaisu perustuu kestävään talouskasvuun sekä hyvään hallintoon, joka johtaa yhteiskunnalliseen edistykseen ja etenkin köyhyyden lievittämiseen ja yleisen perusasteen koulutuksen saavuttamiseen;

| 10. | korostaa tarvetta käsitellä lapsityön poistamista HIVin/AIDSin torjunnan ja konfliktinratkaisustrategioiden yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

korostaa tarvetta käsitellä lapsityön poistamista HIVin/AIDSin torjunnan ja konfliktinratkaisustrategioiden yhteydessä;

| 11. | korostaa, että ilman vanhempien tukea elävät lapset, kuten orvot, katulapset, kotimaansa sisällä siirtymään joutuneet lapset, pakolaiset sekä kaupanteon ja seksuaalisen ja taloudellisen hyväksikäytön uhriksi joutuneet lapset tarvitsevat erityishoivaa ja että näiden lasten ja heitä tukevien elinten, laitosten ja palvelujen auttamiseksi on toteutettava kohdennettuja toimenpiteitä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että ilman vanhempien tukea elävät lapset, kuten orvot, katulapset, kotimaansa sisällä siirtymään joutuneet lapset, pakolaiset sekä kaupanteon ja seksuaalisen ja taloudellisen hyväksikäytön uhriksi joutuneet lapset tarvitsevat erityishoivaa ja että näiden lasten ja heitä tukevien elinten, laitosten ja palvelujen auttamiseksi on toteutettava kohdennettuja toimenpiteitä;

| 12. | toteaa, että vaikka monet hallitukset ovat hyväksyneet politiikkoja ja ryhtyneet toimiin lapsityön poistamiseksi, jos kyseisten lasten perheille ei voida tarjota vaihtoehtoisia tulonlähteitä, perheet joutuvat kuitenkin entistä pahempaan tilanteeseen; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että vaikka monet hallitukset ovat hyväksyneet politiikkoja ja ryhtyneet toimiin lapsityön poistamiseksi, jos kyseisten lasten perheille ei voida tarjota vaihtoehtoisia tulonlähteitä, perheet joutuvat kuitenkin entistä pahempaan tilanteeseen;

| 13. | korostaa, että kaikkia lapsityön poistamiseen tähtääviä politiikkoja tulisi aina harkita kaikille tarjottavan ihmisarvoisen työn viitekehyksessä keskeisten kansainvälisten työntekoa koskevien normien mukaisesti; uskoo, että alueeltaan rajatut lapsityön vastaiset kampanjat eivät voi onnistua ilman EU:n ja AKT-valtioiden kaupan käytäntöjen laajempia uudistuksia; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että kaikkia lapsityön poistamiseen tähtääviä politiikkoja tulisi aina harkita kaikille tarjottavan ihmisarvoisen työn viitekehyksessä keskeisten kansainvälisten työntekoa koskevien normien mukaisesti; uskoo, että alueeltaan rajatut lapsityön vastaiset kampanjat eivät voi onnistua ilman EU:n ja AKT-valtioiden kaupan käytäntöjen laajempia uudistuksia;

| 14. | kehottaa EU- ja AKT-valtioiden hallituksia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita tekemään yhteistyötä perustaakseen kansallisia lapsityötä käsitteleviä työryhmiä, jotka muun muassa tuottavat ja levittävät tietoa oikeuksista ja parhaista käytännöistä ja pyrkivät koordinoimana politiikkoja paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten hallinnon toimijoiden, kansalaisjärjestöjen ja ammattiyhdistysten kanssa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa EU- ja AKT-valtioiden hallituksia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita tekemään yhteistyötä perustaakseen kansallisia lapsityötä käsitteleviä työryhmiä, jotka muun muassa tuottavat ja levittävät tietoa oikeuksista ja parhaista käytännöistä ja pyrkivät koordinoimana politiikkoja paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten hallinnon toimijoiden, kansalaisjärjestöjen ja ammattiyhdistysten kanssa;

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita sisällyttämään lapsityötä koskevat kysymykset nykyisiin ja tuleviin maatalousalan kehityshankkeisiin; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita sisällyttämään lapsityötä koskevat kysymykset nykyisiin ja tuleviin maatalousalan kehityshankkeisiin;

| 16. | kehottaa AKT-valtioiden hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään varmistaa yleinen syntymien rekisteröinti ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan näitä pyrkimyksiä ja sisällyttämään yleisen syntymien rekisteröinnin kehitysyhteistyöpolitiikkaan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-valtioiden hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään varmistaa yleinen syntymien rekisteröinti ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan näitä pyrkimyksiä ja sisällyttämään yleisen syntymien rekisteröinnin kehitysyhteistyöpolitiikkaan;

| 17. | kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön direktiivin, jolla taataan erityiskohtelu laittomasti maassa oleskeleville lapsille, jotka ovat joutuneet ihmiskaupan ja hyväksikäytön uhreiksi EU:n alueella; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön direktiivin, jolla taataan erityiskohtelu laittomasti maassa oleskeleville lapsille, jotka ovat joutuneet ihmiskaupan ja hyväksikäytön uhreiksi EU:n alueella;

Koulutus ja lapsityön poistaminen

| 18. | katsoo, että kaikilla lapsilla, jotka eivät ole täysipäiväisessä koulutuksessa, on riski joutua hyväksikäytetyiksi; katsoo, että lapsiksi määritellään tässä yhteydessä ne, jotka eivät ole ylittäneet kyseessä olevan maan kokopäiväisen oppivelvollisuuden ikärajaa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että kaikilla lapsilla, jotka eivät ole täysipäiväisessä koulutuksessa, on riski joutua hyväksikäytetyiksi; katsoo, että lapsiksi määritellään tässä yhteydessä ne, jotka eivät ole ylittäneet kyseessä olevan maan kokopäiväisen oppivelvollisuuden ikärajaa;

| 19. | painottaa, että vaikka työkokemus voi olla osa lapsen koulutusta, se ei koskaan saisi altistaa hyväksikäytölle eikä häiritä lapsen kokopäiväistä koulutusta ja lapselle pitäisi myös joka tapauksessa jäädä riittävästi aikaa leikkiin ja lapsuudenkokemuksiin; toteaa, että tämä koskee yhtäläisesti palkkatyötä ja kotityötä, kuten lastenhoitoa tai työntekoa perheen maatilalla; huomauttaa, että kun otetaan huomioon, että lapsen työansiot voivat muodostaa merkittävän osan hyvin vähävaraisten perheiden tuloista, on huolehdittava tarkoin siitä, ettei vanhempia arvostella, kun he oikeutetusti estävät lapsen hyväksikäytön työssä; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että vaikka työkokemus voi olla osa lapsen koulutusta, se ei koskaan saisi altistaa hyväksikäytölle eikä häiritä lapsen kokopäiväistä koulutusta ja lapselle pitäisi myös joka tapauksessa jäädä riittävästi aikaa leikkiin ja lapsuudenkokemuksiin; toteaa, että tämä koskee yhtäläisesti palkkatyötä ja kotityötä, kuten lastenhoitoa tai työntekoa perheen maatilalla; huomauttaa, että kun otetaan huomioon, että lapsen työansiot voivat muodostaa merkittävän osan hyvin vähävaraisten perheiden tuloista, on huolehdittava tarkoin siitä, ettei vanhempia arvostella, kun he oikeutetusti estävät lapsen hyväksikäytön työssä;

| 20. | kehottaa kaikkia EU:n ja AKT:n jäsenvaltioita varmistamaan, että vuosituhannen vaihteen julistuksen toisen tavoitteen, yleisen peruskoulutuksen, saavuttamiseksi aloitetut toimet ovat kestäviä ja laadukkaita; kehottaa siksi EU:ta sitomaan koulutusrahoitus hallittavissa olevien luokkakokojen ylläpitämiseen ja tyydyttävään opettajakoulutukseen; kehottaa sekä EU- että AKT-valtioita osoittamaan rahoitusta opiskelijoiden oppimateriaaleihin ja aterioihin sen varmistamiseksi, että koulutuksesta ei tule kustannuskysymys, jonka vuoksi lapset otetaan pois koulusta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa kaikkia EU:n ja AKT:n jäsenvaltioita varmistamaan, että vuosituhannen vaihteen julistuksen toisen tavoitteen, yleisen peruskoulutuksen, saavuttamiseksi aloitetut toimet ovat kestäviä ja laadukkaita; kehottaa siksi EU:ta sitomaan koulutusrahoitus hallittavissa olevien luokkakokojen ylläpitämiseen ja tyydyttävään opettajakoulutukseen; kehottaa sekä EU- että AKT-valtioita osoittamaan rahoitusta opiskelijoiden oppimateriaaleihin ja aterioihin sen varmistamiseksi, että koulutuksesta ei tule kustannuskysymys, jonka vuoksi lapset otetaan pois koulusta;

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan rahoitusta koulutukseen ja kiinnittämään kiireellisesti huomiota lapsiin, joiden riski joutua hyväksikäytetyiksi on suurin, eli tyttöihin, konfliktialueiden lapsiin, syrjäytyneiden tai haavoittuvien yhteiskuntaryhmien lapsiin ja maaseudun maatalousalueiden lapsiin; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan rahoitusta koulutukseen ja kiinnittämään kiireellisesti huomiota lapsiin, joiden riski joutua hyväksikäytetyiksi on suurin, eli tyttöihin, konfliktialueiden lapsiin, syrjäytyneiden tai haavoittuvien yhteiskuntaryhmien lapsiin ja maaseudun maatalousalueiden lapsiin;

| 22. | kehottaa hallituksia kehittämään lapsityövoimaa koskevaa lainsäädäntökehystä, sisällyttämään lapsityökysymykset koulutuspolitiikkoihin ja -suunnitelmiin ja ottamaan samalla huomioon kaupunkien ja maaseudun erot; |
| --- | --- |

22.

kehottaa hallituksia kehittämään lapsityövoimaa koskevaa lainsäädäntökehystä, sisällyttämään lapsityökysymykset koulutuspolitiikkoihin ja -suunnitelmiin ja ottamaan samalla huomioon kaupunkien ja maaseudun erot;

| 23. | kehottaa AKT-valtioita lisäämään varsinkin yleiseen peruskoulutukseen ja aikuiskoulutukseen suunnattuja koulutusmenojaan; |
| --- | --- |

23.

kehottaa AKT-valtioita lisäämään varsinkin yleiseen peruskoulutukseen ja aikuiskoulutukseen suunnattuja koulutusmenojaan;

| 24. | korostaa, että on tärkeää tehostaa lapsityötä koskevia tietopohjia ja verkostoja sekä koulutusta esimerkiksi tutkimuksen, seurannan ja tiedonkeruun avulla sekä analysoimalla tehokkaasti ja asianmukaisesti kyselytutkimuksista ja kokeiluhankkeista saatua palautetta, jotta saadaan parempi käsitys lapsityötä koskevista keskeisistä huolenaiheista ja lasten koulutukseen liittyvistä alueellisista ja kansallisista erityispiirteistä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että on tärkeää tehostaa lapsityötä koskevia tietopohjia ja verkostoja sekä koulutusta esimerkiksi tutkimuksen, seurannan ja tiedonkeruun avulla sekä analysoimalla tehokkaasti ja asianmukaisesti kyselytutkimuksista ja kokeiluhankkeista saatua palautetta, jotta saadaan parempi käsitys lapsityötä koskevista keskeisistä huolenaiheista ja lasten koulutukseen liittyvistä alueellisista ja kansallisista erityispiirteistä;

| 25. | kehottaa tukemaan ja levittämään tehokkaammin hyviä käytäntöjä, joissa keskitytään konkreettisiin poliittisiin ja taloudellisiin muutoksiin ja jotka perustuvat lapsityön tilannetta koskevaan ajanmukaiseen tietoon; |
| --- | --- |

25.

kehottaa tukemaan ja levittämään tehokkaammin hyviä käytäntöjä, joissa keskitytään konkreettisiin poliittisiin ja taloudellisiin muutoksiin ja jotka perustuvat lapsityön tilannetta koskevaan ajanmukaiseen tietoon;

| 26. | kehottaa hallituksia ja muista laillisesti perustettuja työnantajia järjestämään työssä käyville lapsille ja heidän perheilleen koulutustoimintaa lasten työvoimaan osallistumisen haittavaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa hallituksia ja muista laillisesti perustettuja työnantajia järjestämään työssä käyville lapsille ja heidän perheilleen koulutustoimintaa lasten työvoimaan osallistumisen haittavaikutusten lieventämiseksi;

| 27. | vaatii tukiopetusta lapsille, jotka pääsevät aloittamaan koulun muita vanhempana ja jotka tulevat koulutukseen työstä, konfliktialueilta tai siirtolaisina; |
| --- | --- |

27.

vaatii tukiopetusta lapsille, jotka pääsevät aloittamaan koulun muita vanhempana ja jotka tulevat koulutukseen työstä, konfliktialueilta tai siirtolaisina;

| 28. | ilmaisee huolensa kansainvälisten instrumenttien välisistä ristiriidoista erityisesti vuosituhannen julistuksen toisen tavoitteen ja ILO:n yleissopimuksen N:o 138 välillä, joista jälkimmäinen asettaa työhön pääsyn vähimmäisikärajaksi 15 tai erikoistapauksissa 14 vuotta, kun taas ensimmäinen vaatii kaikille vain perusasteen koulutusta; katsoo, että tämä lisää 11–15-vuotiaiden hyväksikäytön riskiä, ja vaatii ristiriidan ratkaisemista; |
| --- | --- |

28.

ilmaisee huolensa kansainvälisten instrumenttien välisistä ristiriidoista erityisesti vuosituhannen julistuksen toisen tavoitteen ja ILO:n yleissopimuksen N:o 138 välillä, joista jälkimmäinen asettaa työhön pääsyn vähimmäisikärajaksi 15 tai erikoistapauksissa 14 vuotta, kun taas ensimmäinen vaatii kaikille vain perusasteen koulutusta; katsoo, että tämä lisää 11–15-vuotiaiden hyväksikäytön riskiä, ja vaatii ristiriidan ratkaisemista;

Yrityssektorin vastuut lapsityön poistamisessa

| 29. | suhtautuu myönteisesti suuryritysten yleistyvään suuntaukseen laatia sosiaalisia käyttäytymissäännöstöjä ja osallistua vapaaehtoisesti eettisen kaupankäynnin aloitteisiin; uskoo kuitenkin, että nämä vapaaehtoiset säännöstöt eivät korvaa julkisviranomaisen valvontaa ja avointa keskeisten työnteon normien noudattamista; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti suuryritysten yleistyvään suuntaukseen laatia sosiaalisia käyttäytymissäännöstöjä ja osallistua vapaaehtoisesti eettisen kaupankäynnin aloitteisiin; uskoo kuitenkin, että nämä vapaaehtoiset säännöstöt eivät korvaa julkisviranomaisen valvontaa ja avointa keskeisten työnteon normien noudattamista;

| 30. | kannattaa työpaikan käyttäytymissäännöstöjen edistämistä, vähimmäispalkkalakien säätämistä ja perheiden taloudellista turvallisuutta; |
| --- | --- |

30.

kannattaa työpaikan käyttäytymissäännöstöjen edistämistä, vähimmäispalkkalakien säätämistä ja perheiden taloudellista turvallisuutta;

| 31. | kehottaa Euroopan komissiota säilyttämään yrityssektorin vastuun lapsityön poistamisessa ja vahvistamaan sitä; kehottaa Euroopan komissiota velvoittamaan EU:ssa toimivan yrityssektorin dokumentoimaan, raportoimaan ja olemaan vastuussa toimitusketjun kaikkien tasojen työvoimakäytännöistä; kehottaa siksi komissiota perustamaan lapsityötä koskevan vihjepuhelimen, jotta olisi mahdollista saada tietoa lapsityön käytöstä EU:hun sijoittautuneiden yritysten varsinaisessa toiminnassa tai niiden toimitusketjussa; uskoo, että lakien noudattamisen valvontaa koko toimitusketjussa tulisi tukea säännöllisillä ja perinpohjaisilla kaikkien tasojen tarkastuksilla ja riippumattomilla tarkistuksilla; katsoo, että jos yrityksen havaitaan käyttäneen lapsityövoimaa toimitusketjussaan, Euroopan komission olisi velvoitettava se laatimaan ja julkaisemaan enintään kolmen vuoden mittainen aikataulutettu ohjelma lapsityön poistamiseksi toimitusketjusta; katsoo, että seuraamusohjelma on laadittava ja otettava käyttöön siltä varalta, että lapsityön käyttö jatkuu; |
| --- | --- |

31.

kehottaa Euroopan komissiota säilyttämään yrityssektorin vastuun lapsityön poistamisessa ja vahvistamaan sitä; kehottaa Euroopan komissiota velvoittamaan EU:ssa toimivan yrityssektorin dokumentoimaan, raportoimaan ja olemaan vastuussa toimitusketjun kaikkien tasojen työvoimakäytännöistä; kehottaa siksi komissiota perustamaan lapsityötä koskevan vihjepuhelimen, jotta olisi mahdollista saada tietoa lapsityön käytöstä EU:hun sijoittautuneiden yritysten varsinaisessa toiminnassa tai niiden toimitusketjussa; uskoo, että lakien noudattamisen valvontaa koko toimitusketjussa tulisi tukea säännöllisillä ja perinpohjaisilla kaikkien tasojen tarkastuksilla ja riippumattomilla tarkistuksilla; katsoo, että jos yrityksen havaitaan käyttäneen lapsityövoimaa toimitusketjussaan, Euroopan komission olisi velvoitettava se laatimaan ja julkaisemaan enintään kolmen vuoden mittainen aikataulutettu ohjelma lapsityön poistamiseksi toimitusketjusta; katsoo, että seuraamusohjelma on laadittava ja otettava käyttöön siltä varalta, että lapsityön käyttö jatkuu;

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-valtioiden hallituksia takaamaan, että jokaisen yrityksen, jonka todetaan käyttäneen lapsityövoimaa, velvollisuus on varmistaa yrityksessä työskentelevien lasten asianmukainen sijoittaminen koulutusjärjestelmään; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota ja AKT-valtioiden hallituksia takaamaan, että jokaisen yrityksen, jonka todetaan käyttäneen lapsityövoimaa, velvollisuus on varmistaa yrityksessä työskentelevien lasten asianmukainen sijoittaminen koulutusjärjestelmään;

| 33. | painottaa, että ehtona GSP ja GSP + tullietuusstatuksen myöntämiselle näitä etuuksia hyödyntäville AKT-valtioille on oltava ohjelmat, jotka pelkän ratifioimisen sijasta myös osoittavat noudattavansa ILO:n lapsityötä koskevaa yleissopimusta ja YK:n lapsen oikeuksien yleissopimusta; kehottaa komissiota perustamaan tätä tarkoitusta varten järjestelmän näiden yleissopimusten määräysten noudattamisen säännöllistä ja taajaa arviointia ja seurantaa varten; toteaa, että vakavien ja järjestelmällisten rikkomusten paljastuessa on ryhdyttävä toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että ehtona GSP ja GSP + tullietuusstatuksen myöntämiselle näitä etuuksia hyödyntäville AKT-valtioille on oltava ohjelmat, jotka pelkän ratifioimisen sijasta myös osoittavat noudattavansa ILO:n lapsityötä koskevaa yleissopimusta ja YK:n lapsen oikeuksien yleissopimusta; kehottaa komissiota perustamaan tätä tarkoitusta varten järjestelmän näiden yleissopimusten määräysten noudattamisen säännöllistä ja taajaa arviointia ja seurantaa varten; toteaa, että vakavien ja järjestelmällisten rikkomusten paljastuessa on ryhdyttävä toimenpiteisiin;

| 34. | uskoo, että julkisiin hankintasopimuksiin tulisi sisällyttää lausekkeet, jotka velvoittavat yritykset osoittamaan toimitusketjunsa noudattavan kansainvälisiä lapsityönormeja, ja että sopimuksia ei tulisi solmia, jos todisteita tästä ei saada, ja että kansalaisjärjestöjen ja muiden osapuolten on voitava sopivan tilaisuuden tullen esittää (julkisesti) päinvastaisia todisteita; painottaa ponnekkaasti, että näitä lausekkeita ei pitäisi missään nimessä katsoa tullien ulkopuolisiksi kaupan esteiksi; |
| --- | --- |

34.

uskoo, että julkisiin hankintasopimuksiin tulisi sisällyttää lausekkeet, jotka velvoittavat yritykset osoittamaan toimitusketjunsa noudattavan kansainvälisiä lapsityönormeja, ja että sopimuksia ei tulisi solmia, jos todisteita tästä ei saada, ja että kansalaisjärjestöjen ja muiden osapuolten on voitava sopivan tilaisuuden tullen esittää (julkisesti) päinvastaisia todisteita; painottaa ponnekkaasti, että näitä lausekkeita ei pitäisi missään nimessä katsoa tullien ulkopuolisiksi kaupan esteiksi;

| 35. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota asettamaan yrityksille annettavan tuen, kaupallisen edustuksen, vientitukien ja muiden tukien sekä lainojen, ehdoksi osoitukset siitä, että kansainvälisiä lapsityösopimuksia noudatetaan; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota asettamaan yrityksille annettavan tuen, kaupallisen edustuksen, vientitukien ja muiden tukien sekä lainojen, ehdoksi osoitukset siitä, että kansainvälisiä lapsityösopimuksia noudatetaan;

| 36. | korostaa, että maailmankaupan globalisoitumisen ja vapautumisen yhteydessä on noudatettava perusoikeuksia ja kiellettävä lapsityö; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että maailmankaupan globalisoitumisen ja vapautumisen yhteydessä on noudatettava perusoikeuksia ja kiellettävä lapsityö;

| 37. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä (WTO mukaan luettuna) ottamaan ensimmäisenä käyttöön lapsityötä koskevan merkinnän, josta kävisi selvästi ilmi, että ”tuotteen viljelyssä/valmistuksessa ei ole käytetty lapsityövoimaa” ja jota voitaisiin käyttää erityisesti sellaisissa maissa, joissa lapsityön tiedetään olevan yleistä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä (WTO mukaan luettuna) ottamaan ensimmäisenä käyttöön lapsityötä koskevan merkinnän, josta kävisi selvästi ilmi, että ”tuotteen viljelyssä/valmistuksessa ei ole käytetty lapsityövoimaa” ja jota voitaisiin käyttää erityisesti sellaisissa maissa, joissa lapsityön tiedetään olevan yleistä;

| 38. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU- ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Cariforumille, Tyynenmeren saarten foorumille, EU:n jäsenvaltioille, UNICEFille ja ILO:lle. |
| --- | --- |

38.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU- ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Cariforumille, Tyynenmeren saarten foorumille, EU:n jäsenvaltioille, UNICEFille ja ILO:lle.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea).

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm

(5)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf

(7)  KOM(2008)0055 lopullinen.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf

(9)  EUVL C 26, 29.1.2004, s. 17.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  P6_TA(2007)0062.

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Mauritanian tilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008, |
| --- | --- |

—

kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan säännökset, joulukuussa 2000 annetun Lomén julistuksen ja Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston perustamiseen liittyvän pöytäkirjan hallituksen perustuslainvastaisista muutoksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan säännökset, joulukuussa 2000 annetun Lomén julistuksen ja Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston perustamiseen liittyvän pöytäkirjan hallituksen perustuslainvastaisista muutoksista,

| — | ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston 144. ja 151. kokouksessa tehdyt päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rauhan ja turvallisuuden neuvoston 144. ja 151. kokouksessa tehdyt päätökset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 20. elokuuta 2008 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 20. elokuuta 2008 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (CEDEAO), Euroopan unionin (EU) ja ranskankielisten maiden järjestön (Organisation Internationale de la Francophonie, OIF) antamat lausunnot ja päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (CEDEAO), Euroopan unionin (EU) ja ranskankielisten maiden järjestön (Organisation Internationale de la Francophonie, OIF) antamat lausunnot ja päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen 96 artiklan perusteella käynnistetyt neuvottelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen 96 artiklan perusteella käynnistetyt neuvottelut,

| — | ottaa huomioon Arabiliiton, Yhdistyneiden Kansakuntien, Islamilaisen konferenssin (OIC), ranskankielisten maiden järjestön (OIF), EU:n ja Afrikan unionin 21. marraskuuta 2008 Addis Abebassa käymistä Mauritanian tilannetta koskevista neuvotteluista annetun tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Arabiliiton, Yhdistyneiden Kansakuntien, Islamilaisen konferenssin (OIC), ranskankielisten maiden järjestön (OIF), EU:n ja Afrikan unionin 21. marraskuuta 2008 Addis Abebassa käymistä Mauritanian tilannetta koskevista neuvotteluista annetun tiedonannon,

| — | ottaa huomioon AKT-suurlähettiläskomitean Mauritanian islamilaiseen tasavaltaan 7.–11. lokakuuta 2008 tekemää tiedonhankintamatkaa koskevan selonteon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-suurlähettiläskomitean Mauritanian islamilaiseen tasavaltaan 7.–11. lokakuuta 2008 tekemää tiedonhankintamatkaa koskevan selonteon,

| — | ottaa huomioon Mauritanian kansalliskokouksen 14. syyskuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mauritanian kansalliskokouksen 14. syyskuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman,

| A. | ottaa huomioon, että Mauritaniassa tapahtui 6. elokuuta 2008 vallankaappaus, jossa kenraali Mohamed Ould Abdel Azizin johtama sotilasjuntta syöksi vallasta Mauritanian islamilaisen tasavallan presidentin Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Mauritaniassa tapahtui 6. elokuuta 2008 vallankaappaus, jossa kenraali Mohamed Ould Abdel Azizin johtama sotilasjuntta syöksi vallasta Mauritanian islamilaisen tasavallan presidentin Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahin,

| B. | katsoo, että maan taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on katastrofaalinen ja että kehitys on paras tae demokratian menestymiselle, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että maan taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on katastrofaalinen ja että kehitys on paras tae demokratian menestymiselle,

| C. | katsoo, että presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valittiin demokraattisesti huhtikuussa 2007 kansainvälisen yhteisön esimerkilliseksi ylistämän demokraattisen siirtymäprosessin päätteeksi ja että Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunta ja Euroopan parlamentin valtuuskunta vahvistivat vaalien pätevyyden, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi valittiin demokraattisesti huhtikuussa 2007 kansainvälisen yhteisön esimerkilliseksi ylistämän demokraattisen siirtymäprosessin päätteeksi ja että Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunta ja Euroopan parlamentin valtuuskunta vahvistivat vaalien pätevyyden,

| D. | ottaa huomioon EU:n tuen demokraattiselle siirtymäprosessille ja 10. Euroopan kehitysrahastosta rahoitetun 156 miljoonan euron arvoisen vuosien 2008–2013 tukiohjelman, jolla täydennetään jo annettua apua, ja avustuksiin vuodesta 1985 lähtien käytetyt 335 miljoonan euron määrärahat, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon EU:n tuen demokraattiselle siirtymäprosessille ja 10. Euroopan kehitysrahastosta rahoitetun 156 miljoonan euron arvoisen vuosien 2008–2013 tukiohjelman, jolla täydennetään jo annettua apua, ja avustuksiin vuodesta 1985 lähtien käytetyt 335 miljoonan euron määrärahat,

| E. | toteaa, että Mauritania on jäsenenä Euro—Välimeri-kumppanuudessa, joka tunnetaan myös Barcelonan prosessina, ja osallistui Pariisissa 13. heinäkuuta 2008 pidettyyn Välimeren maiden huippukokoukseen, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Mauritania on jäsenenä Euro—Välimeri-kumppanuudessa, joka tunnetaan myös Barcelonan prosessina, ja osallistui Pariisissa 13. heinäkuuta 2008 pidettyyn Välimeren maiden huippukokoukseen,

| F. | toteaa, että vaikka hallituksen vaihto toimitettiin ilman verenvuotoa, presidentti Abdallahi ja moni muu politiikan henkilö pidätettiin ja presidentti Abdallahia ei ole vieläkään vapautettu, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vaikka hallituksen vaihto toimitettiin ilman verenvuotoa, presidentti Abdallahi ja moni muu politiikan henkilö pidätettiin ja presidentti Abdallahia ei ole vieläkään vapautettu,

| G. | panee merkille, että juntta on perustanut ”valtioneuvoston” ja että kyseisen neuvoston puheenjohtaja kenraali Mohamed Ould Abdel Aziz on nimitetty valtion päämieheksi ”perustuslaillisella määräyksellä”, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että juntta on perustanut ”valtioneuvoston” ja että kyseisen neuvoston puheenjohtaja kenraali Mohamed Ould Abdel Aziz on nimitetty valtion päämieheksi ”perustuslaillisella määräyksellä”,

| H. | katsoo, että ”perustuslaillisella määräyksellä”, jonka yhteydessä juntta märittää toimivaltansa ja jonka perusteella se voi hallita, ei ole mitään oikeusperustaa, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ”perustuslaillisella määräyksellä”, jonka yhteydessä juntta märittää toimivaltansa ja jonka perusteella se voi hallita, ei ole mitään oikeusperustaa,

| I. | panee merkille, että ”valtioneuvosto” on nimittänyt pääministerin, |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että ”valtioneuvosto” on nimittänyt pääministerin,

| J. | katsoo, että Mauritanian vallankaappauksen aikaiset ongelmat olivat luonteeltaan poliittisia ja näin ollen ne olisi voitu ratkaista rauhanomaisin poliittisin keinoin ja keskustelemalla, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että Mauritanian vallankaappauksen aikaiset ongelmat olivat luonteeltaan poliittisia ja näin ollen ne olisi voitu ratkaista rauhanomaisin poliittisin keinoin ja keskustelemalla,

| K. | katsoo, että huolimatta kyseisistä ongelmista Mauritania on edistynyt merkittävästi erittäin herkkien kansallisten poliittisten kysymysten ratkaisemisessa, esimerkiksi pakolaisten paluuta, orjuuden poistamista ja viestintävälineiden vapauttamista koskevissa kysymyksissä, ja katsoo, että tämä enteili sitä, että kiinteästi juurtuneen demokraattisen järjestelmän kehittyminen olisi lopulta mahdollista, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että huolimatta kyseisistä ongelmista Mauritania on edistynyt merkittävästi erittäin herkkien kansallisten poliittisten kysymysten ratkaisemisessa, esimerkiksi pakolaisten paluuta, orjuuden poistamista ja viestintävälineiden vapauttamista koskevissa kysymyksissä, ja katsoo, että tämä enteili sitä, että kiinteästi juurtuneen demokraattisen järjestelmän kehittyminen olisi lopulta mahdollista,

| L. | katsoo, että on aloitettava avoin keskustelu kaikkien poliittisten voimien kesken, jotta voitaisiin toteuttaa keinot perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi ja menetelmät toimeenpanevan ja lakiasäätävän elimen välisen tasapainon hallitsemiseksi ja jotta siten voitaisiin turvata perustuslain puitteissa presidentin ja parlamentin välille kunnollinen tasapaino ja tarvittavat poliittisesti vakaat olosuhteet ilman aseistettujen joukkojen väliintuloa, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on aloitettava avoin keskustelu kaikkien poliittisten voimien kesken, jotta voitaisiin toteuttaa keinot perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi ja menetelmät toimeenpanevan ja lakiasäätävän elimen välisen tasapainon hallitsemiseksi ja jotta siten voitaisiin turvata perustuslain puitteissa presidentin ja parlamentin välille kunnollinen tasapaino ja tarvittavat poliittisesti vakaat olosuhteet ilman aseistettujen joukkojen väliintuloa,

| M. | ottaa huomioon kaikki poliittisten voimien ja kansalaisyhteiskunnan ehdottamat erilaiset keinot kriisin lopettamiseksi ja perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi, erityisesti demokraattisen opposition ehdotuksen ja kansalliskokouksen aloitteen siirtymävaiheen etenemissuunnitelmasta, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon kaikki poliittisten voimien ja kansalaisyhteiskunnan ehdottamat erilaiset keinot kriisin lopettamiseksi ja perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi, erityisesti demokraattisen opposition ehdotuksen ja kansalliskokouksen aloitteen siirtymävaiheen etenemissuunnitelmasta,

| N. | ottaa huomioon Sahelo-Saharan kaistaleen turvallisuusongelmat, jotka edesauttavat terrorismia, rajatylittävää rikollisuutta ja aseiden sekä huumeiden salakuljetusta ja horjuttavat alueen maiden vakautta, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon Sahelo-Saharan kaistaleen turvallisuusongelmat, jotka edesauttavat terrorismia, rajatylittävää rikollisuutta ja aseiden sekä huumeiden salakuljetusta ja horjuttavat alueen maiden vakautta,

| O. | ottaa huomioon Mauritanian aseman kyseisten ongelmien torjumisessa, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon Mauritanian aseman kyseisten ongelmien torjumisessa,

| P. | panee merkille, että kansainvälinen yhteisö, erityisesti AKT-valtioiden ryhmä, CEDEAO, Afrikan unioni, EU, Arabiliitto ja Yhdistyneet Kansakunnat, tuomitsi vallankaappauksen ja että Afrikan unioni ja ranskankielisten maiden järjestö (OIF) päättivät jäädyttää suhteensa Mauritaniaan siihen saakka, kunnes se palauttaa demokraattisen järjestelmän, |
| --- | --- |

P.

panee merkille, että kansainvälinen yhteisö, erityisesti AKT-valtioiden ryhmä, CEDEAO, Afrikan unioni, EU, Arabiliitto ja Yhdistyneet Kansakunnat, tuomitsi vallankaappauksen ja että Afrikan unioni ja ranskankielisten maiden järjestö (OIF) päättivät jäädyttää suhteensa Mauritaniaan siihen saakka, kunnes se palauttaa demokraattisen järjestelmän,

| Q. | ottaa huomioon, että 22. syyskuuta 2008 Afrikan unioni esitti juntalle uhkavaatimuksen perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamisesta ja Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahin palauttamisesta valtaan ilman varauksia 6. lokakuuta 2008 mennessä, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 22. syyskuuta 2008 Afrikan unioni esitti juntalle uhkavaatimuksen perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamisesta ja Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahin palauttamisesta valtaan ilman varauksia 6. lokakuuta 2008 mennessä,

| R. | ottaa huomion, että sotilasjuntta hylkäsi kyseisen uhkavaatimuksen, ja panee merkille, että tiistaina 7. lokakuuta 2008 Afrikan unionin komissio kehotti Afrikan unionin jäsenvaltioita olemaan tunnustamatta Mauritanian vallankaappaajien asemaa, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomion, että sotilasjuntta hylkäsi kyseisen uhkavaatimuksen, ja panee merkille, että tiistaina 7. lokakuuta 2008 Afrikan unionin komissio kehotti Afrikan unionin jäsenvaltioita olemaan tunnustamatta Mauritanian vallankaappaajien asemaa,

| S. | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian käynnistämän kuulemismenettelyn Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla, jonka mukaisesti tällainen kuuleminen järjestetään, kun jokin osapuoli katsoo, että toinen osapuoli ei täytä velvoitetta, joka liittyy ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamiseen, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian käynnistämän kuulemismenettelyn Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla, jonka mukaisesti tällainen kuuleminen järjestetään, kun jokin osapuoli katsoo, että toinen osapuoli ei täytä velvoitetta, joka liittyy ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamiseen,

| T. | panee merkille, että Maailmanpankki on jäädyttänyt 175 miljoonan dollarin suuruiset avustusmäärärahansa Mauritanialle; katsoo, että kyseinen jäädytys vaikuttaa noin 17 kansalliseen hankkeeseen Mauritaniassa sekä maan osallistumiseen Maailmanpankin alueellisiin hankkeisiin esimerkiksi maaseudun kehittämisen, terveydenhuollon, koulutuksen ja infrastruktuurin kehittämisen aloilla (esimerkiksi teiden rakennushankkeet), |
| --- | --- |

T.

panee merkille, että Maailmanpankki on jäädyttänyt 175 miljoonan dollarin suuruiset avustusmäärärahansa Mauritanialle; katsoo, että kyseinen jäädytys vaikuttaa noin 17 kansalliseen hankkeeseen Mauritaniassa sekä maan osallistumiseen Maailmanpankin alueellisiin hankkeisiin esimerkiksi maaseudun kehittämisen, terveydenhuollon, koulutuksen ja infrastruktuurin kehittämisen aloilla (esimerkiksi teiden rakennushankkeet),

| U. | ottaa huomioon, että poliisi on turvautunut väkivaltaan hajottaessaan poliittisten puolueiden liittoutuman järjestämiä luvattomia mielenosoituksia, joissa vaadittiin presidentti Abdallahin vallan palauttamista, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että poliisi on turvautunut väkivaltaan hajottaessaan poliittisten puolueiden liittoutuman järjestämiä luvattomia mielenosoituksia, joissa vaadittiin presidentti Abdallahin vallan palauttamista,

| 1. | tuomitsee Mauritanian presidentin ja hallituksen syrjäyttämiseksi tehdyn sotilasvallankaappauksen ja painottaa, että demokraattisesti perustettuja hallintoelimiä on kunnioitettava; pitää tätä takaiskua valitettavana ottaen huomioon, että Mauritaniassa on tapahtunut viime vuosina huomattavaa edistystä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kehittämisessä; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee Mauritanian presidentin ja hallituksen syrjäyttämiseksi tehdyn sotilasvallankaappauksen ja painottaa, että demokraattisesti perustettuja hallintoelimiä on kunnioitettava; pitää tätä takaiskua valitettavana ottaen huomioon, että Mauritaniassa on tapahtunut viime vuosina huomattavaa edistystä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden kehittämisessä;

| 2. | panee merkille, että syrjäytetty presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi on siirretty kotikaupunkiinsa, jossa häntä pidetään kotiarestissa, ja vaatii edelleen hänen vapauttamistaan välittömästi ja ilman ehtoja; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että syrjäytetty presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi on siirretty kotikaupunkiinsa, jossa häntä pidetään kotiarestissa, ja vaatii edelleen hänen vapauttamistaan välittömästi ja ilman ehtoja;

| 3. | vaatii Mauritanian viranomaisia pitämään kiinni ihmisoikeuksien sekä ilmaisunvapauden sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapauden kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

3.

vaatii Mauritanian viranomaisia pitämään kiinni ihmisoikeuksien sekä ilmaisunvapauden sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapauden kunnioittamisesta;

| 4. | katsoo, että laaja-alaiset neuvottelut ovat ainoa keino, jolla voidaan saada kriisi loppumaan ja jatkaa kaikissa demokraattisissa elimissä jälleen asianmukaista toimintaa sekä palauttaa parlamentin täysimääräinen toimivalta sen kaikkien etuoikeuksien osalta; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että laaja-alaiset neuvottelut ovat ainoa keino, jolla voidaan saada kriisi loppumaan ja jatkaa kaikissa demokraattisissa elimissä jälleen asianmukaista toimintaa sekä palauttaa parlamentin täysimääräinen toimivalta sen kaikkien etuoikeuksien osalta;

| 5. | kehottaa hallitsevia sotilasviranomaisia sitoutumaan välittömästi aikataulusuunnitelmaan, jonka puitteissa palautetaan perustuslain mukainen järjestys ja demokraattisten elinten toimivalta, ja mitätöimään armeijalta mahdollisuuden asettua ehdokkaaksi vaaleissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa hallitsevia sotilasviranomaisia sitoutumaan välittömästi aikataulusuunnitelmaan, jonka puitteissa palautetaan perustuslain mukainen järjestys ja demokraattisten elinten toimivalta, ja mitätöimään armeijalta mahdollisuuden asettua ehdokkaaksi vaaleissa;

| 6. | kehottaa lisäksi kaikkia Mauritanian poliittisia toimijoita luomaan tällaisille neuvotteluille asianmukaiset puitteet välittömästi; |
| --- | --- |

6.

kehottaa lisäksi kaikkia Mauritanian poliittisia toimijoita luomaan tällaisille neuvotteluille asianmukaiset puitteet välittömästi;

| 7. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin ja Mauritaniassa valtaapitävien viranomaisten välisten neuvottelujen aloittamiseen ja kehottaa Euroopan komissiota antamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle säännöllisiä selontekoja 96 artiklan nojalla toteutettujen neuvottelujen edistymisestä ja aikataulun laatimisesta perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamisesta, mutta pitää kuitenkin valitettavana sitä, että tähän mennessä asiassa ei ole edistytty merkittävästi; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin ja Mauritaniassa valtaapitävien viranomaisten välisten neuvottelujen aloittamiseen ja kehottaa Euroopan komissiota antamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle säännöllisiä selontekoja 96 artiklan nojalla toteutettujen neuvottelujen edistymisestä ja aikataulun laatimisesta perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamisesta, mutta pitää kuitenkin valitettavana sitä, että tähän mennessä asiassa ei ole edistytty merkittävästi;

| 8. | suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo tehdä konkreettisia ehdotuksia sen jälkeen, kun Mauritanian ”valtioneuvosto” hylkäsi sen uhkavaatimuksen; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo tehdä konkreettisia ehdotuksia sen jälkeen, kun Mauritanian ”valtioneuvosto” hylkäsi sen uhkavaatimuksen;

| 9. | kehottaa Afrikan unionia ja EU:ta tutkimaan kaikkia kohdennettuja seuraamuksia, joita voidaan mahdollisesti käyttää sotilasvallankaappaajia vastaan (esimerkiksi matkustuskielto tai omaisuuden jäädyttäminen), mikäli heitä ei saada lähitulevaisuudessa sitoutumaan asianmukaiseen ja uskottavaan suunnitelmaan kriisin lopettamiseksi ja perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi, mutta varoittaa niitä kuitenkin ottamasta asiassa sellaisia edistysaskelia, jotka saattaisivat vaarantaa Mauritanian kehityksen ja sen kansalaisten elinolojen kohentumisen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Afrikan unionia ja EU:ta tutkimaan kaikkia kohdennettuja seuraamuksia, joita voidaan mahdollisesti käyttää sotilasvallankaappaajia vastaan (esimerkiksi matkustuskielto tai omaisuuden jäädyttäminen), mikäli heitä ei saada lähitulevaisuudessa sitoutumaan asianmukaiseen ja uskottavaan suunnitelmaan kriisin lopettamiseksi ja perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi, mutta varoittaa niitä kuitenkin ottamasta asiassa sellaisia edistysaskelia, jotka saattaisivat vaarantaa Mauritanian kehityksen ja sen kansalaisten elinolojen kohentumisen;

| 10. | vaatii, että Mauritanian väestöstä, jotka kärsivät jo talous- ja elintarvikekriiseistä, ei saa tehdä nykyisen poliittisen kriisin uhreja, ja kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan rahoitusvälineen tukihankkeet siviiliyhteiskunnan kehittämiseksi; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että Mauritanian väestöstä, jotka kärsivät jo talous- ja elintarvikekriiseistä, ei saa tehdä nykyisen poliittisen kriisin uhreja, ja kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan rahoitusvälineen tukihankkeet siviiliyhteiskunnan kehittämiseksi;

| 11. | vaatii junttaa ottamaan huomioon ne lukuisat hyödyt, jotka saadaan Mauritanian väestön osallistumisesta poliittiseen prosessiin rauhan, demokratian, vaurauden ja inhimillisen, sosiaalisen ja kulttuurillisen ymmärtämyksen edistämiseksi ja josta laadittiin suunnitelma Välimeren maiden huippukokouksessa 13. heinäkuuta 2008, johon Mauritanian islamilaisen tasavallan presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi osallistui; |
| --- | --- |

11.

vaatii junttaa ottamaan huomioon ne lukuisat hyödyt, jotka saadaan Mauritanian väestön osallistumisesta poliittiseen prosessiin rauhan, demokratian, vaurauden ja inhimillisen, sosiaalisen ja kulttuurillisen ymmärtämyksen edistämiseksi ja josta laadittiin suunnitelma Välimeren maiden huippukokouksessa 13. heinäkuuta 2008, johon Mauritanian islamilaisen tasavallan presidentti Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi osallistui;

| 12. | suhtautuu myönteisesti AKT-suurlähettiläskomitean valtuuston lähettämiseen paikalle ja panee merkille Mauritanian kansalliskokouksen 14. syyskuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti AKT-suurlähettiläskomitean valtuuston lähettämiseen paikalle ja panee merkille Mauritanian kansalliskokouksen 14. syyskuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman;

| 13. | päättää AKT-valtioiden ja EU:n parlamentaarisen valtuuskunnan lähettämisestä Mauritaniaan avustamaan Mauritanian parlamenttia palauttamaan yhtenäisyytensä ja löytämään ulospääsyn kriisistä kaikkien asianomaisten edun mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

päättää AKT-valtioiden ja EU:n parlamentaarisen valtuuskunnan lähettämisestä Mauritaniaan avustamaan Mauritanian parlamenttia palauttamaan yhtenäisyytensä ja löytämään ulospääsyn kriisistä kaikkien asianomaisten edun mukaisesti;

| 14. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille, Afrikan unionin komissiolle, Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liitolle, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle ja kansalliskokoukselle sekä muille Mauritanian viranomaisille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille, Afrikan unionin komissiolle, Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liitolle, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle ja kansalliskokoukselle sekä muille Mauritanian viranomaisille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea).

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Zimbabwen tilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008, |
| --- | --- |

—

kokoontui Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 25.–28. marraskuuta 2008,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. maaliskuuta 2008 antaman selonteon Zimbabwen tasavallan yhdenmukaistetuista vaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. maaliskuuta 2008 antaman selonteon Zimbabwen tasavallan yhdenmukaistetuista vaaleista,

| — | ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. kesäkuuta 2008 antaman alustavan selonteon Zimbabwen presidentinvaaleista ja edustajainhuoneen täytevaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. kesäkuuta 2008 antaman alustavan selonteon Zimbabwen presidentinvaaleista ja edustajainhuoneen täytevaaleista,

| — | ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 30. kesäkuuta 2008 antaman väliselvityksen Zimbabwen presidentinvaaleista ja edustajainhuoneen täytevaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon panafrikkalaisen parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan 30. kesäkuuta 2008 antaman väliselvityksen Zimbabwen presidentinvaaleista ja edustajainhuoneen täytevaaleista,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin Zimbabween lähettämän vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. kesäkuuta 2008 antaman alustavan selonteon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin Zimbabween lähettämän vaalitarkkailuvaltuuskunnan 29. kesäkuuta 2008 antaman alustavan selonteon,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin huippukokouksessa Sharm el-Sheikhissä 1. heinäkuuta 2008 annetun päätöslauselman kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustamisesta Zimbabween, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin huippukokouksessa Sharm el-Sheikhissä 1. heinäkuuta 2008 annetun päätöslauselman kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustamisesta Zimbabween,

| — | ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) parlamentaarisessa foorumissa vuonna 2001 antamat demokraattisten vaalien periaatteet ja ohjeet ja SADC:n huippukokouksessa Mauritiuksessa elokuussa 2004 hyväksytyt demokraattisten vaalien periaatteet ja ohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) parlamentaarisessa foorumissa vuonna 2001 antamat demokraattisten vaalien periaatteet ja ohjeet ja SADC:n huippukokouksessa Mauritiuksessa elokuussa 2004 hyväksytyt demokraattisten vaalien periaatteet ja ohjeet,

| — | ottaa huomioon ZANU-PF-puolueen (Zimbabwen afrikkalainen kansallinen liitto — Isänmaallinen rintama) ja MDC-puolueen (Demokraattisen muutoksen liike) kahden kokoonpanon 15. syyskuuta 2008 tekemän sopimuksen Zimbabwen haasteiden ratkaisemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ZANU-PF-puolueen (Zimbabwen afrikkalainen kansallinen liitto — Isänmaallinen rintama) ja MDC-puolueen (Demokraattisen muutoksen liike) kahden kokoonpanon 15. syyskuuta 2008 tekemän sopimuksen Zimbabwen haasteiden ratkaisemisesta,

| — | ottaa huomioon SADC:n sopimuksen ja siihen liittyvät pöytäkirjat, SADC:n vaalipöytäkirja mukaan luettuna, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SADC:n sopimuksen ja siihen liittyvät pöytäkirjat, SADC:n vaalipöytäkirja mukaan luettuna,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan, Afrikan ihmis- ja kansalaisoikeuksien peruskirjan ja aloitteen uudesta kumppanuudesta Afrikan kehittämiseksi (NEPAD), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin perustamisasiakirjan, Afrikan ihmis- ja kansalaisoikeuksien peruskirjan ja aloitteen uudesta kumppanuudesta Afrikan kehittämiseksi (NEPAD),

| A. | ottaa huomioon, että maaliskuun 2008 presidentinvaalit, parlamenttivaalit (alahuone) ja senaattivaalit ja vaalien viimeinen kierros kesäkuussa toteutuivat sellaisten Mugaben ZANU-PF -puolueen sotilaiden ja Zimbabwen armeijan osastojen väkivaltaisuuksien ja opposition oikeuksien rikkomusten vallitessa, joita ei voida hyväksyä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maaliskuun 2008 presidentinvaalit, parlamenttivaalit (alahuone) ja senaattivaalit ja vaalien viimeinen kierros kesäkuussa toteutuivat sellaisten Mugaben ZANU-PF -puolueen sotilaiden ja Zimbabwen armeijan osastojen väkivaltaisuuksien ja opposition oikeuksien rikkomusten vallitessa, joita ei voida hyväksyä,

| B. | panee merkille, että MDC-oppositiopuolueen pääsihteerin Tandai Bitin pidätys vaalien viimeisen kierroksen kampanjan aikana ja yritys murhata saman puolueen johtaja, Robert Mugaben vastaehdokas Morgan Tsvangirai, jonka oli paettava eurooppalaiseen lähetystöön ja lopulta poistuttava maasta, johtivat siihen, että Morgan Tsvangirain oli luovuttava presidentinvaalien viimeisestä kierroksesta, |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että MDC-oppositiopuolueen pääsihteerin Tandai Bitin pidätys vaalien viimeisen kierroksen kampanjan aikana ja yritys murhata saman puolueen johtaja, Robert Mugaben vastaehdokas Morgan Tsvangirai, jonka oli paettava eurooppalaiseen lähetystöön ja lopulta poistuttava maasta, johtivat siihen, että Morgan Tsvangirain oli luovuttava presidentinvaalien viimeisestä kierroksesta,

| C. | ottaa huomioon, että huolimatta painostuksesta ja kaikenlaisesta väestöön kohdistuvasta uhkailusta Morgan Tsvangirai sai presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella selkeän enemmistön äänistä, ja ottaa huomioon, että myös MDC-puolue voitti parlamenttivaalit (alahuone) ja parlamentin puhemiehen vaalit, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että huolimatta painostuksesta ja kaikenlaisesta väestöön kohdistuvasta uhkailusta Morgan Tsvangirai sai presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella selkeän enemmistön äänistä, ja ottaa huomioon, että myös MDC-puolue voitti parlamenttivaalit (alahuone) ja parlamentin puhemiehen vaalit,

| D. | ottaa huomioon, että 27. kesäkuuta 2008 järjestetyn vaalien viimeisen kierroksen virallisten tulosten perusteella pitkäaikainen presidentti Robert Mugabe valittiin uudelleen Morgan Tsvangirain jäätyä pois, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 27. kesäkuuta 2008 järjestetyn vaalien viimeisen kierroksen virallisten tulosten perusteella pitkäaikainen presidentti Robert Mugabe valittiin uudelleen Morgan Tsvangirain jäätyä pois,

| E. | panee merkille, että useat afrikkalaiset vaalitarkkailuvaltuuskunnat (Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö, panafrikkalainen parlamentti ja Afrikan unioni) katsovat, että väkivaltaisuuksien vuoksi vaalitulokset eivät ilmennä ihmisten tahtoa, |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että useat afrikkalaiset vaalitarkkailuvaltuuskunnat (Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö, panafrikkalainen parlamentti ja Afrikan unioni) katsovat, että väkivaltaisuuksien vuoksi vaalitulokset eivät ilmennä ihmisten tahtoa,

| F. | ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2008 saavutettu poliittinen yhteisymmärrys kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustamisesta kriisin lopettamiseksi on edistysaskel, joka saavutettiin presidentti Thabo Mbekin välityksellä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2008 saavutettu poliittinen yhteisymmärrys kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustamisesta kriisin lopettamiseksi on edistysaskel, joka saavutettiin presidentti Thabo Mbekin välityksellä,

| G. | panee merkille, että kahden osapuolen välisten kansallisen yhtenäisyyden hallitusta koskevien neuvottelujen umpikujatilanne jatkuu edelleen, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että kahden osapuolen välisten kansallisen yhtenäisyyden hallitusta koskevien neuvottelujen umpikujatilanne jatkuu edelleen,

| H. | panee merkille, että tuhoisasti toimitetut vaalit ovat pahentaneet entisestään Zimbabwen väestön katastrofaalista humanitaarista tilannetta ja pakottaneet ihmisiä muuttamaan kodeistaan tai lähtemään maasta, |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että tuhoisasti toimitetut vaalit ovat pahentaneet entisestään Zimbabwen väestön katastrofaalista humanitaarista tilannetta ja pakottaneet ihmisiä muuttamaan kodeistaan tai lähtemään maasta,

| I. | ottaa huomioon, että koleraepidemia on puhkeamassa maassa, jonka terveydenhuoltojärjestelmä on käytännössä romahtanut ja vedenjakelu keskeytynyt; ottaa huomioon, että elinajanodote on laskenut naisten ja miesten aiemmasta 60 vuodesta miehillä 37 vuoteen ja naisilla 34 vuoteen viimeisen kymmenen vuoden aikana; ottaa lisäksi huomioon, että Zimbabwessa 1,7 miljoonalla ihmisellä on HIV-tartunta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että koleraepidemia on puhkeamassa maassa, jonka terveydenhuoltojärjestelmä on käytännössä romahtanut ja vedenjakelu keskeytynyt; ottaa huomioon, että elinajanodote on laskenut naisten ja miesten aiemmasta 60 vuodesta miehillä 37 vuoteen ja naisilla 34 vuoteen viimeisen kymmenen vuoden aikana; ottaa lisäksi huomioon, että Zimbabwessa 1,7 miljoonalla ihmisellä on HIV-tartunta,

| J. | ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma toimitti ruokaa 2 miljoonalle Zimbabwen asukkaalle lokakuussa, mutta että määrän odotetaan nousevan 5,1 miljoonaan vuoden 2009 alkuun mennessä, mikä tarkoittaa sitä, että puolet maan väestöstä on pian riippuvainen avustuksista, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma toimitti ruokaa 2 miljoonalle Zimbabwen asukkaalle lokakuussa, mutta että määrän odotetaan nousevan 5,1 miljoonaan vuoden 2009 alkuun mennessä, mikä tarkoittaa sitä, että puolet maan väestöstä on pian riippuvainen avustuksista,

| K. | panee merkille, että UNICEFin mukaan vain noin 40 prosenttia maan opettajista osallistuu opetustunteihin ja vain kolmannes oppilaista käy koulussa, |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että UNICEFin mukaan vain noin 40 prosenttia maan opettajista osallistuu opetustunteihin ja vain kolmannes oppilaista käy koulussa,

| L. | panee huolestuneena merkille, että valtuuskuntaa, johon kuului Yhdysvaltojen entinen presidentti Jimmy Carter, YK:n entinen pääsihteeri Kofi Annan ja ihmisoikeusaktivisti Graça Machel, ei valitettavasti päästetty Zimbabween, |
| --- | --- |

L.

panee huolestuneena merkille, että valtuuskuntaa, johon kuului Yhdysvaltojen entinen presidentti Jimmy Carter, YK:n entinen pääsihteeri Kofi Annan ja ihmisoikeusaktivisti Graça Machel, ei valitettavasti päästetty Zimbabween,

| 1. | tuomitsee tiukasti väestöä vastaan kohdistetut väkivaltaisuudet ja uhkailut, joiden tarkoituksena oli vaikuttaa äänestämiskäyttäytymiseen vuoden 2008 vaaleissa, sekä opposition oikeuksien rikkomiset; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee tiukasti väestöä vastaan kohdistetut väkivaltaisuudet ja uhkailut, joiden tarkoituksena oli vaikuttaa äänestämiskäyttäytymiseen vuoden 2008 vaaleissa, sekä opposition oikeuksien rikkomiset;

| 2. | ilmoittaa, että kun otetaan huomioon kyseiset räikeät väkivaltaisuudet, Zimbabwessa kesäkuussa 2008 pidettyjä vaaleja ei voida pitää avoimina, uskottavina ja oikeudenmukaisina; |
| --- | --- |

2.

ilmoittaa, että kun otetaan huomioon kyseiset räikeät väkivaltaisuudet, Zimbabwessa kesäkuussa 2008 pidettyjä vaaleja ei voida pitää avoimina, uskottavina ja oikeudenmukaisina;

| 3. | pitää myönteisenä afrikkalaisten presidentti Thabo Mbekin johdolla toteuttamia välityspyrkimyksiä ja kehottaa Afrikan maita ja alueellisia elimiä, kuten SADC ja AU, sekä keskeisiä afrikkalaisia vaikuttajia aloittamaan pikaisesti neuvottelut ja sen jälkeen valvonnan Zimbabwen tilanteen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä afrikkalaisten presidentti Thabo Mbekin johdolla toteuttamia välityspyrkimyksiä ja kehottaa Afrikan maita ja alueellisia elimiä, kuten SADC ja AU, sekä keskeisiä afrikkalaisia vaikuttajia aloittamaan pikaisesti neuvottelut ja sen jälkeen valvonnan Zimbabwen tilanteen ratkaisemiseksi;

| 4. | katsoo, että kansallisen yhtenäisyyden hallitus on ratkaisu kriisin lopettamiseksi siirtymäkauden ajaksi, jolloin voitaisiin uudistaa hallintoelimiä ja palauttaa oikeusvaltio; korostaa, että 15. syyskuuta 2008 tehdyn vallanjakoa koskevan sopimuksen osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kestävän ja pysyvän demokratiaan perustuvan rauhanomaisen ratkaisun saavuttamiseksi Zimbabwen nykyiseen poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kansallisen yhtenäisyyden hallitus on ratkaisu kriisin lopettamiseksi siirtymäkauden ajaksi, jolloin voitaisiin uudistaa hallintoelimiä ja palauttaa oikeusvaltio; korostaa, että 15. syyskuuta 2008 tehdyn vallanjakoa koskevan sopimuksen osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kestävän ja pysyvän demokratiaan perustuvan rauhanomaisen ratkaisun saavuttamiseksi Zimbabwen nykyiseen poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen kriisiin;

| 5. | vaatii kaikkia sopimuksen osapuolia pitämään kiinni sitoumuksistaan ja sitoutumaan rakentavalla tavalla ja täysimääräisesti sopimuksen täytäntöönpanoon ja osoittamaan enemmän sitoutuneisuutta ja maltillisuutta neuvotteluissa; korostaa, että kaikki osapuolet ovat yhdenvertaisia ja että kenenkään ei pitäisi toteuttaa yksipuolisia toimenpiteitä, kun uutta hallitusta muodostetaan; |
| --- | --- |

5.

vaatii kaikkia sopimuksen osapuolia pitämään kiinni sitoumuksistaan ja sitoutumaan rakentavalla tavalla ja täysimääräisesti sopimuksen täytäntöönpanoon ja osoittamaan enemmän sitoutuneisuutta ja maltillisuutta neuvotteluissa; korostaa, että kaikki osapuolet ovat yhdenvertaisia ja että kenenkään ei pitäisi toteuttaa yksipuolisia toimenpiteitä, kun uutta hallitusta muodostetaan;

| 6. | vetoaa voimakkaasti kansainväliseen yhteisöön, jotta Zimbabwen asukkaille voitaisiin taata pikaisesti tarvittavan humanitaarisen avun toimittaminen; |
| --- | --- |

6.

vetoaa voimakkaasti kansainväliseen yhteisöön, jotta Zimbabwen asukkaille voitaisiin taata pikaisesti tarvittavan humanitaarisen avun toimittaminen;

| 7. | panee merkille poliittisen kriisin tuhoisat vaikutukset Zimbabwen asukkaisiin; panee merkille EU:n hiljattain tekemän päätöksen 10 miljoonan euron määrärahojen myöntämisestä avustustoimintaan ja kehottaa Zimbabwen viranomaisia poistamaan kaikki humanitaarisia avustusjärjestöjä koskevat rajoitukset ja takaamaan, että humanitaarinen apu voidaan toimittaa ihmisyyden, neutraalisuuden, puolueettomuuden ja itsenäisyyden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

panee merkille poliittisen kriisin tuhoisat vaikutukset Zimbabwen asukkaisiin; panee merkille EU:n hiljattain tekemän päätöksen 10 miljoonan euron määrärahojen myöntämisestä avustustoimintaan ja kehottaa Zimbabwen viranomaisia poistamaan kaikki humanitaarisia avustusjärjestöjä koskevat rajoitukset ja takaamaan, että humanitaarinen apu voidaan toimittaa ihmisyyden, neutraalisuuden, puolueettomuuden ja itsenäisyyden periaatteiden mukaisesti;

| 8. | ilmaisee olevansa erittäin huolissaan Zimbabwen pakolaisten tilanteesta alueella ja on pahoillaan Zimbabwen pakolaisten kokemista väkivaltaisuuksista naapurimaissa; kehottaa Euroopan komissiota myöntämään naapurimaille tukea pakolaisille suunnatuista rahoituksellisen ja aineellisen tuen ohjelmista; |
| --- | --- |

8.

ilmaisee olevansa erittäin huolissaan Zimbabwen pakolaisten tilanteesta alueella ja on pahoillaan Zimbabwen pakolaisten kokemista väkivaltaisuuksista naapurimaissa; kehottaa Euroopan komissiota myöntämään naapurimaille tukea pakolaisille suunnatuista rahoituksellisen ja aineellisen tuen ohjelmista;

| 9. | vetoaa voimakkaasti kaikkiin sidosryhmiin ja kansainväliseen yhteisöön kehottaen niitä olemaan valmiita takaamaan avun pikaisen toimittamisen Zimbabwen konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen; |
| --- | --- |

9.

vetoaa voimakkaasti kaikkiin sidosryhmiin ja kansainväliseen yhteisöön kehottaen niitä olemaan valmiita takaamaan avun pikaisen toimittamisen Zimbabwen konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen;

| 10. | on erittäin pahoillaan siitä, että Mugaben hallinto ei myöntänyt maahan pääsyyn tarvittavaa viisumia humanitaarisen avun valtuuskunnalle, johon kuului YK:n entinen pääsihteeri Kofi Annan, Yhdysvaltojen entinen presidentti Jimmy Carter ja naisten ja lasten oikeuksia puolustava Graça Machel, jotka halusivat käyttää vaikutusvaltaansa lisätäkseen välitöntä ja pitkän aikavälin avustusta maahan Zimbabwen asukkaiden vakavien kärsimysten lopettamiseksi; kannattaa ponnekkaasti kyseisen valtuuskunnan pyrkimysten jatkamista Zimbabwen humanitaarisen kriisin lievittämiseksi; |
| --- | --- |

10.

on erittäin pahoillaan siitä, että Mugaben hallinto ei myöntänyt maahan pääsyyn tarvittavaa viisumia humanitaarisen avun valtuuskunnalle, johon kuului YK:n entinen pääsihteeri Kofi Annan, Yhdysvaltojen entinen presidentti Jimmy Carter ja naisten ja lasten oikeuksia puolustava Graça Machel, jotka halusivat käyttää vaikutusvaltaansa lisätäkseen välitöntä ja pitkän aikavälin avustusta maahan Zimbabwen asukkaiden vakavien kärsimysten lopettamiseksi; kannattaa ponnekkaasti kyseisen valtuuskunnan pyrkimysten jatkamista Zimbabwen humanitaarisen kriisin lievittämiseksi;

| 11. | kehottaa tulevaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta perustamaan neutraalin ja itsenäisen rauhaan ja sovintoon erikoistuneen komission, jonka tavoitteena on edistää kansallista parantumisprosessia ja joka arvioi ihmisyyden vastaisia rikoksia, kidutuksia, raiskauksia ja muita sisäisissä selkkauksissa tehtyjä rikoksia; |
| --- | --- |

11.

kehottaa tulevaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta perustamaan neutraalin ja itsenäisen rauhaan ja sovintoon erikoistuneen komission, jonka tavoitteena on edistää kansallista parantumisprosessia ja joka arvioi ihmisyyden vastaisia rikoksia, kidutuksia, raiskauksia ja muita sisäisissä selkkauksissa tehtyjä rikoksia;

| 12. | uskoo, että juuri valitun parlamentin on saatava rahoitusta ja tukea, jotta se voisi parantaa valmiuksiaan; |
| --- | --- |

12.

uskoo, että juuri valitun parlamentin on saatava rahoitusta ja tukea, jotta se voisi parantaa valmiuksiaan;

| 13. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille, Zimbabwen hallitukselle ja parlamentille, Afrikan unionille, eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle ja YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan viemään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille, Zimbabwen hallitukselle ja parlamentille, Afrikan unionille, eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle ja YK:n pääsihteerille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea).

Port Moresbyn julistus

maailmanlaajuisesta elintarvike- ja rahoituskriisistä

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 25.–28. marraskuuta 2008 Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) pidetty istunto

Elintarvikkeiden hintakriisi

| 1. | kehottaa EU:n toimielimiä hyväksymään ja panemaan täytäntöön aikailematta hiljattain sovitun 1 miljardin euron suuruisen elintarvikkeiden hinnannousuun liittyvän rahoitusvälineen alentamatta kahdenvälisen avustuksen määrärahoja, jotta kehitysmaiden kiireellisiin tarpeisiin voitaisiin vastata tarvittavalla lisäavustuksella; |
| --- | --- |

1.

kehottaa EU:n toimielimiä hyväksymään ja panemaan täytäntöön aikailematta hiljattain sovitun 1 miljardin euron suuruisen elintarvikkeiden hinnannousuun liittyvän rahoitusvälineen alentamatta kahdenvälisen avustuksen määrärahoja, jotta kehitysmaiden kiireellisiin tarpeisiin voitaisiin vastata tarvittavalla lisäavustuksella;

| 2. | kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia vastaamaan heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, erityisesti naisten ja lasten, kiireellisiin tarpeisiin lisäämällä elintarviketukea ja turvaverkostoja ja laajentamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia vastaamaan heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, erityisesti naisten ja lasten, kiireellisiin tarpeisiin lisäämällä elintarviketukea ja turvaverkostoja ja laajentamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä;

| 3. | korostaa sitä, että elintarvikkeiden ja polttoaineen hinnat nousivat korkean kysynnän ja keinottelujen vuoksi; panee merkille, että elintarvikkeiden rajut hinnanmuutokset vaikuttavat erityisesti haavoittuvimmissa asemissa oleviin henkilöihin, kuten lapsiin, naisiin, kaupunkialueiden köyhiin, maaseudulla asuviin maattomiin, laiduneläinten kasvattajiin, pienviljelijöihin, sekä moniin henkilöihin, jotka ovat kärsineet järkytyksistä ja selkkauksista tai ovat toipumassa niistä, esimerkiksi sisäiset pakolaiset ja muut pakolaiset; panee merkille, että vaikka elintarvikkeiden hinnat ovat laskeneet hiljattain maailmanlaajuisesti, viljatuotteiden, riisin ja öljykasvien hintojen ennustetaan nousevan 10–35 prosenttia seuraavien kymmenen vuoden aikana edelliseen vuosikymmeneen verrattuna; panee merkille, että polttoaineen raju hinnannousu vaikuttaa erityisen vakavasti kehitysmaiden viljelijöihin nostamalla lannoitteiden hintoja ja kuljetusmenoja erityisesti sisämaan valtioissa; |
| --- | --- |

3.

korostaa sitä, että elintarvikkeiden ja polttoaineen hinnat nousivat korkean kysynnän ja keinottelujen vuoksi; panee merkille, että elintarvikkeiden rajut hinnanmuutokset vaikuttavat erityisesti haavoittuvimmissa asemissa oleviin henkilöihin, kuten lapsiin, naisiin, kaupunkialueiden köyhiin, maaseudulla asuviin maattomiin, laiduneläinten kasvattajiin, pienviljelijöihin, sekä moniin henkilöihin, jotka ovat kärsineet järkytyksistä ja selkkauksista tai ovat toipumassa niistä, esimerkiksi sisäiset pakolaiset ja muut pakolaiset; panee merkille, että vaikka elintarvikkeiden hinnat ovat laskeneet hiljattain maailmanlaajuisesti, viljatuotteiden, riisin ja öljykasvien hintojen ennustetaan nousevan 10–35 prosenttia seuraavien kymmenen vuoden aikana edelliseen vuosikymmeneen verrattuna; panee merkille, että polttoaineen raju hinnannousu vaikuttaa erityisen vakavasti kehitysmaiden viljelijöihin nostamalla lannoitteiden hintoja ja kuljetusmenoja erityisesti sisämaan valtioissa;

| 4. | muistuttaa, että vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetetun ensimmäisen kehitystavoitteen tarkoituksena on vähentää nälästä kärsivien ihmisten osuutta puoleen nykyisestä ja että noin miljardi ihmistä näkee nälkää päivittäin huolimatta siitä, että maailmassa tuotetaan riittävästi ruokaa koko väestön tarpeisiin; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että vuosituhannen vaihteen julistuksessa asetetun ensimmäisen kehitystavoitteen tarkoituksena on vähentää nälästä kärsivien ihmisten osuutta puoleen nykyisestä ja että noin miljardi ihmistä näkee nälkää päivittäin huolimatta siitä, että maailmassa tuotetaan riittävästi ruokaa koko väestön tarpeisiin;

| 5. | painottaa sitä, että kehitysmaat, joista monet ovat elintarvikkeiden nettotuojia, kärsivät elintarvikkeiden rajuista hinnanmuutoksista eniten ja että elintarvikkeiden tuotantoa koskeva kysymys on otettava jälleen ensisijaisesti käsittelyyn kansainvälisessä keskustelussa; |
| --- | --- |

5.

painottaa sitä, että kehitysmaat, joista monet ovat elintarvikkeiden nettotuojia, kärsivät elintarvikkeiden rajuista hinnanmuutoksista eniten ja että elintarvikkeiden tuotantoa koskeva kysymys on otettava jälleen ensisijaisesti käsittelyyn kansainvälisessä keskustelussa;

| 6. | kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia takaamaan yhdessä riittävän avun ja julkisten menojen kanavoimisen elintarviketurvan saavuttamiseksi Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten vuoden 2004 kesäkuussa antaman Maputon julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia takaamaan yhdessä riittävän avun ja julkisten menojen kanavoimisen elintarviketurvan saavuttamiseksi Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten vuoden 2004 kesäkuussa antaman Maputon julistuksen mukaisesti;

| 7. | kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia nostamaan investointejaan kahden prosentin vuotuisen kasvun saavuttamiseksi maataloudessa, kokoamaan uudelleen peruselintarvikevarastoja — jotka ovat pienempiä kuin koskaan — ja parantamaan maailmanlaajuisia valvonta- ja tietojärjestelmiä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia nostamaan investointejaan kahden prosentin vuotuisen kasvun saavuttamiseksi maataloudessa, kokoamaan uudelleen peruselintarvikevarastoja — jotka ovat pienempiä kuin koskaan — ja parantamaan maailmanlaajuisia valvonta- ja tietojärjestelmiä;

| 8. | kehottaa varakkaita valtioita, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuna, ja virkaan astuvaa Yhdysvaltojen hallintoa vähentämään maataloustukia ja lakkauttamaan maatalouden vientituet, kuten useimmat varakkaat valtiot lupasivat Dohan keskustelukierroksen alussa, vaikka sen jälkeen asiassa ei ole yleisesti juurikaan edistytty; |
| --- | --- |

8.

kehottaa varakkaita valtioita, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuna, ja virkaan astuvaa Yhdysvaltojen hallintoa vähentämään maataloustukia ja lakkauttamaan maatalouden vientituet, kuten useimmat varakkaat valtiot lupasivat Dohan keskustelukierroksen alussa, vaikka sen jälkeen asiassa ei ole yleisesti juurikaan edistytty;

| 9. | kehottaa AKT-valtioiden hallituksia kuulemaan viljelijöitä ja laiduneläinten kasvattajia, joista monet ovat naisia, laatiessaan maanviljelyä ja maankäyttöä koskevia toimintasuunnitelmiaan; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-valtioiden hallituksia kuulemaan viljelijöitä ja laiduneläinten kasvattajia, joista monet ovat naisia, laatiessaan maanviljelyä ja maankäyttöä koskevia toimintasuunnitelmiaan;

| 10. | kehottaa AKT-valtioiden hallituksia parantamaan pientilallisten viljelijöiden, erityisesti naisten, asemaa takaamalla heille mahdollisuudet saada maata, luottoa ja uutta tekniikkaa tuotannon lisäämiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT-valtioiden hallituksia parantamaan pientilallisten viljelijöiden, erityisesti naisten, asemaa takaamalla heille mahdollisuudet saada maata, luottoa ja uutta tekniikkaa tuotannon lisäämiseksi;

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan maatalous-, kauppa- ja kehityspolitiikkojen yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan maatalous-, kauppa- ja kehityspolitiikkojen yhtenäisyyttä;

Rahoituskriisi ja maailman rahoitusjärjestelmä

| 12. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä sääntelemään maailman rahoitusjärjestelmää avoimuuden takaamiseksi ja epäeettisen keinottelun torjumiseksi ja uudistamaan sitä siten, että kehitysmaat voivat saada äänensä paremmin kuuluviin; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä sääntelemään maailman rahoitusjärjestelmää avoimuuden takaamiseksi ja epäeettisen keinottelun torjumiseksi ja uudistamaan sitä siten, että kehitysmaat voivat saada äänensä paremmin kuuluviin;

| 13. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita lieventämään maailmanlaajuisen talouskehityksen hidastumisen vaikutuksia kehitysmaiden kasvuun, kauppaan ja ulkomaisten suorien investointien virtoihin auttamalla niitä vahvistamaan entisestään niiden kaupan valmiuksia ja parantamalla niiden infrastruktuuria ja helpottamalla rahalähetyksiä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita lieventämään maailmanlaajuisen talouskehityksen hidastumisen vaikutuksia kehitysmaiden kasvuun, kauppaan ja ulkomaisten suorien investointien virtoihin auttamalla niitä vahvistamaan entisestään niiden kaupan valmiuksia ja parantamalla niiden infrastruktuuria ja helpottamalla rahalähetyksiä;

| 14. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäksi pitämään kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan — eli lupauksesta nostaa se 0,56 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2015 mennessä — ja olemaan käyttämättä rahoituskriisiä perusteluna avun leikkaamiselle, etenkin kun miljardeja euroja on käytetty erittäin lyhyellä aikavälillä maailman rahoituskriisin paikkaamiseen ja samaan aikaan kansainvälisellä yhteisöllä on ollut huomattavasti enemmän vaikeuksia myöntää lisää varoja nälänhädän ja köyhyyden torjumiseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäksi pitämään kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan — eli lupauksesta nostaa se 0,56 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2015 mennessä — ja olemaan käyttämättä rahoituskriisiä perusteluna avun leikkaamiselle, etenkin kun miljardeja euroja on käytetty erittäin lyhyellä aikavälillä maailman rahoituskriisin paikkaamiseen ja samaan aikaan kansainvälisellä yhteisöllä on ollut huomattavasti enemmän vaikeuksia myöntää lisää varoja nälänhädän ja köyhyyden torjumiseen;

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita toteuttamaan toimenpiteitä torjuakseen kehitysmaiden veroparatiiseja, veropetoksia ja laitonta pääomapakoa, joiden kulut kyseisille maille ovat noin 800 miljardia euroa vuodessa eli toisin sanoen kahdeksankertainen summa maiden saamiin avustuksiin verrattuna; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita toteuttamaan toimenpiteitä torjuakseen kehitysmaiden veroparatiiseja, veropetoksia ja laitonta pääomapakoa, joiden kulut kyseisille maille ovat noin 800 miljardia euroa vuodessa eli toisin sanoen kahdeksankertainen summa maiden saamiin avustuksiin verrattuna;

| 16. | kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden päämiehiä hyödyntämään YK:n kehitysrahoitusta koskevaa huippukokousta Dohassa 29. marraskuuta — 2. joulukuuta 2008 varmistaakseen, että uusien menettelytapojen määrittelyssä yhdenmukaisemman maailmanlaajuisen kehityksen rahoittamiseksi saadaan todellisia tuloksia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden päämiehiä hyödyntämään YK:n kehitysrahoitusta koskevaa huippukokousta Dohassa 29. marraskuuta — 2. joulukuuta 2008 varmistaakseen, että uusien menettelytapojen määrittelyssä yhdenmukaisemman maailmanlaajuisen kehityksen rahoittamiseksi saadaan todellisia tuloksia;

| 17. | kehottaa G20-maita noudattamaan Washingtonin huippukokouksessa 15. marraskuuta 2008 tekemiään sitoumuksia; |
| --- | --- |

17.

kehottaa G20-maita noudattamaan Washingtonin huippukokouksessa 15. marraskuuta 2008 tekemiään sitoumuksia;

| 18. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä työskentelemään yhdessä, jotta taattaisiin menestyksekäs, kestävä ja oikea-aikainen päätös Dohan keskustelukierrokselle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa kaikkia sidosryhmiä työskentelemään yhdessä, jotta taattaisiin menestyksekäs, kestävä ja oikea-aikainen päätös Dohan keskustelukierrokselle.

---