# Den Europæiske Unions C 89/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.089.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 89 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang18. april 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.089.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 89

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang18. april 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 089/01 | Euroens vekselkurs | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 089/01

Euroens vekselkurs

1

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 089/02 | Indkaldelse af forslag inden for øko-innovation, under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP, Rådets og Europa-Parlamentets beslutning nr. 1639/2006/EC) | 2 |
| 2009/C 089/03 | Bekendtgørelse om betalingsorganernes opkøb af skummetmælkspulver ved licitation | 3 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 089/04 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 4 |
| 2009/C 089/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 9 |
| 2009/C 089/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 13 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2009/C 089/02

Indkaldelse af forslag inden for øko-innovation, under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP, Rådets og Europa-Parlamentets beslutning nr. 1639/2006/EC)

2

2009/C 089/03

Bekendtgørelse om betalingsorganernes opkøb af skummetmælkspulver ved licitation

3

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 089/04

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

4

2009/C 089/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

9

2009/C 089/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

13

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/1

---

Euroens vekselkurs (1)

17. april 2009

2009/C 89/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3058 |
| JPY | japanske yen | 129,67 |
| DKK | danske kroner | 7,4492 |
| GBP | pund sterling | 0,88280 |
| SEK | svenske kroner | 11,0405 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5218 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,7440 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,797 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 293,85 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7092 |
| PLN | polske zloty | 4,2925 |
| RON | rumænske leu | 4,2149 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1052 |
| AUD | australske dollar | 1,8125 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5815 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1202 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,2891 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9603 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 734,10 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,6983 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,9220 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3843 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 037,35 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7224 |
| PHP | filippinske pesos | 62,370 |
| RUB | russiske rubler | 43,6835 |
| THB | thailandske bath | 46,317 |
| BRL | brasilianske real | 2,8366 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,0616 |
| INR | indiske rupee | 65,1070 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3058

JPY

japanske yen

129,67

DKK

danske kroner

7,4492

GBP

pund sterling

0,88280

SEK

svenske kroner

11,0405

CHF

schweiziske franc

1,5218

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,7440

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,797

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

293,85

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7092

PLN

polske zloty

4,2925

RON

rumænske leu

4,2149

TRY

tyrkiske lira

2,1052

AUD

australske dollar

1,8125

CAD

canadiske dollar

1,5815

HKD

hongkongske dollar

10,1202

NZD

newzealandske dollar

2,2891

SGD

singaporeanske dollar

1,9603

KRW

sydkoreanske won

1 734,10

ZAR

sydafrikanske rand

11,6983

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,9220

HRK

kroatiske kuna

7,3843

IDR

indonesiske rupiah

14 037,35

MYR

malaysiske ringgit

4,7224

PHP

filippinske pesos

62,370

RUB

russiske rubler

43,6835

THB

thailandske bath

46,317

BRL

brasilianske real

2,8366

MXN

mexicanske pesos

17,0616

INR

indiske rupee

65,1070

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/2

---

Indkaldelse af forslag inden for øko-innovation, under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP, Rådets og Europa-Parlamentets beslutning nr. 1639/2006/EC)

2009/C 89/02

Styrelsen for Konkurrenceevne og Innovation (EACI) starter hermed indkaldelse af forslag til CIP økopilot- og markedsreplikkationsprojekter. Indkaldelsesfristen er den 10 september 2009 for alle aktioner.

Nærmere oplysninger om indkaldelsesbetingelserne og vejledning til forslagsstillere om indsendelse af projekter findes på følgende hjemmeside:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/call_en.htm

Helpdesk kan kontaktes via følgende hjemmeside:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/contact_en.htm

---

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/3

---

Bekendtgørelse om betalingsorganernes opkøb af skummetmælkspulver ved licitation

2009/C 89/03

| 1. | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 310/2009 (1) indledes der en licitationsprocedure for betalingsorganernes opkøb af skummetmælkspulver. Reglerne for licitationen er fastsat i kapitel II, afdeling 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2001 (2). |
| --- | --- |

1.

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 310/2009 (1) indledes der en licitationsprocedure for betalingsorganernes opkøb af skummetmælkspulver. Reglerne for licitationen er fastsat i kapitel II, afdeling 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 214/2001 (2).

| 2. | Fristen for indgivelse af bud til den første særlige licitation er 21. april 2009. |
| --- | --- |

2.

Fristen for indgivelse af bud til den første særlige licitation er 21. april 2009.

| 3. | Buddene indgives til betalingsorganerne. Adresserne på betalingsorganerne findes på Europa-Kommissionens websted CIRCA (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title). |
| --- | --- |

3.

Buddene indgives til betalingsorganerne. Adresserne på betalingsorganerne findes på Europa-Kommissionens websted CIRCA (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title).

---

(1)  EUT L 97 af 16.4.2009, s. 13.

(2)  EFT L 192 af 7.2.2001, s. 100.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/4

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 89/04

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»TRUSKAWKA KASZUBSKA« eller »KASZËBSKÔ MALËNA«

EF-Nr.:PL-PGI-0005-0593-19.03.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Navn

»Truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«

Betegnelsen »truskawka kaszubska« anvendes for det meste i handelstransaktioner vedrørende dette produkt, især mellem kasjubere og personer med ikke-kasjubisk baggrund. Betegnelsen bruges, når produktet eksporteres til udenlandske markeder eller sælges i andre dele af Polen end Kasjubien. Den anden betegnelse, der anvendes, er »kaszëbskô malëna«. Denne betegnelse anvendes mest i daglig tale. Den stammer fra sproget kasjubisk og er derfor den mest anvendte betegnelse blandt indbyggerne i Kasjubia-regionen. Begge betegnelser er fuldt anvendelige overalt.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Produkttype (jf. bilag II)

| Kategori 1.6: | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet. |
| --- | --- |

Kategori 1.6:

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.1.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Kun følgende jordbærsorter med følgende smagskendetegn må sælges under den beskyttede betegnelse »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«:

Frugt bestemt til direkte konsum (dessert)

1.   Elsanta

| 1.1. | Udseende og form: frugter med en diameter på mindst 18 mm, rundet koniske til koniske af form, hele, ubeskadigede, med stilk. |
| --- | --- |

1.1.

Udseende og form: frugter med en diameter på mindst 18 mm, rundet koniske til koniske af form, hele, ubeskadigede, med stilk.

| 1.2. | Skindet er lyserødt, skinnende, regelmæssigt farvet; kødet er blegrødt til lyserødt af farve, regelmæssigt af udseende ved tværsnit. |
| --- | --- |

1.2.

Skindet er lyserødt, skinnende, regelmæssigt farvet; kødet er blegrødt til lyserødt af farve, regelmæssigt af udseende ved tværsnit.

| 1.3. | Konsistens: kødet er saftigt og fast. |
| --- | --- |

1.3.

Konsistens: kødet er saftigt og fast.

| 1.4. | Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær. |
| --- | --- |

1.4.

Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær.

2.   Honeoye

| 2.1. | Udseende og form: frugter med en diameter på mindst 18 mm, koniske og rundet koniske af form, smallere ved hasen, hele, ubeskadigede, med stilk. |
| --- | --- |

2.1.

Udseende og form: frugter med en diameter på mindst 18 mm, koniske og rundet koniske af form, smallere ved hasen, hele, ubeskadigede, med stilk.

| 2.2. | Farve: fra højrød til mørkerød, jævnt fordelt over hele overfladen, stærkt skinnende. Kødet har en ret regelmæssig lyserød farve. |
| --- | --- |

2.2.

Farve: fra højrød til mørkerød, jævnt fordelt over hele overfladen, stærkt skinnende. Kødet har en ret regelmæssig lyserød farve.

| 2.3. | Konsistens: kødet er saftigt og meget fast. |
| --- | --- |

2.3.

Konsistens: kødet er saftigt og meget fast.

| 2.4. | Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær. |
| --- | --- |

2.4.

Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær.

For at jordbær af arterne Elsanta og Honeoye kan kaldes »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«, skal de være betegnet som »ekstra« eller »klasse I«. For at jordbær kan kaldes »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«, skal de have følgende egenskaber:

| — | farven skal være højrød med mindst 80 % farveintensitet |
| --- | --- |

—

farven skal være højrød med mindst 80 % farveintensitet

| — | bærrene skal have en ensartet form uden uregelmæssigheder |
| --- | --- |

—

bærrene skal have en ensartet form uden uregelmæssigheder

| — | bærrene skal være faste at røre ved uden spor af råd eller sygdom. |
| --- | --- |

—

bærrene skal være faste at røre ved uden spor af råd eller sygdom.

Frugt bestemt til forarbejdning

3.   Senga Sengana

| 3.1. | Udseende og form: frugter af forskellig størrelse, bred og konisk med flad top, hjerteformet, hjerteformet/afrundet og nyreformet/afrundet, hele og ubeskadigede, med eller uden stilk. |
| --- | --- |

3.1.

Udseende og form: frugter af forskellig størrelse, bred og konisk med flad top, hjerteformet, hjerteformet/afrundet og nyreformet/afrundet, hele og ubeskadigede, med eller uden stilk.

| 3.2. | Farve: fra højrød til mørkerød, jævnt fordelt over hele overfladen, stærkt skinnende. Kødet er højrødt med regelmæssig farvning. |
| --- | --- |

3.2.

Farve: fra højrød til mørkerød, jævnt fordelt over hele overfladen, stærkt skinnende. Kødet er højrødt med regelmæssig farvning.

| 3.3. | Konsistens: kødet er saftigt og fast eller meget saftigt og en smule hårdt. |
| --- | --- |

3.3.

Konsistens: kødet er saftigt og fast eller meget saftigt og en smule hårdt.

| 3.4. | Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær. |
| --- | --- |

3.4.

Smag og lugt: sød, aromatisk, balanceret — minder om skovjordbær.

3.2.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper i produktionen af »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område angivet i punkt 4. De jorder, der anvendes til dyrkningen, skal være marginaljorder af klasse IV, V eller VI. Frugterne håndplukkes, når de er modne, veludviklede, sunde, friske, faste, hele, ubeskadigede, ikke knuste, fugtige eller afstilkede, rene og fri for mug og rester af plantebeskyttelsesmidler. Jordbærrene bør plantes med en indbyrdes afstand af 20-35 cm i rækker. Afstanden mellem rækkerne bør være 70-100 cm. Hvis der anvendes gødning, må der ikke anvendes mere end 30 ton pr. hektar. Det er ikke tilladt at anvende dyrkningsmetoder — især intensiv gødskning — der tilstræber at opnå udbytter på over 25 ton jordbær pr. hektar.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.

Jordbærrene bør lægges i lag af højst 10 cm tykkelse.

3.6.   Særlige regler for mærkning

—

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« produceres i powiaterne (administrative enheder svarende til amter) Kartuski, Kościerski og Bytowski, og kommunerne Przywidz, Wejherowo, Luzino, Szemud, Linia, Łęczyce og Cewice.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

I det i punkt 4 identificerede område, hvor »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« produceres, hersker der ensartede miljøbetingelser. Områdets geografiske navn er Pojezierze Kaszubskie (»det kasjubiske søplateau«), og dets historiske navn er Kasjubien.

Naturen i Pojezierze Kaszubskie adskiller sig fra de omkringliggende områder med hensyn til klima, topografi og jordtype.

Pojezierze Kaszubskie er kendetegnet ved et klima, der er lidt hårdere end klimaet i de omkringliggende områder. Det skyldes områdets høje beliggenhed (180-300 m over havoverfladen). De meget hyppige kuldeindfald af polarluftmasser fra det østlige kontinent bidrager også til det hårde klima. Sammenlignet med kystklima er temperaturudsvingene her meget store i løbet af et år. Den årlige nedbør på 700 mm ligger en smule over det nationale gennemsnit, og vestenvinden er fremherskende. Vækstsæsonen her, der varierer mellem 180 og 200 dage om året, er en af de korteste i Polen.

Området er domineret af podsolholdig jord dannet på sand, grus og ler. Det drejer sig om jordbund af klasse IV, V og VI, dvs. de mindst frugtbare jordbundstyper. Der forekommer i mindre omfang brune jordbundstyper dannet på grus og ler; disse er en smule mere frugtbare end de podsolholdige. Jorder udvalgt til dyrkning har normalt en pH-værdi på mellem 5,0 og 6,0. Pojezierze Kaszubskie har en varieret postglacial topografi karakteriseret ved talrige små og store søer. Det område, hvor »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« produceres, dækker 32 kommuner, hvoraf hele 21 ligger i ugunstigt stillede områder i landbrugszone II, og 10 ligger i landbrugszone I.

5.2.   Produktets specificitet

Jordbærrenes specificitet kommer især af deres meget stærke, exceptionelle og intense aroma og smag. Desuden er »truskawka kaszubska«- eller »kaszëbskô malëna«-jordbær karakteristisk sødere i smagen end frugt fra andre regioner.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De særlige kvalitetstræk beskrevet i punkt 5.2 for »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« skyldes de specifikke faktorer relateret til klima og jordbund, der er beskrevet i punkt 5.1.

De dårlige jorder og det hårde klima i Pojezierze Kaszubskie bevirker, at jordbærrene blomstrer senere, og at deres vækstperiode forkortes. Naturen, især det hårde klima, har en positiv indvirkning på jordbærrenes vækst og modning, men de meget dårlige jorder og de ufordelagtige landbrugsvilkår er ikke egnede til andre afgrøder. De store højdevariationer gør det muligt at dyrke jordbærrene på solbeskinnede skråninger, hvilket sikrer, at frugten modnes ordentligt. Disse faktorer foruden den let sure jordbund begunstiger dyrkningen af jordbær.

Ifølge historiske kilder påbegyndtes dyrkningen af jordbær i Kasjubien i 1920-30. Jordbærrenes høje kvalitet og stigende popularitet førte til, at jordbærmarkerne udvidedes i over et halvt århundrede og gjorde dem til sidst til en uadskillelig del af det kasjubiske landskab. På grund af jordbæravlens store udbredelse blev det i begyndelsen af 1970′erne besluttet at organisere en jordbærplukningsfestival. Dette udendørsarrangement finder sted hvert år den første søndag i juli. Jordbærplukningsfestivalen, der er den største begivenhed i regionen, tiltrækker hvert år titusindvis af deltagere, og antallet stiger hele tiden. Festivalens popularitet understreges også af, at der i 2005 på en enkelt dag solgtes næsten to ton jordbær.

»Truskawka kaszubskas« eller »kaszëbskô malënas« omdømme bekræftes i adskillige artikler og vidnesbyrd om, at produktet er blevet en del af kasjubernes kultur og identitet. I den lokale presse offentliggøres oplysninger, der er vigtige for jordbæravlere, og specifikke kommentarer om fælles bestræbelser, fælles holdninger vedrørende »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« og aktioner til bevaring af disse jordbærs særlige kvalitet, lugt og smag.

Købernes forholdsregler (kolde opbevarings- og forarbejdningsfaciliteter) afspejler også »truskawka kaszubskas« gode omdømme, idet disse afsætter midler til indkøb af »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«, som dukker senere op end jordbær fra andre regioner i Polen. Dette omdømme bekræftes desuden af de forsøg, der gøres på at sælge jordbær fra andre regioner med tidligere modne jordbær under navnet »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«.

»Truskawka kaszubskas« eller »kaszëbskô malënas« omdømme og jordbærrets stærke tilknytning til det i punkt 4 afgrænsede geografiske område bekræftes også af forbrugerundersøgelsernes resultater. Hele 67 % af de adspurgte kendte mindst ét af de navne, produktet sælges under (»truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna«). »Truskawka kaszubska« betragtes som mere velsmagende (73 %) og sødere (68 %) end andre jordbær. Ifølge 64 % af de adspurgte er »truskawka kaszubska« eller »kaszëbskô malëna« et karakteristisk produkt for Kasjubien. Desuden betragter indbyggerne i Pomorskie og Kasjubien jordbærrene som den frugt, der er mest typisk for regionen. Næsten en tredjedel af kasjuberne nævner dem spontant, og næsten 80 % er klar over, at de betyder noget særligt for regionen.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  EUT L af 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/9

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 89/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) Nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»MARRONI DEL MONFENERA«

EF-Nr.: IT-PGI-0005-0563-08.11.2006

BGB (X) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Marroni del Monfenera«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag II]

| Kategori 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet. |
| --- | --- |

Kategori 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen »Marroni del Monfenera«

Produktet »Marroni del Monfenera« består af frugter i frisk tilstand, der stammer fra den lokale økotype af plantearten Castanea sativa Mill. var. sativa.

Ved markedsføringen skal produktet have følgende kendetegn: Frø: ét pr. frugt, for det meste glat eller let rynket. Frugtkød: lys hasselnødbrun hen imod strågul, blød/melet konsistens med sød og behagelig smag. Hinde: hasselnødbrun, trævlet og fast hindeagtig struktur, kun i ringe grad vokset ind i frøet. Skal: glinsende brun med mørkere, lodrette striber, læderagtig og fast struktur, lodden overflade og tilspidset håret afslutning. Hilum: oval form, lysere end skallen med mere eller mindre tydelige striber, der løber fra midten mod kanten, men ikke fortsætter på sidefladerne. Frugt: oval med svagt fremtrædende spids, den ene side oftest flad, den anden side tydeligt krum. Antal frugter pr. kilo: 90 eller mindre. Skallen indeholder højst 3 frugter.

Den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) er forbeholdt frugter, der tilhører klasse »Ekstra« (frugtstørrelse mindst 3 cm, højst 4 vægtprocent frugter med insektangreb i hinden, højst 3 vægtprocent frugter med spor af larveangreb på skallen) og klasse I (frugtstørrelse mellem 2,8 og 3 cm, højst 6 vægtprocent frugter med insektangreb i hinden, højst 5 vægtprocent frugter med spor af larveangreb på skallen).

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Ikke relevant.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Ikke relevant.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Høstning, sortering, rensning, størrelsessortering og den såkaldte curatura skal finde sted inden for det geografiske produktionsområde.

Produkter, der ikke bringes i handelen senest 48 timer efter høstningen, underkastes curatura-behandlingen. Den består i at lægge »Marroni del Monfenera« i vand med rumtemperatur i op til 9 dage. Herefter tages »Marroni del Monfenera« op af vandet og tørres i en dertil beregnet maskine. Denne proces gør det muligt at opbevare produktet i frisk tilstand i op til tre måneder.

Curatura-behandlingen skal finde sted inden for få timer efter høstningen for at forebygge udbrud af gæringsprocesser under transporten, især i år, hvor høstningen finder sted i regnfulde perioder eller i perioder, hvor temperaturen stadig er høj.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Produktet skal pakkes i netposer beregnet til levnedsmiddelbrug, der er lukket foroven ved varmlimning eller tilsyning. Pakningerne vejer 1 kg, 2 kg, 3 kg (varmlimning), 5 kg og 10 Kg (syet).

Produktet må tidligst markedsføres fra den 15. september det pågældende år.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Emballagen skal ud over Fællesskabets logo og angivelserne i forbindelse hermed samt de lovbestemte oplysninger være påført en etikette med følgende yderligere oplysninger: »Marroni del Monfenera« efterfulgt af forkortelsen IGB med bogstaver, der er større end alle øvrige angivelser på etiketten, samt pakkevirksomhedens navn, selskabsbetegnelse, adresse, logo, handelsklasse (»Ekstra« og I) og bruttovægt ved emballeringen.

Image

Logoet består af to koncentriske ovaler, hvori de bakkede områder i Pedemontana del Grappa er afbildet. Den foranliggende slette er delt af floden Piave, som løber mod midten og deler logoet i to asymmetriske dele. På højre og venstre side af floden er der et meget frugtbærende kastanjetræ. Der er afbildet to kastanjekapsler og ti kastanjer omgivet af to blade. Kastanjefrugterne rager lidt ud over ovalens rand mod venstre.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for produktion af »Marroni del Monfenera« omfatter følgende kommuner i provinsen Treviso: Borso del Grappa, Crespano del Grappa, Paderno del Grappa, Possagno, Cavaso del Tomba, Pederobba, San Zenone degli Ezzelini, Fonte, Asolo, Maser, Castelcucco, Monfumo, Cornuda, Montebelluna, Caerano di San Marco, Crocetta del Montello, Volpago del Montello, Giavera del Montello og Nervesa della Battaglia.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Størstedelen af de jorder, på hvilke »Marroni del Monfenera« dyrkes, tilhører kategori nr. 21 i Jordbundskort over Italien (Carta dei Suoli d'Italia) med betegnelsen: »sur brunjord, udludet brunjord, brunjord og lithosol«. Det er en kategori, som i dette område kun forekommer på højre side af floden Piave langs foden af bjergene og dækker størstedelen af det geografiske produktionsområde. Disse jorder er kendetegnet ved en sur til meget sur reaktion, et ringe indhold af baser og en høj grad af mineralisering af organisk materiale.

Der er meget fugtigt subalpint klima, som er præget af Foralpernes meget stejle og sydvendte skrænter. Denne særlige beskaffenhed og beliggenhed betyder, at luftstrømmene stiger op fra sletten og fremkalder rigelige nedbørsmængder, at forårsfrost forekommer i begrænset omfang og at regnvandet hurtigt siver ned. Den naturlige ligevægt betyder, at jorderne og det omgivende miljø er særlig velegnet til dyrkning af »Marrone del Monfenera«.

5.2.   Produktets egenart

De særlige egenskaber, som gør den beskyttede geografiske betegnelse »Marroni del Monfenera« til et unikt produkt og adskiller det fra andre produkter inden for samme varekategori, er frugtkødets søde smag, frugtens ensartede og faste struktur og dens bløde melede konsistens. De særlige egenskaber, især smagen, beror på »Marroni del Monfeneras« særlige gennemsnitlige kemiske sammensætning. En sammenligning med værdierne for kastanjers kemiske sammensætning, som er beregnet af INRAN (Istituto Nazionale di Ricerca per gli alimenti e la nutrizione), viser, at »Marroni del Monfenera« har større indhold af kulhydrater, fedtstoffer og kalium og et lavere indhold af natrium.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Frugtens kemiske sammensætning og dermed dens kvalitet hænger sammen med, at kastanjetræet, som er en art, der foretrækker surbund, har særlig gunstige betingelser i dyrkningsområdet for »Marroni del Monfenera« da jorderne her er overvejende sure i modsætning til jorderne i de tilgrænsende områder, og de findes ikke i de andre foralpeområder i provinsen Treviso.

Det fører til et større indhold af kalium og et mindre indhold af natrium i »Marroni del Monfenera« end i andre kastanjer, hvilket fremgår af en sammenligning mellem værdierne for de to produkters kemiske sammensætning i INRAN's tabeller.

Frugtens kvalitet hænger også sammen med, at kastanjetræerne er begunstiget af den rigelige, gennemsnitlige årlige nedbørsmængde, der fører til udvaskning af jordens basiske stoffer og derved holder den sur. Derudover begrænser den særlige beskaffenhed og beliggenhed ved bjergfoden tydelig forårsfrost, som planten er meget sårbar overfor.

Ud over disse vigtige miljømæssige forhold spiller de menneskelige faktorer også en afgørende rolle. »Marroni del Monfenera« er blevet dyrket siden middelalderen, hvilket fremgår af et dokument fra 1351 om regulering af høsten mellem områdets familieoverhoveder. Beskyttelsen af kastanjebeplantningerne i området med »Marroni del Monfenera« bekræftes også i notarialdokumenter fra de efterfølgende århundreder. Heri findes anmeldelser til myndighederne om ulovlig beskæring af kastanjetræerne eller tilstedeværelse af græssende dyr uden for sæsonen, der var til skade for kastanjehøsten. Traditionen med at dyrke denne afgrøde er bevaret til op til vore dage takket være fremkomsten af talrige begivenheder, som f.eks. udstillingsmessen »Marroni del Monfenera«, som blev grundlagt i 1970.

Den betydning, som »Marroni del Monfenera« har for den lokale økonomi, og produktets omdømme afspejles i de utallige begivenheder, der hvert år afholdes. I forbindelse med markeringen af udstillingsmessens trediveårsjubilæum havde kommunen Pederobba, hvor messen afholdes, udsendt en serie postkort og et særligt poststempel.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Den ansøgende myndighed har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Marroni del Monfenera« i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 276 af 26. november 2005.

Den konsoliderede udgave af produktionsspecifikationen

| — | kan ses på webstedet:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

kan ses på webstedet:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | direkte på ministeriets websted (www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)«. |
| --- | --- |

—

direkte på ministeriets websted (www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 18.4.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/13

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 89/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»INSALATA DI LUSIA«

EF-nr.: IT-PGI-0005-0433-22.11.2004

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarelige myndighed:

| Navn: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre n. 20 – |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Navn:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Adresse:

Via XX Settembre n. 20 –

00187 Roma

ITALIA

Tlf.:

+39 064819968

Fax:

+39 0642013126

E-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l. |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Provvidenza, 1 – |
| 45020 Lusia (RO) |
| ITALIA |

Navn:

Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l.

Adresse:

Via Provvidenza, 1 –

45020 Lusia (RO)

ITALIA

Tlf.:

+39 0425607069

Fax:

+39 0425667722

E-mail:

ortolani@gal.adigecolli.it

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed (X) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1,6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, bilag II - salat. |
| --- | --- |

Kategori 1,6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, bilag II - salat.

4.   Varespecifikation: (Resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Insalata di Lusia«

4.2.   Beskrivelse:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Insalata di Lusia« er udelukkende forbeholdt salaten Lactuca Sativa i de to varianter Cappuccia og Gentile.

Stok: kort, maks. 6 cm og meget kødfuld, hvorfra bladene vokser.

Smag: frisk og sprød

Plante: produktet fra væksthus har en fastere struktur med et mere åbent hoved i forhold til salat dyrket på åben mark.

Væsentlige egenskaber:

| — | luftigt hoved |
| --- | --- |

—

luftigt hoved

| — | blød takket være ringe fiberindhold, dog fast selv 10-12 timer efter høsten, ingen lignifikation |
| --- | --- |

—

blød takket være ringe fiberindhold, dog fast selv 10-12 timer efter høsten, ingen lignifikation

| — | sprødhed i de unge, friske og faste blade |
| --- | --- |

—

sprødhed i de unge, friske og faste blade

| — | tydelig smag, der gør det unødvendigt at tilsætte salt |
| --- | --- |

—

tydelig smag, der gør det unødvendigt at tilsætte salt

4.3.   Geografisk område:

Produktionsområdet omfatter følgende kommuner i provinserne Rovigo og Padova:

| — | Provinsen Rovigo: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo og Rovigo |
| --- | --- |

—

Provinsen Rovigo: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo og Rovigo

| — | Provinsen Padova: Barbona, Vescovana og Sant’Urbano. |
| --- | --- |

—

Provinsen Padova: Barbona, Vescovana og Sant’Urbano.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Hver enkelt fase i produktionsprocessen overvåges, idet alle input og output registreres. På denne måde og ved, at de dyrkede marker samt producenter og pakkevirksomheder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, og ved at de producerede mængder indberettes til kontrolinstansen, sikres produktets sporbarhed.

Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side, i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.

4.5.   Produktionsmetode:

Jorden skal bestå af mindst 30 % sand og højst 20 % ler. Desuden skal der være vand til rådighed til vanding. Dyrkning af Insalata di Lusia kan foregå både på åben mark og i væksthus.

Ved forberedelse af jorden markerne pløjes (eller gennemgå tilsvarende bearbejdning) mindst en gang om året for at nedgrave både resterne fra den tidligere afgrøde og de gødestoffer, der er blevet anvendt til grundgødskning, i en dybde af 30-40 cm.

Da en sådan bearbejdning kan være vanskelig at udføre på små arealer, er det i væksthuse tilladt at anvende omgravning eller rydning som alternativ.

I de efterfølgende vækstcykler er jordbearbejdning til genoprettelse af jorden og nedgravning af eventuelle planterester tilladt i form af pløjning, omgravning, fræsning eller rydning.

Efter disse bearbejdninger, og altså inden udplantningen, fræses eller harves og derefter tromles jorden for at udglatte og jævne den og på den måde skabes de bedste forhold for rodfæstelsen af udplantningsplanterne.

På grund af jordens fysiske og agronomiske egenskaber i det afgrænsede område er der ikke krav om nogen form for vekseldrift.

Til udplantning anvendes små planter med mindst tre rigtige blade og jordvedhæng. De plantes med 30 til 35 cm afstand og med 30 til 40 cm mellem rækkerne.

Hvad angår kvælstof, phosphor og kalium, skal mængden af gødning ved hver vækstcyklus bestemmes ud fra en jordanalyse; den må under ingen omstændigheder overstige følgende værdier pr. hektar: kvælstof 150, phosphor 100, kalium 200.

Det er obligatorisk at anvende kvæggødning eller andre organiske forbindelser.

Anvendelsen af kemisk kvælstofgødning skal deles op i to, hvoraf første del før udplantningen ikke må udgøre mere end 50 % af den samlede mængde gødning, og sidste del skal foretages senest 15 dage efter udplantningen.

Til vanding er det kun tilladt at anvende slange (drypvanding) eller sprinkler ved lavt tryk (små sprinklere) for at undgå, at jorden komprimeres.

Ukrudtsbekæmpelse skal udføres med agronomiske teknikker (jordtildækning, falske såbed, lugning, fræsning) og/eller kemiske produkter (ukrudtdræbende midler). Den største samlede produktionsmængde pr. produktionscyklus pr. hektar er: 55 ton for sorten Cappuccia og 50 ton for sorten Gentile.

Efter høsten følger en afpudsning, der består af en rensning af hovedet (de nederste blade fjernes), hvorefter salathovederne pakkes i de beholdere, der anvendes til salg. Begge dele udføres på marken med det formål at undgå yderligere håndtering, der ville kunne forringe produktets kvalitet.

Når disse arbejdsprocesser er udført, transporteres produktet til virksomhedens hjemsted, hvor salaten vaskes uden at blive taget ud af emballagen. Efter vask afsluttes emballeringen, ved at der sættes et stykke transparent folie over beholderen.

Hvis den enkelte virksomhed er tilknyttet en sammenslutning af producenter, kan de sidstnævnte processer udføres på sammenslutningens hovedsæde.

Det er vigtigt, at emballeringen foregår på stedet, fordi høst, afpudsning, vask og emballering skal foregå inden for et kort tidsinterval for at undgå forringelse af produktets fysiske og organoleptiske egenskaber. Faktisk vil en omfattende håndtering og lang transport af Insalata di Lusia medføre, at bladene mister deres fasthed og sprødhed.

4.6.   Tilknytning:

Insalata di Lusia værdsættes af forbrugerne for hovedets lethed, den gode holdbarhed, det ringe fiberindhold (planten består hovedsageligt af vand), de unge, friske og faste blades sprødhed, og dens naturlige smag.

Disse kvaliteter er forbundet med det geografiske område og med den særlige kombination af visse pedologiske og klimatiske faktorer i produktionsområdet for Insalata di Lusia såsom den frugtbare, løse jord, der er rig på mineralsalte, luftfugtigheden og den konstante tilstedeværelse af vand langs kanalerne.

Det særlige ved Insalata di Lusias smag er, at den smager af så meget i sig selv, at det er unødvendigt at tilsætte salt, hvilket skyldes de store mænger af mineralsalte i jorden. Faktisk udgøres jorden i BGB-området af en jordoverflade bestående af sand, som er blevet tilført af de mange oversvømmelser i den førromanske periode og den tidlige middelalder, hvor nogle grene af floden Tartaro gik over sine bredder og i middelalderen og den moderne tid, på grund af digebrud ved floden Adige. Det seneste store digebrud ved floden Adige fandt sted i slutningen af 1800-tallet og de store sandklitter, der blev skabt ved denne oversvømmelse, blev jævnet gennem lange tiders arbejde, der varede indtil 1960. På dette sand, der er blevet samlet gennem et århundrede med tilfældig vegetation, dyrkes Insalata di Lusia, der er rigere på kalium og kalcium end andre salater.

Det høje grundvandspejl under de dyrkede marker, der i dette område er skånende, som forsynes med vand fra Adige, og de altid fyldte vandingsgrøfter holder jordfugtigheden konstant, så vanding kan begrænses til fasen umiddelbart efter udplantningen. Dette betyder, at bladene overrisles mindre og således mister færre af sine næringsstoffer, samt at behovet for behandling med svampebekæmpelsesmidler mindskes.

Grundvandsspejlet ligger i en meters dybde og holdes konstant takket være et system af kunstige kanaler. Disse faktorer tilsammen gør, at det er muligt at mindske vandingen og således spredningen af råd, så man kan bevare Insalata di Lusias typiske friske smag og sprødhed, som adskiller den fra de andre salater, der produceres i området.

Tilgængeligheden af vand, der garanteres af floden Adige, grundvandets højde og jordens tekstur gør, at der også kan dyrkes salat i sommerperioden (juli-august) med fremragende resultater, således at salaten kan garanteres på markedet 10-11 måneder om året.

Den løse, jævnt sammensatte jord af grov tekstur, som er typisk for digeområderne ved floden Adige, og den gode gennemtrængelighed, som letter dræning af regnvandet gør, at bearbejdningerne kan udføres optimalt under alle vejr- og klimaforhold.

Ud over det allerede nævnte, har den erfaring, der er blevet udviklet gennem de omkring halvtreds år, salaterne er blevet dyrket, samt producenternes ekspertise gjort det muligt at forbedre produktionsteknikkerne og således optimere den synergi, der opstår ved den rette balance mellem klimatiske og agronomiske faktorer.

4.7.   Kontrolorgan:

| Navn: | CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011) |
| --- | --- |
| Adresse: | Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI) |
| ITALIA |

Navn:

CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011)

Adresse:

Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI)

ITALIA

Tlf.:

+39 0445366094

Fax:

+39 0445382672

E-mail:

f.broggiato@csqa.it

4.8.   Mærkning:

Ved afsætning skal salat med den beskyttede geografiske betegnelse Insalata di Lusia være pakket i beholdere af plast, træ, pap, polystyren eller andre materialer egnet til fødevarer.

Indholdet i hver pakning skal være ensartet og må kun indeholde salat af samme sort, oprindelse, type, kategori og størrelse. Den synlige del af pakningens indhold skal være repræsentativ for hele indholdet.

Den øverste del af produktets emballage skal beskyttes med et stykke transparent bånd i et materiale, der er egnet til fødevarer, som udelukkende bærer logoet for den beskyttede geografiske betegnelse Insalata di Lusia, således at produktet kan ses og ånde naturligt.

Beholderne skal bære logoet for den beskyttede geografiske betegnelse synligt og i en størrelse, der er større end alle andre angivelser, der eventuelt måtte findes på pakningen.

Image

Logoet udgøres af bogstaverne »i« (med en ellipseformet prik) og »L«. Bogstavernes inderside er konkave, således at de former en elliptisk ramme omkring Luisas middelaldertårn i stiliseret form. Den ydre og øvre del af logoet er omkranset af en ramme, uden for hvilken påtegnelsen I.G.P. fremgår øverst i midten. I bundet af logoet inden for rammen fremstår ordene »INSALATA di LUSIA«.

Logoet for den beskyttede geografiske betegnelse Insalata di Lusia på beholderne kan ikke genbruges.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---