# Euroopan unionin C 67/8. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta8. helmikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 67

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta8. helmikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 7.–10. kesäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 7.–10. kesäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 kilpailupolitiikasta – vuosikertomus 2020 (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (2020/2273(INI)) | 25 |
| | Torstai 10. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Tšekin tasavallan pääministeriä koskevasta eturistiriidasta (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/621, annettu 15. huhtikuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alumiiniammoniumsulfaatti, alumiinisilikaatti, beflubutamidi, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, kalsiumkarbonaatti, kaptaani, hiilidioksidi, symoksaniili, dimetomorfi, etefoni, teepuu-uute, famoksadoni, rasvojen tislausjäämät, rasvahapot C7–C20, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, flurokloridoni, folpetti, formetanaatti, gibberelliinihappo, gibberelliini, heptamaloksyloglukaani, hydrolysoidut proteiinit, rautasulfaatti, metatsakloori, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, kasviöljyt/rapsiöljy, kaliumvetykarbonaatti, propamokarbi, protiokonatsoli, kvartsihiekka, kalaöljy, hajukarkottimet – eläin- tai kasviperäiset/lampaanrasva, S-metolaklori, suoraketjuiset perhosten feromonit, tebukonatsoli ja urea hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 6. toukokuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/745 (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen rikkomisesta ja Marokon viranomaisten alaikäisten hyödyntämisestä Ceutan muuttoliikekriisissä (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Sri Lankan tilanteesta ja erityisesti terrorismintorjuntalain nojalla tehdyistä pidätyksistä (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokittelemisesta epätoivotuiksi järjestöiksi Venäjällä ja Andrei Pivovarovin pidättämisestä (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Kuuban ihmisoikeustilanteesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Valko-Venäjän järjestelmällisistä sortotoimista ja niiden seurauksista Euroopan turvallisuudelle Valko-Venäjän viranomaisten kaappaamasta EU:n siviililentokoneesta tehtyjen pidätysten jälkeen (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Afganistanin tilanteesta (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta End the Cage Age (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 sukupuolten tasa-arvon edistämisestä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alojen koulutuksessa ja uralla (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n tulevasta rahoituksesta Euranet Plus -radioverkostolle (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/20 | Euroopan parlamentin suositus 9. kesäkuuta 2021 neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (2020/2128(INI)) | 150 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

2022/C 67/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 kilpailupolitiikasta – vuosikertomus 2020 (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (2020/2273(INI))

25

Torstai 10. kesäkuuta 2021

2022/C 67/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Tšekin tasavallan pääministeriä koskevasta eturistiriidasta (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/621, annettu 15. huhtikuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alumiiniammoniumsulfaatti, alumiinisilikaatti, beflubutamidi, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, kalsiumkarbonaatti, kaptaani, hiilidioksidi, symoksaniili, dimetomorfi, etefoni, teepuu-uute, famoksadoni, rasvojen tislausjäämät, rasvahapot C7–C20, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, flurokloridoni, folpetti, formetanaatti, gibberelliinihappo, gibberelliini, heptamaloksyloglukaani, hydrolysoidut proteiinit, rautasulfaatti, metatsakloori, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, kasviöljyt/rapsiöljy, kaliumvetykarbonaatti, propamokarbi, protiokonatsoli, kvartsihiekka, kalaöljy, hajukarkottimet – eläin- tai kasviperäiset/lampaanrasva, S-metolaklori, suoraketjuiset perhosten feromonit, tebukonatsoli ja urea hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 6. toukokuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/745 (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen rikkomisesta ja Marokon viranomaisten alaikäisten hyödyntämisestä Ceutan muuttoliikekriisissä (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Sri Lankan tilanteesta ja erityisesti terrorismintorjuntalain nojalla tehdyistä pidätyksistä (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokittelemisesta epätoivotuiksi järjestöiksi Venäjällä ja Andrei Pivovarovin pidättämisestä (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Kuuban ihmisoikeustilanteesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Valko-Venäjän järjestelmällisistä sortotoimista ja niiden seurauksista Euroopan turvallisuudelle Valko-Venäjän viranomaisten kaappaamasta EU:n siviililentokoneesta tehtyjen pidätysten jälkeen (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Afganistanin tilanteesta (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta End the Cage Age (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 sukupuolten tasa-arvon edistämisestä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alojen koulutuksessa ja uralla (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n tulevasta rahoituksesta Euranet Plus -radioverkostolle (2021/2708(RSP))

148

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

2022/C 67/20

Euroopan parlamentin suositus 9. kesäkuuta 2021 neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263ETIAS-järjestelmän muutokset: poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä sekä asetuksen (EU) 2018/1862 ja asetuksen (EU) 2019/816 muuttamisesta (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264ETIAS-järjestelmän muutokset: ulkorajat ja viisumi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä ETIAS-järjestelmän tarkoituksia varten sekä asetuksen (EU) 2018/1240, asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EU) 2017/2226 ja asetuksen (EU) 2018/1861 muuttamisesta (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten | 164 |
| 2022/C 67/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Belgian hakemuksen johdosta – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Alankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269ETIAS-järjestelmän muutokset: ECRIS-TCN-järjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten | 182 |
| 2022/C 67/28 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun siirtymäkauden jatkamisesta 6. toukokuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD)) | 186 |
| | Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä covid-19-pandemian aikana jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi | 190 |
| 2022/C 67/33 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD)) | 192 |
| | Torstai 10. kesäkuuta 2021 |
| 2022/C 67/34 | Euroopan parlamentin päätös 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Siirtymäsäännökset covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (asetuksen (EU) 2016/1628 muuttaminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta sen tiettyjä tehoalueeltaan vähintään 56 kW:n mutta alle 130 kW:n ja vähintään 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi | 203 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. kesäkuuta 2021

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263ETIAS-järjestelmän muutokset: poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä sekä asetuksen (EU) 2018/1862 ja asetuksen (EU) 2019/816 muuttamisesta (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264ETIAS-järjestelmän muutokset: ulkorajat ja viisumi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä ETIAS-järjestelmän tarkoituksia varten sekä asetuksen (EU) 2018/1240, asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EU) 2017/2226 ja asetuksen (EU) 2018/1861 muuttamisesta (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

164

2022/C 67/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Belgian hakemuksen johdosta – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Alankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269ETIAS-järjestelmän muutokset: ECRIS-TCN-järjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

182

2022/C 67/28

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun siirtymäkauden jatkamisesta 6. toukokuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

186

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä covid-19-pandemian aikana jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi

190

2022/C 67/33

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

192

Torstai 10. kesäkuuta 2021

2022/C 67/34

Euroopan parlamentin päätös 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Siirtymäsäännökset covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (asetuksen (EU) 2016/1628 muuttaminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta sen tiettyjä tehoalueeltaan vähintään 56 kW:n mutta alle 130 kW:n ja vähintään 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi

203

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

8.2.2022

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 7.–10. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Kilpailupolitiikka – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 kilpailupolitiikasta – vuosikertomus 2020 (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 101–109 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 101–109 artiklan,

| — | ottaa huomioon kilpailua koskevat asianomaiset komission säännöt, suuntaviivat, päätöslauselmat, julkiset kuulemiset, tiedonannot ja asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailua koskevat asianomaiset komission säännöt, suuntaviivat, päätöslauselmat, julkiset kuulemiset, tiedonannot ja asiakirjat,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun komission kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen 2019 (COM(2020)0302) sekä sen oheisasiakirjana samana päivänä julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun komission kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen 2019 (COM(2020)0302) sekä sen oheisasiakirjana samana päivänä julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kilpailupolitiikasta – vuosikertomus 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kilpailupolitiikasta – vuosikertomus 2019 (1),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2020, 4. huhtikuuta 2020, 13. toukokuuta 2020 ja 2. heinäkuuta 2020 annetut komission tiedonannot tilapäisistä puitteista valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa ja niihin myöhemmin tehdyistä muutoksista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2020, 4. huhtikuuta 2020, 13. toukokuuta 2020 ja 2. heinäkuuta 2020 annetut komission tiedonannot tilapäisistä puitteista valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa ja niihin myöhemmin tehdyistä muutoksista (2),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon suuntaviivoista tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2021 jälkeen (C(2020)6400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon suuntaviivoista tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2021 jälkeen (C(2020)6400),

| — | ottaa huomioon komission 17. kesäkuuta 2020 antaman valkoisen kirjan toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ulkomaisten tukien osalta (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 17. kesäkuuta 2020 antaman valkoisen kirjan toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ulkomaisten tukien osalta (COM(2020)0253),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 tehdyn komission päätöksen hyväksyä Googlen harjoittama Fitbitin hankinta ehdollisena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 tehdyn komission päätöksen hyväksyä Googlen harjoittama Fitbitin hankinta ehdollisena,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2020 ”Komission toteuttamat EU:n yrityskeskittymien valvontatoimet ja kilpailuoikeudelliset menettelyt: markkinoiden valvontaa on syytä lisätä” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2020 ”Komission toteuttamat EU:n yrityskeskittymien valvontatoimet ja kilpailuoikeudelliset menettelyt: markkinoiden valvontaa on syytä lisätä” (3),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 16. syyskuuta 2020 unionin tilasta pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 16. syyskuuta 2020 unionin tilasta pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon silloisen komission jäsenehdokkaan Margrethe Vestagerin Euroopan parlamentin 8. lokakuuta 2019 järjestämässä kuulemistilaisuudessa antamat kirjalliset ja suulliset vastaukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon silloisen komission jäsenehdokkaan Margrethe Vestagerin Euroopan parlamentin 8. lokakuuta 2019 järjestämässä kuulemistilaisuudessa antamat kirjalliset ja suulliset vastaukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston 23. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman kilpailulainsäädännön soveltamisesta koronakriisin aikana (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston 23. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman kilpailulainsäädännön soveltamisesta koronakriisin aikana (4),

| — | ottaa huomioon komission korkean tason asiantuntijoiden 4. huhtikuuta 2019 esittämän raportin ”Competition Policy for the Digital Era” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission korkean tason asiantuntijoiden 4. huhtikuuta 2019 esittämän raportin ”Competition Policy for the Digital Era” (5),

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät työllisyydestä, kasvusta ja kilpailukyvystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät työllisyydestä, kasvusta ja kilpailukyvystä,

| — | ottaa huomioon 1. ja 2. lokakuuta 2020 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. ja 2. lokakuuta 2020 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon sidosryhmille 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Yhdistyneen kuningaskunnan erosta Euroopan unionista ja kilpailua koskevista EU:n säännöistä sekä 18. tammikuuta 2021 annetun komission tiedonannon Yhdistyneen kuningaskunnan erosta Euroopan unionista ja valtiontukia koskevista EU:n säännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sidosryhmille 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Yhdistyneen kuningaskunnan erosta Euroopan unionista ja kilpailua koskevista EU:n säännöistä sekä 18. tammikuuta 2021 annetun komission tiedonannon Yhdistyneen kuningaskunnan erosta Euroopan unionista ja valtiontukia koskevista EU:n säännöistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikön joulukuussa 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Impact of State aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikön joulukuussa 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Impact of State aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment”,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltain edustajainhuoneen oikeusasiainvaliokunnan kilpailunrajoituksia käsittelevän alivaliokunnan 6. lokakuuta 2020 antaman mietinnön ”Investigation of Competition in the Digital Marketplace: Majority Staff Report and Recommendations” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltain edustajainhuoneen oikeusasiainvaliokunnan kilpailunrajoituksia käsittelevän alivaliokunnan 6. lokakuuta 2020 antaman mietinnön ”Investigation of Competition in the Digital Marketplace: Majority Staff Report and Recommendations” (6),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailu- ja markkinaviranomaisen 19. tammikuuta 2021 päivätyn tutkimusasiakirjan ”Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailu- ja markkinaviranomaisen 19. tammikuuta 2021 päivätyn tutkimusasiakirjan ”Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers”,

| — | ottaa huomioon EU:n johtajien joulukuussa 2020 hyväksymän EU:n vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästötavoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n johtajien joulukuussa 2020 hyväksymän EU:n vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästötavoitteen,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0168/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0168/2021),

| A. | ottaa huomioon, että kuluttajat hyötyvät kilpailluista markkinoista, erityisesti kun ne johtavat kohtuullisiin hintoihin ja laajempiin laadukkaiden tuotteiden valikoimiin; ottaa huomioon, että EU:n kilpailupolitiikan tarkoituksena on ylläpitää avointa markkinataloutta, jossa vallitsee vapaa, reilu ja tehokas kilpailu, joka edistää resurssien tehokasta kohdentamista ja innovointia tavalla, jossa otetaan erityisesti huomioon pk-yritysten tarpeet ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen kaikkien unionin kansalaisten eduksi; katsoo, että tämä perustavoite on edelleen merkityksellinen myös kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kuluttajat hyötyvät kilpailluista markkinoista, erityisesti kun ne johtavat kohtuullisiin hintoihin ja laajempiin laadukkaiden tuotteiden valikoimiin; ottaa huomioon, että EU:n kilpailupolitiikan tarkoituksena on ylläpitää avointa markkinataloutta, jossa vallitsee vapaa, reilu ja tehokas kilpailu, joka edistää resurssien tehokasta kohdentamista ja innovointia tavalla, jossa otetaan erityisesti huomioon pk-yritysten tarpeet ja tasapuolisten toimintaedellytysten luominen kaikkien unionin kansalaisten eduksi; katsoo, että tämä perustavoite on edelleen merkityksellinen myös kriisitilanteissa;

| B. | ottaa huomioon, että komissio reagoi nopeasti covid-19-kriisin puhkeamiseen hyväksymällä erityisiä ja tilapäisiä kilpailusääntöjä, jotta voidaan vastata Euroopan talouden vakavaan häiriöön; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio reagoi nopeasti covid-19-kriisin puhkeamiseen hyväksymällä erityisiä ja tilapäisiä kilpailusääntöjä, jotta voidaan vastata Euroopan talouden vakavaan häiriöön;

| C. | katsoo, että poikkeuksellisia ja väliaikaisia toimenpiteitä pandemiaan reagoimiseksi ei pitäisi käyttää kilpailunvastaisen toiminnan muotona eikä taloudellisesti epäterveiden yritysten pitäisi hyödyntää niitä lisätuen saamiseen ilman tarvittavia ja tehokkaita rakenneuudistussuunnitelmia; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että poikkeuksellisia ja väliaikaisia toimenpiteitä pandemiaan reagoimiseksi ei pitäisi käyttää kilpailunvastaisen toiminnan muotona eikä taloudellisesti epäterveiden yritysten pitäisi hyödyntää niitä lisätuen saamiseen ilman tarvittavia ja tehokkaita rakenneuudistussuunnitelmia;

| D. | katsoo, että kaikki valtiontuki olisi suunniteltava ja myönnettävä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla; katsoo, että pitkällä aikavälillä kilpailupolitiikassa olisi käsiteltävä tehokkaasti sosiaalisia, digitaalisia ja ympäristöön liittyviä haasteita ja sen olisi oltava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyjen painopisteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaista; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kaikki valtiontuki olisi suunniteltava ja myönnettävä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla; katsoo, että pitkällä aikavälillä kilpailupolitiikassa olisi käsiteltävä tehokkaasti sosiaalisia, digitaalisia ja ympäristöön liittyviä haasteita ja sen olisi oltava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyjen painopisteiden ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaista;

| E. | katsoo, että unionin kilpailusääntöjen älykäs yhteensovittaminen sen teollisuus-, digitaali-, ympäristö- ja sosiaalipolitiikan sekä kansainvälistä kauppaa koskevan politiikan kanssa on olennaisen tärkeää kaikkien alojen tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, häiriönsietokykyisten arvoketjujen lujittamiseksi sekä työpaikkojen luomisen ja globaalin kilpailukyvyn vahvistamiseksi, millä edistetään pk-yritysystävällistä kaupallista ympäristöä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että unionin kilpailusääntöjen älykäs yhteensovittaminen sen teollisuus-, digitaali-, ympäristö- ja sosiaalipolitiikan sekä kansainvälistä kauppaa koskevan politiikan kanssa on olennaisen tärkeää kaikkien alojen tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, häiriönsietokykyisten arvoketjujen lujittamiseksi sekä työpaikkojen luomisen ja globaalin kilpailukyvyn vahvistamiseksi, millä edistetään pk-yritysystävällistä kaupallista ympäristöä;

| F. | korostaa, että epäreilu kilpailu jäsenvaltioiden välillä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa; |
| --- | --- |

F.

korostaa, että epäreilu kilpailu jäsenvaltioiden välillä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa;

| G. | ottaa huomioon, että komissio tarkastelee parhaillaan kilpailupolitiikan täytäntöönpanon valvonnan tehokkuutta yleisesti, mukaan lukien kilpailuoikeuden rikkomista koskevat säännöt, eräät valtiontukisäännöt ja -ohjeet, yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen arviointi sekä markkinoiden määritelmästä annetun tiedonannon uudelleentarkastelu; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio tarkastelee parhaillaan kilpailupolitiikan täytäntöönpanon valvonnan tehokkuutta yleisesti, mukaan lukien kilpailuoikeuden rikkomista koskevat säännöt, eräät valtiontukisäännöt ja -ohjeet, yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen arviointi sekä markkinoiden määritelmästä annetun tiedonannon uudelleentarkastelu;

| H. | ottaa huomioon, että taloudelliset boikotit tietyiltä EU:n maantieteellisiltä alueilta peräisin olevia tuotteita vastaan rikkovat vakavasti kilpailusääntöjä ja niihin olisi puututtava tehokkaasti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että taloudelliset boikotit tietyiltä EU:n maantieteellisiltä alueilta peräisin olevia tuotteita vastaan rikkovat vakavasti kilpailusääntöjä ja niihin olisi puututtava tehokkaasti;

| I. | ottaa huomioon, että Kiinan kaltaisen erittäin tuetun merkittävän talouden kanssa käytävän kilpailun kasvavat haasteet edellyttävät toimenpiteitä EU:n ulkopuolisten yritysten kanssa kilpailevien EU:n yritysten vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kiinan kaltaisen erittäin tuetun merkittävän talouden kanssa käytävän kilpailun kasvavat haasteet edellyttävät toimenpiteitä EU:n ulkopuolisten yritysten kanssa kilpailevien EU:n yritysten vahvistamiseksi;

| J. | katsoo, että kaupankäynnin ja selvitystoiminnan avoin markkinarakenne, joka mahdollistaa todellisen kilpailun markkinainfrastruktuurien välillä, on keskeisessä asemassa EU:n pääomamarkkinoiden häiriönsietokyvyn säilyttämisessä ja vahvistamisessa, markkinalähtöisiin innovaatioihin kannustamisessa ja siten parempien tulosten saavuttamisessa eläkeläisten, yritysten ja sijoittajien kannalta; katsoo, että avoimen markkinarakenteen tarve on tasapainotettava rahoitusvakauteen liittyvien näkökohtien kanssa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kaupankäynnin ja selvitystoiminnan avoin markkinarakenne, joka mahdollistaa todellisen kilpailun markkinainfrastruktuurien välillä, on keskeisessä asemassa EU:n pääomamarkkinoiden häiriönsietokyvyn säilyttämisessä ja vahvistamisessa, markkinalähtöisiin innovaatioihin kannustamisessa ja siten parempien tulosten saavuttamisessa eläkeläisten, yritysten ja sijoittajien kannalta; katsoo, että avoimen markkinarakenteen tarve on tasapainotettava rahoitusvakauteen liittyvien näkökohtien kanssa;

| K. | ottaa huomioon, että useimpien kuluttajien väylänä internetiin on hätkähdyttävän pieni määrä digitaalisia ekosysteemejä ja suuria alustoja; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vauhdittanut digitalisaatiota ja asettaa uusia haasteita kilpailupolitiikan tehokkuudelle, erityisesti kilpailusääntöjen alalla, jossa tähän mennessä ei ole sallittu ennakkotoimia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useimpien kuluttajien väylänä internetiin on hätkähdyttävän pieni määrä digitaalisia ekosysteemejä ja suuria alustoja; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vauhdittanut digitalisaatiota ja asettaa uusia haasteita kilpailupolitiikan tehokkuudelle, erityisesti kilpailusääntöjen alalla, jossa tähän mennessä ei ole sallittu ennakkotoimia;

| L. | toteaa, että tietoskandaalit, tutkimukset ja todisteet ovat osoittaneet, kuinka henkilötietoja kerätään ja säilytetään – usein liikaa – ja kuinka alustat käyttävät niitä ja myyvät niitä kolmansille osapuolille ja kuinka teknologian alan johtavat toimijat ja alustat ovat järjestelmällisesti seuranneet kuluttajia verkossa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että tietoskandaalit, tutkimukset ja todisteet ovat osoittaneet, kuinka henkilötietoja kerätään ja säilytetään – usein liikaa – ja kuinka alustat käyttävät niitä ja myyvät niitä kolmansille osapuolille ja kuinka teknologian alan johtavat toimijat ja alustat ovat järjestelmällisesti seuranneet kuluttajia verkossa;

| M. | katsoo, että tietyt yritykset, jotka hyötyvät sekä alustan että palveluntarjoajan asemasta, käyttävät väärin asemaansa ja asettavat kilpailijoille kohtuuttomia ehtoja ja vaatimuksia; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että tietyt yritykset, jotka hyötyvät sekä alustan että palveluntarjoajan asemasta, käyttävät väärin asemaansa ja asettavat kilpailijoille kohtuuttomia ehtoja ja vaatimuksia;

| N. | toteaa, että analyytikoiden ennusteiden mukaan (7) Amazon, Facebook ja Alphabet Inc. (Google) vievät yhdessä 61 prosenttia kaikesta digitaalisesta mainonnasta vuonna 2021, mikä merkitsee niiden markkinaosuuden kaksinkertaistumista vuodesta 2015; ottaa huomioon, että Facebook ansaitsee 98,53 prosenttia ja Alphabet Inc. (Google) 83,3 prosenttia tuloistaan digitaalisella mainonnalla (8); |
| --- | --- |

N.

toteaa, että analyytikoiden ennusteiden mukaan (7) Amazon, Facebook ja Alphabet Inc. (Google) vievät yhdessä 61 prosenttia kaikesta digitaalisesta mainonnasta vuonna 2021, mikä merkitsee niiden markkinaosuuden kaksinkertaistumista vuodesta 2015; ottaa huomioon, että Facebook ansaitsee 98,53 prosenttia ja Alphabet Inc. (Google) 83,3 prosenttia tuloistaan digitaalisella mainonnalla (8);

| O. | toteaa, että kilpailuviranomaisten määräämät sakot eivät ole usein estäneet suurten teknologiayritysten toimintaa, koska niitä pidetään ainoastaan liiketoiminnan harjoittamisen kustannuksina; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kilpailuviranomaisten määräämät sakot eivät ole usein estäneet suurten teknologiayritysten toimintaa, koska niitä pidetään ainoastaan liiketoiminnan harjoittamisen kustannuksina;

| P. | katsoo, että kilpailunrajoituksia koskevista välineistä olisi tehtävä sellaisia, että ne soveltuvat vastaamaan nopeasti muuttuvien digitaali- ja teknologiamarkkinoiden uusiin realiteetteihin; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kilpailunrajoituksia koskevista välineistä olisi tehtävä sellaisia, että ne soveltuvat vastaamaan nopeasti muuttuvien digitaali- ja teknologiamarkkinoiden uusiin realiteetteihin;

| Q. | katsoo, että rahoituspalveluyrityksillä ja teknologiayrityksillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset tasavertaisen kilpailun varmistamiseksi ”sama riski, sama toiminta, sama sääntely” -periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että rahoituspalveluyrityksillä ja teknologiayrityksillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset tasavertaisen kilpailun varmistamiseksi ”sama riski, sama toiminta, sama sääntely” -periaatteen mukaisesti;

| R. | toteaa, että algoritmit voivat parantaa merkittävästi tehokkuutta ja antaa yrityksille mahdollisuuden tarjota kuluttajille parempia tuotteita ja palveluja; toteaa kuitenkin, että algoritmien tahallinen tai tahaton väärinkäyttö voi aiheuttaa vahinkoa kuluttajille ja kilpailulle; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että algoritmit voivat parantaa merkittävästi tehokkuutta ja antaa yrityksille mahdollisuuden tarjota kuluttajille parempia tuotteita ja palveluja; toteaa kuitenkin, että algoritmien tahallinen tai tahaton väärinkäyttö voi aiheuttaa vahinkoa kuluttajille ja kilpailulle;

| S. | katsoo, että EU:n kilpailu- ja valtiontukisääntöjen olisi oltava johdonmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, EU:n digitaalistrategian, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa ja ne voisivat edistää niitä merkittävästi; ottaa huomioon, että EU:n valtiontukiasioissa ei juuri viitata tällaisiin EU:n yleisiin politiikkatavoitteisiin; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että EU:n kilpailu- ja valtiontukisääntöjen olisi oltava johdonmukaisia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, EU:n digitaalistrategian, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa ja ne voisivat edistää niitä merkittävästi; ottaa huomioon, että EU:n valtiontukiasioissa ei juuri viitata tällaisiin EU:n yleisiin politiikkatavoitteisiin;

Yleisiä huomioita

| 1. | korostaa, että kilpailupolitiikka, jolla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikilla aloilla, edistämään innovointia ja antamaan kuluttajille enemmän ja laadukkaampaa valinnanvaraa, on ratkaisevan tärkeä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan takaamiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huolissaan teollisuuden keskittymisen lisääntymisestä Euroopassa; panee tältä osin merkille, että vuosina 2001–2012 kymmenessä Euroopan taloudessa keskimääräisen toimialan suurimpaan 10 prosenttiin kuuluvien yritysten osuus myynnistä kasvoi 2–3 prosenttia; varoittaa, että tämä kasvu on havaittu sekä valmistusteollisuudessa että muulla kuin rahoituspalvelujen alalla eivätkä kasvun vetureina ole digitaalisesti intensiiviset alat; toteaa, että teollisuuden keskittymien lisääntyminen johtaa suurempiin katteisiin ja voittoihin eurooppalaisten kuluttajien kustannuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että riippumattomien kilpailuviranomaisten harjoittama EU:n kilpailusääntöjen tiukka ja puolueeton täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla toimiville eurooppalaisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, ja että se voi edistää merkittävästi keskeisiä poliittisia painopisteitä, kuten syvempiä ja oikeudenmukaisempia sisämarkkinoita, yhdennettyjä digitaalisia sisämarkkinoita, unionin maailmanlaajuista kilpailukykyä, sosiaalisen eriarvoisuuden ja ilmastokriisin torjuntaa sekä ympäristönormeihin, sosiaaliasioihin, ilmastopolitiikkaan ja kuluttajansuojaan liittyviä eurooppalaisia arvoja; korostaa kuitenkin kohtuullisen joustavuuden merkitystä kriisioloissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää kilpailulainsäädäntöä ja vihreän kehityksen ohjelmaa koskevaa julkista kuulemista myönteisenä askeleena kohti politiikkojen parempaa johdonmukaisuutta; kehottaa komissiota esittämään kattavan ja tulevaisuuteen suuntautuvan toimintasuunnitelman siitä, miten kilpailusääntöjä ja valtiontukia olisi tarkistettava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yrityksille sisämarkkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla on avainasemassa erityisesti pk-yritysten kannalta ja luotaessa ihmisarvoisia ja kestäviä työpaikkoja EU:ssa ja sen ulkopuolella ja edellyttää myös, että sosiaalista, ympäristöön liittyvää ja verotuksellista polkumyyntiä torjutaan päättäväisesti ja tehokkaasti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota pyrkimään ponnekkaammin luomaan oikeudellisen kehyksen pakolliselle ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevalle due diligence -välineelle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että monikansallisten yritysten aggressiiviset verokäytännöt, haitalliset verokäytännöt ja suurille yrityksille kohdennetut veroedut voivat tukahduttaa innovointia ja vaarantaa markkinoiden kilpailtavuuden erityisesti Euroopan talouden selkärangan muodostavien pk-yritysten kannalta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa Euroopan kilpailuverkoston (ECN) merkitystä kansallisten kilpailuviranomaisten ja komission välisen yhteistyön tukemisessa, jotta voidaan edistää reilua kilpailua sisämarkkinoilla vahvistamalla täytäntöönpanon valvontaa ja jakamalla parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannustaa jäsenneltyä vuoropuhelua komission kilpailusta vastaavan toimeenpanevan varapuheenjohtajan kanssa ja komission pyrkimyksiä ylläpitää tiivistä yhteistyötä parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan jäsenten kanssa; katsoo, että komission kilpailupolitiikkaa koskeva vuosikertomus on välttämätön toimenpide demokraattisen valvonnan kannalta; muistuttaa, että parlamentti on viime vuosina osallistunut tavallisen lainsäätämismenettelyn kautta kilpailusääntöjen kehyksen muotoiluun; pitää kiinni parlamentin yhteispäätösvaltuuksista muotoiltaessa kilpailusääntöjen kehystä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota käyttämään vaikutusvaltaansa siihen, että se tuo esiin hallitusten toteuttamien hintavalvontatoimenpiteiden riskejä, mukaan lukien niitä, jotka liittyvät sellaisten hintasignaalien vääristämiseen, jotka voivat kannustaa tuotantoon ja heikentää uusien osallistujien kannustimia tuoda markkinoille tuotteita, joista on pulaa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee huolestuneena merkille, että jotkin jäsenvaltiot eivät ole komission arvioinnin mukaan panneet tehokkaasti täytäntöön direktiiviä kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (9), millä on valtava kielteinen vaikutus kuluttajiin ja reiluun kilpailuun; kehottaa komissiota tarkastelemaan kohtuuttomia lausekkeita ja käytäntöjä, joita erityisesti pankkiala käyttää kuluttajasopimuksissa, ja varmistamaan, että tämä direktiivi pannaan tehokkaasti ja nopeasti täytäntöön kaikin käytettävissä olevin keinoin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että komission kilpailun pääosaston voimavarojen olisi vastattava sen työtaakkaa ja laajaa tehtäväkirjoa; panee merkille, että on varmistettava erityinen asiantuntemus digitaalisista kysymyksistä ja verkkoalustojen käytännöistä käyttäytymistaloustieteilijöiden, algoritmien asiantuntijoiden, insinöörien ja datatutkijoiden avulla; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille resurssien jakamisesta valtiontukien valvonnan, yrityskeskittymien valvonnan ja kilpailunrajoituksiin liittyvien tehtävien kesken; |
| --- | --- |

11.

Politiikkatoimet covid-19-kriisissä

| 12. | panee tyytyväisenä merkille käyttöön otetut tilapäiset valtiontukipuitteet sekä niiden pidentämiseksi ja laajentamiseksi tehdyt muutokset, joilla reagoidaan ennennäkemättömään covid-19-kriisiin liittyviin odottamattomiin tapahtumiin, jotta jäsenvaltiot voivat tukea yrityksiä pandemian aikana; tukee poikkeustoimenpiteiden säilyttämistä niin kauan kuin se on epidemiatilanteen valossa perusteltua mutta korostaa että nämä puitteet ovat tilapäinen väline; korostaa, että tehokkaan kilpailun palauttaminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että elpyminen on nopeaa ja johdonmukaista; korostaa, että tukitoimet olisi kohdennettava paremmin elpymisen edetessä; panee merkille, että jäsenvaltiot eroavat toisistaan huomattavasti siinä, miten paljon niillä on käytettävissään julkisen talouden liikkumavaraa valtiontukien myöntämistä varten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon tilapäisistä puitteista yritysten yhteistyöhön liittyvien kilpailunrajoituskysymysten arvioimiseksi meneillään olevasta covid-19-epidemiasta johtuvissa kiireellisissä tilanteissa; katsoo, että kilpailusääntöjä koskeva ohjeistus ja tuki helpottaa covid-19-kriisin ratkaisemisen edellyttämää yhteistyötä ja hyödyttää siten kuluttajia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että tilapäiset puitteet sisältävät tiettyjä ehtoja tietyntyyppisille valtiontukitoimenpiteille, kuten pääomapohjan vahvistamiselle; pitää tässä yhteydessä myönteisinä sellaisia ehtoja kuin osingonjaon, bonusmaksujen ja osakkeiden takaisinostojen kieltämistä; pitää kuitenkin valitettavana, että tällaisia ehtoja ei asetettu muille valtiontukitoimenpiteille; kehottaa komissiota asettamaan tällaisia ehtoja kaikille tilapäisissä puitteissa toteutettaville valtiontukitoimenpiteille, erityisesti pääomapohjan vahvistamistoimenpiteille, joita jäsenvaltioiden olisi pidettävä vasta viimeisenä keinona, koska niillä voi olla merkittäviä vääristäviä vaikutuksia sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tukee voimakkaasti tehokkaita toimenpiteitä, joilla puututaan covid-19-rokotteiden puutteeseen erityisesti alhaisen tulotason ja keskitulotason maissa, ja tukee siksi komissiota ja jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä saada EU:n ulkopuoliset maat luopumaan nykyisistä vientikielloista ja tehostamaan rokotteiden lahjoittamista, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan teknologian siirron ja teollis- ja tekijänoikeuksien vapaaehtoisen lisensoinnin tukemiseksi endeemisten tai pandeemisten tartuntatautien hoitamiseksi maailman väestössä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että komission toimet, joilla pyritään poistamaan olosuhteet, jotka johtavat monopoliasemaan ja määräävään markkina-asemaan, ja rajoittamaan yrityksille osoitettua julkista rahoitusta, joka voisi johtaa tällaisiin olosuhteisiin, eivät ratkaise systeemisiä ja rakenteellisia haittoja, jotka vaikuttavat eurooppalaisille saaristoalueille ja syrjäisimmille alueille sijoittautuneiden ja niiltä käsin toimivien yritysten kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää tärkeänä politiikan johdonmukaisuutta ja sitä, että tukea myönnetään ainoastaan yrityksille, joihin pandemia vaikuttaa välittömästi taloudellisesti; vaatii lisäksi, että yritykset, jotka käyttävät EU:n ulkopuolella sijaitsevia veroparatiiseja kiertääkseen veroja, eivät saa valtiontukea tai taloudellista tukea, jos ne eivät sitoudu muuttamaan käyttäytymistään; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään covid-19-kriisin jälkeistä aikaa koskevan etenemissuunnitelman valtiontuen kohdentamiseksi paremmin, jotta edistetään yritysten kilpailukykyä ja turvataan työpaikat; ehdottaa, että etenemissuunnitelmaan voitaisiin sisällyttää toimenpiteitä, joilla puututaan markkinoiden pirstoutumiseen ja häiriöihin, jotka johtuvat epätasapuolisista toimintaedellytyksistä, analyysi valtiontuen vaikutuksista sisämarkkinoihin sekä selkeät ohjeet siitä, miten kilpailupolitiikan välineitä voidaan parhaiten käyttää elpymisen edistämiseksi; kehottaa komissiota lisäksi valtavirtaistamaan digitaali- ja teollisuusstrategian sekä vihreän strategian valtiontukien tulevien ehtojen vahvistamiseen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että on ensisijaisen tärkeää varmistaa, että valtiontukisääntöjä ja EU:n pankkisääntelyä valvotaan tiukasti ja puolueettomasti myös tulevien pankkikriisien yhteydessä; kehottaa komissiota tarkastelemaan pikaisesti likviditeettitukea koskevien valtiontukisääntöjen sekä pankkien elvytys- kriisinratkaisudirektiivin (10) (BRR) mukaisten kriisinratkaisujärjestelyjen välisiä eroja ja tarkistamaan 30. heinäkuuta 2013 antamaansa pankkitiedonantoa (11) kriisinhallintakehyksen uudelleentarkastelun yhteydessä myös siten, että viimeaikaisten tapahtumien valossa otetaan huomioon myös tarve suojella veronmaksajia ja tallettajia pankkien pelastamistaakalta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että EU:n kilpailu- ja valtiontukisääntöjä ei pitäisi tarkastella erillään rahapolitiikasta sekä kauppa- ja finanssipolitiikasta; kehottaa pohtimaan Euroopan keskuspankin yritysvelkakirjojen ostoista mahdollisesti aiheutuvia kilpailun vääristymiä; korostaa tässä yhteydessä valtiontuen valikoivuuden käsitettä sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohtaa, joka sisältää niin kutsutun lojaliteettiperiaatteen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota varmistamaan ja seuraamaan, että covid-19-kriisin johdosta toteutettavia EU:n eri rahoitustoimenpiteitä käytetään ja ne jaetaan asianmukaisesti myös elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, joiden olisi oltava EU:n kilpailu- ja valtiontukisääntöjen mukaisia ja jotka eivät saa johtaa kilpailun vääristymiseen ja joita on sovellettava yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin erityisesti televiestinnän, energian ja liikenteen kaltaisilla kriittisillä aloilla; kehottaa komissiota valvomaan tällaisia mahdollisia kilpailun vääristymiä; korostaa, että valtiontukia ei pitäisi myöntää yrityksille, jotka olivat tehottomia ja rakenteellisesti tappiollisia ennen covid-19-kriisiä, eikä niiden pitäisi kannustaa monopolististen rakenteiden muodostumiseen; |
| --- | --- |

21.

Maailmanlaajuinen ulottuvuus

| 22. | pitää tärkeänä, että käydään intensiivisempää rakenteellista maailmanlaajuista vuoropuhelua ja tehdään yhteistyötä kilpailupolitiikan täytäntöönpanon valvonnan ja uudistamisen alalla, jotta saadaan aikaan reiluun kilpailuun tähtäävä yhteinen lähestymistapa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tukee komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten aktiivista osallistumista kansainväliseen kilpailuviranomaisverkkoon (ICN) ja kehottaa ottamaan parlamentin tiiviimmin mukaan ICN:n ja OECD:n asiaankuuluvien työryhmien ja asiantuntijaryhmien toimintaan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tukee komission strategiaa, jolla pyritään poistamaan kielteiset vaikutukset, joita aiheutuu EU:n ulkopuolisten maiden EU:n toimijoihin kohdistamien yksipuolisten pakotteiden laittomasta ekstraterritoriaalisesta soveltamisesta; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille 19. tammikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” (COM(2021)0032); |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että EU:n ulkopuolisten maiden kanssa kilpailupolitiikan alalla tehdyt erityiset yhteistyösopimukset voivat edistää mielekkäällä tavalla kilpailupolitiikan tehokkuutta, ja kehottaa komissiota tekemään enemmän tällaisia erityisiä kilpailusopimuksia, jotta kilpailuviranomaisten välinen tiedonvaihto olisi tehokkaampaa; muistuttaa lisäksi, että EU:n on varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset ja vastavuoroisuus kansainvälisten kumppaniensa kanssa valtiontukien, julkisten hankintojen ja investointipolitiikan osalta, kehottaa komissiota vahvistamaan valtiontukia koskevia lukuja tulevissa kauppa- ja investointisopimuksissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota sellaisten ulkomaisten valtionyhtiöiden rooliin, joita asianomaisten maiden hallitukset tukevat ja joille ne maksavat tukia tavoilla, jotka EU:n sisämarkkinoiden säännöt kieltävät EU:n yhteisöiltä; on huolissaan vääristävästä valtion rahoittamasta kilpailusta, jota aiheuttavat ulkomaiset yritykset, jotka hankkivat eurooppalaisia yrityksiä ja erityisesti innovatiivisten tai strategisten sektoreiden ja teknologioiden alalla toimivia yrityksiä, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman alan yrityksiä sekä covid-19-pandemian heikentämiä yrityksiä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää tervetulleena ensiaskeleena sitä, että on saatettu voimaan 19. maaliskuuta 2019 annettu asetus (EU) 2019/452 unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (12), sekä komission valkoista kirjaa toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ulkomaisten tukien osalta; toteaa, että eurooppalaisiin yrityksiin kohdistuu edelleen ulkomaisten valtausten paine, ja varoittaa, että kiireellisiä lisätoimia tarvitaan; odottaa siksi komission tulevaa lainsäädäntöaloitetta, jolla pyritään puuttumaan ulkomaisten tukien vääristävään vaikutukseen sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että unionin yritysten on voitava kilpailla maailmanmarkkinoilla tasavertaisesti; kehottaa siksi komissiota mukauttamaan kilpailu- ja valtiontukipolitiikkaansa teollisuuden todellisen kehityksen edistämiseksi; korostaa, että älykäs teollisuuspolitiikka voi auttaa kohdentamaan resursseja uudelleen tietyille keskeisille aloille vääristämättä kilpailua ja voi siten luoda perustan selviytymiskykyiselle ja kestävälle taloudelle pitkällä aikavälillä; on sitä mieltä, että unionin ja jäsenvaltioiden täytyy parantaa kohdennettujen EU:n toimintapolitiikkojen, investointien ja kilpailupolitiikan välisiä synergioita työpaikkojen ja häiriönsietokykyisten arvoketjujen edistämiseksi, jotta saavutetaan EU:n riippumattomuus tietyillä strategisilla aloilla ja säilytetään samalla avoin talous; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Euroopan teollisuutta investoimaan voimakkaasti tutkimukseen ja kehittämiseen, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset tuottajille EU:ssa ja sen ulkopuolella, saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, mukaan lukien siirtyminen vähähiilisiin tuotantomuotoihin, ja tukea EU:n yritysten kilpailukykyä suhteessa EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin, joiden tuotantoprosesseihin ei sovelleta samoja kriteerejä kuin EU:n tasolla määritellyt; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan tässä yhteydessä lisätukea tutkimukselle ja innovoinnille sekä teknologioille, joilla on myönteisiä ulkoisvaikutuksia ympäristölle tai yleiselle energiajärjestelmälle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota määrittämään erityisesti herkkien teollisten ekosysteemien strategiset riippuvuudet ja ehdottamaan toimenpiteitä niiden vähentämiseksi muun muassa monipuolistamalla tuotanto- ja toimitusketjuja, edistämällä tuotantoa ja investointeja Euroopassa ja varmistamalla strategiset varastot; korostaa tässä yhteydessä Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI-hankkeet) merkitystä murroksellisten teknologioiden rahoittamiseksi; kehottaa komissiota IPCEI-tiedonannon tulevan tarkistamisen yhteydessä edistämään edelleen IPCEI-hankkeita, selkeyttämään niiden valintasääntöjä, tarkistamaan ja yksinkertaistamaan joitakin täytäntöönpanoperusteita ja -vaatimuksia sekä harkitsemaan mahdollisuutta helpottaa EU:n yhteisrahoitusta, jotta pienemmistä jäsenvaltioista tulevien kumppaneiden on helpompi osallistua ja jotta varmistetaan, että pienemmät teolliset tutkimushankkeet voivat helpommin hyötyä tuesta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannattaa kolmansien maiden yrityksille tehtävän perusteellisen valtiontukitarkastuksen sisällyttämistä EU:n kilpailusääntöihin mutta korostaa, että unionin olisi pysyttävä avoimena ulkomaisille suorille sijoituksille, jotka ovat sen oikeudellisen kehyksen mukaisia, noudattavat eurooppalaisia sosiaalisia normeja ja ympäristönormeja eivätkä vääristä kilpailua; toistaa tässä yhteydessä komissiolle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen hyväksyä tehostettuja kaupan suojatoimia epäterveiden kaupan käytäntöjen torjumiseksi ja erityisesti eri teollisuudenalojen kilpailukyvyn suojelemiseksi siihen asti, että hiilitullimekanismia koskevan ehdotuksen käsittely saadaan päätökseen; korostaa samalla, että kilpailupoliittisia päätöksiä ei pitäisi käyttää protektionistisena toimenpiteenä, ja kehottaa tässä yhteydessä analysoimaan EU:n valtiontukisääntöjen heijastusvaikutuksia matalan tulotason ja keskitulotason maiden kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee huolestuneena merkille, että esimerkiksi Sveitsin kanssa tehtyyn kauppasopimukseen verrattuna EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus on heikompi; pitää erityisen valitettavana, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksessa ei määrätä täysin tasapuolisista toimintaedellytyksistä valtiontukien ja kilpailun osalta; kehottaa EU:ta ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa löytämään yhteisen perustan jatkuvalle yhteistyölle ja pyrkimykselle reiluun kilpailuun ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin; |
| --- | --- |

32.

Kilpailupolitiikka digitaaliaikana

| 33. | pitää myönteisenä, että komissio haluaa puuttua portinvartijoina toimivien alustojen kohtuuttomiin ehtoihin ja käytäntöihin, toimia päättäväisesti ja poistaa verkossa käytävän kilpailun laittomat esteet Euroopan digitaalisilla sisämarkkinoilla; pitää valitettavana, että kilpailuoikeuden rikkomisen tutkimukset ovat hitaita verrattuna nopeasti eteneviin digitaalisiin markkinoihin; korostaa tässä yhteydessä, että kymmenen vuotta Googlen hakujen painottamiskäytäntöjä koskevan tutkimuksen aloittamisen jälkeen komissio ei ole vieläkään saattanut tutkimusta päätökseen; katsoo, että digitaalitaloudessa tiedon keskittyminen pienelle määrälle yrityksiä johtaa markkinoiden toimintahäiriöihin, liialliseen voitontavoitteluun ja uusien tulokkaiden markkinoille pääsyn estämiseen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että toimia on kyllä toteutettu, mutta katsoo, että suurten teknologiayritysten liian määräävään markkina-asemaan liittyviin ongelmiin ei tähän mennessä ole puututtu riittävästi ja että ne on ratkaistava pikaisesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille kilpailupolitiikan muotoilun ja täytäntöönpanon tulevat haasteet, jotka liittyvät muun muassa verkkovaikutuksiin, datan keskittämiseen, yhdistämiseen ja käyttöön hinnoittelemattomilla markkinoilla, hinnoittelualgoritmeihin, suurten alustojen strukturointiin ja markkinainterventioihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota panemaan asianmukaisesti merkille ja ottamaan tarkoin huomioon rakenteelliset kilpailuongelmat, jotka liittyvät vakiintuneiden maksuverkkojen toimimiseen portinvartijana ja jotka ovat vain kasvaneet covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on valittanut Apple-tuomiosta (13); katsoo, että Applen tapaus osoittaa jälleen kerran, että tarvitaan vankkoja valtiontukisääntöjä, joissa otetaan huomioon suotuisat verojärjestelmät; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että kilpailuviranomaisten käyttämät perinteiset välineet, kuten mahdollista määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä koskevat tutkimukset, kestävät hyvin kauan, mikä on osoittautunut ongelmaksi nopeasti muuttuvien digitaalisten markkinoiden kannalta; pitää siksi myönteisenä komission arviota siitä, tarvitaanko uusia kilpailuvälineitä, jotta voidaan ratkaista erilaisten markkinoiden rakenteelliset kilpailuongelmat, joihin ei nykyisillä säännöillä voida puuttua niin tehokkaasti kuin pitäisi, ja kehottaa komissiota valvomaan näitä markkinoita huolellisesti, jotta se voi nopeasti ja tehokkaasti havaita merkittävät kysymykset ja oikeudelliset porsaanreiät ja puuttua niihin; toteaa, että kilpailuviranomaisten määräämät sakot eivät ole usein estäneet suurten teknologiayritysten toimintaa, koska niitä pidetään ainoastaan liiketoiminnan harjoittamisen kustannuksina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää myönteisenä komission ehdotusta digimarkkinasäädökseksi, jolla kielletään alustoja suosimasta itseään liiketoimintakäytännöillä (mukaan lukien pakollinen niputtaminen/esiasennus) tai toimimasta sellaisilla liiketoiminta-aloilla, jotka ovat riippuvaisia alustasta tai yhteentoimivia sen kanssa, sekä vaaditaan alustoja tekemään palveluistaan yhteensopivia kilpailevien verkkojen kanssa, jotta mahdollistetaan yhteentoimivuus muun muassa ydinpalvelujen osalta, datan siirrettävyys ja useiden toimittajien integrointi; kehottaa komissiota käsittelemään tapauksia, joissa tarjotut korjaustoimenpiteet ovat selvästi olleet tehottomia kilpailun palauttamiseksi hintavertailumarkkinoille; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että datavetoiset edut, jotka liittyvät datan jakamiseen ja myyntiin, mutta myös palvelut, jotka on asetettu oletusasetuksiksi, saattavat antaa joillekin yrityksille niin sanotun portinvartijan aseman digitaalisilla markkinoilla ja että digimarkkinasäädöksen on puututtava tähän tehokkaasti; katsoo, että komission olisi voitava pakottaa portinvartija-alusta korvaamaan tietyt oletusasetukset tehokkaalla ja objektiivisella kuluttajien valitsemalla arkkitehtuurilla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että suurten teknologiayritysten muodostamien monopolien rakenteellinen eriyttäminen saattaa olla toivottavaa kilpailun palauttamiseksi digitaalisille markkinoille, kun otetaan huomioon sakkojen rajat ja hyväksyttyjen käyttäytymiseen liittyvien korjaustoimenpiteiden epäonnistuminen tietyissä kilpailulain rikkomistapauksissa; korostaa, että kohdennetut ja tehokkaat käyttäytymiseen liittyvät korjaustoimenpiteet ovat ajankäytön kannalta tehokas ratkaisu; ehdottaa, että pannana täytäntöön osallistava kilpailuoikeudellinen kehys, jotta edistetään jatkuvaa vuoropuhelua kaikkien yritysten kanssa, lisätään oikeusvarmuutta, avoimuutta ja kuluttajansuojaa ja varmistetaan tehokkaat korjaustoimenpiteet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota nopeuttamaan menettelyjä erityisesti kilpailunrajoitusten ja nopeasti kasvavien digitaalisten markkinoiden osalta; pyytää tässä yhteydessä yhteistyötä myös tutkimuksen kohteena olevilta yrityksiltä; tuomitsee sen, että jotkin tutkinnan kohteena olevat yritykset venyttävät tutkimuksia keinotekoisesti pyytämällä järjestelmällisesti määräaikojen pidentämistä ja vastaamalla tietopyyntöihin vain huomattavien viivästysten jälkeen tai esittämällä tehottomia ehdotuksia sitoumuksista, jotka ne toteuttaisivat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa lisäksi, että vaikka on tärkeää varmistaa asianmukainen prosessi ja tutkinnan kohteena olevien yritysten puolustautumisoikeus, hallinnollisia menettelyjä on nopeutettava ja tehostettava; korostaa tarvetta tarkastella mahdollisuutta käyttää järjestelmällisemmin erityistoimenpiteitä, kuten välitoimia, sekä muita rakenteellisia ja käyttäytymiseen liittyviä korjaustoimenpiteitä, jotta voidaan estää peruuttamattomat kilpailun vääristymät; muistuttaa tältä osin, että ECN+-direktiivin (14) liitteessä komissio yksilöi ”välitoimia” katsoen niiden olevan ”keskeinen väline sen varmistamisessa, että kilpailu ei kärsi tutkinnan ollessa käynnissä”; pitää valitettavana ja on huolissaan siitä, että välitoimia on käytetty vain kerran 20 vuoden aikana; kehottaa komissiota tarkistamaan korjaustoimenpiteistä annettua tiedonantoa (15) ottaen huomioon digitaalialan kehityksen viime vuosien aikana; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission ehdotuksissa digipalvelusäädökseksi ja digimarkkinasäädökseksi omaksutaan selkeä lähestymistapa kaikkiin digitaalisiin palveluihin, hyvin suuriin digitaalisiin palveluihin ja portinvartijoihin; toteaa erityisesti, että digimarkkinasäädösehdotuksen tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edistämällä tehokasta kilpailua, tasapuolisia toimintaedellytyksiä digitaalimarkkinoilla sekä oikeudenmukaista ja kilpailullista verkkoalustaympäristöä; pitää valitettavana, että ehdotusluonnoksissa ei ole riittäviä toimenpiteitä mainonnan välittäjiä vastaan; toteaa, että uuden digimarkkina-asetuksen mukaiset ensimmäiset täytäntöönpanotoimet ovat mahdollisia vasta viiden vuoden kuluttua; kehottaa siksi komissiota jatkamaan kilpailunvastaisen toiminnan valvontaa uusissa ja vireillä olevissa tapauksissa, jotka liittyvät digitaalisen ympäristön portinvartijoihin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa asianmukaisen valvontakehyksen merkitystä tulevassa digimarkkinasäädöksessä; katsoo, että komission valvontatehtävälle olisi annettava riittävät resurssit ja että valvontaprosessin olisi mahdollistettava kaikkien toimijoiden osallistuminen, mukaan lukien kansalliset kilpailuviranomaiset, kansalliset alakohtaiset sääntelyviranomaiset, Euroopan tietosuojaneuvosto, Euroopan tietosuojavaltuutettu ja kuluttajajärjestöt; korostaa, että korjaustoimenpiteiden määrittämistä ei pitäisi jättää pelkästään syytteeseen asetetun yrityksen arvioinnin varaan vaan siihen olisi sen sijaan sovellettava tiukkaa vaatimusten mukaisuuden varmistamismekanismia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että digimarkkinasäädösehdotus täydentää kilpailusääntöjä ja sen tavoitteena on varmistaa oikeudenmukaiset ja kilpailulliset verkkomarkkinat; korostaa, että ehdotus ei saisi vaarantaa jo voimassa olevan kilpailulainsäädännön, nykyinen kansallinen lainsäädäntö mukaan luettuna, asianmukaista täytäntöönpanoa eikä estää komissiota hyödyntämästä täysimääräisesti olemassa olevia välineitään kilpailun valvonnassa; viittaa tässä yhteydessä Android-päätöstä (16) ja riittämätöntä kilpailua verkkohaussa koskeviin ratkaisematta oleviin huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että markkinatoimijat ja kuluttajajärjestöt kaikkialla Euroopassa ovat hylänneet Googlen ehdottamat korjaustoimenpiteet riittämättöminä; kehottaa komissiota nostamaan Googlea vastaan kilpailuoikeuden vastaisia toimia koskevan kanteen määräävän aseman väärinkäytöstä muissa erikoistuneissa hakupalveluissa, myös paikallishauissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti kilpailupolitiikan välineitään, jotta voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja puuttua mahdollisiin portinvartijavaikutuksiin, jotka liittyvät tekoälyyn ja dataan liittyvien mahdollistavien keskeisten teknologioiden saatavuuteen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että parlamentin olisi osallistuttava aktiivisesti kilpailupolitiikasta käytävään poliittiseen keskusteluun muun muassa järjestämällä julkinen kuulemistilaisuus neljän suuren teknologiayrityksen eli Googlen, Amazonin, Facebookin ja Applen toimitusjohtajien kanssa niiden yritysstrategioista kilpailu- ja verotuskäytäntöjen alalla; pitää valitettavana, että kaikki neljä toimitusjohtajaa ovat kieltäytyneet kutsusta tällaiseen kuulemiseen; pitää lisäksi valitettavana, että parlamentilla ei ole käytössään asianmukaisia mekanismeja, joilla tällaiseen esiintymiseen voidaan velvoittaa, ja toivoo, että tämä voidaan ratkaista pian; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa avoimuusrekisterin merkitystä, jotta varmistetaan edunvalvontatoimien julkinen valvonta kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi; kehottaa ottamaan käyttöön parannetun EU:n avoimuusrekisterin, johon sisältyy tietoja, jotka liittyvät yritysten tai yhdistysten rahoitukseen, jotta estetään sidosryhmiä toimimasta muiden yritysten puolesta ilmoittamatta siitä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa, että on tärkeää auttaa kuluttajia ja käyttäjiä saamaan enemmän valtaa oman datansa ja identiteettinsä suhteen ja ottamaan niistä vastuuta, ja kehottaa varmistamaan henkilötietojen suojan korkean tason ja lisäämään samalla digitaalisten palvelujen avoimuutta ja niihin liittyvää vastuuvelvollisuutta; muistuttaa, että kuluttajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin antaa suostumuksensa, jos he eivät halua menettää pääsyä joihinkin verkkoalustojen tarjoamiin palveluihin; kehottaa tässä yhteydessä ottamaan käyttöön pakollisen datanjakokehyksen, joka tarjoaa kuluttajille välineitä, joiden avulla he voivat oikeutetusti ottaa omistusoikeuden ja hallita omaa dataansa yksinkertaisemmin ja tehokkaammin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen yrityskeskittymiä ja yrityskauppoja koskevia sääntöjään henkilötietojen arvioinnin osalta; kehottaa komissiota harkitsemaan ja arvioimaan täysimääräisesti henkilötietoresursseja samalla tavoin kuin muita perinteisiä fyysisiä resursseja päättäessään digitaalialan yrityskeskittymistä ja yrityskaupoista; kehottaa komissiota arvioimaan laajemmasta näkökulmasta digitaalialan yrityskeskittymiä ja arvioimaan myös datan konsolidoinnin vaikutuksia, mukaan lukien suurten teknologiayritysten liiketoimintamallien ytimessä olevaa mainosteknologiaa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että erityisiä dataresursseja hallitsevien kohteiden hankkiminen voi johtaa arvokkaiden ja ei-toistettavissa olevien tietovarantojen hallinnan keskittymiseen ja parantaa sulautuvien osapuolten datan saantia kilpailijoihin verrattuna; korostaa, että datan konsolidointi yrityskeskittymien kautta voi vahvistaa määräävää asemaa tai antaa hankkivalle yhteisölle mahdollisuuden hyödyntää markkinavoimaa ja aiheuttaa toisinaan markkinoiden sulkemista koskevia huolenaiheita; pitää siksi valitettavana komission päätöstä hyväksyä Googlen puettavia kuntoilulaitteita valmistavan yrityksen Fitbitin haltuunotto; on huolestunut Fitbitin käyttäjien henkilötietojen tulevasta käsittelystä, mukaan lukien terveystiedot, joita voidaan käyttää digitaalisessa mainonnassa; toteaa, että terveystietoja olisi pidettävä erityisenä henkilötietoryhmänä yleisen tietosuoja-asetuksen (17) 9 artiklan mukaisesti; toteaa, että Googlen ehdottamat ja komission hyväksymät korjaustoimenpiteet eivät riitä varmistamaan tehokasta kilpailua kuluttajan elämässä yhä tärkeämmiksi muuttuvien puettavien laitteiden ja digitaalisen terveyden alalla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että useilla rahoitustietojen erityismarkkinoilla on useita toimittajia ja vaikka yhdelläkään niistä ei ole määräävää markkinaosuutta, kilpailu on edelleen hyvin vähäistä; panee myös merkille, että jotkut datan aggregoijina toimivat finanssimarkkinatietojen toimittajat voisivat toimia portinvartijoina ja siten valvoa datan saatavuutta ja rajoittaa asiakkaiden käyttömahdollisuuksia; kehottaa komissiota arvioimaan tilanteita, joissa yritykset saavat portinvartijan tai oligopolin aseman, ja kehittämään toimenpiteitä, joilla palautetaan kilpailu, tuetaan hintojen avoimuutta ja vältetään sopimattomia ja kohtuuttomia kaupallisia menettelyjä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää valitettavana ja huolestuttavana, että Facebook osti WhatsAppin vuonna 2014; muistuttaa, että Facebook valehteli haltuunoton arviointiprosessin aikana komissiolle teknisistä valmiuksistaan käyttää WhatsAppin tietoja digitaalisessa mainonnassa; toteaa, että Facebook aloitti vuonna 2016 WhatsApp-keskustelujen metatietojen käytön mainontaa varten; muistuttaa, että komissio määräsi Facebookille sakkoja vuonna 2017, koska se oli valehdellut arviointiprosessin aikana; toteaa, että SEUT 105 artikla velvoittaa komission ehdottamaan asianmukaisia toimenpiteitä SEUT 101 ja 102 artiklan rikkomisen lopettamiseksi; kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia toimenpiteitä WhatsApp-käyttäjien tietojen käytön lopettamiseksi Facebookin mainontaa varten; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa parantamaan unionin infrastruktuuria ja operatiivista häiriönsietokykyä kriittisillä digitaalialoilla muun muassa kannustamalla reilua kilpailua ja edistämällä oikeudenmukaisia ohjelmistolisensointiperiaatteita Euroopan pilvipalvelumarkkinoilla; pitää kestävää kilpailua ja monopolististen markkinarakenteiden välttämistä ratkaisevan tärkeänä Euroopan digitaaliselle siirtymälle, talouden elpymiselle ja kilpailukyvylle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota tarkistamaan ja mukauttamaan menetelmiä, joita käytetään määräävän aseman väärinkäytön arvioinnissa ja varmistamaan, että ”olennaisten toimintaedellytysten” käsite täyttää digitaaliaikanakin edelleen tarkoituksensa; kehottaa komissiota harkitsemaan määräävän aseman käsitteen täydentämistä sellaisilla käsitteillä kuin ”riippuvuus” ja ”suhteellinen markkinavoima”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toteaa, että rahoituspalvelujen alalla on kehittynyt joitakin oligopolistisia rakenteita ja että joistakin suurista teknologiayrityksistä on tullut merkittäviä toimijoita rahoituspalvelumarkkinoilla; kehottaa komissiota seuraamaan ja tutkimaan sitä, miten näille toimijoille ominaiset kilpailuedut voivat vääristää kilpailua markkinoilla sekä vahingoittaa kuluttajien etuja ja innovointia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että yksityisyyden ja henkilötietojen suojan, syrjimättömyyden periaatteen sekä sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden on kuuluttava menestyksekkään ja kestävän digitaalisia palveluja koskevan EU:n toimintapolitiikan ytimeen; |
| --- | --- |

59.

Valtiontukien valvonta

| 60. | toteaa, että valtiontukia koskeva politiikka on keskeinen osa kilpailupolitiikkaa ja että valtiontukien valvonta ilmentää tarvetta pitää yllä kaikkien sisämarkkinoilla toimivien yritysten kannalta tasapuolisia toimintaedellytyksiä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | muistuttaa, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut ovat edelleen olennaisen tärkeitä monen yhteisön selviytymiselle eri puolilla Eurooppaa, erityisesti eristyksissä olevilla, kaukaisilla tai syrjäisillä unionin alueilla; suhtautuu myönteisesti komission avoimeen kuulemiseen, joka koskee keskeisten palvelujen valtiontukia; pitää myönteisinä äskettäin hyväksyttyjä suuntaviivoja, jotka koskevat alueellisia valtiontukia; muistuttaa, että tarvitaan etenemissuunnitelma paremmin kohdennettua valtiontukea varten erityisesti yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoamiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään alueellisen arvioinnin covid-19-kriisin sosioekonomisista vaikutuksista valtiontukisääntöjen soveltamisen ja niiden meneillään olevan tarkistusprosessin yhteydessä; katsoo, että tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n saarille ja syrjäisimmille alueille sijoittautuneisiin yrityksiin kohdistuvien vaikutusten analysointiin SEUT 174 ja 349 artiklan määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota aloihin, jotka ovat monen muun teollisuudenalan perusta, sekä unionin kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen arvoketjuun; toteaa jälleen, että on tarpeen edistää teknologioita ja tuotantokäytäntöjä, jotka johtavat ympäristövaikutusten merkittävään vähenemiseen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa mukauttamaan kaikki EU:n kilpailu- ja valtiontukisäännöt pitkän aikavälin yhteiskunnallisiin tavoitteisiin, erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, ottaen huomioon EU:n ilmastositoumukset; pitää valitettavana, että vaikka energialähteiden yhdistelmän määrittely kuuluu edelleen kansalliseen toimivaltaan, useimmat jäsenvaltiot eivät aseta valtiontuen ehdoksi tällaisia tavoitteita; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pitää myönteisenä, että on käynnistetty kuuleminen siitä, miten kilpailupolitiikka voi tukea vihreän kehityksen ohjelmaa ja ottaa paremmin huomioon vihreän ja kestävän tehokkuuden, kun käsitellään valtiontukia, yrityskeskittymien valvontaa ja kilpailuoikeuden rikkomista koskevia sääntöjä; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön konkreettisia kannustimia ja ehtoja hiilestä irtautumisen jatkamiseksi tarkistaessaan suuntaviivoja, jotka koskevat ympäristönsuojelulle ja energia-alalle myönnettävää valtiontukea sekä horisontaalista yhteistyötä koskevia sopimuksia; kehottaa erityisesti antamaan ohjeita polttoainelähteen vaihtamisesta, hybridihankkeista ja sähkön varastoinnista sekä energiatehokkuuteen ja rakennusten kunnostamiseen tehtävistä investoinneista; muistuttaa lisäksi, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen edellyttää toimenpiteitä, joilla puututaan rakennemuutokseen, mukaan lukien hiilialueiden määrittäminen tukialueiksi SEUT 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | panee huolestuneena merkille, että laittoman valtiontuen takaisinperintä on pitkä ja hankala prosessi; korostaa lisäksi, että valtiontukitapausten arviointiprosessin avoimuutta ja jäljitettävyyttä olisi parannettava, kun otetaan huomioon, että tapaukset saattavat hyvinkin olla yhteydessä toisiinsa; |
| --- | --- |

66.

Yrityskeskittymien valvonta, kilpailunrajoitukset ja kartellit

| 67. | kehottaa painokkaasti komissiota valppauteen ja panemaan tinkimättä täytäntöön määräävän aseman väärinkäytön kieltämistä koskevan SEUT 102 artiklan samoin kuin sen yrityskeskittymien valvontamenettelyt, joista säädetään EY:n sulautuma-asetuksessa (18); |
| --- | --- |

67.

| 68. | panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen tarkastella uudelleen vuonna 1997 antamaansa tiedonantoa merkityksellisten markkinoiden määritelmästä (19) komission suorittaman yrityskeskittymiä koskevien sääntöjen ja kilpailusääntöjen soveltamisen valvonnan yhteydessä; kannustaa komissiota ottamaan kilpailuvaikutusten arvioinneissaan tapauskohtaisesti huomioon pidemmän aikavälin vision, joka kattaa globaalin ulottuvuuden ja mahdollisen tulevan kilpailun; korostaa, että aiemmin komission määritelmä merkityksellisistä markkinoista on saattanut olla liian kapea, jotta siinä olisi otettu riittävästi huomioon dynaaminen kilpailu maailmanmarkkinoilla; kehottaa komissiota soveltamaan dynaamisempaa lähestymistapaa ja tekemään innovointikriteereistä asiaan liittyvän markkina-analyysin keskeisen osatekijän tapauksissa, jotka liittyvät yrityskeskittymien valvontaan Euroopassa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota tarkistamaan yrityskeskittymiä koskevia suuntaviivoja, jotta voidaan ottaa huomioon yrityskeskittymiin liittyvät tehokkuushyödyt, mukaan lukien EU:n teollisuuden kilpailukyvyn haaste; pitää tältä osin myönteisenä, että kilpailun pääosaston ensisijaisten tavoitteiden ja strategisen yhteensovittamisen yksikkö voi hyödyntää komission kaikkien pääosastojen asiantuntemusta kilpailun pääosaston suorittamien tutkimusten aikana; katsoo, että komission teollisen ja alakohtaisen strategian taustalla olevaa asiantuntemusta voitaisiin vahvistaa kilpailun pääosaston tutkimusryhmien tukemiseksi, jotta voidaan määrittää korjaustoimenpiteiden toteutettavuus ja seuraukset komission ensisijaisten tavoitteiden osalta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | muistuttaa kehottaneensa komissiota arvioimaan vahingonkorvausdirektiiviä (20), kun kaikissa jäsenvaltioissa on saatu riittävästi kokemusta uusien sääntöjen soveltamisesta, jotta voidaan arvioida mahdollista tarvetta tehdä joitakin muutoksia vahingonkorvauskanteiden täytäntöönpanon tehostamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ottanut käyttöön ”eLeniency”-työkalun; muistuttaa, että digitaalisten markkinoiden nopean kehittämisen myötä kilpailupolitiikan täytäntöönpanossa syntyy uusia haasteita; suosittaa tässä mielessä, että komissio tutkii, miten voidaan puuttua ennakolta erityisesti digitaalimarkkinoihin ja antaa EU:n ja kansallisille kilpailu- ja sääntelyviranomaisille tarvittavat keinot kerätä tietoja nimettömästi, jotta markkinahäiriöt voidaan havaita paremmin ja ajoissa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | huomauttaa, että markkinavoiman väärinkäyttöä ja siihen liittyvää epäoikeudenmukaista toimintaa, kuten laadun heikentämisen tai kiskonnan kaltaisia käytäntöjä, voi esiintyä silloinkin, kun tuotteet tai palvelut toimitetaan veloituksetta; korostaa, että EU:n kuluttajien edut ulottuvat alhaisia hintoja pidemmälle ja että SEUT-sopimuksen periaatteiden mukaisesti niihin kuuluvat myös laatu, innovointi, tuottavuus, kestävyys, ympäristönsuojelu ja reilujen kauppasuhteiden edistäminen; katsoo, että kilpailupolitiikassa olisi otettava paremmin huomioon julkishyödykkeiden arvo ja tietyntyyppiseen tuotantoon liittyvät ulkoisvaikutukset; |
| --- | --- |

72.

| 73. | muistuttaa, että unionin tuomioistuin tulkitsee SEUT:n 101 artiklaa ottaen huomioon perussopimusten eri tavoitteet; viittaa erityisesti asiassa Wouters-tuomioon (21), jossa yleinen etu oli vallitsevassa asemassa, minkä vuoksi kilpailun rajoitukset katsottiin perustelluiksi; kehottaa komissiota muotoilemaan ”haitan teorian”, jonka olisi mentävä hintakeskeisiä lähestymistapoja pitemmälle ja otettava huomioon laajemmat näkökohdat, samalla kun korostetaan suhteellisuusperiaatteen merkitystä, mikä tarkoittaa, että kilpailun rajoitukset eivät saa ylittää sitä, mikä on yleisen edun kannalta välttämätöntä; kehottaa komissiota lisäksi antamaan suuntaviivoja siitä, miten tulkitaan EY:n sulautuma-asetuksen ilmausta ”olennaisesti estää tehokasta kilpailua”; |
| --- | --- |

73.

| 74. | on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että komissio hyödyntää yleisesti ottaen hyvin yrityskeskittymiin ja kilpailuoikeudellisiin menettelyihin liittyviä valvontavaltuuksiaan, vaikka tietyillä aloilla tarvitaan parannuksia; panee erityisesti merkille, että liikevaihdon raja-arvot eivät välttämättä auta havaitsemaan kaikkia tapauksia, joita kilpailuviranomaisten olisi tarkasteltava; kehottaa komissiota siksi harkitsemaan kynnysarvojen tarkistamista osana sen parhaillaan suorittamaa EY:n sulautuma-asetuksen arviointia, jotta otetaan huomioon sellaiset tekijät kuin niiden kuluttajien määrä, joihin on kohdistunut vaikutuksia, ja asiaan liittyvien liiketoimien arvo; kehottaa komissiota lisäksi tarkastelemaan EY:n sulautuma-asetuksen meneillään olevan arvioinnin yhteydessä myös korkeampia keskittymisen tasoja, jotka johtuvat suurten omaisuudenhoitoyhtiöiden horisontaalisesta omistajuudesta, ja harkitsemaan suuntaviivojen antamista SEUT 101 ja 102 artiklan käytöstä tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toteaa, että vaikka tilintarkastustuomioistuin perustellusti huomauttaa, että sakkojen määrä ei mahdollista päätelmiä siitä, ovatko ne tehokkaita pelotteita, se korostaa myös, että mahdollisten sakkojen enimmäismäärä voi rajoittaa pelotevaikutusta ”vakavissa tapauksissa”; huomauttaa tältä osin, että vaikka komission määräämät sakot ovat maailman korkeimpia, lähes kaksi kolmasosaa komission kartellitapauksissa määräämistä sakoista oli vuodesta 2006 lähtien alle 0,99 prosenttia maailmanlaajuisesta vuotuisesta liikevaihdosta ja siten selvästi alle sallitun 10 prosentin ylärajan yrityksen vuotuisesta maailmanlaajuisesta liikevaihdosta (22); kehottaa komissiota arvioimaan sakkojensa pelotevaikutusta ja harkitsemaan mahdollisuutta määrätä vakavissa kartellitapauksissa sakkoja, jotka ovat jopa 40 prosenttia maailmanlaajuisesta vuotuisesta liikevaihdosta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | muistuttaa, että kartellit ovat yksi kilpailuoikeutta vakavimmin rikkovista tekijöistä ja monopolit ovat huolestuttavin markkinoiden keskittymisen muoto; korostaa, että on tärkeää jäljittää laitonta kartellitoimintaa, koska tällaiset kilpailuoikeuden rikkomiset ovat EU:n kansalaisten etujen vastaisia, sillä ne johtavat huomattavasti korkeampiin kustannuksiin kuluttajille ja uhkaavat tukahduttaa innovointia ja laatua; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että kriisitilanteessa jotkin yritykset saattavat tuntea houkutusta järjestellä alan rakenne uudelleen tekemällä niin kutsuttuja ”kriisikartelleja” eli useimpien tai kaikkien kilpailijoiden keskinäisiä sopimuksia tuotannon rajoittamiseksi ja/tai kapasiteetin vähentämiseksi, jotta voidaan lisätä kannattavuutta ja estää markkinoilta poistumista kriisiaikoina; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa tarkastelemaan käytäntöjä, joilla kilpailijoita ostetaan pois markkinoilta, sillä ne saattavat vaarantaa innovoinnin sekä eurooppalaisten startup-yritysten ja pienten yritysten menestyksen; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission aloitteeseen edistää EY:n sulautuma-asetuksen 22 artiklan ”Alankomaiden lausekkeen” laajempaa käyttöä ja alkaa hyväksyä kansallisten kilpailuviranomaisten ilmoituksia yrityskeskittymistä, joita on syytä tarkastella EU:n tasolla; kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen edellä mainittuun artiklaan perustuvaa lausuntopyyntökäytäntöään ja antamaan siihen liittyviä suuntaviivoja samanaikaisesti digimarkkinasäädöksessä säädetyn tiedonantovelvollisuuden kanssa; |
| --- | --- |

78.

Alakohtainen kehitys

| 79. | toistaa olevansa erittäin huolestunut Euroopan maatalous- ja elintarvikeketjun kauaskantoisesta keskittymisestä kuluttajien, pienviljelijöiden, ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden kustannuksella; korostaa, että jalostajien tai ostajien liiallinen voima toimitusketjun loppupäässä johtaa kestämättömään maataloushintojen alentamispaineeseen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pitää tältä osin hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä yritysten välisissä suhteissa maataloustuote- ja elintarvikeketjussa annettua direktiiviä (23) myönteisenä ja tärkeänä ensiaskeleena kohti toimijoiden välisen oikeudenmukaisuuden takaamista, maatalouselintarvikealan käytäntöjen kaksoisstandardien torjumista ja neuvotteluvoiman epätasapainon korjaamista; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti edistymistä direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja edistämään parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa komissiota jatkamaan syvällistä analyysiään ostoliittoutumien laajuudesta ja vaikutuksista ja kiinnittämään siinä erityistä huomiota reilun kilpailun ja suuremman avoimuuden takaamiseen valintamyymälöiden ja hypermarketketjujen kaupallisissa menettelyissä erityisesti silloin, kun tällaiset menettelyt vaikuttavat tuotemerkin arvoon ja tuotevalikoimaan tai rajoittavat innovointia tai hintojen vertailtavuutta, jotta varmistetaan, että viljelijät saavat tuotteilleen oikeudenmukaiset ehdot ja hinnat; pitää tältä osin valitettavana, että tappiollista myyntiä ei ole kielletty EU:n tasolla; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kiinnittää huomion viljelijöiden yhä kasvaviin protesteihin ja panee merkille, että yksi heidän huolenaiheistaan on vapaakauppasopimusten kumuloituva vaikutus EU:n maatalouselintarvikealaan; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota kaikkiin EU:n ulkopuolisten maiden kilpailunvastaisiin käytäntöihin, jotka saattavat aiheuttaa haittaa EU:n maatalousalalle ja viljelijöille, kun otetaan huomioon erot sosiaali-, terveys-, työ- ja ympäristönormeissa sekä eläinten hyvinvointia koskevissa normeissa EU:n ulkopuolella; kehottaa soveltamaan maataloustuotteisiin vastavuoroisuuden ja sääntöjen noudattamisen periaatteita tulevissa sekä käynnissä olevissa kauppaneuvotteluissa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toteaa, että verotus kuuluu pääasiassa kansalliseen toimivaltaan, on riippuvaista hallitusten ja parlamenttien poliittisista näkemyksistä ja toimista sekä perustuu finanssipolitiikkaan ja julkista taloutta koskeviin poliittisiin pyrkimyksiin; pitää myönteisenä, että komissio on tarkkana valvoessaan valtiontukisääntöjen täytäntöönpanoa verotuksen alalla; muistuttaa, että valikoiva verotuksellinen valtiontuki voi luoda epätasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja että aggressiivinen verosuunnittelu ei ainoastaan vahingoita reilua kilpailua vaan myös heikentää yleisesti sosiaalijärjestelmien moitteetonta toimintaa; korostaa, että on tärkeää uudistaa nykyistä verotusjärjestelmää, jotta varmistetaan, että verot maksetaan siellä, missä arvoa syntyy; kehottaa komissiota tältä osin tarkastelemaan valtiontukea koskevia suuntaviivojaan, jotta voidaan arvioida, mitkä verotukselliset valtiontukitoimet vääristävät kilpailua; |
| --- | --- |

83.

| 84. | panee huolestuneena merkille televiestinnän ja erittäin nopeiden internetyhteyksien hajanaisuuden ja vaihtelevuuden sekä jäsenvaltioiden välillä että maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä kaikkialla Euroopassa; muistuttaa, että kuilun kuromiseksi umpeen tarvitaan tervettä kilpailua; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa kriittistä tilannetta unionin vieraanvaraisuusalalla, joka on ollut taloudellisesta ja rahoituksellisesta näkökulmasta kaikkein vaikeimmassa tilanteessa koko meneillään olevan kriisin ajan; pitää tässä yhteydessä myönteisenä tälle alalle suunnattua valtiontukea; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa komissiota kulutusluottodirektiivin (24) uudelleentarkastelun yhteydessä varmistamaan asianmukaisen kuluttajansuojan kulutusluottojen alalla myös edistämällä toimijoiden välistä tehokasta kilpailua sekä helpottamalla saatavuutta; vaatii tässä yhteydessä kuluttajille mahdollisuutta vertailla paremmin tarjouksia siten, että lisätään avoimuutta muun muassa erottamalla luoton takaisinmaksuun liittyvät välittömät kustannukset välillisistä kustannuksista, kuten kolmansien osapuolten palveluista perittävistä maksuista ja veroista, joita ei palauteta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on huolestunut siitä, että valtiollinen öljy-yhtiö on ostanut johtavan lehtiyhtiön, joka omistaa 20 johtavaa alueellista sanomalehteä, 120 viikkolehteä ja 500 verkkoportaalia (25) kyseisessä jäsenvaltiossa; kehottaa jälleen komissiota tekemään tutkimuksen tiedotusvälineiden omistajuuden keskittymisestä Euroopassa tilanteessa, jossa monikansalliset yritykset ostavat eurooppalaisia mediapalvelujen tarjoajia; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille sekä jäsenvaltioiden kansallisille ja tarvittaessa alueellisille kilpailuviranomaisille. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy_ FI.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdfl

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  GroupMWorldwide, Inc.,”This Year Next Year: The End-Of-Year Forecasts December 2020”. https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  Statista-tutkimus ”Google, Amazon, Facebook, Apple, and Microsoft (GAFAM)”, artikkeli (2020), https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5. huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15. toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

(11)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

(13)  Tuomio 15. heinäkuuta 2020, Irlanti ym. v. komissio, T-778/16 ja T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1, annettu 11. joulukuuta 2018, jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten täytäntöönpanovalmiuksien parantamiseksi ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi (EUVL L 11, 14.1.2019, s. 3).

(15)  Komission tiedonanto neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ja komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 mukaan hyväksyttävistä korjaustoimenpiteistä (EUVL C 267, 22.10.2008, s. 1).

(16)  Tuomio 23. syyskuuta 2019, Google v. komissio, T-604/18, EU:T:2019:743.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

(19)  EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/104/EU, annettu 26. marraskuuta 2014, tietyistä säännöistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kilpailuoikeuden säännösten rikkomisen johdosta kansallisen lainsäädännön nojalla nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin (EUVL L 349, 5.12.2014, s. 1).

(21)  Tuomio 19. helmikuuta 2002, J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh ja Price Waterhouse Belastingadviseurs BV v. Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy_ FI.pdf

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/633, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä yritysten välisissä suhteissa maataloustuote- ja elintarvikeketjussa (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 59).

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/48/EY, annettu 23. huhtikuuta 2008, kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3 ja 9, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3 ja 9,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti tavoitteen 5, joka koskee sukupuolten tasa-arvon saavuttamista ja naisten elinolojen parantamista vuoteen 2030 mennessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti tavoitteen 5, joka koskee sukupuolten tasa-arvon saavuttamista ja naisten elinolojen parantamista vuoteen 2030 mennessä (2),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen peruskirjan naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta paikallishallinnossa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen peruskirjan naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta paikallishallinnossa (3),

| — | ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 79/7/ETY (4), direktiivi 86/613/ETY (5), direktiivi 92/85/ETY (6), direktiivi 2004/113/EY (7), direktiivi 2006/54/EY (8), direktiivi 2010/18/EU (9) ja direktiivi 2010/41/EU (10)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 79/7/ETY (4), direktiivi 86/613/ETY (5), direktiivi 92/85/ETY (6), direktiivi 2004/113/EY (7), direktiivi 2006/54/EY (8), direktiivi 2010/18/EU (9) ja direktiivi 2010/41/EU (10)),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (11),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (12),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (13),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (14),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (15),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen sukupuolinäkökohdista alueellisessa koheesiopolitiikassa ”Gender in regional cohesion policy” (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen sukupuolinäkökohdista alueellisessa koheesiopolitiikassa ”Gender in regional cohesion policy” (16),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämisestä mielenterveyspalveluissa ja kliinisessä tutkimuksessa (17),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (18),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (19),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (20),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (21),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisista, sukupuolten tasa-arvosta ja ilmasto-oikeudenmukaisuudesta (22),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (23),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (24),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (25),

| — | ottaa huomioon EIGE:n 10. huhtikuuta 2019 julkaiseman tutkimuksen ”Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework” (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIGE:n 10. huhtikuuta 2019 julkaiseman tutkimuksen ”Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework” (26),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetun naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon ”The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2018 annetun naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon ”The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (27),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (28),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (29),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (vuoden 2019 kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa) (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2019 Report on equality between women and men in the EU” (vuoden 2019 kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa) (SWD(2019)0101) (30),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (31),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys” (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys” (32),

| — | ottaa huomioon OECD:n 10. joulukuuta 2019 julkaiseman raportin ”The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n 10. joulukuuta 2019 julkaiseman raportin ”The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (33),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (34),

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston 19. helmikuuta 2019 julkaiseman tutkimuksen unionin koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta ”Gender Dimension of the EU Cohesion Policy” (35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston 19. helmikuuta 2019 julkaiseman tutkimuksen unionin koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuudesta ”Gender Dimension of the EU Cohesion Policy” (35),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (36), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (36),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (37), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (37),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun sukupuolten tasa-arvoon kohdistuvia koronaviruspandemian vaikutuksia koskevan komission tietokoosteen ”Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality” (38), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun sukupuolten tasa-arvoon kohdistuvia koronaviruspandemian vaikutuksia koskevan komission tietokoosteen ”Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality” (38),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 julkaistun kansallisia vähemmistöjä ja covid-19-pandemian vaikutuksia koskevan Euroopan neuvoston tiedonannon ”National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 julkaistun kansallisia vähemmistöjä ja covid-19-pandemian vaikutuksia koskevan Euroopan neuvoston tiedonannon ”National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated”,

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission keskusteluasiakirjan 129 ”Gender Smart Financing Investing In & With Women: Opportunities for Europe” (39), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission keskusteluasiakirjan 129 ”Gender Smart Financing Investing In & With Women: Opportunities for Europe” (39),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565),

| — | ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 julkaistun EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin (40), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 julkaistun EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin (40),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0154/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0154/2021),

| A. | toteaa, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon periaate on yksi EU:n perusarvoista, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; katsoo, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen olisi siksi pantava täytäntöön ja integroitava horisontaalisena periaatteena kaikkeen EU:n toimintaan, toimenpiteisiin, toimiin, ohjelmiin ja EU:n rahoittamiin hankkeisiin ja toimintapolitiikkoihin, myös koheesiopolitiikkaan; katsoo, että tarvitaan lisätoimia naisten kohtaaman syrjinnän ja eriarvoisuuden moninaisiin muotoihin puuttumiseksi; toteaa, että vuosiksi 2014–2020 annetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (41) 7 artiklan mukaan miesten ja naisten tasa-arvo ja sukupuolinäkökohtien integrointi on otettava huomioon ja niitä on edistettävä ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa, myös ohjelmien seurannassa, raportoinnissa ja arvioinnissa; ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvon puolesta taistelleiden edelläkävijöiden ponnistelut, rohkeuden ja johtajuuden yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi kaikkialla maailmassa ja erityisesti siellä, missä yhä esiintyy tällaista eriarvoisuutta sekä naisten vainoamista ja heidän oikeuksiensa loukkaamista pelkästään heidän sukupuolensa perusteella; katsoo, että meidän on oltava Euroopan kansalaisina ylpeitä siitä, että olemme saavuttaneet miehille ja naisille oikeuksia ja velvollisuuksia, vapauksia ja mahdollisuuksia, ja ottaa huomioon, että nykyisin naiset johtavat eräitä tärkeimmistä instituutioista ja toimivat eräissä näkyvimmistä poliittisista tehtävistä Euroopassa; katsoo, että nämä myönteiset esimerkit auttavat puuttumaan olemassa oleviin stereotypioihin ja edistämään roolimalleja; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon periaate on yksi EU:n perusarvoista, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; katsoo, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen olisi siksi pantava täytäntöön ja integroitava horisontaalisena periaatteena kaikkeen EU:n toimintaan, toimenpiteisiin, toimiin, ohjelmiin ja EU:n rahoittamiin hankkeisiin ja toimintapolitiikkoihin, myös koheesiopolitiikkaan; katsoo, että tarvitaan lisätoimia naisten kohtaaman syrjinnän ja eriarvoisuuden moninaisiin muotoihin puuttumiseksi; toteaa, että vuosiksi 2014–2020 annetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (41) 7 artiklan mukaan miesten ja naisten tasa-arvo ja sukupuolinäkökohtien integrointi on otettava huomioon ja niitä on edistettävä ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa, myös ohjelmien seurannassa, raportoinnissa ja arvioinnissa; ottaa huomioon miesten ja naisten tasa-arvon puolesta taistelleiden edelläkävijöiden ponnistelut, rohkeuden ja johtajuuden yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi kaikkialla maailmassa ja erityisesti siellä, missä yhä esiintyy tällaista eriarvoisuutta sekä naisten vainoamista ja heidän oikeuksiensa loukkaamista pelkästään heidän sukupuolensa perusteella; katsoo, että meidän on oltava Euroopan kansalaisina ylpeitä siitä, että olemme saavuttaneet miehille ja naisille oikeuksia ja velvollisuuksia, vapauksia ja mahdollisuuksia, ja ottaa huomioon, että nykyisin naiset johtavat eräitä tärkeimmistä instituutioista ja toimivat eräissä näkyvimmistä poliittisista tehtävistä Euroopassa; katsoo, että nämä myönteiset esimerkit auttavat puuttumaan olemassa oleviin stereotypioihin ja edistämään roolimalleja;

| B. | toteaa, että koheesiopolitiikassa puututaan eri alueiden välisiin eroihin ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyteen, jotta voidaan edistää unionin yleistä sopusointuista kehitystä pyrkimyksenä saavuttaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, jonka olennainen osa on sukupuolten tasa-arvo; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on osoittanut merkityksensä, sillä sen avulla on edistytty huomattavasti kohti kansalaisten välistä tasa-arvoa ja alueellista tasapainoa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että koheesiopolitiikassa puututaan eri alueiden välisiin eroihin ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyteen, jotta voidaan edistää unionin yleistä sopusointuista kehitystä pyrkimyksenä saavuttaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, jonka olennainen osa on sukupuolten tasa-arvo; ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on osoittanut merkityksensä, sillä sen avulla on edistytty huomattavasti kohti kansalaisten välistä tasa-arvoa ja alueellista tasapainoa;

| C. | katsoo, että koheesiopolitiikka on tärkeä väline paitsi kansalaisten tasa-arvon, kestävän kehityksen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen aktiiviseksi ja tehokkaaksi tukemiseksi, myös syrjinnästä yhä kärsiviin ryhmiin vaikuttavien erojen, mukaan lukien seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvät erot, vähentämiseksi; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen on kaikkien koheesiopolitiikan rahastojen horisontaalinen tavoite; katsoo myös, että rakennerahastot ovat erittäin tärkeä voimavara, jolla tuetaan jäsenvaltioita sukupuolten tasa-arvon alalla edistymisessä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että koheesiopolitiikka on tärkeä väline paitsi kansalaisten tasa-arvon, kestävän kehityksen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen aktiiviseksi ja tehokkaaksi tukemiseksi, myös syrjinnästä yhä kärsiviin ryhmiin vaikuttavien erojen, mukaan lukien seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvät erot, vähentämiseksi; katsoo, että sukupuolten tasa-arvon edistäminen on kaikkien koheesiopolitiikan rahastojen horisontaalinen tavoite; katsoo myös, että rakennerahastot ovat erittäin tärkeä voimavara, jolla tuetaan jäsenvaltioita sukupuolten tasa-arvon alalla edistymisessä;

| D. | ottaa huomioon, että muun muassa sukupuolten tasa-arvon, miesten ja naisten, alueiden tai sukupolvien välisen tasa-arvon saavuttaminen on avainasemassa paikallisten ja alueellisten erojen sekä taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämisessä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen alueiden pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja oikeudenmukaisen, osallistavan ja kestävän kehityksen varmistamisessa; ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvo on edistynyt viime vuosikymmeninä ja että sukupuolten tasa-arvo on parantunut horisontaalisesti EU:ssa monilta osin; ottaa huomioon, että naisten aliedustus työmarkkinoilla ja käytettävissä olevat indikaattorit osoittavat edelleen vertikaalista ja horisontaalista segmentoitumista työmarkkinoilla sekä sosioekonomisilla ja poliittisilla aloilla; toteaa, että jo Rooman sopimukseen sisältyi periaate, jonka mukaan samanarvoisesta työstä on maksettava sama palkka, ja ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla voidaan edistää taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edellytyksiä, joista on hyötyä myös palkkaeron kaventamisessa edelleen ja naisten työmarkkinoille osallistumisen lisäämisessä; ottaa huomioon, että EIGEn mukaan sukupuolten tasa-arvon tehokkaalla edistämisellä olisi voimakkaita ja myönteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, kuten EU:n asukasta kohden lasketun BKT:n kasvu, miljoonien lisätyöpaikkojen syntyminen ja jäsenvaltioiden BKT:n kasvu; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että muun muassa sukupuolten tasa-arvon, miesten ja naisten, alueiden tai sukupolvien välisen tasa-arvon saavuttaminen on avainasemassa paikallisten ja alueellisten erojen sekä taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämisessä EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen alueiden pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja oikeudenmukaisen, osallistavan ja kestävän kehityksen varmistamisessa; ottaa huomioon, että miesten ja naisten tasa-arvo on edistynyt viime vuosikymmeninä ja että sukupuolten tasa-arvo on parantunut horisontaalisesti EU:ssa monilta osin; ottaa huomioon, että naisten aliedustus työmarkkinoilla ja käytettävissä olevat indikaattorit osoittavat edelleen vertikaalista ja horisontaalista segmentoitumista työmarkkinoilla sekä sosioekonomisilla ja poliittisilla aloilla; toteaa, että jo Rooman sopimukseen sisältyi periaate, jonka mukaan samanarvoisesta työstä on maksettava sama palkka, ja ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla voidaan edistää taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edellytyksiä, joista on hyötyä myös palkkaeron kaventamisessa edelleen ja naisten työmarkkinoille osallistumisen lisäämisessä; ottaa huomioon, että EIGEn mukaan sukupuolten tasa-arvon tehokkaalla edistämisellä olisi voimakkaita ja myönteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, kuten EU:n asukasta kohden lasketun BKT:n kasvu, miljoonien lisätyöpaikkojen syntyminen ja jäsenvaltioiden BKT:n kasvu;

| E. | toteaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi parhaillaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista EU:n talousarviossa; toteaa, että tämä tarkastuskertomus, joka on määrä julkaista vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä, antaa hyödyllistä tietoa sukupuoliulottuvuuden täytäntöönpanosta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisissa koheesiopolitiikan toimissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi parhaillaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista EU:n talousarviossa; toteaa, että tämä tarkastuskertomus, joka on määrä julkaista vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä, antaa hyödyllistä tietoa sukupuoliulottuvuuden täytäntöönpanosta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisissa koheesiopolitiikan toimissa;

| F. | toteaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 tärkeimpiä asioita, joihin sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi koheesiopolitiikan avulla on puututtu, olivat muun muassa kumppanuussopimusten ja toimintaohjelmien (joilla edistetään yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita) virallisten julkilausumien ja niiden tosiasiallisen täytäntöönpanon välinen kuilu sekä melko heikko poliittinen sitoutuminen tällä alalla; toteaa, että kumppanuussopimusten ja toimintaohjelmien mukaan niissä noudatetaan ja niillä edistetään yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita; katsoo, että lisätoimia tarvitaan edelleen naisten osallistumiseksi koheesiopolitiikan kaikkiin vaiheisiin, erityisesti ohjelmien ja päätöksentekoprosessien kehittämiseen sekä valittujen hankkeiden täytäntöönpanoon; toteaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 sukupuoleen liittyviä kysymyksiä on käsitelty pääasiassa Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimenpideohjelmissa; toteaa, että samaan aikaan Euroopan alue- ja kehitysrahasto (EAKR) on edistänyt sukupuolten tasa-arvoa vain hyvin rajoitetusti; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 tärkeimpiä asioita, joihin sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi koheesiopolitiikan avulla on puututtu, olivat muun muassa kumppanuussopimusten ja toimintaohjelmien (joilla edistetään yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita) virallisten julkilausumien ja niiden tosiasiallisen täytäntöönpanon välinen kuilu sekä melko heikko poliittinen sitoutuminen tällä alalla; toteaa, että kumppanuussopimusten ja toimintaohjelmien mukaan niissä noudatetaan ja niillä edistetään yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita; katsoo, että lisätoimia tarvitaan edelleen naisten osallistumiseksi koheesiopolitiikan kaikkiin vaiheisiin, erityisesti ohjelmien ja päätöksentekoprosessien kehittämiseen sekä valittujen hankkeiden täytäntöönpanoon; toteaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 sukupuoleen liittyviä kysymyksiä on käsitelty pääasiassa Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimenpideohjelmissa; toteaa, että samaan aikaan Euroopan alue- ja kehitysrahasto (EAKR) on edistänyt sukupuolten tasa-arvoa vain hyvin rajoitetusti;

| G. | ottaa huomioon, että luotettaviin ja todennettuihin lähteisiin ja sukupuolen kannalta merkityksellisiin indikaattoreihin perustuvat sukupuolen mukaan eritellyt tiedot ovat olennaisen tärkeitä, jotta tietyt alat tai alueet voivat käyttää EU:n tukea tehokkaasti paikallisen eriarvoisuustilanteen pohjalta, jotta voidaan parantaa päätöksentekoprosessia ja jotta voidaan arvioida sellaisten koheesiopolitiikan suorien ja epäsuorien toimien tuloksia, joilla pyritään edistämään toimia edellyttävien mahdollisten eriarvoisuuksien tai epäoikeudenmukaisuuden tunnistamista ja kehittämään tehokkaita politiikkatoimia yhtäläisten oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että luotettaviin ja todennettuihin lähteisiin ja sukupuolen kannalta merkityksellisiin indikaattoreihin perustuvat sukupuolen mukaan eritellyt tiedot ovat olennaisen tärkeitä, jotta tietyt alat tai alueet voivat käyttää EU:n tukea tehokkaasti paikallisen eriarvoisuustilanteen pohjalta, jotta voidaan parantaa päätöksentekoprosessia ja jotta voidaan arvioida sellaisten koheesiopolitiikan suorien ja epäsuorien toimien tuloksia, joilla pyritään edistämään toimia edellyttävien mahdollisten eriarvoisuuksien tai epäoikeudenmukaisuuden tunnistamista ja kehittämään tehokkaita politiikkatoimia yhtäläisten oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi kansalaisten keskuudessa;

| H. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva politiikka ei ole johdonmukaista ja että vielä ei ole olemassa yhtenäistä järjestelmää sen edistämiseksi, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ymmärrettäisiin ja pantaisiin täytäntöön yhdenmukaisella tavalla EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva politiikka ei ole johdonmukaista ja että vielä ei ole olemassa yhtenäistä järjestelmää sen edistämiseksi, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ymmärrettäisiin ja pantaisiin täytäntöön yhdenmukaisella tavalla EU:n toimielimissä;

| I. | ottaa huomioon, että pandemian kaikkia taloudellisia, sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia ei vielä tiedetä; toteaa, että alustavien tutkimusten mukaan covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevaa miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta erityisesti, kun kyse on palkattoman hoitotyön ja työ- ja yksityiselämän välisen epätasapainon sekä perheväkivallan lisääntymisestä, mikä vaikuttaa suhteettomasti erityisesti syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluviin tyttöihin ja naisiin; ottaa huomioon, että tämä johtuu myös siitä, että usein naisia työskentelee enemmistönä aloilla, jotka ovat alttiita pandemialle, kuten opetus- tai terveydenhuoltoala; toteaa, että koheesiopolitiikassa ja erityisesti tulevassa ESR plussassa olisi otettava tämä huomioon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pandemian kaikkia taloudellisia, sosiaalisia ja työllisyysvaikutuksia ei vielä tiedetä; toteaa, että alustavien tutkimusten mukaan covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevaa miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta erityisesti, kun kyse on palkattoman hoitotyön ja työ- ja yksityiselämän välisen epätasapainon sekä perheväkivallan lisääntymisestä, mikä vaikuttaa suhteettomasti erityisesti syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluviin tyttöihin ja naisiin; ottaa huomioon, että tämä johtuu myös siitä, että usein naisia työskentelee enemmistönä aloilla, jotka ovat alttiita pandemialle, kuten opetus- tai terveydenhuoltoala; toteaa, että koheesiopolitiikassa ja erityisesti tulevassa ESR plussassa olisi otettava tämä huomioon;

| J. | toteaa, että EU:n elpymisrahastosta tuetaan aloja, joita kriisi on koetellut syvästi; toteaa, että vaikutukset koko eurooppalaiseen yhteiskuntaan vaikuttavat pitkällä aikavälillä kaikkien kansalaisten koulutukseen, työllistettävyyteen ja tulevaisuuteen ja että olisi annettava kiitosta EU:n toimielinten nopeista toimista ja halukkuudesta tukea eurooppalaista yhteiskuntaa; toteaa, että EU:n elpymisrahaston yleisenä painopisteenä ovat ensisijaisesti miesvaltaiset alat, mikä saattaa mahdollisesti lisätä miesten ja naisten eriarvoisuutta työelämässä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n elpymisrahastosta tuetaan aloja, joita kriisi on koetellut syvästi; toteaa, että vaikutukset koko eurooppalaiseen yhteiskuntaan vaikuttavat pitkällä aikavälillä kaikkien kansalaisten koulutukseen, työllistettävyyteen ja tulevaisuuteen ja että olisi annettava kiitosta EU:n toimielinten nopeista toimista ja halukkuudesta tukea eurooppalaista yhteiskuntaa; toteaa, että EU:n elpymisrahaston yleisenä painopisteenä ovat ensisijaisesti miesvaltaiset alat, mikä saattaa mahdollisesti lisätä miesten ja naisten eriarvoisuutta työelämässä;

| K. | toteaa, että naisten ja miesten resurssit, tarpeet ja mieltymykset eivät ole samat; toteaa, että monilla politiikan aloilla otetaan huomioon ainoastaan miesten näkökulma; toteaa, että naiset ja miehet kokevat usein palvelut ja infrastruktuurit eri tavoin ja että naisten ja miesten prioriteetit eivät peruspalvelujen osalta läheskään aina ole samat; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että naisten ja miesten resurssit, tarpeet ja mieltymykset eivät ole samat; toteaa, että monilla politiikan aloilla otetaan huomioon ainoastaan miesten näkökulma; toteaa, että naiset ja miehet kokevat usein palvelut ja infrastruktuurit eri tavoin ja että naisten ja miesten prioriteetit eivät peruspalvelujen osalta läheskään aina ole samat;

| L. | toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset ovat alueiden talouksien selkäranka; toteaa, että tasa-arvon, työ- ja yksityiselämän tasapainon, osallistavan palkkauksen ja samapalkkaisuuden edistäminen mahdollistaa sukupuolten tasa-arvon pk-yrityksissä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset ovat alueiden talouksien selkäranka; toteaa, että tasa-arvon, työ- ja yksityiselämän tasapainon, osallistavan palkkauksen ja samapalkkaisuuden edistäminen mahdollistaa sukupuolten tasa-arvon pk-yrityksissä;

| M. | ottaa huomioon, että monet investoinnit vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavoin, minkä vuoksi investointeihin on sovellettava sukupuolten tasa-arvoa koskevaa näkökulmaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että monet investoinnit vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavoin, minkä vuoksi investointeihin on sovellettava sukupuolten tasa-arvoa koskevaa näkökulmaa;

Koheesiopolitiikan rooli sukupuolten tasa-arvon edistämisessä sosioekonomisen kasvun ja kestävän kehityksen tukemiseksi

| 1. | korostaa koheesiopolitiikan merkitystä ihmisten ja alueiden välisen tasa-arvon, myös sukupuolten tasa-arvon, edistämisessä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n strategian täytäntöönpanossa, mukaan lukien sen sukupuoleen liittyvät terveysprioriteetit, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet; muistuttaa, että kaikkien toimintapoliittisten tavoitteiden täytäntöönpanoon on osoitettava asianmukaiset, riittävät ja kestävät resurssit; suosittaa, että jäsenvaltiot ottavat huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskevat toimenpiteet laatiessaan ja hyväksyessään ohjelmia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on vahvasti sitä mieltä, että sukupuolten tasa-arvoa käsitellään edelleen pääasiassa yleisesti ja vain ESR:n toiminta-aloilla ja kontekstianalyysin ja ohjelmasuunnittelun vaiheessa, ja katsoo, että siihen olisi kiinnitettävä enemmän ja säännöllisesti huomiota täytäntöönpano-, seuranta- ja arviointivaiheissa; muistuttaa, että jokaisessa ohjelmavaiheessa on määritettävä sukupuolten tasa-arvoa ja kestävää kehitystä edistävät painopistealueet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo vakaasti, että EU:n säännöt olisi laadittava selkeällä ja yksiselitteisellä tavalla, joka helpottaa niiden soveltamista kansalaisten hyödyksi, myös sukupuolten tasa-arvon sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon osalta; korostaa, että sopivien resurssien puute on merkittävä syrjinnän syy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että tarvitaan vahvaa poliittista sitoutumista sukupuolten oikeudellisen tasa-arvon puolustamiseen koko väestölle sekä oikeudenmukaiselle, osallistavalle ja kestävälle talouskasvulle ja alueelliselle kehitykselle; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää varmistaa hyvä työ- ja yksityiselämän tasapaino, jotta voidaan vähentää naisiin perhevapaiden aikana kohdistuvaa painetta; korostaa siksi, että EU:n on vahvistettava työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevaa strategiaa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa sukupuolten tasa-arvoa, kansallisia suuntaviivoja ja sukupuolivaikutusten seurannan teknistä tukea koskevan koordinoidun, kaikilla EU:n virallisilla kielillä saatavilla olevan hallintokehyksen merkitystä ja sitä, että EU:n tason tiukka valvonta on tärkeää ohjelmien hyväksymisen jälkeen; pyytää myös ottamaan huomioon elpymissuunnitelmasta johtuvien kansallisten suunnitelmien yhteyden näiden ohjelmien taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevien tavoitteiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kansallisella ja alueellisella tasolla tarvitaan tasa-arvoa koskevaa strategiaa, jolla on selkeät tavoitteet, ja tietoisuutta lisääviä ohjelmia, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvon sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen myönteisiä vaikutuksia sosioekonomiseen kasvuun ja kestävään kehitykseen kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää tarpeellisena vahvistaa hallintoviranomaisten ja täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden osaamista sekä kehittää edelleen niiden kouluttamista ja valmiuksien lisäämistä rakennerahastojen sukupuoliulottuvuuteen liittyvissä asioissa, ja katsoo, että on vastattava tarpeeseen luoda koordinoituja seurantastrategioita ja yhtenäisiä menetelmiä ja arviointijärjestelmiä hyödyllisten tietojen hallinnoinnin ja erittelyn osalta mahdollisen kansalaisten välisen eriarvoisuuden havaitsemista varten; korostaa, että on tärkeää arvioida koulutuksen tuloksia, jotta voidaan arvioida sen tehokkuutta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanon parantamisessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tähdentää, että on tärkeää noudattaa kumppanuusperiaatetta koheesiopolitiikan kansallisissa ohjelmissa; kehottaa jäsenvaltioita kumppanuusperiaatteen yhteydessä ja kumppanuussopimusta laadittaessa koordinoimaan toimintaa tiiviisti paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, talouselämän osapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja tiedemaailman kanssa monialaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon tehokkaan tasa-arvopolitiikan haasteet paikallisella ja alueellisella tasolla, ja kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan kampanjoita tasa-arvopolitiikan edistämiseksi erityisesti työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, sukupuolistereotypioiden poistamisen uravalinnoissa ja naisten taloudellisen riippumattomuuden parantamisen aloilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että ohjelmien sidosryhmillä ja seurantakomiteoilla olisi oltava selvemmät ohjelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta koskevat indikaattorit, kun kyse on sukupuolinäkökulman huomioimisesta konkreettisissa hankkeissa ja erityisesti EAKR:n toimissa; katsoo, että tätä kysymystä käsitteleviä suuntaviivoja, koulutusohjelmia ja konkreettisia esimerkkejä hyvistä käytännöistä tähän kysymykseen puuttumiseksi on edelleen rajallisesti; korostaa tässä yhteydessä EAKR:n/koheesiorahaston mahdollisuuksia kuroa umpeen naisten yhä kohtaama kuilu painottaen erityisesti naisyrittäjyyttä ja digitaalialaa, sillä naisten osuus Euroopan unionin itsenäisistä ammatinharjoittajista on vain 34,4 prosenttia ja kasvuyrittäjistä 30 prosenttia; kehottaa neuvostoa pääsemään sopimukseen julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamista koskevasta direktiiviehdotuksesta (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi), koska se on erittäin tärkeä väline sukupuolten välisen tasapainon lisäämiseksi taloutta koskevassa korkeimman tason päätöksenteossa; kehottaa kohdentamaan osan koheesiopolitiikan varoista köyhien naisten, köyhyysvaarassa olevien naisten, yksinhuoltajaäitien, vammaisten naisten ja väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten tukemiseen; kehottaa jäsenvaltioita ja niiden viranomaisia toteuttamaan tällaisia ohjelmia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että kaikkien koheesiopolitiikan puitteissa toteutettavien ohjelmien valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa olisi varmistettava sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, myös toteuttamalla tarvittaessa ja soveltuvin osin positiivisia erityistoimia, ilman sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää; korostaa, että toimissa, joilla pyritään kuromaan umpeen sukupuolten välinen kuilu koheesiopolitiikan puitteissa, olisi myös omaksuttava intersektionaalinen lähestymistapa; katsoo, että toimintapoliittisen syklin eri vaiheissa toimivien asiantuntijaryhmien kokoonpanojen olisi oltava sukupuolijakaumaltaan tasapuolisia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja niiden asiaankuuluvia viranomaisia noudattamaan oikeusvaltion periaatteita, mukaan lukien syrjimättömyyden periaate ja perusoikeuksien kunnioittaminen, kun ne tekevät päätöksiä rahoituksen osoittamisesta ohjelmia tai alueita varten, ja seuraamaan, tutkimaan ja ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin, jos näitä periaatteita on loukattu, ja varmistamaan aina lopullisten edunsaajien suojelun; katsoo, että koheesiopolitiikan edunsaajien ei pitäisi soveltaa syrjivää politiikkaa etenkään syrjinnästä yhä kärsiviä ryhmiä, kuten hlbti-yhteisöä, kohtaan; kannustaa hylkäämään hakemukset mahdollisilta edunsaajilta, myös alue- tai paikallisviranomaisilta, jotka ovat hyväksyneet hlbti-yhteisön jäseniä syrjiviä politiikkoja, kuten julistaneet alueita hlbti-vapaiksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta parantaa koheesio- ja elvytysrahastojen ja muiden olemassa olevien ohjelmien välistä synergiaa, mukaan lukien ohjelmat, joilla pyritään parantamaan naisten työoloja muun muassa torjumalla sukupuolten välisiä palkkaeroja ja epävarmoja työsuhteita, investoimalla hoitolaitoksiin, torjumalla ja ehkäisemällä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja varmistamalla seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille taakan, joka kohdistuu naisiin tärkeimpinä hoivaajina virallisissa ja epävirallisissa ympäristöissä, ja sen yhteiskunnallisen arvon erityisesti covid-19-kriisin aikana; toteaa, että noin 80 prosenttia kaikesta EU:n hoivatyöstä on usein palkatonta omaishoitamista, jonka tekijöistä 75 prosenttia on naisia; toteaa tämän vuoksi, että koheesiopolitiikalla on ratkaiseva rooli hoivapalveluihin kohdistettavien riittävien investointien takaamisessa; kehottaa jäsenvaltioita priorisoimaan koheesiopolitiikan puitteissa käytettävissä olevia varoja hoito- ja hoivatyön alalla siten, että voidaan vastata paitsi kasvavaan hoivainfrastruktuurin kysyntään myös puuttua tehokkaasti sukupuolten välisiin eroihin työllisyydessä ja eroista johtuviin palkka- ja eläke-eroihin sekä työmarkkinoiden eriytymiseen kyseisen alan työolojen ja -ehtojen parantamiseksi ja varmistaa sama palkka samasta työstä, torjua epävirallisia ja epävarmoja työpaikkoja ja luoda uusia laadukkaita työpaikkoja ja tukea hoivatalouteen siirtymistä; pyytää sen vuoksi komissiota ehdottamaan Euroopan laajuista sopimusta, jolla tuettaisiin tällaista siirtymää; korostaa lisäksi, että on investoitava naisten sosioekonomiseen suojeluun, koska naiset tekevät suurimman osan palkattomasta hoitotyöstä ja heillä on usein hyvin heikko sosiaaliturva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on ratkaistava vakava digitaalinen kuilu ja että digitalisaatioon, digitaaliseen innovointiin ja digitaaliseen liitettävyyteen on investoitava enemmän; korostaa, että koheesiopolitiikalla on tuettava naisten ja miesten yhtäläisiä koulutus- ja työllisyysmahdollisuuksia ja toteutettava positiivisia erityistoimia, jotta voidaan kuroa umpeen sukupuolten välistä digitaalista kuilua ja tukea oikeudenmukaista vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta sekä samalla suojella työntekijöitä, joihin siirtymät vaikuttavat, esimerkiksi lisäämällä naisten osuutta STEM-aineiden opiskelijoissa sekä heidän osallisuuttaan aloilla, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä ympäristösiirtymän kannalta, kuten energiakysymyksen alalla; toteaa, että innovointi on keskeinen tekijä kestävän kehityksen ja vihreiden työpaikkojen edistämisessä EU:ssa ja että räätälöidyt strategiat voivat antaa kullekin alueelle mahdollisuuden tunnistaa ja kehittää omia kilpailuetujaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa koheesiopolitiikan keskeistä roolia laadukkaisiin julkisiin palveluihin ja sosiaaliseen infrastruktuuriin investoimisessa, terveydenhuolto mukaan luettuna, jotta voidaan torjua erilaista epätasa-arvoa, erityisesti sukupuolten eriarvoisuutta, ja parantaa sosiaalista selviytymiskykyä ja selvitä paremmin yhteiskunnallisista kriiseistä ja talous- ja terveyskriiseistä; palauttaa mieliin, että koheesiopolitiikan tavoitteena on alueiden yhdenmukainen kehitys sosiaalisen ja taloudellisen lähentymistavoitteen ansiosta ja siten kansalaisten hyvinvoinnin parantaminen; katsoo siksi, että koheesiopolitiikassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin, jotka asuvat teollisuuden muutosprosessissa olevilla alueilla sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, kuten syrjäisimmillä alueilla tai harvaan tai erittäin harvaan asutuilla alueilla sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueilla; korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevien politiikkojen tehokas täytäntöönpano auttaa kääntämään väestökadon suuntaukset lähentyvillä alueilla, jotka ovat alttiita tälle ilmiölle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että paikallis- ja aluehallinnot ovat toteuttaneet kestäviä kaupunki- ja aluestrategioita Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti, jolloin on voitu varmistaa, että kestävän kehityksen kaikki ulottuvuudet, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoite 5, tulevat huomioiduiksi paikallis- ja aluetasolla toimintapolitiikkoja suunniteltaessa; korostaa kaupunkien ja alueiden roolia, sillä ne ovat jo pitkään olleet edelläkävijöitä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä; korostaa myös eurooppalaisten kaupunkikehitysaloitteiden, kuten Leipzigin peruskirjan, roolia; katsoo, että koheesiopolitiikalla olisi osaltaan vähennettävä laajalle levinnyttä kaupunkialueiden eriarvoisuutta ottamalla naiset paremmin mukaan alue- ja kaupunkikehityksen toimintapolitiikan suunnitteluun, jotta voidaan suunnitella sukupuolet osallistavia kaupunkeja ja yhteisöjä, jotka ovat toimivia kaikille; korostaa, että sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla kaupunkisuunnittelulla voidaan varmistaa kaupunkien hyödykkeiden oikeudenmukaisempi ja tasapuolisempi saatavuus; korostaa lisäksi, että alueilla ja paikallishallinnoilla on keskeinen rooli sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja että sukupuolinäkökohdat huomioon ottava alueellinen suunnittelu voi edistää tätä prosessia; |
| --- | --- |

16.

Sukupuolten tasa-arvo vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa

| 17. | vaatii vahvaa poliittista sitoutumista sukupuolten tasa-arvoon EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla, jotta kansalliset, alueelliset ja paikalliset sidosryhmät saadaan huomioimaan paremmin sukupuolten tasa-arvo ja tasa-arvonäkökohdat sekä ihmisoikeuksien näkökulmasta että sosioekonomisen kehityksen olennaisena tekijänä ja jotta voidaan edistää vahvempaa sitoutumista tällä alalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii selkeitä ja konkreettisia tavoitteita ja että kaikkiin vuoden 2020 jälkeisiin toimintaohjelmiin on sisällytettävä pakolliset vaatimukset sukupuolten tasa-arvoa koskevista tavoitteista ja paremmista mahdollisuuksista ja miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta sekä erityistoimenpiteet ja monialaiset toimenpiteet, joita on sovellettava kaikissa toimissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tukee voimakkaasti ennakkovaatimusta, jonka mukaan on laadittava kansallinen sukupuolten tasa-arvoa koskeva strategia, jolla on selkeät tavoitteet ja päämäärät koheesiopolitiikan toimien tueksi, jotta voidaan parantaa sen tehokkuutta ja lisäarvoa sukupuolten tasa-arvon alalla; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön tällaisen strategian, tarvittaessa myös kohdennettujen toimenpiteiden, velvoitteiden ja sitovien suuntaviivojen avulla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään koheesiopolitiikan rahoituksella alueellisten taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämistä edelleen ja keskittymään erityisesti köyhyyden naisistumisen, naisten työttömyyden ja useista taloudellisista mahdollisuuksista poissulkemisen torjumiseen, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja syrjinnän kaikkien muotojen ehkäisemiseen ja torjumiseen, naisten vaikutusvallan parantamisen tukemiseen ja edistämiseen parantamalla näiden mahdollisuuksia päästä ja integroitua uudelleen työmarkkinoille ja vuosien 2020–2025 sukupuolten tasa-arvostrategiassa määriteltyjen terveyteen liittyvien painopisteiden käsittelemiseen, mukaan lukien erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet perusoikeutena ja ihmisten hyvinvoinnin ja sukupuolten tasa-arvon edistämisen olennaisena osana; kehottaa lisäksi parantamaan koheesio- ja elpymisrahastojen ja muiden olemassa olevien ohjelmien välistä synergiaa, jotta voidaan parantaa naisten työoloja muun muassa torjumalla sukupuolten välisiä palkkaeroja, epävarmoja työsuhteita ja epävirallista työtä, investoida hoito- ja hoivapalveluihin, torjua ja ehkäistä sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja varmistaa muun muassa seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa sukupuolten tasa-arvoa edistävien elinten kanssa muodostettavien kumppanuuksien merkitystä ja tukee voimakkaasti näiden organisaatioiden ottamista mukaan ohjelmien kaikkiin vaiheisiin, jotta voidaan varmistaa, että toteutetut toimet vastaavat paremmin naisten ja miesten tarpeita, lujittamalla institutionaalisia kehyksiä ja vahvistamalla sukupuolten tasa-arvon koordinointi- ja tukielimiä kaikilla politiikan aloilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa ottamaan käyttöön sukupuolivaikutusten ennakko- ja jälkiarvioinnin osana jäsenvaltioiden arviointeja siitä, miten varoja on käytetty sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja onko sukupuolten tasa-arvoa koskevia tavoitteita noudatettu tehokkaasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan väliarvioinnin yhteydessä laaditaan arvio niiden resurssien käytöstä niiden tehokkuuden, vaikuttavuuden, vaikutusten ja tarvittaessa osallistavuuden ja syrjimättömyyden arvioimiseksi, myös sukupuolinäkökulmasta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että rahastoja on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella; korostaa, että mitattavissa olevien indikaattoreiden olisi tarvittaessa mahdollistettava myös sukupuolten tasa-arvon tukemisen seuranta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä sitä, että sukupuolten tasa-arvo ja sen valtavirtaistaminen on otettu yhdeksi horisontaaliseksi periaatteeksi uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä ja horisontaaliseksi periaatteeksi uudessa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa; muistuttaa, että sukupuolitietoinen budjetointi tarkoittaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa unionin politiikoissa; korostaa, että ohjelmien seurannalla olisi pyrittävä kaikkien budjettikohtien asiaankuuluvien menojen valvonnan lisäksi myös ennen kaikkea arvioimaan EU:n talousarvion tuloksia sukupuolten tasa-arvon parantamisen osalta; korostaa, että sukupuolivaikutusten arviointien olisi oltava saatavilla EU:n virallisilla kielillä; suosittaa käyttämään kansallisen mediaanipalkan ja vuotuisen bruttomääräisen mediaanitulon lisäksi ostovoimapariteetissa muitakin kriteereitä, esimerkiksi ei-taloudellisia indikaattoreita, kuten subjektiivista hyvinvointia, sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumista, kansalaisvaikuttamista, työ- ja yksityiselämän välistä tasapainoa ja sosiaalisia yhteyksiä mittaavia indikaattoreita; korostaa, että tuloksen arviointi on mahdollista vain, jos saatavilla on sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa joissakin jäsenvaltioissa koheesiopolitiikan ja kaupunkisuunnittelun alalla olevaa sukupuolikohtaisten tietojen vajetta, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja koskevia tiedonkeruumenetelmiä, jotta sukupuolten välisiä eroja voidaan analysoida asianmukaisesti; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistamiseksi komission olisi toteutettava sukupuolivaikutusten arviointi kustakin koheesiopolitiikkaa koskevasta toimintapolitiikasta ja lainsäädäntöehdotuksesta, määriteltävä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavat indikaattorit, kerättävä sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja tehtävä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia arviointeja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa kaikkia toimielimiä laatimaan ohjeita ja järjestämään kaikilla hallinnon tasoilla säännöllisesti käytännön koulutusta, jossa pyritään jakamaan konkreettisia esimerkkejä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevista hyvistä käytännöistä, integroinnista ja hyvästä hallinnosta ja levittämään tietoa niistä; korostaa lisäksi, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen kriteerejä olisi vahvistettava hankkeiden valintavaiheessa antamalla enemmän pisteitä ja asettamalla tiukempia vaatimuksia käytännöllisemmille toimille; pitää myönteisenä EIGEn roolia sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjunnassa; korostaa sen myönteistä panosta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa, myös koheesiopolitiikan alalla; kehottaa myöntämään EIGElle riittävästi rahoitusta ja suosittelee, että hyödynnetään EIGEn kehittämiä olemassa olevia välineitä, kuten sen välineitä sukupuolitietoiseen budjetointiin kaikissa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen arvioinnin, täytäntöönpanon ja seurannan vaiheissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että covid-19-pandemian haasteet koettelevat lukemattomia naisia, mikä on johtanut perheväkivaltatapauksia koskevien ilmoitusten määrän lisääntymiseen; kehottaa neuvostoa kiireellisesti saattamaan naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin EU:ssa päätökseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään koheesiopolitiikan rahoitusta ja toteuttamaan ohjelmia, joilla pyritään ehkäisemään ja torjumaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja auttamaan väkivallan uhreja; korostaa eroavaisuuksia sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi joutuville naisille ja lapsille tarjottavien palvelujen määrässä ja laadussa sekä koheesiopolitiikan roolia tällaisen eriarvoisuuden poistamisessa; korostaa, että paikallisviranomaisten on otettava alueelliset työnantajat ja valtiosta riippumattomat järjestöt mukaan työhönsä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuoliulottuvuuden ja sukupuoleen liittyvien kysymysten edistämistä koskevat tarvittavat suositukset tiedonantoonsa, joka koskee vuosia 2021–2027 koskevan uuden koheesiopolitiikan täytäntöönpanon aloittamista; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://ccre.org/img/uploads/piecesjointe/filename/charte_egalite_fi.pdf

(4)  Neuvoston direktiivi 79/7/ETY, annettu 19. joulukuuta 1978, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä, (EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24).

(5)  Neuvoston direktiivi 86/613/ETY, annettu 11. joulukuuta 1986, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella (EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56).

(6)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19. lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

(7)  Neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13. joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37).

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5. heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

(9)  Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8. maaliskuuta 2010, BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7. heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1).

(11)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(12)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 18.

(13)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 173.

(14)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 35.

(15)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 99.

(18)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 49.

(19)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

(20)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(21)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 6.

(22)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 34.

(23)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 9.

(24)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 28.

(25)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 38.

(29)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/en/pdf

(31)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/en/pdf.

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0101.

(35)  Tutkimus/Syvällinen analyysi – ”EU:n koheesiopolitiikan sukupuoliulottuvuus”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – rakenne- ja koheesiopolitiikka, 19. helmikuuta 2019, saatavilla osoitteessa: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf

(36)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025.

(37)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_en

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) sekä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) sekä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (COM(2016)0087),

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2015 julkaistun komission kertomuksen vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2015 julkaistun komission kertomuksen vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (COM(2015)0478),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352) sekä 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352) sekä 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (2),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (3) ja 14. lokakuuta 2020 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi uudesta vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (3) ja 14. lokakuuta 2020 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi uudesta vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652),

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (4),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon YK:n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, ja tulevan biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksen (COP15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, ja tulevan biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksen (COP15),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 julkaistun YK:n biodiversiteettisopimuksen sihteeristön viidennen Global Biodiversity Outlook -katsauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 julkaistun YK:n biodiversiteettisopimuksen sihteeristön viidennen Global Biodiversity Outlook -katsauksen,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportit, erityisesti 24. syyskuuta 2019 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on Ocean and Cryosphere in a Changing Climate”, 8. elokuuta 2019 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on climate change and land” ja 8. lokakuuta 2018 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on Global Warming of 1,5 oC”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportit, erityisesti 24. syyskuuta 2019 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on Ocean and Cryosphere in a Changing Climate”, 8. elokuuta 2019 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on climate change and land” ja 8. lokakuuta 2018 annetun erityiskertomuksen ”Special Report on Global Warming of 1,5 oC”,

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES-sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES-sopimus),

| — | ottaa huomioon muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen (CMS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevan yleissopimuksen (CMS),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS),

| — | ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, yleissopimuksen Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta, Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevan Helsingin yleissopimuksen ja yleissopimuksen Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, yleissopimuksen Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta, Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevan Helsingin yleissopimuksen ja yleissopimuksen Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta,

| — | ottaa huomioon mahdollisuuteen nauttia turvallisesta, puhtaasta, terveellisestä ja kestävästä ympäristöstä liittyviä ihmisoikeusvelvoitteita käsittelevän YK:n erityisraportoijan 24. tammikuuta 2018 ja 15. heinäkuuta 2020 antamat raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mahdollisuuteen nauttia turvallisesta, puhtaasta, terveellisestä ja kestävästä ympäristöstä liittyviä ihmisoikeusvelvoitteita käsittelevän YK:n erityisraportoijan 24. tammikuuta 2018 ja 15. heinäkuuta 2020 antamat raportit,

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2020 hyväksytyn luontoa koskevan YK:n johtajien sitoumuksen (”Leaders’ Pledge for Nature: United to reverse biodiversity loss by 2030 for Sustainable Development”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2020 hyväksytyn luontoa koskevan YK:n johtajien sitoumuksen (”Leaders’ Pledge for Nature: United to reverse biodiversity loss by 2030 for Sustainable Development”),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 päivätyn Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for a transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 päivätyn Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for a transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018”,

| — | ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman kansainvälisen resurssipaneelin raportin ”Global Resources Outlook 2019”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman kansainvälisen resurssipaneelin raportin ”Global Resources Outlook 2019”,

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBESin seminaariraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 julkaistun IPBESin seminaariraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuoden 2020 raportin maailman kalastus- ja vesiviljelyalan tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuoden 2020 raportin maailman kalastus- ja vesiviljelyalan tilasta,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2020 julkaistun yhteisen tutkimuskeskuksen kertomuksen ”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2020 julkaistun yhteisen tutkimuskeskuksen kertomuksen ”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 5. helmikuuta 2020”Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö – riskien mittaamiseksi ja vähentämiseksi toteutettu vain vähän toimia”, 5. kesäkuuta 2020”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 9. heinäkuuta 2020”Luonnonvaraisten pölyttäjien suojelu EU:ssa – komission aloitteet eivät ole kantaneet hedelmää” ja 26. marraskuuta 2020”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 5. helmikuuta 2020”Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö – riskien mittaamiseksi ja vähentämiseksi toteutettu vain vähän toimia”, 5. kesäkuuta 2020”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 9. heinäkuuta 2020”Luonnonvaraisten pölyttäjien suojelu EU:ssa – komission aloitteet eivät ole kantaneet hedelmää” ja 26. marraskuuta 2020”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen katsauksen ”Management effectiveness in the EU's Natura 2000 network of protected areas”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen katsauksen ”Management effectiveness in the EU's Natura 2000 network of protected areas”,

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2021 annetun Euroopan ympäristökeskuksen katsauksen ”Growth without economic growth”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2021 annetun Euroopan ympäristökeskuksen katsauksen ”Growth without economic growth”,

| — | ottaa huomioon YK:n biodiversiteettisopimuksen tilapäisen teknisen asiantuntijaryhmän 15. huhtikuuta 2020 julkaistut riskinarviointia käsittelevän raportin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n biodiversiteettisopimuksen tilapäisen teknisen asiantuntijaryhmän 15. huhtikuuta 2020 julkaistut riskinarviointia käsittelevän raportin tulokset,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (5),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (6),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuotuisesta strategisesta mietinnöstä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman vuotuisesta strategisesta mietinnöstä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista (7),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (8),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta luontoa, ihmisiä ja taloutta varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta luontoa, ihmisiä ja taloutta varten (9),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Japanin päätöksestä jatkaa valaanpyyntiä kaudella 2015–2016 (10) ja 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman valaanpyynnistä Norjassa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Japanin päätöksestä jatkaa valaanpyyntiä kaudella 2015–2016 (10) ja 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman valaanpyynnistä Norjassa (11),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kestävyyttä edistävästä kemikaalistrategiasta (12),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman vihreämpien kaupunkien eurooppalaisesta teemavuodesta 2022 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman vihreämpien kaupunkien eurooppalaisesta teemavuodesta 2022 (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan sekä kalatalousvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0179/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan ja sitoutunut kiireellisesti toteuttamaan tarvittavat konkreettiset toimet tämän uhan torjumiseksi ja hillitsemiseksi ennen kuin on liian myöhäistä (14); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan (15) ja ovat yhtä suuria uhkia elämälle maapallolla ja että niihin olisi siksi puututtava yhdessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan ja sitoutunut kiireellisesti toteuttamaan tarvittavat konkreettiset toimet tämän uhan torjumiseksi ja hillitsemiseksi ennen kuin on liian myöhäistä (14); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos ovat kytköksissä toisiinsa ja pahentavat toisiaan (15) ja ovat yhtä suuria uhkia elämälle maapallolla ja että niihin olisi siksi puututtava yhdessä;

| B. | ottaa huomioon, että luonnon tila heikkenee ihmiskunnan historiassa ennennäkemättömällä vauhdilla ja laajuudella; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan maailmanlaajuisesti miljoona lajia on vaarassa kuolla sukupuuttoon (16); ottaa huomioon, että EU:n luontodirektiivien mukaisista lajeista vain 23 prosentin ja luontotyypeistä vain 16 prosentin suojelutaso on suotuisa (17); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että luonnon tila heikkenee ihmiskunnan historiassa ennennäkemättömällä vauhdilla ja laajuudella; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan maailmanlaajuisesti miljoona lajia on vaarassa kuolla sukupuuttoon (16); ottaa huomioon, että EU:n luontodirektiivien mukaisista lajeista vain 23 prosentin ja luontotyypeistä vain 16 prosentin suojelutaso on suotuisa (17);

| C. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvalla EU:n biodiversiteettistrategialla ja YK:n biodiversiteettisopimukseen perustuvalla tulevalla kansainvälisellä sopimuksella pyritään luomaan vuoteen 2030 ulottuvat biologista monimuotoisuutta koskevat unionin kehys ja maailmanlaajuinen kehys; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvalla EU:n biodiversiteettistrategialla ja YK:n biodiversiteettisopimukseen perustuvalla tulevalla kansainvälisellä sopimuksella pyritään luomaan vuoteen 2030 ulottuvat biologista monimuotoisuutta koskevat unionin kehys ja maailmanlaajuinen kehys;

| D. | ottaa huomioon, että vuosi 2021 on ratkaiseva vuosi biologisen monimuotoisuuden kannalta ja että COP15:n olisi oltava biologiselle monimuotoisuudelle Pariisin sopimusta vastaava hetki; ottaa huomioon, että biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokous (COP15) ja 26. kokous (COP26) tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden siirtyä reaktiivisesta mallista ennakoivaan ja ennalta varautuvaan malliin ja saada aikaan tarvittavat muutokset; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuosi 2021 on ratkaiseva vuosi biologisen monimuotoisuuden kannalta ja että COP15:n olisi oltava biologiselle monimuotoisuudelle Pariisin sopimusta vastaava hetki; ottaa huomioon, että biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokous (COP15) ja 26. kokous (COP26) tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden siirtyä reaktiivisesta mallista ennakoivaan ja ennalta varautuvaan malliin ja saada aikaan tarvittavat muutokset;

| E. | ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia on yksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeisistä aloitteista; ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia ja Pellolta pöytään -strategia yhdessä muiden politiikkojen kanssa ohjaavat muutosta luonnon suojelemiseksi ja luontotyyppien ja lajien säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia on yksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeisistä aloitteista; ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia ja Pellolta pöytään -strategia yhdessä muiden politiikkojen kanssa ohjaavat muutosta luonnon suojelemiseksi ja luontotyyppien ja lajien säilyttämiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan ei ole liian myöhäistä pysäyttää ja kääntää biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen nykyisiä suuntauksia (18); katsoo, että tämä edellyttää huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan ei ole liian myöhäistä pysäyttää ja kääntää biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen nykyisiä suuntauksia (18); katsoo, että tämä edellyttää huomattavia muutoksia;

| G. | ottaa huomioon, että ihmiset ovat osa luontoa ja luonnolla on itseisarvo; ottaa huomioon, että biologinen monimuotoisuus on olennainen osa maailman perintöä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ihmiset ovat osa luontoa ja luonnolla on itseisarvo; ottaa huomioon, että biologinen monimuotoisuus on olennainen osa maailman perintöä;

| H. | ottaa huomioon, että lajien sukupuutto on ikuinen uhka ekosysteemien olemassaololle ja ekosysteemipalvelujen tarjonnalle ja se uhkaa ihmisten hyvinvointia ja selviytymistä; ottaa huomioon, että Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on julistanut 160 lajia sukupuuttoon kuolleeksi pelkästään viime vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että lajien sukupuutto on ikuinen uhka ekosysteemien olemassaololle ja ekosysteemipalvelujen tarjonnalle ja se uhkaa ihmisten hyvinvointia ja selviytymistä; ottaa huomioon, että Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on julistanut 160 lajia sukupuuttoon kuolleeksi pelkästään viime vuosikymmenen aikana;

| I. | ottaa huomioon, että IPBESin arvion mukaan 90 prosenttia maa-alasta muuttuu merkittävästi vuoteen 2050 mennessä ja 75 prosenttia maa-alasta on jo muutettu merkittävästi; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kosteikkoalueista on jo menetetty; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että IPBESin arvion mukaan 90 prosenttia maa-alasta muuttuu merkittävästi vuoteen 2050 mennessä ja 75 prosenttia maa-alasta on jo muutettu merkittävästi; ottaa huomioon, että 85 prosenttia kosteikkoalueista on jo menetetty;

| J. | toteaa, että biologinen monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää ruokaturvan, ihmisten hyvinvoinnin ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että biologinen monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää ruokaturvan, ihmisten hyvinvoinnin ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta;

| K. | toteaa, että EU:n on tartuttava näihin tilaisuuksiin sisällyttääkseen covid-19-pandemian opetukset politiikkoihinsa ja tavoitteisiinsa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EU:n on tartuttava näihin tilaisuuksiin sisällyttääkseen covid-19-pandemian opetukset politiikkoihinsa ja tavoitteisiinsa;

| L. | ottaa huomioon, että 70 prosenttia uusista taudeista ja pandemioista on eläinperäisiä (19); ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että käytännöt, jotka asettavat biologisen monimuotoisuuden paineen alaiseksi, voivat lisätä ihmisten ja eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille aiheutuvia riskejä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 70 prosenttia uusista taudeista ja pandemioista on eläinperäisiä (19); ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että käytännöt, jotka asettavat biologisen monimuotoisuuden paineen alaiseksi, voivat lisätä ihmisten ja eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille aiheutuvia riskejä;

| M. | ottaa huomioon, että luontotyyppien tuhoutuminen ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa lisäävät niiden alueiden määrää, joilla ihmiset ja luonnonvarainen eläimistö ja kasvisto ovat yhteydessä toisiinsa, ja ovat tulevaisuudessa merkittävä tekijä uusien virussairauksien syntymisessä ja leviämisessä (20); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että luontotyyppien tuhoutuminen ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa lisäävät niiden alueiden määrää, joilla ihmiset ja luonnonvarainen eläimistö ja kasvisto ovat yhteydessä toisiinsa, ja ovat tulevaisuudessa merkittävä tekijä uusien virussairauksien syntymisessä ja leviämisessä (20);

| N. | ottaa huomioon, että biologisella monimuotoisuudella on myönteinen vaikutus ihmisten terveyteen; ottaa huomioon, että jopa 80 prosenttia ihmisten käyttämistä lääkkeistä on peräisin luonnosta (21); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että biologisella monimuotoisuudella on myönteinen vaikutus ihmisten terveyteen; ottaa huomioon, että jopa 80 prosenttia ihmisten käyttämistä lääkkeistä on peräisin luonnosta (21);

| O. | ottaa huomioon, että EU:ssa on enemmän suojelualueita kuin missään muualla maailmassa (22); ottaa huomioon, että nykyinen oikeudellisesti suojeltujen alueiden verkosto, mukaan lukien tiukan suojelun piiriin kuuluvat alueet, ei riitä turvaamaan biologista monimuotoisuutta (23); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU:ssa on enemmän suojelualueita kuin missään muualla maailmassa (22); ottaa huomioon, että nykyinen oikeudellisesti suojeltujen alueiden verkosto, mukaan lukien tiukan suojelun piiriin kuuluvat alueet, ei riitä turvaamaan biologista monimuotoisuutta (23);

| P. | ottaa huomioon, että EU:lla on edelleen suuria täytäntöönpanopuutteita Natura 2000 -verkoston tehokkaassa hoidossa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:lla on edelleen suuria täytäntöönpanopuutteita Natura 2000 -verkoston tehokkaassa hoidossa;

| Q. | ottaa huomioon, että Natura 2000 -verkosto edistää lajien suojelua, mutta monet uhanalaiset lajit jäävät tämän verkoston suojelun ulkopuolelle (24); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Natura 2000 -verkosto edistää lajien suojelua, mutta monet uhanalaiset lajit jäävät tämän verkoston suojelun ulkopuolelle (24);

| R. | ottaa huomioon, että Natura 2000 -verkostolla on arvioitu tuettavan 52 000:ta suoraa ja epäsuoraa työpaikkaa suojelun alalla ja että 3,1 miljoonalla (neljänneksellä) matkailualan työpaikoista on yhteyksiä suojelualueisiin (25); ottaa huomioon, että suojelualueiden laajentamisella pyritään turvaamaan biologinen monimuotoisuus ja lisäksi se edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja tuottaa huomattavaa tuottoa investointien ja syntyvien työpaikkojen kautta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Natura 2000 -verkostolla on arvioitu tuettavan 52 000:ta suoraa ja epäsuoraa työpaikkaa suojelun alalla ja että 3,1 miljoonalla (neljänneksellä) matkailualan työpaikoista on yhteyksiä suojelualueisiin (25); ottaa huomioon, että suojelualueiden laajentamisella pyritään turvaamaan biologinen monimuotoisuus ja lisäksi se edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja tuottaa huomattavaa tuottoa investointien ja syntyvien työpaikkojen kautta;

| S. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on nostanut biologisen monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista koskevissa EU:n politiikoissa esiin vakavia puutteita, jollaisia ovat muun muassa riittämättömät toimenpiteet biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi tai palauttamiseksi, täytäntöönpanon ja rahoituksen puute sekä edistymistä mittaavien indikaattoreiden soveltumattomuus (26); katsoo, että EU:n tulevissa politiikoissa olisi korjattava nämä puutteet ja puututtava niihin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on nostanut biologisen monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista koskevissa EU:n politiikoissa esiin vakavia puutteita, jollaisia ovat muun muassa riittämättömät toimenpiteet biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi tai palauttamiseksi, täytäntöönpanon ja rahoituksen puute sekä edistymistä mittaavien indikaattoreiden soveltumattomuus (26); katsoo, että EU:n tulevissa politiikoissa olisi korjattava nämä puutteet ja puututtava niihin;

| T. | ottaa huomioon, että noin 75 prosenttia maailman ravintokasveista on riippuvaisia pölyttäjähyönteisistä (27) ja että pölyttäjien määrä on viime vuosikymmeninä vähentynyt dramaattisesti; ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden suojelu ja hyönteisten suojelu liittyvät erottamattomasti toisiinsa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että noin 75 prosenttia maailman ravintokasveista on riippuvaisia pölyttäjähyönteisistä (27) ja että pölyttäjien määrä on viime vuosikymmeninä vähentynyt dramaattisesti; ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden suojelu ja hyönteisten suojelu liittyvät erottamattomasti toisiinsa;

| U. | ottaa huomioon, että mehiläisiä koskevaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) ohjeasiakirjaa ei ole virallisesti hyväksytty eikä sen uudelleentarkastelua ole saatu onnistuneesti päätökseen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että mehiläisiä koskevaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) ohjeasiakirjaa ei ole virallisesti hyväksytty eikä sen uudelleentarkastelua ole saatu onnistuneesti päätökseen;

| V. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti hyväksyi 18. joulukuuta 2019 pölyttäjiä koskevasta EU:n aloitteesta päätöslauselman (28), jossa vahvistetaan sen vahva kanta pölyttäjien suojelun merkitykseen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti hyväksyi 18. joulukuuta 2019 pölyttäjiä koskevasta EU:n aloitteesta päätöslauselman (28), jossa vahvistetaan sen vahva kanta pölyttäjien suojelun merkitykseen;

| W. | ottaa huomioon, että nykyisen pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen puitteet ja toimet edellyttävät aloitteen vahvistamista ja sisällyttämistä kaikkiin EU:n alakohtaisiin politiikkoihin; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että nykyisen pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen puitteet ja toimet edellyttävät aloitteen vahvistamista ja sisällyttämistä kaikkiin EU:n alakohtaisiin politiikkoihin;

| X. | ottaa huomioon, että hyönteisten suojeluun liittyvät seuranta-, tutkimus- ja muut toimet ovat hajanaisia, usein riittämättömiä, riittämättömästi rahoitettuja tai niitä ei ole kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että hyönteisten suojeluun liittyvät seuranta-, tutkimus- ja muut toimet ovat hajanaisia, usein riittämättömiä, riittämättömästi rahoitettuja tai niitä ei ole kansallisella tasolla;

| Y. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen liittyy taloudelliseen toimintaan; katsoo, että taloudellisissa toiminnoissa olisi kunnioitettava maapallon kestävyyden rajoja; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen liittyy taloudelliseen toimintaan; katsoo, että taloudellisissa toiminnoissa olisi kunnioitettava maapallon kestävyyden rajoja;

| Z. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelusta on suoraa ja välillistä taloudellista hyötyä useimmille talouden aloille ja se tukee talouden ja yhteiskunnan toimintaa; ottaa huomioon, että kaikki yritykset ovat riippuvaisia ekosysteemipalveluista joko suoraan tai välillisesti; toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan toimintapolitiikan parantaminen tehokkain toimenpitein voi vahvistaa taloutta ja tarjota työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelusta on suoraa ja välillistä taloudellista hyötyä useimmille talouden aloille ja se tukee talouden ja yhteiskunnan toimintaa; ottaa huomioon, että kaikki yritykset ovat riippuvaisia ekosysteemipalveluista joko suoraan tai välillisesti; toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan toimintapolitiikan parantaminen tehokkain toimenpitein voi vahvistaa taloutta ja tarjota työllistymismahdollisuuksia;

| AA. | ottaa huomioon, että merkittävimmät suorat biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajat ovat muutokset maan ja merten käytössä, luonnonvarojen hyödyntäminen, ilmastonmuutos, ympäristösaasteet, ja haitalliset vieraslajit (29); ottaa huomioon, että luonnon suojelun ja ennallistamisen ohella biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä edistäviä tekijöitä koskevat toimet erityisesti maankäytön muutosten ja elintarvikejärjestelmän muuttamisen aloilla ovat keskeisiä tehokkaan vuoden 2020 jälkeisen biodiversiteettistrategian kannalta (30); |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että merkittävimmät suorat biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajat ovat muutokset maan ja merten käytössä, luonnonvarojen hyödyntäminen, ilmastonmuutos, ympäristösaasteet, ja haitalliset vieraslajit (29); ottaa huomioon, että luonnon suojelun ja ennallistamisen ohella biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä edistäviä tekijöitä koskevat toimet erityisesti maankäytön muutosten ja elintarvikejärjestelmän muuttamisen aloilla ovat keskeisiä tehokkaan vuoden 2020 jälkeisen biodiversiteettistrategian kannalta (30);

| AB. | ottaa huomioon, että maaperä on yhteinen luonnonvara (31) ja maaperän biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuu yhä enemmän paineita; katsoo, että maaperän biologisen monimuotoisuuden, myös sen vaihtelun ja laajuuden, EU:n laajuisella kehitysseurannalla olisi täydennettävä säännöllisiä maankäytön ja maapeitteen tilastollisia pinta-alatutkimuksia (LUCAS-pinta-alatutkimuksia) fysikaaliskemiallisista parametreista pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että maaperä on yhteinen luonnonvara (31) ja maaperän biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuu yhä enemmän paineita; katsoo, että maaperän biologisen monimuotoisuuden, myös sen vaihtelun ja laajuuden, EU:n laajuisella kehitysseurannalla olisi täydennettävä säännöllisiä maankäytön ja maapeitteen tilastollisia pinta-alatutkimuksia (LUCAS-pinta-alatutkimuksia) fysikaaliskemiallisista parametreista pitkällä aikavälillä;

| AC. | ottaa huomioon, että maatalouden biologinen monimuotoisuus kattaa kaikki biologisen monimuotoisuuden osatekijät, joilla on merkitystä elintarvikkeiden ja maatalouden kannalta, ja kaikki biologisen monimuotoisuuden osatekijät, jotka muodostavat maatalouden ekosysteemit, mukaan lukien eläinten, kasvien ja mikro-organismien monimuotoisuuden ja vaihtelevuuden geeni-, laji- ja ekosysteemitasolla, jotka ovat tarpeen ekosysteemien keskeisten toimintojen, rakenteen ja prosessien ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että maatalouden biologinen monimuotoisuus kattaa kaikki biologisen monimuotoisuuden osatekijät, joilla on merkitystä elintarvikkeiden ja maatalouden kannalta, ja kaikki biologisen monimuotoisuuden osatekijät, jotka muodostavat maatalouden ekosysteemit, mukaan lukien eläinten, kasvien ja mikro-organismien monimuotoisuuden ja vaihtelevuuden geeni-, laji- ja ekosysteemitasolla, jotka ovat tarpeen ekosysteemien keskeisten toimintojen, rakenteen ja prosessien ylläpitämiseksi;

| AD. | ottaa huomioon, että maatalousmaan, metsien ja yleisten lintu- ja niittyperhoskantojen pitkäaikaiset kehityssuuntaukset osoittavat, että EU:n viljelymaan biologinen monimuotoisuus on heikentynyt merkittävästi (32); ottaa huomioon, että tämä johtuu pääasiassa luonnonekosysteemien häviämisestä, pirstoutumisesta ja heikkenemisestä, joiden syynä ovat pääasiassa maatalouden tehostaminen, tehometsätalous, maankäytöstä luopuminen ja kaupunkirakenteen hajautuminen (33); |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että maatalousmaan, metsien ja yleisten lintu- ja niittyperhoskantojen pitkäaikaiset kehityssuuntaukset osoittavat, että EU:n viljelymaan biologinen monimuotoisuus on heikentynyt merkittävästi (32); ottaa huomioon, että tämä johtuu pääasiassa luonnonekosysteemien häviämisestä, pirstoutumisesta ja heikkenemisestä, joiden syynä ovat pääasiassa maatalouden tehostaminen, tehometsätalous, maankäytöstä luopuminen ja kaupunkirakenteen hajautuminen (33);

| AE. | ottaa huomioon, että maatalousmaiden kestävä hoito voi edistää laajempia ekosysteemin toimintoja, kuten biologisen monimuotoisuuden suojelua, hiilen sitomista, veden ja ilman laadun ylläpitoa, maaperän kosteuspitoisuuden ylläpitoa valumia vähentämällä, veden imeytymistä maaperään ja eroosionhallintaa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että maatalousmaiden kestävä hoito voi edistää laajempia ekosysteemin toimintoja, kuten biologisen monimuotoisuuden suojelua, hiilen sitomista, veden ja ilman laadun ylläpitoa, maaperän kosteuspitoisuuden ylläpitoa valumia vähentämällä, veden imeytymistä maaperään ja eroosionhallintaa;

| AF. | ottaa huomioon, että biomassan perusteella arvioidaan, että suurin osa maapallon nisäkkäistä on karjaa ja pieni prosenttiosuus luonnonvaraisia; ottaa huomioon, että myös lintujen geneettinen vaihtelu on huolestuttavan vähäistä (34); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että biomassan perusteella arvioidaan, että suurin osa maapallon nisäkkäistä on karjaa ja pieni prosenttiosuus luonnonvaraisia; ottaa huomioon, että myös lintujen geneettinen vaihtelu on huolestuttavan vähäistä (34);

| AG. | toteaa, että kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalat voivat edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalat voivat edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| AH. | ottaa huomioon, että tieteelliset tutkimukset ovat herättäneet huolta merkittävistä pitkän aikavälin kielteisistä vaikutuksista, joita tiettyjen kalastusmenetelmien käytöllä voi olla valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristöön; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että tieteelliset tutkimukset ovat herättäneet huolta merkittävistä pitkän aikavälin kielteisistä vaikutuksista, joita tiettyjen kalastusmenetelmien käytöllä voi olla valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristöön;

| AI. | ottaa huomioon, että kalastajat voivat osaltaan auttaa estämään ympäristön tilan heikkenemistä ja edistää meriympäristön säilyttämistä käyttämällä kestäviä menetelmiä ja tekniikoita; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että kalastajat voivat osaltaan auttaa estämään ympäristön tilan heikkenemistä ja edistää meriympäristön säilyttämistä käyttämällä kestäviä menetelmiä ja tekniikoita;

| AJ. | ottaa huomioon, että jotkut kalalajit, esimerkiksi sammet, on ajettu sukupuuton partaalle elinympäristöjen tilan huonontumisen ja vaellusreittien esteiden sekä muun muassa kalastuksesta johtuvan liikahyödyntämisen vuoksi; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että jotkut kalalajit, esimerkiksi sammet, on ajettu sukupuuton partaalle elinympäristöjen tilan huonontumisen ja vaellusreittien esteiden sekä muun muassa kalastuksesta johtuvan liikahyödyntämisen vuoksi;

| AK. | toteaa, että vaikka kestävyyden on todettu jonkin verran parantuneen joidenkin merialueiden luonnonvarojen hyödyntämisessä, erityisesti Välimerellä on edelleen olemassa alueita, joilla tilanne on huolestuttava; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että vaikka kestävyyden on todettu jonkin verran parantuneen joidenkin merialueiden luonnonvarojen hyödyntämisessä, erityisesti Välimerellä on edelleen olemassa alueita, joilla tilanne on huolestuttava;

| AL. | ottaa huomioon, että EU on asettanut tavoitteita meristrategiaa koskevassa puitedirektiivissä; ottaa huomioon, että tarvitaan edelleen toimenpiteitä vesialueiden hyvää tilaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että EU on asettanut tavoitteita meristrategiaa koskevassa puitedirektiivissä; ottaa huomioon, että tarvitaan edelleen toimenpiteitä vesialueiden hyvää tilaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi;

| AM. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin (35) on todennut, että vaikka EU:lla on meriympäristön suojelua koskeva toimintakehys, EU:n suojelusäännöt eivät ole johtaneet ekosysteemien ja elinympäristöjen riittävään suojeluun ja että suojellut merialueet tarjoavat vain rajallisen suojelun; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin (35) on todennut, että vaikka EU:lla on meriympäristön suojelua koskeva toimintakehys, EU:n suojelusäännöt eivät ole johtaneet ekosysteemien ja elinympäristöjen riittävään suojeluun ja että suojellut merialueet tarjoavat vain rajallisen suojelun;

| AN. | ottaa huomioon, että metsät ja koko metsäpohjainen arvoketju ovat olennaisen tärkeitä kiertobiotalouden jatkokehitykselle, koska ne tarjoavat työpaikkoja, varmistavat taloudellisen hyvinvoinnin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjoavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviä palveluja, tarjoavat terveyteen liittyviä etuja, suojelevat biologista monimuotoisuutta sekä vuoristoalueiden ja saari- ja maaseutualueiden tulevaisuudennäkymiä ja torjuvat aavikoitumista; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että metsät ja koko metsäpohjainen arvoketju ovat olennaisen tärkeitä kiertobiotalouden jatkokehitykselle, koska ne tarjoavat työpaikkoja, varmistavat taloudellisen hyvinvoinnin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjoavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviä palveluja, tarjoavat terveyteen liittyviä etuja, suojelevat biologista monimuotoisuutta sekä vuoristoalueiden ja saari- ja maaseutualueiden tulevaisuudennäkymiä ja torjuvat aavikoitumista;

| AO. | ottaa huomioon, että metsien osuus EU:n pinta-alasta on 43 prosenttia ja että ne sisältävät 80 prosenttia maanpäällisestä biologisesta monimuotoisuudesta (36); ottaa huomioon, että metsätaloustoiminnan on raportoitu olevan toiseksi suurin lajeille painetta aiheuttava ryhmä (37), joka vaikuttaa erityisesti niveljalkaisiin, nisäkkäisiin ja muihin kuin putkilokasveihin; ottaa huomioon, että monet metsistä riippuvaiset lajit kärsivät kuolleiden, kuolevien ja vanhojen puiden poistamisesta (38), vanhojen metsien vähenemisestä ja tietyistä metsänhoitomenetelmistä, kuten avohakkuista; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että metsien osuus EU:n pinta-alasta on 43 prosenttia ja että ne sisältävät 80 prosenttia maanpäällisestä biologisesta monimuotoisuudesta (36); ottaa huomioon, että metsätaloustoiminnan on raportoitu olevan toiseksi suurin lajeille painetta aiheuttava ryhmä (37), joka vaikuttaa erityisesti niveljalkaisiin, nisäkkäisiin ja muihin kuin putkilokasveihin; ottaa huomioon, että monet metsistä riippuvaiset lajit kärsivät kuolleiden, kuolevien ja vanhojen puiden poistamisesta (38), vanhojen metsien vähenemisestä ja tietyistä metsänhoitomenetelmistä, kuten avohakkuista;

| AP. | ottaa huomioon, että metsien osuus maailman maanpäällisestä biologisesta monimuotoisuudesta on yli 75 prosenttia (39); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut suosituksia komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (40); |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että metsien osuus maailman maanpäällisestä biologisesta monimuotoisuudesta on yli 75 prosenttia (39); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut suosituksia komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (40);

| AQ. | ottaa huomioon, että ympäristön hyvä tila ja terveet ekosysteemit ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ekosysteemeillä on keskeinen rooli ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen, koska ilmastomuuttujat määrittävät suurelta osin lajien maantieteelliset levinneisyysalueet; ottaa huomioon, että alueilla, joilla ilmasto ei enää sovellu elämiseen, jotkut lajit muuttavat maantieteellisiä levinneisyysalueitaan ja toiset kuolevat sukupuuttoon paikallisesti; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että ympäristön hyvä tila ja terveet ekosysteemit ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ekosysteemeillä on keskeinen rooli ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen, koska ilmastomuuttujat määrittävät suurelta osin lajien maantieteelliset levinneisyysalueet; ottaa huomioon, että alueilla, joilla ilmasto ei enää sovellu elämiseen, jotkut lajit muuttavat maantieteellisiä levinneisyysalueitaan ja toiset kuolevat sukupuuttoon paikallisesti;

| AR. | ottaa huomioon, että luontopohjaisilla ratkaisuilla ja ekosysteemilähtöisillä lähestymistavoilla voidaan luoda vahva poliittinen yhteys kolmen Rion yleissopimuksen välille ja torjua ilmastonmuutosta ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä yhdennetyllä tavalla; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että luontopohjaisilla ratkaisuilla ja ekosysteemilähtöisillä lähestymistavoilla voidaan luoda vahva poliittinen yhteys kolmen Rion yleissopimuksen välille ja torjua ilmastonmuutosta ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä yhdennetyllä tavalla;

| AS. | toteaa, että IPBESin mukaan saastuminen on yksi viidestä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajista; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan noin 500 kemikaalista on olemassa vankkaa tietoa, ja että huhtikuussa 2019 Euroopan kemikaalivirasto piti 450:tä ainetta riittävästi säänneltyinä; ottaa huomioon, että 10 000 aineen riskejä pidetään melko hyvin tunnettuina, kun taas noin 20 000 aineen riskitietoja on saatavilla rajallisesti; ottaa huomioon, että valtaosasta eli noin 70 000 aineesta on tuskin mitään tietoa niiden vaaroista tai altistumisriskeistä; ottaa huomioon, että merkittävät tietopuutteet, jotka koskevat kemikaalien kaikkia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristöön, on korjattava pikaisesti; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että IPBESin mukaan saastuminen on yksi viidestä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajista; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan noin 500 kemikaalista on olemassa vankkaa tietoa, ja että huhtikuussa 2019 Euroopan kemikaalivirasto piti 450:tä ainetta riittävästi säänneltyinä; ottaa huomioon, että 10 000 aineen riskejä pidetään melko hyvin tunnettuina, kun taas noin 20 000 aineen riskitietoja on saatavilla rajallisesti; ottaa huomioon, että valtaosasta eli noin 70 000 aineesta on tuskin mitään tietoa niiden vaaroista tai altistumisriskeistä; ottaa huomioon, että merkittävät tietopuutteet, jotka koskevat kemikaalien kaikkia vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristöön, on korjattava pikaisesti;

| AT. | ottaa huomioon, että valosaaste muuttaa ihmisten, eläinten ja kasvien elinympäristön luonnollisia yöllisiä valotasoja ja vaikuttaa siten kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen esimerkiksi horjuttamalla eläinten muuton, yöllisen toiminnan ja lisääntymistoiminnan tasapainoa, mikä johtaa myös hyönteisten ja pölyttäjien häviämiseen, koska ne kuolevat pyrkiessään keinovalon luo; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että valosaaste muuttaa ihmisten, eläinten ja kasvien elinympäristön luonnollisia yöllisiä valotasoja ja vaikuttaa siten kielteisesti biologiseen monimuotoisuuteen esimerkiksi horjuttamalla eläinten muuton, yöllisen toiminnan ja lisääntymistoiminnan tasapainoa, mikä johtaa myös hyönteisten ja pölyttäjien häviämiseen, koska ne kuolevat pyrkiessään keinovalon luo;

| AU. | ottaa huomioon, että yhteisen tutkimuskeskuksen vuoden 2020 raportin (41) mukaan haitallisia vieraslajeja esiintyy nyt kaikissa ekosysteemeissä ja ne uhkaavat erityisesti kaupunkien ekosysteemejä ja niittyjä; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että yhteisen tutkimuskeskuksen vuoden 2020 raportin (41) mukaan haitallisia vieraslajeja esiintyy nyt kaikissa ekosysteemeissä ja ne uhkaavat erityisesti kaupunkien ekosysteemejä ja niittyjä;

| AV. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien nykyiset kielteiset suuntaukset heikentävät edistymistä kohti ympäristöä koskevia kestävän kehityksen tavoitteita, mutta myös kohti niitä kestävän kehityksen tavoitteita, jotka liittyvät köyhyyteen, nälkään, terveyteen, veteen, kaupunkeihin ja ilmastoon; katsoo, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja häviäminen on tämän vuoksi katsottava paitsi ympäristökysymykseksi myös kehitystä koskevaksi, taloudelliseksi, sosiaaliseksi ja moraaliseksi kysymykseksi; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien nykyiset kielteiset suuntaukset heikentävät edistymistä kohti ympäristöä koskevia kestävän kehityksen tavoitteita, mutta myös kohti niitä kestävän kehityksen tavoitteita, jotka liittyvät köyhyyteen, nälkään, terveyteen, veteen, kaupunkeihin ja ilmastoon; katsoo, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja häviäminen on tämän vuoksi katsottava paitsi ympäristökysymykseksi myös kehitystä koskevaksi, taloudelliseksi, sosiaaliseksi ja moraaliseksi kysymykseksi;

| AW. | ottaa huomioon, että lähes 80 prosenttia EU:n biologisesta monimuotoisuudesta sijaitsee tällä hetkellä syrjäisimmillä alueilla ja merentakaisilla alueilla (42); |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että lähes 80 prosenttia EU:n biologisesta monimuotoisuudesta sijaitsee tällä hetkellä syrjäisimmillä alueilla ja merentakaisilla alueilla (42);

| AX. | toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on täytettävä biodiversiteettiä ja ihmisoikeuksia koskevat kansainväliset velvoitteensa sekä EU:n lainsäädäntöön perustuvat velvoitteensa huolehtia politiikan johdonmukaisuudesta ulkoisissa toimissa samoin kuin niiden on EU:n perusoikeuskirjan mukaan sisällytettävä EU:n politiikkoihin ja varmistettava kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen; |
| --- | --- |

AX.

toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on täytettävä biodiversiteettiä ja ihmisoikeuksia koskevat kansainväliset velvoitteensa sekä EU:n lainsäädäntöön perustuvat velvoitteensa huolehtia politiikan johdonmukaisuudesta ulkoisissa toimissa samoin kuin niiden on EU:n perusoikeuskirjan mukaan sisällytettävä EU:n politiikkoihin ja varmistettava kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen;

| AY. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän YK:n erityisraportoijan työ voi tasoittaa tietä biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön liittyvien ihmisoikeusvelvoitteiden oikeuskehyksen muovaamiseen; ottaa huomioon, että hyökkäyksen kohteeksi joutuneiden ympäristöön ja maahan liittyvien ihmisoikeuksien puolustajien määrä on lisääntynyt huomattavasti eri puolilla maailmaa viime vuosina; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän YK:n erityisraportoijan työ voi tasoittaa tietä biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja kestävään käyttöön liittyvien ihmisoikeusvelvoitteiden oikeuskehyksen muovaamiseen; ottaa huomioon, että hyökkäyksen kohteeksi joutuneiden ympäristöön ja maahan liittyvien ihmisoikeuksien puolustajien määrä on lisääntynyt huomattavasti eri puolilla maailmaa viime vuosina;

| AZ. | ottaa huomioon, että vähintään neljänneksen maapallon maa-alueista arvioidaan olevan alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen omistuksessa, hallinnassa, käytössä tai hallussa; ottaa huomioon, että YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista tunnustetaan alkuperäiskansojen kollektiiviset ja yksilölliset oikeudet; ottaa huomioon, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on keskeinen rooli maailman biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja että biologista monimuotoisuutta koskevia maailmanlaajuisia tavoitteita ei voida saavuttaa tunnustamatta niiden oikeuksia; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että vähintään neljänneksen maapallon maa-alueista arvioidaan olevan alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen omistuksessa, hallinnassa, käytössä tai hallussa; ottaa huomioon, että YK:n julistuksessa alkuperäiskansojen oikeuksista tunnustetaan alkuperäiskansojen kollektiiviset ja yksilölliset oikeudet; ottaa huomioon, että alkuperäiskansoilla ja paikallisyhteisöillä on keskeinen rooli maailman biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja että biologista monimuotoisuutta koskevia maailmanlaajuisia tavoitteita ei voida saavuttaa tunnustamatta niiden oikeuksia;

| BA. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laillinen ja laiton kauppa ja käyttö edistää osaltaan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja että luontotyyppien tuhoutuminen ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien hyödyntäminen edistävät tartuntatautien ilmaantumista ja leviämistä (43); |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laillinen ja laiton kauppa ja käyttö edistää osaltaan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ja että luontotyyppien tuhoutuminen ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien hyödyntäminen edistävät tartuntatautien ilmaantumista ja leviämistä (43);

| BB. | ottaa huomioon, että IPBESin ja IPCC:n mukaan merten biologinen monimuotoisuus on vakavasti uhattuna (44); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskus on varoittanut Euroopan meriympäristön nykytilasta ja tarpeesta ennallistaa nopeasti meriekosysteemimme rajoittamalla ihmisen toiminnan vaikutusta meriympäristöön (45); ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja saastuminen heikentävät ja uhkaavat voimakkaasti merten herkkiä alueita, kuten koralliriuttoja, mangrovemetsiä ja meriheiniä; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että IPBESin ja IPCC:n mukaan merten biologinen monimuotoisuus on vakavasti uhattuna (44); ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskus on varoittanut Euroopan meriympäristön nykytilasta ja tarpeesta ennallistaa nopeasti meriekosysteemimme rajoittamalla ihmisen toiminnan vaikutusta meriympäristöön (45); ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja saastuminen heikentävät ja uhkaavat voimakkaasti merten herkkiä alueita, kuten koralliriuttoja, mangrovemetsiä ja meriheiniä;

| BC. | ottaa huomioon, että valtameri on yksi alue ja että sen ympäristön hyvä tila on ratkaisevan tärkeä sen kestävyyden ja ekosysteemipalvelujen, kuten hiilidioksidin sitomisen ja hapentuotannon, jatkuvan tarjonnan varmistamiseksi; toteaa, että ilmastomekanismit riippuvat valtamerten ja merten ekosysteemien terveydestä ja että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; ottaa huomioon, että IPCC muistuttaa, että valtameret ovat osa ratkaisua, jonka avulla voidaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua sen vaikutuksiin (46); |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että valtameri on yksi alue ja että sen ympäristön hyvä tila on ratkaisevan tärkeä sen kestävyyden ja ekosysteemipalvelujen, kuten hiilidioksidin sitomisen ja hapentuotannon, jatkuvan tarjonnan varmistamiseksi; toteaa, että ilmastomekanismit riippuvat valtamerten ja merten ekosysteemien terveydestä ja että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden liiallinen hyväksikäyttö, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; ottaa huomioon, että IPCC muistuttaa, että valtameret ovat osa ratkaisua, jonka avulla voidaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua sen vaikutuksiin (46);

| BD. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia merten roskista on peräisin maalta ja että valtameriin on kertynyt 150 miljoonaa tonnia muovia (47); ottaa huomioon, että 80 prosenttia kaupunkien jätevedestä päästetään meriin; panee merkille, että kelluvan jätteen kertynyt massa on vain yksi prosentti valtamereen kaadetuista muoveista (48); |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia merten roskista on peräisin maalta ja että valtameriin on kertynyt 150 miljoonaa tonnia muovia (47); ottaa huomioon, että 80 prosenttia kaupunkien jätevedestä päästetään meriin; panee merkille, että kelluvan jätteen kertynyt massa on vain yksi prosentti valtamereen kaadetuista muoveista (48);

| BE. | ottaa huomioon, että sininen talous tarjoaa todellisen mahdollisuuden meri- ja rannikkotoiminnan kestävälle kehitykselle; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että sininen talous tarjoaa todellisen mahdollisuuden meri- ja rannikkotoiminnan kestävälle kehitykselle;

| BF. | katsoo, että olisi edistettävä ihmisten, kuntien, yhdistysten, yritysten, oppilaitosten ja muiden yhteiskunnan sidosryhmien välisiä yhteisiä aloitteita biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi; |
| --- | --- |

BF.

katsoo, että olisi edistettävä ihmisten, kuntien, yhdistysten, yritysten, oppilaitosten ja muiden yhteiskunnan sidosryhmien välisiä yhteisiä aloitteita biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi;

| BG. | toteaa, että strategian onnistunut täytäntöönpano edellyttää tehokasta yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, sidosryhmät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

BG.

toteaa, että strategian onnistunut täytäntöönpano edellyttää tehokasta yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, sidosryhmät mukaan luettuina;

Biologisen monimuotoisuuden nykytila

| 1. | panee tyytyväisenä merkille vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ja sen tavoitetason; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee lisäksi tyytyväisenä merkille yleistavoitteen, jonka mukaan varmistetaan, että vuoteen 2050 mennessä kaikki maailman ekosysteemit ovat ennallistettuja, selviytymiskykyisiä ja asianmukaisesti suojeltuja. painottaa, että olisi pyrittävä kaikin tavoin siihen, että tämä tavoite saavutetaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että strategian täytäntöönpanossa olisi varmistettava johdonmukaisuus muiden Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioiden, kuten Pellolta pöytään -strategian, kanssa; pitää tärkeinä kestävän kehityksen kolmea ulottuvuutta, jotka ovat ympäristöön liittyvä, taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus; palauttaa mieliin, että ympäristöulottuvuus, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu, tukee kahta muuta ulottuvuutta ja on kestävän kehityksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen perusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että merialueita koskevaa visiota on vahvistettava kiireellisesti Euroopan unionin uusissa strategioissa, erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, biodiversiteettistrategian ja Pellolta pöytään -strategian seurannassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota perustamaan jokaisen lainsäädäntöehdotuksen kattavaan vaikutustenarviointiin, jossa otetaan huomioon yksittäiset ja kumulatiiviset vaikutukset, vaikutus asianomaisten alojen sosiaaliseen ja taloudelliseen kestävyyteen, ruokaturvaan ja elintarvikkeiden hintoihin, mahdollinen riski, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen siirtyy EU:n ulkopuolisiin maihin, kun paikallinen tuotanto korvataan tuonnilla, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset välittömien ja pitkän aikavälin vaikutusten kannalta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota täydentämään vaikutustenarvioinnin tekemiseksi sitä ainoaa välinettä, jota nykyään käytetään ympäristönäkökohtien arviointiin, välineillä, joilla tutkitaan biologiseen monimuotoisuuteen, resurssien käyttöön ja saastumiseen liittyviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa tässä yhteydessä, että keskittyminen yhtäläisesti metsien sosiaalisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin hyötyihin voi auttaa varmistamaan resilienssin ja sopeutumiskyvyn, toteuttamaan kiertobiotalouteen siirtymisen ja parantamaan biologisen monimuotoisuuden suojelua; katsoo, että tavoitteissa ja täytäntöönpanossa on otettava huomioon kunkin maan täsmälliset olosuhteet ja mahdollisuudet ja että niillä on oltava myönteisiä vaikutuksia metsiin ja metsätalouden olosuhteisiin, maaseudun elinkeinoihin ja metsien biologiseen monimuotoisuuteen EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin IPBESin vuoden 2019 raportin päätelmät, joiden mukaan luonnon tila heikkenee maailmanlaajuisesti ennennäkemättömän nopeasti ihmiskunnan historiassa ja noin miljoona eläin- ja kasvilajia, joita on yhteensä arviolta yli kahdeksan miljoonaa, on vaarassa kuolla sukupuuttoon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että tämä on kolmas biodiversiteettistrategia, jolla pyritään pysäyttämään EU:n biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen; pitää valitettavana, että tästä huolimatta biologinen monimuotoisuus vähenee EU:ssa edelleen; pitää erittäin valitettavana, että EU ei ole saavuttanut sen enempää vuoden 2020 biodiversiteettistrategian tavoitteita kuin maailmanlaajuisia Aichin biodiversiteettitavoitteita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvalla biodiversiteettistrategialla on saavutettava kaikki siinä asetetut tavoitteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan merkittäviin lisätoimiin biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, jotta voidaan täysin saavuttaa uudet tavoitteet, joiden olisi oltava selkeästi määriteltyjä ja mitattavissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että covid-19-pandemia on jälleen kerran osoittanut, että päätöksenteossa on tärkeää noudattaa kokonaisvaltaisesti ”yhteinen terveys” -periaatetta, mikä kuvastaa sitä, että ihmisten terveys, eläimet ja ympäristö liittyvät yhteen ja että tarvitaan kiireesti perustavanlaatuisia muutoksia koko yhteiskunnassa; korostaa komission tärkeää roolia yhteinen terveys -lähestymistavan koordinoinnissa ja soveltamisessa EU:ssa sekä sen edistämisessä kaikilla kansainvälisillä foorumeilla; kehottaa pohtimaan asiaa uudelleen ja mukauttamaan EU:n nykyiset politiikat kaikilta osin tarvittaviin muutoksiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että pandemioiden taustalla ovat samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka aiheuttavat biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta (49), kuten maankäytön muutokset ja laillinen ja laiton luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus; huomauttaa, että pandemioiden riskiä voidaan vähentää merkittävästi vähentämällä biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä lisäävää ihmisen toimintaa ja että pandemioiden riskin vähentämisestä aiheutuvat kustannukset ovat 100 kertaa pienemmät kuin pandemioihin vastaamisesta aiheutuvat kustannukset (50); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan täysimääräisesti huomioon zoonooseja ja pandemioita koskevan tieteellisen näytön, raportit ja suositukset, mukaan lukien IPBESin seminaariraportin biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä ja pandemioista (51), 6. heinäkuuta 2020 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission” (52) sekä huhtikuussa 2010 julkaistun Maailman terveysjärjestön (WHO), FAO:n ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) yhteenvetoasiakirjan, jossa käsitellään vastuun jakamista ja maailmanlaajuisten toimien koordinointia niiden terveyteen liittyvien riskien torjumiseksi, joita syntyy eläinten, ihmisten ja ekosysteemien ollessa yhteydessä toisiinsa, jotta voidaan torjua ihmisten, eläinten ja ympäristön terveyteen liittyviä riskejä (53); |
| --- | --- |

13.

| 14. | on tyytyväinen suunniteltuun EU:n toimien tehostamiseen pandemioiden ja muiden terveysuhkien torjumiseksi osana Euroopan terveysunionia (54), mihin kuuluu myös EU:n terveyskriisi- ja pandemiasuunnitelman laatiminen valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevan komission uuden ehdotuksen (55) mukaisesti, johon olisi sisällyttävä zoonoottista alkuperää olevia pandemioita; |
| --- | --- |

14.

Suojelu ja ennallistaminen

| 15. | ilmaisee voimakkaan tukensa EU:n tavoitteille, joiden mukaan vähintään 30 prosenttia EU:n meri- ja maa-alueista suojellaan kattaen monenlaisia ekosysteemejä, kuten metsiä, kosteikkoja, turvesoita, niittyjä ja rannikkoekosysteemejä, ja vähintään 10 prosenttia EU:n meri- ja maa- alueista suojellaan tiukasti, esimerkiksi kaikki jäljellä olevat aarniometsät ja ikimetsät ja muut hiilipitoiset ekosysteemit; korostaa, että tavoitteiden olisi oltava sitovia ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne täytäntöön kansallisella tasolla yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja tieteeseen perustuvien kriteerien ja biologisen monimuotoisuuden tarpeiden mukaisesti ottaen huomioon kokoerot ja erot luonnonvaraisten alueiden osuudessa kussakin jäsenvaltiossa sekä alueelliset ja paikalliset olosuhteet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että näiden suojelualueiden olisi luotava ekologisesti johdonmukainen ja edustava verkosto, joka perustuu nykyisiin suojelualueisiin; korostaa, että sen lisäksi, että lisätään suojelualueiden määrää, on varmistettava myös suojelualueiden laatu, myös myöntämällä riittävät varat ja panemalla täytäntöön selkeät ja tehokkaat suojelusuunnitelmat, asianmukainen hallinnointi, asianmukainen seuranta, valvonta ja asiaankuuluvan lainsäädännön täytäntöönpanon tehokas valvonta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin, että IUCN:n kansainvälisten suositusten mukaan ympäristöä vahingoittava teollinen toiminta ja infrastruktuurin kehittäminen olisi kiellettävä kaikentyyppisillä suojelualueilla (56); |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että tiukka suojelu on määriteltävä selkeästi; panee merkille luonnon monimuotoisuudesta 16. lokakuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät, joissa todetaan, että tiukempi suojelutaso ei välttämättä sulje pois ihmisen toimintaa, kunhan se tapahtuu sopusoinnussa suojellun alueen suojelutavoitteiden kanssa; katsoo, että tiukasti suojelluilla alueilla olisi sallittava sellainen ihmisen toiminta, joka on yhteensopivaa suojelutavoitteiden kanssa tai jopa lisää biologista monimuotoisuutta; kehottaa komissiota täsmentämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, minkälainen ihmisen toiminta voidaan mahdollisesti katsoa sallituksi tiukasti suojelluilla alueilla silloin, kun toiminta parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon perustuvan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella jättää luonnollisia prosesseja olennaisesti häiriintymättömiksi ja on sopusoinnussa alueiden ekologisten vaatimusten kanssa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi on myös estettävä EU:n jäljellä olevan meri- ja maa-alueen huonontuminen; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjumiseksi suojelualueiden ulkopuolella; panee merkille, että luonnon ja ekosysteemien palauttaminen suojelualueille ei voi korvata biologisen monimuotoisuuden jatkuvaa köyhtymistä ja ekosysteemien heikkenemistä muualla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää merentakaiset maat ja alueet suojelu- ja ennallistamistoimiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon luonnonmaantieteelliset alueet ja omaksua suojelualueisiin koko hallinnon kattava lähestymistapa, jossa jäsenvaltiot arvioivat suojelualueiden valitsemisen yhteydessä taloudellisten tuki- ja korvaustoimenpiteiden tarvetta; korostaa, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös maanomistajat, on otettava mukaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa Natura 2000 -metsäalueiden merkitystä metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä; toteaa silti, että näiden alueiden hoitoon ja täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan riittävästi taloudellisia resursseja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa kestävän metsänhoidon tasapainoisen lujittamisen merkitystä metsäekosysteemien terveydelle, ilmastokestävyydelle ja pitkäikäisyydelle sekä metsien monitoiminnallisen roolin säilyttämiselle, mukaan lukien metsäluonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen, sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanolle; korostaa, että on tärkeää ottaa geneettinen vaihtelu huomioon istutuksia suunniteltaessa, sillä se vähentää tuholaishyökkäysten ja tautien leviämisen riskiä, sekä käyttää paikallisia/alkuperäisiä lajeja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että EU:lla on maailman suurin koordinoitu suojelualueiden verkosto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille sitoumuksen varmistaa, että kaikkien suojeltujen luontotyyppien ja lajien suojelun suuntaukset ja suojelun suotuisa taso eivät heikkene vuoteen 2030 mennessä ja että jäsenvaltioiden tasolla vähintään 30 prosenttia lajeista ja luontotyypeistä, joiden suojelutaso ei tällä hetkellä ole suotuisa, ovat kyseisessä luokassa tai osoittavat voimakasta myönteistä suuntausta; katsoo kuitenkin, että suojelun suotuisa taso olisi saavutettava mahdollisimman pian kaikkien lintudirektiivin (57) ja luontotyyppidirektiivin (58) nojalla suojeltujen lajien ja luontotyyppien osalta; korostaa nykyisiä velvoitteita varmistaa, ettei lajeja heikennetä; kehottaa komissiota yhdessä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa asettamaan selkeän lähtökohdan, varmistamaan yhdenmukaistetun ja säännöllisen raportoinnin ja korjaamaan puutteet nykyisissä suuntausten arviointimenetelmissä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan Natura 2000 -verkostoa koskevien seurantajärjestelmiensä, myös sen hoidon tehokkuuden seurantaa, laatua ja kattavuutta; korostaa erityishallintoelinten ja alueiden käyttösuunnitelmien merkitystä; palauttaa mieliin, että Euroopan ympäristökeskuksen katsauksen (59) mukaan nykyiset hoidon tehokkuutta koskevat standardit eivät ole riittävän tunnettuja ja ymmärrettäviä toimijoiden keskuudessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kohdennetummin valmiuksia ja antamaan parempaa ohjausta hoidon tehokkuudesta Natura 2000 -verkoston hoidon arviointia ja parantamista varten, myös käyttämällä suojelualueiden hoidon tehokkuuden (PAME) arviointeja koskevia maailmanlaajuisia standardeja, kuten IUCN:n luonnonsuojelualueiden luetteloa; kehottaa lisäksi komissiota saattamaan ajan tasalle Natura 2000 -verkoston mukautuvat hoito-ohjeet, joissa tarkastellaan ilmastonmuutoksen mahdollisia alueellisia vaikutuksia lajeihin ja ekosysteemeihin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan luonnonvaraisten lajien geneettisen vaihtelun asianmukaisten suojelutoimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet merivesien hyvää ympäristön tilaa koskevaa vuoden 2020 tavoitetta, joka on määritelty meristrategiapuitedirektiivissä; kehottaa komissiota vahvistamaan suojeltujen merialueiden verkostoa paremman kytkeytyneisyyden, tehokkaamman hallinnoinnin, vahvemman aluesuunnittelun ja järjestelmällisten arviointien ja täytäntöönpanon valvonnan avulla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on huolissaan makean veden ekosysteemien ja lajien tilasta; panee merkille, että vuosina 1970–2016 heikentyminen on maailmassa ollut voimakkainta Euroopassa (93 prosenttia) (60); |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että valtaosa maanpäällisestä biologisesta monimuotoisuudesta on metsäalueilla; panee merkille, että joidenkin metsätyyppien suojelun taso on parantunut hieman (61) mutta että EU:n luontolainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien metsäluontotyyppien ja -lajien suojelun tasossa ei ole merkittäviä merkkejä parantumisesta (62); korostaa, että vuosina 2011–2020 lähes kolmanneksella (31 prosenttia) EU:n metsistä suojelun taso arvioitiin huonoksi ja yli puolella (54 prosenttia) suojelun taso arvioitiin heikoksi (63); |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa Euroopan metsien heikkoa tilaa; korostaa, että joillakin luonnonmaantieteellisillä alueilla liitteessä I luetelluista metsäluontotyypeistä vain5 prosentin suojelutaso on suotuisa (64); korostaa, että biodiversiteettistrategia edellyttää jäsenvaltioiden varmistavan, että kaikkien suojeltujen luontotyyppien ja lajien suojelun kehityssuuntaukset ja taso eivät heikkene; panee merkille metsäekosysteemien merkittävän heikkenemisen edelleen epäsuotuisaan suojelutasoon useimmilla luonnonmaantieteellisillä alueilla (65); |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee huolestuneena merkille tiedot metsälajien ja luontotyyppien merkittävästä vähenemisestä; palauttaa mieliin, että viisi metsäpuulajia on kuollut sukupuuttoon luonnossa, 42 metsäpuulajia on erittäin uhanalaisia ja 107 metsäpuulajia on uhanalaisia Euroopassa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että on tärkeää ja kiireellistä varmistaa kaikkien jäljellä olevien aarniometsien ja ikimetsien tiukka suojelu; korostaa, että sellainen metsittäminen, jossa luonnonmetsien annetaan ikääntyä, on keskeisessä asemassa ikimetsien pinta-alan lisäämiseksi; panee tyytyväisenä merkille meneillään olevat osallistavat prosessit aarniometsien ja ikimetsien määrittelemiseksi, kartoittamiseksi ja valvomiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että metsät ja etenkin aarniometsät ovat erityisen tärkeitä biologisen monimuotoisuuden suojelussa, ja kehottaa suojelemaan niitä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tulevassa EU:n metsästrategiassa käyttöön ikimetsien määritelmän, jonka laatiminen annetaan pysyvän metsäkomitean tehtäväksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan kansallista lainsäädäntöä, jotta voidaan tehokkaammin estää laittomia hakkuita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan olemassa olevat tiedot, korjaamaan aarniometsien ja ikimetsien sijaintia koskevien tietojen puutteet, luomaan tietokannan, joka sisältää takautuvat tiedot kaikista mahdollisista aarniometsien ja ikimetsien kriteerit vuonna 2020 täyttävistä alueista, ja keskeyttämään tilapäisesti hakkuutyöt, jotta voidaan estää alueiden tarkoituksellinen tuhoaminen ja varmistaa oikeudellisesti ja viivytyksettä vahvistettujen alueiden hakkuukielto; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suhtautuu myönteisesti sitoumukseen laatia lainsäädäntöehdotus EU:n luonnon ennallistamista koskevasta suunnitelmasta, mukaan lukien sitovat ennallistamistavoitteet, ja toistaa kehotuksensa asettaa ennallistamistavoitteeksi vähintään 30 prosenttia EU:n maa- ja merialueista (66), ja toteaa, että kunkin jäsenvaltion olisi pantava tämä tavoite täysimääräisesti täytäntöön koko alueellaan suojelualueilla ja niiden ulkopuolella biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemin tarpeiden perusteella maan erityispiirteitä vastaavasti; korostaa, että ennallistamistavoitteiden olisi perustuttava EU:n nykyiseen lainsäädäntöön ja että ennallistamistoimilla olisi tuettava mahdollisimman paljon luonnollista uudistumista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että yleisen ennallistamistavoitteen lisäksi EU:n luonnon ennallistamissuunnitelmaa koskevaan lainsäädäntöehdotukseen olisi sisällytettävä ekosysteemi-, luontotyyppi- ja lajikohtaisia tavoitteita EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla niiden ekosysteemien perusteella ja niissä olisi painotettava erityisesti ekosysteemejä biologisen monimuotoisuuden ennallistamiseksi sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; tähdentää, että välineeseen olisi sisällytettävä metsiä, niittyjä, kosteikkoja, turvesoita, pölyttäjiä, vapaasti virtaavia jokia, rannikkoalueita ja meriekosysteemejä; korostaa, että ennallistamisen jälkeen ekosysteemin tilan ei pitäisi antaa heikentyä; katsoo, että ennallistamistavoitteiden edistymistä on arvioitava säännöllisesti sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla, myös käyttämällä välitavoitteita vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että olisi kehitettävä myönteisiä kannustimia ja osallistavia prosesseja, jotta voidaan lisätä sitoutumista biologisen monimuotoisuuden ennallistamiseen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa painokkaasti, että on tärkeää sisällyttää EU:n luonnon ennallistamista koskevat tavoitteet täysimääräisesti muihin asiaan liittyviin politiikkoihin ja strategioihin; toistaa kehotuksensa asettaa sitovia tavoitteita metsien ennallistamiseksi (67), myös metsien kytkeytyneisyyden lisäämiseksi ja ennallistamiseksi; pyytää sisällyttämään luonnon ennallistamissuunnitelmaan vapaasti virtaavien jokien ennallistamisen EU:ssa vähintään 25 000 kilometrin pituudelta purkamalla patoja ja ennallistamalla tulvatasanteita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää erittäin valitettavana pölyttäjien vähenemistä, sillä ne ovat keskeinen ympäristön terveyden indikaattori; korostaa, että tämä väheneminen ei merkitse pelkästään biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä, vaan että se on myös uhka ruokaturvalle; toistaa pölyttäjiä koskevasta EU:n aloitteesta antamassaan päätöslauselmassa ilmaisemansa kannan ja kehottaa tarkistamaan aloitetta pikaisesti; korostaa, että tarkistettuun aloitteeseen olisi sisällyttävä uusi EU:n laajuinen pölyttäjien seurantakehys, johon sisältyy vankkoja toimenpiteitä, selkeät aikataulutetut tavoitteet ja indikaattorit, mukaan lukien vaikutusindikaattorit, sekä tarvittava valmiuksien kehittäminen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palauttaa mieliin 23. lokakuuta 2019 esittämänsä vastalauseen, joka koski kasvinsuojeluaineiden tarhamehiläisiin kohdistuvien vaikutusten arviointia (68), ja pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole virallisesti hyväksyneet mehiläisiä koskevaa EFSAn ohjeasiakirjaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että mehiläisiä koskevan ohjeasiakirjan tarkistuksessa ja tulevissa täytäntöönpanosäädöksissä varmistetaan vähintään yhtäläinen suojelun taso kuin vuonna 2013 ja että siinä tarkastellaan sekä myrkyllisyyttä ja kroonista myrkyllisyyttä että myrkyllisyyttä toukille ja että se kattaa myös luonnonvaraiset pölyttäjät; korostaa tarvetta lisätä tarkistuksen avoimuutta; panee merkille, että EFSA laatii omaa ApisRAM-mallintamisjärjestelmäänsä, jonka odotetaan vastaavan paremmin mehiläisten biologiaa kuin BeeHAVE ja aiheuttavan vähemmän eturistiriitoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa maatalousalueiden monipuolisten maisemapiirteiden merkitystä biologisen monimuotoisuuden edistämisen ja pölyttäjien suojelun sekä ennallistamisen kannalta samoin kuin mehiläishoitajien roolia; korostaa, että viheralueiden lisääminen kaupunkialueilla voi myös edistää näiden tavoitteiden saavuttamista; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään strategiasuunnitelmien luonnoksiinsa toimenpiteitä, jotka kohdistuvat eri pölyttäjäryhmiin; |
| --- | --- |

42.

Biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen aiheuttajat

| 43. | korostaa, että vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian toimissa on puututtava asianmukaisesti kaikkiin niihin viiteen tärkeimpään tekijään, jotka vauhdittavat luontomme köyhtymistä: muutokset maan ja meren käytössä, eliöiden suora hyödyntäminen, ilmastonmuutos, saastuminen ja haitalliset vieraslajit; korostaa, että olisi myös puututtava muutoksen perimmäisiin syihin tai epäsuoriin aiheuttajiin, kuten kestämättömiin tuotanto- ja kulutusmalleihin, populaatiodynamiikkaan, kauppaan, teknologisiin innovaatioihin ja hallintomalleihin; |
| --- | --- |

43.

Muutokset maan ja meren käytössä

| 44. | korostaa, että maaperän biologinen monimuotoisuus tarjoaa elintärkeitä ekosysteemipalveluja ja lieventää ilmastonmuutosta ja on näin yksi maanpäällisten hiilinielujen tärkeimmistä osatekijöistä; panee huolestuneena merkille maaperän huonontumisen lisääntymisen ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön puuttumisen; toteaa, että eri alojen lainsäädännössä on joitakin säännöksiä, jotka edistävät epäsuorasti maaperän suojelua, mutta katsoo, että tämä on johtanut osittaiseen suojeluun ja erittäin hajanaiseen hallintoon EU:ssa; kehottaa siksi komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jolla luodaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva yhteinen kehys täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen ja sisällytetään kyseinen suojelu tehokkaasti kaikkiin asiaankuuluviin EU:n politiikkoihin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että tässä maaperää koskevassa yhteisessä kehyksessä olisi käsiteltävä kaikkia tärkeimpiä maaperään kohdistuvia uhkia, joita ovat esimerkiksi maaperän biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen, maaperän orgaanisen aineksen häviäminen, saastuminen, suolaantuminen, happamoituminen, aavikoituminen, eroosio ja maaperän sulkeminen; korostaa, että siihen on sisällytettävä yhteiset määritelmät, selkeät tavoitteet ja seurantakehys; kannattaa myös erityisen puhdistamistavoitteen asettamista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että terve maaperä, mihin kuuluu maaperän hedelmällisyys ja rakenne, on ratkaisevan tärkeä maatalousalalle; huomauttaa, että muun muassa kestämättömillä maa- ja metsätalouskäytännöillä, maankäytön muutoksilla, rakennustoiminnoilla, sulkemisella ja teollisuuden päästöillä on kielteinen vaikutus maaperään; korostaa, että olisi otettava käyttöön metsänkorjuu- ja viljelymenetelmiä, jotka eivät ole niin vahingollisia maaperälle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota tarkistamaan teollisuuden päästöistä annettua direktiiviä 2010/75/EU (69) ja kaivannaisteollisuuden jätehuollosta annettua direktiiviä 2006/21/EY (70), jotta voidaan ottaa paremmin huomioon teollisuus- ja kaivostoiminnan aiheuttama maaperän huonontuminen; toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön kaivetun maa-aineksen materiaalien hyödyntämistä koskeva tavoite (71); |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita olemaan myöntämättä lupia uusille hydraulista murtamista käyttäville toimille EU:ssa ja keskeyttämään kaikki parhaillaan toteutettavat toimet varovaisuusperiaatetta noudattaen ja ennalta ehkäiseviä toimia toteuttaen sekä ottaen huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen saamiseksi suoritettavaan hydrauliseen murtamiseen liittyvät riskit ja ilmastoon, ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät haittavaikutukset; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että EU on sitoutunut saavuttamaan maaperän huonontumisen nollatason (72) vuoteen 2030 mennessä aavikoitumisen torjuntaa koskevan YK:n yleissopimuksen (UNCCD) puitteissa, mutta että tämä tavoite jää todennäköisesti saavuttamatta, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (73) todetaan; pitää valitettavana, että vaikka aavikoituminen uhkaa biologista monimuotoisuutta, maaperän hedelmällisyyttä, maan luonnollista kestävyyttä, elintarviketuotantoa ja veden laatua ja vaikka 13 jäsenvaltiota on ilmoittanut kärsivänsä aavikoitumisesta YK:n yleissopimuksen mukaisesti, komissio ei puutu siihen tehokkaasti; kehottaa siksi komissiota toimimaan kunnianhimoisemmin ja esittämään viipymättä aavikoitumista ja maaperän huonontumista koskevan EU:n strategian; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille, että kaupungistuminen ja vapaa-ajan toiminta muodostavat EU:ssa 13 prosenttia kaikesta ilmoitetusta luontoon kohdistuvasta kuormituksesta ja 48 prosenttia kaikesta mereen kohdistuvasta kuormituksesta (74); korostaa, että vihreät kaupunkialueet ja vihreä infrastruktuuri voivat tarjota ekosysteemipalveluja, joilla tuetaan biologista monimuotoisuutta ja edistetään väestön fyysistä ja henkistä hyvinvointia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannattaa komission aikomusta perustaa kaupunkien viherryttämistä käsittelevä EU:n foorumi; kehottaa komissiota asettamaan kunnianhimoisia ja sitovia erityisiä tavoitteita kaupunkien biologiselle monimuotoisuudelle, luontopohjaisille ratkaisuille ja ekosysteemilähtöisille lähestymistavoille sekä vihreälle infrastruktuurille, mikä hyödyttää sekä ihmisiä että luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja ja edistää biologista monimuotoisuutta koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamista; korostaa tarvetta sisällyttää uusiin rakennuksiin sellaisia toimenpiteitä kuin viherkattojen vähimmäisosuus, jolla tuetaan kaupunkiviljelyä, tarvittaessa myös hedelmäpuiden käyttöä, varmistetaan, että kemiallisia torjunta-aineita ei käytetä, vähennetään lannoitteiden käyttöä EU:n kaupunkien viheralueilla ja lisätään viheralueiden määrää asukkaiden määrän mukaan ja puututaan samalla viheralueiden saatavuuteen liittyvään epätasa-arvoon; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan maan ja merten ekologiset käytävät kaupunkialueille, myös kehittämällä Euroopan laajuiseen luontoverkostoon (TEN-N) liittyvän Euroopan laajuisen vihreän infrastruktuurin verkoston (TEN-G); |
| --- | --- |

51.

Eliöiden suora hyödyntäminen

| 52. | ilmaisee tukensa vuodelle 2030 asetetuille tavoitteille, joiden mukaan vähintään 25 prosenttia maatalousmaasta olisi saatava luonnonmukaisen tilanhoidon piiriin niin, että tavoitetta nostetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; panee erittäin tyytyväisenä merkille myös tavoitteen varmistaa, että vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta koostuu hyvin monimuotoisista maisemapiirteistä, ja katsoo, että tavoite olisi pantava täytäntöön asianmukaisella tasolla, jotta voidaan taata elinympäristöjen ekologinen kytkeytyneisyys viljelymaisemien välillä; korostaa, että molemmat tavoitteet olisi sisällytettävä EU:n lainsäädäntöön ja kunkin jäsenvaltion olisi pantava ne täytäntöön myös yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) strategisten suunnitelmien yhteydessä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee erittäin huolestuneena merkille, että viljelyalueiden biologista monimuotoisuutta koskevan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan viljelysmaiden lajien määrä ja lajivalikoima EU:ssa ovat jatkuvasti vähentyneet; pitää valitettavana, että EU:n vuoteen 2020 ulottuneessa biodiversiteettistrategiassa ei asetettu maataloudelle mitattavissa olevia tavoitteita ja toimia, minkä vuoksi on vaikeaa arvioida edistymistä; muistuttaa, että biologista monimuotoisuutta koskevien YMP:n menojen seuranta on ollut epäluotettavaa ja että EU:n politiikkoja ja strategioita ei ole koordinoitu riittävästi, mikä on johtanut siihen, että niissä ei puututa geneettisen vaihtelun vähenemiseen (75); kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen viljelyalueiden biologisesta monimuotoisuudesta antamia suosituksia ja hyödyntämään opittuja asioita vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassa (76); |
| --- | --- |

53.

| 54. | painottaa biologisen monimuotoisuuden ratkaisevaa merkitystä EU:n ruokaturvan varmistamisen kannalta; korostaa EU:n maatalousalan tärkeää roolia terveellisten, turvallisten ja kohtuuhintaisten elintarvikkeiden tuotannossa; korostaa, että viljelijät ovat keskeisellä sijalla tämän strategian onnistumisessa ja että tämä strategia olisi sovitettava yhteen Pellolta pöytään -strategian toimenpiteiden, päämäärien ja tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää välttämättömänä, että EU:n maatalous muutetaan kestäväksi ja varmistetaan eläinten hyvinvointia koskevat korkeat vaatimukset ekologisen siirtymän ja ilmastosiirtymän mukaisesti siten, että minimoidaan fossiilisten ja kemiallisten tuotantopanosten sekä antibioottihoidon käyttö; korostaa, että maatalouden olisi edistettävä biologisen monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää mahdollisten sosioekonomisten vaikutusten vuoksi välttämättömänä, että viljelijät saavat tukea, myös taloudellista tukea, ja koulutusta siirtymisessä kohti kestäviä maatalousjärjestelmiä, jotta edistetään agroekologisia ja muita innovatiivisia kestäviä käytäntöjä; korostaa siksi, että on tärkeää varmistaa tarkasti määritelty ja riittävä taloudellinen tuki, myös monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita käyttämään YMP:n strategiasuunnitelmia ja sen vihreitä osatekijöitä näihin tarkoituksiin ja kehittämään samalla kaikkia hyödyttäviä ratkaisuja biologisen monimuotoisuuden suojeluun; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota laatimaan strategian, jolla tuetaan paikallisia arvoketjuja ehdotettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ja korostaa, että pienet maatalousyritykset tarvitsevat erityistukea strategiaan osallistuessaan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti siihen, että luonnonmukainen maatalous tunnustetaan yhdeksi vahvaksi osatekijäksi EU:n tiellä kohti kestävämpiä elintarvikejärjestelmiä, etenkin biologista monimuotoisuutta ajatellen, ja jotta se voi saavuttaa taloudellista kehitystä, maaseudun työllisyyttä, ympäristönsuojelua ja ilmastotoimia koskevat julkisen politiikan tavoitteet; korostaa luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman merkitystä luonnonmukaisen viljelyn osuuden lisäämiselle; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että luonnonmukaisen elintarviketuotannon kasvua on täydennettävä markkinoiden ja toimitusketjun kehittämisellä sekä toimenpiteillä, joilla edistetään luonnonmukaisten elintarvikkeiden kysyntää, myös julkisten hankintojen ja monenlaisten edistämistoimien avulla, tutkimuksella, innovoinnilla, koulutuksella ja tieteellisen tiedon siirrolla, joilla pyritään tukemaan luonnonmukaisten tuotteiden markkinoita ja viljelijöiden oikeudenmukaisia korvauksia ja edistetään toimenpiteitä nuorten luomuviljelijöiden tukemiseksi; korostaa tarvetta kehittää koko luonnonmukaista elintarvikeketjua EU:n luonnonmukaisten tuotteiden paikallisen jalostuksen ja jakelun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille, että jäsenvaltiot edistävät näiden unionin laajuisten tavoitteiden saavuttamista eri tavoin sen mukaan, miten paljon niiden luomuala kehittyy, ja kehottaa siksi määrittelemään kansalliset tavoitteet; korostaa, että näitä tavoitteita ei saavuteta ilman vahvaa taloudellista tukea, vankkoja koulutusohjelmia ja neuvontapalveluja; kehottaa jäsenvaltioita muotoilemaan YMP:n strategiasuunnitelmansa tätä ajatellen ja komissiota varmistamaan, että nämä strategiasuunnitelmat vastaavat tavoitteita; |
| --- | --- |

60.

| 61. | muistuttaa, että on tärkeää kannustaa kollektiiviseen lähestymistapaan ja hyödyntää sen kerrannaisvaikutusta biodiversiteettistrategian toimien edistämisessä, ja kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan kumppanuusyrityksiä, kuten maatalousosuuskuntia, biologisen monimuotoisuuden kollektiivista suojelua koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa YMP:n keskeistä roolia viljelysmaiden biologisen monimuotoisuuden suojelussa ja edistämisessä, yhdessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman muiden politiikkojen kanssa; pitää valitettavana, että YMP:llä ei ole onnistuttu pysäyttämään vuosikymmeniä kestänyttä biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä; muistuttaa, että maatalouden tuottavuus ja selviytymiskyky riippuvat biologisesta monimuotoisuudesta, joka on erittäin tärkeää elintarvikejärjestelmiemme pitkän aikavälin kestävyyden ja selviytymiskyvyn sekä ruokaturvan takaamiseksi; katsoo, että YMP:n eri uudistuksissa tehdyt pienet muutokset eivät ole antaneet viljelijöille voimakasta signaalia muuttaa käytäntöjään, ja katsoo, että tarvitaan merkittävä muutos, kun otetaan huomioon ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden kriiseistä saadut kokemukset ja niitä koskevat ennusteet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toistaa, että YMP:n olisi oltava täysin johdonmukainen ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevien EU:n tiukennettujen tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään YMP:n strategiasuunnitelmia vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian ja Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden täytäntöön panemiseksi, mukaan lukien biologista monimuotoisuutta tukevien ja agroekologisten lähestymistapojen valtavirtaistamisen jatkamista koskevat tavoitteet, ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan kestävyydelle ja biologiselle monimuotoisuudelle kunnianhimoiset perustasot ympäristöehtoja määritellessään ja varmistamaan toimien, erityisesti ekojärjestelmien ja maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteiden, kunnianhimoisen ja nopean kehittämisen ja käyttöönoton; korostaa, että ennallistamiseen olisi varattava riittävät taloudelliset resurssit; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tähän tarkoitukseen komission suosituksia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään erityisesti YMP:n strategiasuunnitelmissaan hyvin monimuotoisia maisemapiirteitä koskevat tarvittavat toimenpiteet ja käyttämään esimerkiksi aitoja ja suojavyöhykkeitä ja katsoo, että näillä olisi pyrittävä myös edistämään elinympäristöjen kytkeytyneisyyttä ja ekologisten käytävien luomista; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa tarvetta vahvistaa YMP:n seurantakehystä muun muassa kehittämällä luotettavampia indikaattoreita YMP:n vaikutusten mittaamiseksi; kehottaa komissiota tekemään kansallisten strategiasuunnitelmien hyväksymisen jälkeen riippumattoman arvioinnin niiden odotetuista kokonaisvaikutuksista; kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimia, kuten pyytämään jäsenvaltioita muuttamaan strategisia suunnitelmiaan tai tarkistamaan YMP:n strategiasuunnitelma-asetusta väliarvioinnin yhteydessä, jos analyysissa pidetään riittämättöminä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimia; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa tasapainoisten ruokavalioiden merkitystä; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi helpotettava terveellisten ja tasapainoisten ruokavalioiden omaksumista ja otettava käyttöön tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä viljelijöiden auttamiseksi tässä siirtymässä, ottaen asianmukaisesti huomioon tarpeen turvata EU:n maatilojen taloudellinen kestävyys; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pitää valitettavana, että maataloustuotanto ja -kulutus keskittyvät yhä enemmän tiettyihin viljelykasveihin ja niiden sisällä tiettyihin vähäisiin lajikkeisiin ja genotyyppeihin; korostaa, että geneettisen vaihtelun lisääminen ja säilyttäminen luonnollisin keinoin on ratkaisevan tärkeää maatalouden ekosysteemien monimuotoisuuden edistämiseksi ja paikallisten geenivarojen säilyttämiseksi, ja se voi erityisesti tarjota ratkaisuja ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastaamiseksi; korostaa, että on tärkeää käyttää paikallisiin ekosysteemeihin parhaiten soveltuvia paikallisia rotuja ja lajikkeita; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota arvioimaan, voidaanko luonnonpääomaa koskevan tilinpidon kehittämisellä rajoittaa ja järkiperäistää ekosysteemien hyödyntämistä sekä niihin kohdistuvia vaikutuksia ja siten myötävaikuttaa biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseen ja tämän suuntauksen kääntämiseen; suhtautuu kuitenkin varauksellisesti siihen, onko mahdollista mitata tarkasti luonnon arvoa määrällisesti, ja korostaa, että luonnolla on itseisarvo; kehottaa tässä yhteydessä komissiota antamaan lisätietoja mahdollisesta kansainvälisestä luonnonpääoman tilinpitokäytäntöä koskevasta aloitteesta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään YMP:n strategiasuunnitelmissaan tarvittavat toimenpiteet biologisesti monimuotoisten alueiden, myös maisemapiirteiden, edistämiseksi, jotta saavutetaan tavoite, jonka mukaan vähintään 10 prosenttia maa-alasta olisi monimuotoisia, biologista monimuotoisuutta hyödyttäviä alueita, jollaisia ovat esimerkiksi pensasaidat, suojavyöhykkeet, kemikaalivapaat alueet ja tilapäiset kesannot sekä pitkällä aikavälillä biologiselle monimuotoisuudelle omistetut laajasti hoidetut viljelymaat, ja edistetään elinympäristöjen kytkeytyneisyyttä ja ekologisten käytävien luomista mahdollisuuksien mukaan, jotta maksimoidaan biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät mahdollisuudet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | panee merkille, että turkistuotanto, johon kuuluu tuhansien samantyyppisten kesyttämättömien eläinten pitäminen suljetussa tilassa lähellä toisiaan kroonisesti stressaavissa olosuhteissa, voi vaarantaa merkittävästi eläinten hyvinvoinnin ja lisätä niiden alttiutta tarttuville taudeille, myös zoonooseille, kuten covid-19-pandemian yhteydessä on tapahtunut minkeille; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pitää valitettavana, että EU:n sitoumusta noudattaa täysimääräisesti vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton (MSY) tasoja, mikä oli yksi yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) keskeisistä tavoitteista, ei ole saavutettu; korostaa, että kaikki kalapopulaatiot olisi palautettava sen tason yläpuolelle, joka voi tuottaa kestävän enimmäistuoton, ja samalla olisi noudatettava varovaisuusperiaatetta ja varmistettava, että populaation ikä- ja kokojakauma ovat sellaiset, että ne osoittavat kannan terveyden; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan merellisten luontotyyppien ja kalakantojen täysimääräiseen elvyttämiseen kestävän enimmäistuoton mukaisesti käyttäen kalastuksenhoidossa viipymättä ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, parantamaan valikoivuutta ja muiden kuin kohdelajien eloonjäämistä ja vähentämään kalastuksen vaikutusta meriekosysteemeihin tätä lähestymistapaa sovellettaessa, myös rajoittamalla sellaisia käytäntöjä tai käyttötapoja, joilla on haitallisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | muistuttaa, että uuden teknisiä toimenpiteitä koskevan asetuksen (77) mukaan komission on annettava parlamentille ja neuvostolle kertomus 31. joulukuuta 2020 mennessä ja että tapauksissa, joissa on näyttöä siitä, että tavoitteita ja päämääriä ei ole saavutettu, komissio voi ehdottaa toimenpiteitä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota puuttumaan valtamerten tilan heikkenemisen, rehevöitymiseen ja happamoitumiseen esittämällä kunnianhimoisen toimintasuunnitelman meriekosysteemien suojelemiseksi ja kalavarojen säilyttämiseksi; katsoo, että kaikki toimenpiteet, lainsäädäntö mukaan lukien, olisi hyväksyttävä, jotta voidaan vähentää taloudellisten ja muiden toimintojen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia merellisiin luontotyyppeihin; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että on tärkeää perustaa kalakantojen elvyttämisalueita tai pyyntikieltoalueita, jotta kalakannat voivat elpyä, myös kasvu- ja kutualueilla; korostaa, että pyyntikieltoalueilla on tärkeää kieltää kaikki kalastus ja muu pyyntitoiminta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tukee voimakkaasti tavoitetta nollatoleranssista laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) suhteen; huomauttaa, että LIS-kalastuksella on erittäin kielteinen vaikutus kalakantojen tilaan, meriekosysteemeihin, biologiseen monimuotoisuuteen ja EU:n kalastajien kilpailukykyyn; kehottaa lisäämään EU:n kauppa- ja kalastuspolitiikan johdonmukaisuutta, jotta voidaan varmistaa, että LIS-kalastusta torjutaan tehokkaasti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön ekosysteemilähtöisen lähestymistavan kaikkiin merten biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä aiheuttaviin tekijöihin, ja katsoo, että lähestymistavassa olisi otettava huomioon paitsi kalakantoihin, biologiseen monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin kohdistuva kalastuspaine myös muut tekijät, kuten saastuminen ja ilmastonmuutos, merenkulku, rannikko- ja lähialueiden käyttö, myös tekemällä kaikesta kalastuksesta ja muista mereen liittyvistä toiminnoista ekosysteemiin kohdistuvien vaikutusten arviointi, ottaen huomioon ekosysteemien kyky edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä peto-saalis-suhteet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon perusteella toimenpiteitä, joilla edistetään hyvinvointia edistävien menetelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa kalojen pyydystämisessä, aluksesta purkamisessa ja teurastuksessa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | katsoo, että on tärkeää varmistaa, että kalanviljelykäytännöt ovat kestäviä ja perustuvat kalojen hyvään hyvinvointiin; katsoo, että vesiviljelyn olisi perustuttava kestäviin tuotantomenetelmiin, kuten laajaperäisiin menetelmiin ja levien, simpukoiden, lammikkoviljelyn ja laguunien vesiviljelyn käyttöön, sillä nämä voivat tarjota tärkeitä ekosysteemitoimintoja ja -palveluja, mukaan lukien kosteikkojen elinympäristöjen säilyttäminen, ja vähentää luonnonvaroihin ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvaa painetta sen lisäksi, että ne vähentävät hiilidioksidipäästöjä ja tarjoavat ravintoa; ilmaisee huolensa kalojen pyydystämisestä yksinomaan siihen tarkoitukseen, että niillä ruokitaan viljeltyjä kaloja, ja katsoo, että tästä kalanpyyntikäytännöstä olisi luovuttava vaiheittain ja se olisi korvattava kestävillä vaihtoehdoilla; korostaa tarvetta varmistaa, että vesiviljelyyn liittyvät hallinnolliset menettelyt ovat selkeitä ja että ne voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön; pyytää komissiota tarvittaessa päivittämään vesiviljelyä ja Natura 2000 -alueita koskevia ohjeitaan; |
| --- | --- |

78.

| 79. | panee huolestuneena merkille, että merenpohjan laaja-alaiset fyysiset häiriöt jatkuvat edelleen Euroopan rannikkovesillä erityisesti pohjatroolauksen seurauksena (78), ja toteaa, että FAO on määrittänyt pohjatroolauksen pyydystyypiksi, joka vaikuttaa eniten poisheitettyjen saaliiden määrään vuodessa ja että sillä on erittäin haitallinen vaikutus merenpohjaan riippuen kalastuksesta ja kalastusalueiden erityispiirteistä (79); muistuttaa, että pohjatroolaus on yksi yleisimmistä pyydyksistä Euroopassa (80); muistuttaa nykyisestä vaatimuksesta lopettaa pohjaa koskettavilla pyydyksillä kalastus 400 metriä syvemmällä sellaisilla alueilla, joilla tiedetään olevan tai todennäköisesti olevan haavoittuvia meriekosysteemejä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan asetuksen (EU) 2016/2336 (81) tehokkaan ja täysimääräisen täytäntöönpanon, myös merenalaisten vuorten osalta; kehottaa lisäksi komissiota Välimeren rajoitteita (82) noudattaen rajoittamaan, silloin kun se on tarpeen rannikkoekosysteemien suojelemiseksi, pohjatroolauksen käyttöä muilla rannikkoalueilla, myös tulevassa kalavarojen säilyttämistä ja meriekosysteemien suojelua koskevassa toimintasuunnitelmassaan, jotta varmistetaan kestävimmät ja vähiten vahingolliset käytännöt; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että kalastuksenhoitosuunnitelmissa olisi otettava huomioon sellaisten tieteellisten tutkimusten tulokset, jotka koskevat kalastuskäytäntöjen vaikutusta lajeihin, elinympäristöihin, valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen ja meriympäristöön, ja edistettävä tunnistettujen kielteisten vaikutusten ratkaisemista, mukaan lukien niiden käytön rajoittaminen tai uusien teknisten hillitsemisratkaisujen käyttöönotto; korostaa lisäksi, että herkkien lajien sivusaaliit olisi poistettava tai vähennettävä tasolle, joka mahdollistaa täyden elpymisen, ja että merenpohjan luontotyypeille aiheutuvat vahingot olisi minimoitava; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa komissiota laatimaan supertroolareiden määritelmän ja harkitsemaan toimenpiteitä, joilla rajoitetaan niiden toimintaa EU:n vesillä, erityisesti kieltämällä niiden toiminta suojelualueilla; |
| --- | --- |

81.

| 82. | katsoo, että on olennaisen tärkeää tehdä hyvää yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti naapurimaiden, kanssa ja edistää kalavarojen seurantaa EU:n ulkopuolisilla vesillä vastaavalla tavalla, jotta voidaan varmistaa merellisten luontotyyppien terve ekosysteemi yli rajojen; |
| --- | --- |

82.

| 83. | muistuttaa, että YKP ja kalastuksenvalvonta-asetus (83) tarjoavat EU:lle sääntelykehyksen ja erityisiä välineitä kalatalousalaa varten; pitää tarpeellisena varmistaa sosioekonominen kestävyys niiden kalastajien kannalta, joihin sinisen talouden ekologisiin käytäntöihin siirtyminen vaikuttaa, ja täyttää asiaan liittyvät koulutustarpeet; korostaa, että on tärkeää varmistaa näihin tarkoituksiin riittävästi rahoitusta Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pyytää, että neuvosto julkistaa ennakoivasti kaikki asiakirjat, jotka liittyvät suurimpia sallittuja saaliita koskeviin hyväksyttyihin asetuksiin, kuten Euroopan oikeusasiamies suosittaa asiassa 640/2019/FP; |
| --- | --- |

84.

| 85. | suosittaa, että tietoa kerätään jatkuvasti, jotta voidaan paremmin arvioida kestävyyskriteerejä ja estää kalastusalueiden perustaminen alueille, joilla on todettu olevan haavoittuvia meriekosysteemejä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vaatii, että suojeltujen alueiden ensisijaisena tavoitteena on oltava ympäristön säilyttäminen ja ennallistaminen ja että mikään toiminta näillä alueilla ei saisi vaarantaa tätä tavoitetta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään ihmisen haitallisen toiminnan suojelluilla merialueilla; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansallisissa merten aluesuunnitelmissa otetaan huomioon se, miten herkkiä lajit ja luontotyypit ovat ihmisen kaikilla merialueilla aiheuttamalle kuormitukselle; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pitää tärkeänä vahvistaa nykyisiä suojeltuja merialueita ja toteuttaa niiden suojelun tehokkaasti, etenkin biodiversiteettikeskittymissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan ensi tilassa näitä alueita koskevia erityisiä hoitosuunnitelmia, joissa määritellään selkeät suojelutavoitteet ja tehokkaat seuranta-, tarkkailu- ja valvontatoimet; kehottaa etenkin jäsenvaltioita jouduttamaan yhteisten suositusten laatimista ja toimittamista YKP-asetuksen 11 artiklan mukaisesti kalastuksenhoidosta niiden suojelluilla merialueilla; katsoo, että ilmastonmuutoksen vaikutukset meriympäristön lajeihin olisi otettava täysimääräisesti huomioon; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella kriteerit ja ohjeet suojeltaviksi valittujen merialueiden asianmukaisille hoitosuunnitelmille, myös ekologisten käytävien sijaintipaikoilla, ja helpottamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa komissiota sisällyttämään suojellut merialueet kansainvälisiin tavoitteisiin vasta sitten, kun niitä hoidetaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | katsoo, että uudet suojeltavat merialueet olisi sisällytettävä Natura 2000 -verkostoon ja että niillä olisi edistettävä ekologista kytkeytyneisyyttä; |
| --- | --- |

89.

| 90. | korostaa, että onnistuneesti suojellut merialueet tarjoavat merkittäviä sosioekonomisia hyötyjä etenkin rannikkoyhteisöille ja kalastus- ja matkailualalle ja että suojelluilla merialueilla voi olla kalakantojen elvyttämisen kannalta keskeisiä ekologisia toimintoja, jotka parantavat niiden resilienssiä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | korostaa, että EU:n uuden metsästrategian on oltava linjassa ja johdonmukainen eurooppalaisen ilmastolain ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa; korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltainen ja johdonmukainen EU:n metsästrategia, jolla vahvistetaan EU:n metsien ja metsäalan monitoimista roolia ja edistetään metsien laajoja sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteet täysimääräisesti huomioon ottaen; korostaa tarvetta selkeään priorisointiin siten, että ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden suojelu ja ennallistaminen ovat uudessa EU:n metsästrategiassa keskeisiä ja toisiinsa liittyviä tavoitteita; kehottaa sisällyttämään luonnon ennallistamista koskevaan suunnitelmaan erityisiä metsäekosysteemien ennallistamista ja ennallistamisen jälkeistä suojelua koskevia sitovia tavoitteita, jotka olisi sisällytettävä myös metsästrategiaan; katsoo, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason erilaiset olosuhteet olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

91.

| 92. | toistaa 8. lokakuuta 2020 esittämänsä EU:n metsästrategiaa koskevan näkemyksen, että metsästrategian olisi rakennettava siltaa kansallisten metsä- ja peltometsäpolitiikkojen sekä metsiin ja peltometsiin liittyvien EU:n tavoitteiden välille ja että samalla, kun kunnioitetaan kansallista toimivaltaa, on edistettävä laajempia EU:n tavoitteita; korostaa näin ollen, että EU:n metsästrategiassa on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja tunnustettava EU:n toimivalta ympäristönsuojelun alalla; muistuttaa että SEUT:n 191 artiklan mukaan EU:n ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan muiden tavoitteiden ohella muassa ympäristön laadun säilyttämiseen, suojeluun ja parantamiseen sekä luonnonvarojen harkittuun ja järkevään käyttöön; muistuttaa, että useat EU:n säädökset vaikuttavat metsiin ja metsänhoitoon; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan sisäisissä ja ulkoisissa toimintapolitiikoissaan metsäympäristön mahdollisimman korkeatasoisen suojelun; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa siksi edistämään uudessa EU:n metsästrategiassa kestävää metsänhoitoa; ja korostaa kestävän metsänhoidon tasapainoisen lujittamisen merkitystä metsäekosysteemien terveydelle, ilmastokestävyydelle ja pitkäikäisyydelle sekä metsien monitoiminnallisen roolin säilyttämiselle; toteaa, että metsien suojelu ja kestävä hoito ovat avainasemassa yleisen hyvinvointimme kannalta, sillä metsät tarjoavat puitteet vapaa-ajan, terveydestä huolehtimisen sekä oppimisen kannalta yleishyödylliselle toiminnalle, ja toteaa, että kestävä metsänhoito edistää EU:n metsien biologisen monimuotoisuuden suojelua; muistuttaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet soveltamaan kestävän metsänhoidon määritelmää ja periaatteita; |
| --- | --- |

94.

| 95. | korostaa metsien roolia EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että etusijalle olisi asetettava metsien ja muiden biomassaresurssien kiertotalouden mukainen ja kaskadikäyttö, joka ei vaaranna tieteellisesti perusteltuja suojelu- ja ennallistamistoimia ja ilmastotoimia; pitää puun käyttöä rakennusmateriaalina yhtenä hyvänä esimerkkinä; |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa YMP:n peltometsätalous- ja metsitystoimenpiteiden suurta merkitystä ja kannustaa jatkamaan metsätaloustoimenpiteitä EU:n metsästrategian mukaisesti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa kestävien ja terveiden metsäekosysteemien, kuten eläimistön ja kasviston, merkitystä metsien tarjoamien monien ekosysteemipalvelujen, kuten biologisen monimuotoisuuden, puhtaan ilman, veden, terveen maaperän ja puun ja muiden raaka-aineiden, tarjonnan ylläpitämisessä ja tehostamisessa; huomauttaa, että EU:n ympäristö-, ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteita ei voida koskaan saavuttaa ilman monitoimisia ja terveitä metsiä ja metsätaloutta, joita hoidetaan kestävästi ja kaukonäköisesti; |
| --- | --- |

97.

| 98. | korostaa, että on kehitettävä johdonmukainen lähestymistapa, jolla biologinen monimuotoisuuden suojelu ja ilmastonsuojelu yhdistetään kukoistavaan metsäalaan ja kestävään biotalouteen; |
| --- | --- |

98.

| 99. | toteaa, että kestävästi hoidetuista metsistä peräisin olevan puun ja puutuotteiden käytöllä on tärkeä rooli, jotta voidaan edetä kohti hiilineutraalia taloutta ja kehittää kiertobiotaloutta; |
| --- | --- |

99.

| 100. | korostaa tarvetta tarkistaa biomassan käyttöä energiantuotannossa koskevia EU:n sääntöjä ja yhdenmukaistaa ne vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian ja eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden kanssa, erityisesti osana uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä ja kestävyysluokitusjärjestelmäasetuksen nojalla annettuja delegoituja säädöksiä; |
| --- | --- |

100.

| 101. | on tyytyväinen sitoumukseen istuttaa vähintään kolme miljardia uutta puuta EU:ssa; korostaa, että puiden istutusta koskevien EU:n aloitteiden olisi perustuttava selkeisiin ekologisiin periaatteisiin, hiilensidontametsien ylläpitämiseen, kestävään uudelleenmetsittämiseen, kaupunkialueiden ja kaupunkien lähialueiden viherryttämiseen, ennallistamiseen, kytkeytyneisyyden lisäämiseen ja peltometsätalouteen sekä uusimpaan tieteelliseen tietoon; kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä aloitteet toteutetaan varmasti tavalla, joka vastaa ja edistää biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita, ja että istutukset eivät korvaa olemassa olevia vanhoja ja biologisesti monimuotoisia metsiä, sekä edistämään osaltaan sitä, että metsät ovat kestäviä ja terveitä sekametsiä; |
| --- | --- |

101.

| 102. | palauttaa mieliin päätöslauselmassaan EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi esittämänsä näkemyksen; kehottaa komissiota esittämään kiireesti ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi, joka perustuu pakollisiin asianmukaista huolellisuutta koskeviin velvoitteisiin, joilla varmistetaan, että arvoketjut ovat kestäviä, että EU:n markkinoille saatetut tuotteet ja hyödykkeet eivät aiheuta tai ole tuotettaessa aiheuttaneet metsäkatoa, metsien tilan heikentymistä, ekosysteemien muuntumista tai niiden tilan heikentymistä taikka ihmisoikeusloukkauksia; toteaa, että tämä EU:n oikeudellinen kehys olisi laajennettava koskemaan myös muita paljon hiiltä sitovia ja biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaita ekosysteemejä kuin metsiä, kuten meriekosysteemejä ja rannikkoekosysteemejä, kosteikkoja, turvesoita tai savanneja, jotta estetään kuormituksen siirtyminen näihin maisematyyppeihin; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta luoda ensisijaisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa sellaisten tiettyjen raaka-aineiden, tuotteiden ja palvelujen kaupan kieltämisen, jotka vaarantavat biologisen monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

103.

| 104. | korostaa, että EU:n tuotannon ja kulutuksen ekologista jalanjälkeä olisi kiireesti pienennettävä, jotta pysytään maapallon kestävyyden rajoissa; kehottaa komissiota ehdottamaan vuoteen 2030 ulottuvia sitovia EU:n tavoitteita, jotta vähennetään merkittävästi EU:n materiaali- ja kulutusjalanjälkiä ja saadaan ne pysymään maapallon kestävyyden rajoissa vuoteen 2050 mennessä (84); kannattaa sitä, että komissio soveltaa elinkaarilähestymistapaa tuotteiden ja organisaatioiden ympäristöjalanjäljen mittaamiseen; katsoo, että muovin tuotantoa ja käyttöä olisi vähennettävä; korostaa, että taloudellisessa toiminnassa, joka vaikuttaa ja perustuu ekosysteemeihin ja niiden biologiseen monimuotoisuuteen ja näiden hyödyntämiseen, olisi toteutettava kaikki mahdolliset suojatoimet, joilla lievennetään näihin ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

104.

Ilmastonmuutos

| 105. | ilmaisee huolensa siitä, että maalla elävien lajien levinneisyysalueista suurin osa supistuu merkittävästi, jos maapallon ilmasto lämpenee 1,5–2 celsiusastetta, ja että meriympäristön lajit ovat yhtä lailla uhattuina etenkin, koska nykyisen kehityskulun perusteella lämpötila nousee mitä todennäköisimmin tätä enemmän; toistaa sen vuoksi, että EU:n on asetettava paljon kunnianhimoisempia tavoitteita, joissa luontopohjaiset ratkaisut ja ekosysteemilähtöiset lähestymistavat asetetaan etusijalle ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa ja sopeutumisstrategioissa, ja pitää tarpeellisena lisätä maan ja meren luonnollisten hiilinielujen suojelua EU:ssa, koska se on kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä täydentävä toimenpide; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa komissiota arvioimaan ilmastonmuutoksen vaikutusta lajien runsauteen ja maantieteelliseen levinneisyyteen, ottamaan tämän arvioinnin huomioon pannessaan täytäntöön vuoteen 2030 ulottuvaa biodiversiteettistrategiaa ja auttamaan jäsenvaltioita sisällyttämään tulokset kansalliseen politiikkaansa ja luontodirektiivien mukaiseen tulevaan raportointiin; |
| --- | --- |

106.

| 107. | korostaa terveiden valtameriekosysteemien keskeistä roolia biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämisessä ja tämän suuntauksen kääntämisessä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä; kehottaa suojelemaan ja ennallistamaan runsaasti hiiltä sitovia valtamerten luontotyyppejä, jotta voidaan parantaa hiilidioksidin varastointia, rannikoiden suojelua ja meriympäristön lajien ja kalastuselinkeinon kykyä selviytyä ilmastonmuutoksesta; kehottaa lisäksi sisällyttämään ne tehokkaasti hoidettuihin suojeltuihin merialueisiin; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kehottaa komissiota – ottaen huomioon luonnollisten hiilinielujen tärkeän roolin ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa – ehdottamaan eurooppalaisen ilmastolain (85) hyväksymisen jälkeen kunnianhimoista vuoteen 2030 ulottuvaa tieteelliseen tietoon perustuvaa EU:n tavoitetta, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjen poistamista luonnollisten hiilinielujen avulla, ja toteaa, että tämän tavoitteen olisi oltava yhdenmukainen vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa ja se olisi asetettava lainsäädännössä; muistuttaa lisäksi, että päästöjen nopean vähentämisen on edelleen oltava etusijalla; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n pitkän aikavälin toimintasuunnitelman, mukaan lukien asiaan liittyvät tavoitteet, jolla parannetaan koordinointia ja varmistetaan tulevien toimien johdonmukaisuus, kestävyys ja keskinäiset yhteydet ja johon sisällytetään vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen, Pariisin sopimuksen, kansallisesti määritettyjen panosten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiset sitoumukset; korostaa, että on tärkeää koordinoida virallisesti mahdollisimman pian ilmasto- ja biodiversiteettisuunnitelmien seurantaa, raportointia ja tarkistamista; korostaa, että kestävät ja terveet ekosysteemit ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja siihen sopeutumisessa ja että eurooppalaisen ilmastosopimuksen mukaisissa toimissa olisi varmistettava biologisen monimuotoisuuden ja ilmastopolitiikan yhteisvaikutukset; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pitää myönteisenä uutta EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi; katsoo, että sopeutumisstrategian puitteissa toteutettavat toimet olisi mukautettava täysin vuoteen 2030 ulottuvaan biodiversiteettistrategiaan sekä unionin pelastuspalvelumekanismin toimenpiteisiin, jotka koskevat luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kannattaa lisäksi biodiversiteettisopimuksessa määriteltyjä ekosysteemilähtöisiä lähestymistapoja, jotka tarjoavat maan, veden ja elollisten luonnonvarojen yhdennettyyn hallinnointiin kokonaisvaltaisen strategian, joka edistää niiden suojelua ja kestävää käyttöä oikeudenmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

111.

| 112. | korostaa, että käsite ”luontopohjaiset ratkaisut” olisi määriteltävä paremmin ja että tällä määritelmällä olisi varmistettava, että biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemin eheys eivät vaarannu; kehottaa siksi kehittämään selkeämmän määritelmän EU:n tasolla sekä luontopohjaisten ratkaisujen käytön mahdollistavia suuntaviivoja ja välineitä, jotta voidaan maksimoida kytkeytyneisyys luontoon sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen hyödyt ja yhteisvaikutukset; |
| --- | --- |

112.

| 113. | toteaa, että monissa kansallisissa ilmastostrategioissa ei vieläkään hyödynnetä luontopohjaisia ratkaisuja; katsoo, että luontopohjaisia ratkaisuja käsittelevä sidosryhmäfoorumi voisi auttaa vahvistamaan monenvälisten biologista monimuotoisuutta ja ilmastonmuutosta käsittelevien kansainvälisten yleissopimusten yhteisvaikutuksia sekä saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

113.

Saastuminen

| 114. | pitää myönteisinä komission tavoitteita vähentää vaarallisempien ja kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla ja lannoiteravinteiden hävikkiä 50 prosentilla, minkä ansiosta lannoitteiden käyttö vähenee vähintään 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja katsoo, että kaikki nämä tavoitteet olisi asetettava lainsäädännössä ja niitä olisi tarkistettava vuoden 2030 jälkeistä aikaa ajatellen, jotta voidaan jatkaa vähentämistä ja tehdä pitkän aikavälin sitoumuksia; kehottaa arvioimaan näitä tavoitteita tehokkaasti erityisten välitavoitteiden perusteella; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kehottaa komissiota asettamaan näille tavoitteille selkeät ja kunnianhimoiset perustasot ja määrittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa niiden oikeudenmukaisen panoksen EU:n laajuisiin tavoitteisiin ottaen huomioon niiden erilaiset lähtökohdat ja olosuhteet; painottaa, että kunkin jäsenvaltion olisi toteutettava määrätietoisia toimenpiteitä tavoitteidensa saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | vastustaa glyfosaatti-tehoaineen hyväksynnän uusimista 31. joulukuuta 2022 jälkeen; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaiset valmistelut tarjotakseen viljelijöille toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoisia ratkaisuja sen jälkeen, kun glyfosaatin käyttö on kielletty; |
| --- | --- |

116.

| 117. | palauttaa mieliin torjunta-aineiden lupamenettelystä unionissa 16. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman (86) ja odottaa komission ja jäsenvaltioiden noudattavan ilman viiveitä kaikkia siinä esitettyjä kehotuksia; pyytää, että kun komissio tarkistaa kasvinsuojeluaineita koskevien puitteiden täytäntöönpanotoimenpiteitä, se esittäisi säännöksiä, joilla tuetaan EU:n laajuista torjunta-aineiden vähentämistavoitetta esimerkiksi vahvistamalla ja selkeyttämällä torjunta-aineiden markkinoillepääsyn myöntämisessä sovellettavia ympäristökriteerejä; korostaa, että jos EFSA toteaa, että ympäristöön kohdistuu kohtuuttomia vaikutuksia, hyväksymispäätöstä ei pitäisi tehdä; kehottaa komissiota lisäämään sääntelyssä edellytettävien riskejä koskevien tietojen avoimuutta ja saatavuutta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (87) 53 artiklan 1 kohdassa sallittua poikkeusta olisi selkeytettävä ja sovellettava ainoastaan terveyteen ja ympäristöön liittyvin perustein; pitää valitettavana, että tämän poikkeuksen turvin heikennetään kieltoa, joka koskee kolmen neonikotinoidin kaikkea ulkokäyttöä; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kehottaa komissiota saattamaan nopeasti päätökseen torjunta-aineiden kestävästä käytöstä annetun direktiivin 2009/128/EY (88) tarkistamisen ja sisällyttämään siihen torjunta-aineiden vähentämistavoitteet sekä toteuttamaan kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot sitoutuvat direktiivin täytäntöönpanoon, myös kansallisissa toimintasuunnitelmissaan; |
| --- | --- |

119.

| 120. | toteaa, että torjunta-aineiden laaja käyttö johtaa torjunta-aineresistenssiin, mikä on merkittävä, torjunta-aineiden tehokkuutta vähentävä ongelma; huomauttaa, että torjunta-aineiden käytön ja torjunta-aineriippuvuuden lisääntyminen tulee viljelijöille kalliiksi; toteaa, että biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja tuholaisten torjunta-aineresistenssin kehittymisen välttämistoimenpiteissä on tärkeää noudattaa tiettyä hierarkiaa direktiivin 2009/128/EY liitteessä III mainittujen integroidun torjunnan kahdeksan periaatteen mukaisesti, eli kemiallisia torjunta-aineita olisi käytettävä vasta viimeisenä keinona; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pitää valitettavana, että kemikaalien ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia usein aliarvioidaan ja aliarvotetaan REACH-asetuksen mukaiseen lupamenettelyyn liittyvässä sosioekonomisessa analyysissä; on huolestunut siitä, että edelleen käytetään ja hyväksytään vaarallisia kemikaaleja, joilla on kielteisiä ympäristövaikutuksia tai joiden turvallisuudesta ympäristölle ei ole tietoja; kehottaa komissiota, jonka kuuluu hallita riskejä, tarkastelemaan huolellisemmin kemikaalien vaikutuksia, myös pysyviä ja pitkäkestoisia vaikutuksia ympäristöön ja biodiversiteettiin; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan yhtäläiset normit ja tehokkaat tarkastukset EU:n ulkopuolisista maista tuotaville maataloustuotteille; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä annettua asetusta (EY) N:o 396/2005 (89) ja sisällyttämään eläinten terveyden ja ympäristöön liittyvät riskit lakisääteisiin perusteisiin; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pitää myönteisenä komission sitoumusta tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että maatalousalan kansalliset strategiasuunnitelmat vastaavat alusta asti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian kunnianhimoisia tavoitteita eli että niissä pyritään entistä kunnianhimoisemmin vähentämään huomattavasti kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja riskejä samoin kuin lannoitteiden ja antibioottien käyttöä; korostaa, että on tärkeää pyrkiä näihin tavoitteisiin kokonaisvaltaisesti ja kiertotalouteen perustuvilla tavoilla, kuten soveltamalla hyväksyttyjä agroekologisia lähestymistapoja, kuten integroitua tuotantoa ja luonnonmukaista viljelyä, viljelykierto mukaan lukien; korostaa myös täsmäviljelyn, digitalisaation ja muiden välineiden merkitystä torjunta-aineiden, lannoitteiden ja ravinteiden käytön vähentämisessä ja tehostamisessa; |
| --- | --- |

124.

| 125. | korostaa, että viljelijät tarvitsevat enemmän vaihtoehtoisia, tehokkaita, kohtuuhintaisia ja ympäristön kannalta turvallisia kasvinsuojeluratkaisuja ja -menetelmiä, jotta voidaan vähentää torjunta-aineiden tarvetta ja vähentää entisestään kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja siihen liittyviä riskejä; ehdottaa, että näitä voisivat olla viljelyteknisten, fyysisten ja biologisten torjuntatekniikoiden tehokkaampi käyttöönotto, uudet vähäriskiset torjunta-aineet ja biotorjunta-aineet, tehokkaammat käyttötekniikat, kuten digitaalinen ja täsmäviljely, epidemiologiset mallit, laajempi ja parempi valikoima vastustuskykyisiä lajikkeita, jotka vaativat vähemmän tuotantopanoksia, sekä tutkimus- ja innovointikoulutuksen ja neuvonnan lisääminen, myös agroekologisista viljelykäytännöistä; |
| --- | --- |

125.

| 126. | painottaa, että EU:n maatalous-, kalastus- ja metsäaloilla on tärkeä rooli luonnon suojelussa ja ennallistamisessa ja että nämä alat on otettava täysimääräisesti mukaan vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian täytäntöönpanoon; korostaa, että täytäntöönpanotoimenpiteitä varten olisi tarjottava tarkasti määriteltyä tukea ja koulutusohjelmia sekä välineiksi kestäviä, turvallisia, tehokkaita ja kohtuuhintaisia ratkaisuja ja vaihtoehtoja ja että saataville olisi asetettava uusinta tietoa, teknologiaa ja neuvontapalveluja; korostaa lisäksi, että myönteiset kannustimet ja parhaiden käytäntöjen vaihto voivat edistää strategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

126.

| 127. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian tavoitteet otetaan täysimääräisesti huomioon pantaessa täytäntöön Pellolta pöytään -strategiaa, kestävyyttä edistävää kemikaalistrategiaa ja tulevaa saasteettomuustoimintasuunnitelmaa, jossa olisi käsiteltävä myös valo- ja melusaastetta, vedenalainen melu mukaan lukien; korostaa, että on ensisijaisen tärkeää torjua saastumista sen lähteellä ja varmistaa samalla parhaiden käytettävissä olevien teknologioiden käyttö; |
| --- | --- |

127.

| 128. | kehottaa komissiota asettamaan kunnianhimoisen, vuoteen 2030 mennessä saavutettavan vähennystavoitteen, joka koskee keinovalon käyttöä ulkona, ja ehdottamaan suuntaviivoja siitä, miten jäsenvaltiot voivat vähentää keinovaloa yöllä; |
| --- | --- |

128.

| 129. | painottaa tarvetta sisällyttää vuoteen 2030 ulottuvaan biodiversiteettistrategiaan erityisiä toimenpiteitä, joilla vähennetään biologiseen monimuotoisuuteen ja terveyteen suoraan vaikuttavaa saastetta, kuten muovia, mikromuovia ja kemikaaleja; kehottaa komissiota varmistamaan uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman ja siihen liittyvän lainsäädännön kaikkien toimien nopean täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

129.

Haitalliset vieraslajit

| 130. | ilmaisee huolensa siitä, että haitalliset vieraslajit muodostavat vakavan uhan ympäristölle, elinkeinoille ja ruokaturvalle ja vahingoittavat peruuttamattomasti suojelualueita ja niiden luonnon monimuotoisuutta, mitä vaikutuksia pahentaa vielä ilmastonmuutos; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pitää valitettavana, että unionin kannalta merkityksellisten haitallisten vieraslajien luetteloon on kirjattu alle 6 prosenttia EU:ssa tavattavista haitallisista vieraslajeista; kehottaa komissiota tehostamaan toimia ja varmistamaan, että uhanalaisia lajeja uhkaavat haitalliset vieraslajit sisällytetään luetteloon; kehottaa lisäksi komissiota parantamaan ennaltaehkäisyä ottamalla käyttöön pakollisen riskinarvioinnin ennen vieraslajin ensimmäistä tuontikertaa ja ehdottamalla mahdollisimman pian EU:n laajuisesti sovellettavia valkoisia luetteloita lajeista, joita voidaan tuoda, pitää, kasvattaa ja myydä lemmikkieläiminä EU:ssa, käyttäen perustana tieteellistä riskinarviointia ja ekologisia ominaispiirteitä; |
| --- | --- |

131.

| 132. | korostaa, että eksoottisten lemmikkieläinten kauppa on yksi merkittävimmistä haitallisten vieraslajien tuontiväylistä, minkä lisäksi haitallisten vieraslajien tuonti on yhteydessä muihin kuormittaviin tekijöihin, kuten maa- ja merikuljetuksiin ja merten roskaantumiseen; kehottaa kehittämään EU:n tasolla lisätoimenpiteitä haitallisten vieraslajien torjumiseksi, valvomiseksi ja hävittämiseksi, muun muassa laatimaan sellaisia lajeja koskevan erityisen suunnitelman, jotka uhkaavat äärimmäisen uhanalaisia lajeja; korostaa, että tarvitaan riittävästi teknisiä, taloudellisia ja henkilöresursseja, jotta voidaan tukea ennaltaehkäisytoimia ja auttaa haitallisten vieraslajien esiintymisalueita hävittämään sekä leviämään päässeitä että vasta havaittuja haitallisia vieraslajeja; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pitää valitettavana, että unionin kannalta merkityksellisten haitallisten vieraslajien luetteloon on sisällytetty vain yksi meriympäristön laji (90); kehottaa komissiota korjaamaan meriympäristön haitallisten vieraslajien suhteettoman vähäisen määrän luettelossa, jotta voidaan varmistaa asetuksen (EU) N:o 1143/2014 (91) asianmukainen noudattaminen; |
| --- | --- |

133.

Rahoitus, valtavirtaistaminen ja hallintokehys

| 134. | korostaa, että ennaltaehkäisyn ja ennallistamisen yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät hyödyt ovat investointikustannuksia suuremmat; kehottaa komissiota varmistamaan biodiversiteettivaikutusten valtavirtaistamisen ja arvioinnin kaikissa EU:n menoissa ja ohjelmissa EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän mukaisesti; kehottaa soveltamaan tehokkaasti merkittävän haitan välttämisen periaatetta kaikissa EU:n menoissa ja ohjelmissa; kehottaa komissiota laatimaan kattavan arvion siitä, miten saadaan mobilisoitua luonnonsuojelutoimiin tarvittavat vähintään 20 miljardia euroa vuodessa, tekemään vastaavia ehdotuksia EU:n vuotuisessa talousarviossa ja selvittämään tarvetta luoda erityinen rahoitusväline Euroopan laajuiselle luontoverkostolle (TEN-N); panee merkille yhteisymmärryksen biodiversiteettimenojen valtavirtaistamisesta 7,5 prosenttiin vuodesta 2024 ja 10 prosenttiin vuodesta 2026 alkaen; pitää tarpeellisena pyrkiä siihen, että monivuotisessa rahoituskehyksessä osoitetaan mahdollisimman pian vuodesta 2021 alkaen vähintään 10 prosenttia vuosimenoista biologisen monimuotoisuuden edistämiseen; painottaa tarvetta varmistaa ilmastorahoituksen ja biologisen monimuotoisuuden rahoituksen johdonmukaisuus; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita sisällyttämään biologista monimuotoisuutta koskevat toimet elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa; painottaa, että biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä EU:n menoja olisi seurattava käyttämällä tehokasta, avointa ja kattavaa menetelmää, jonka komissio vahvistaa yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan vuoteen 2022 mennessä, mitkä tuet ovat ympäristölle haitallisia, jotta niiden vaiheittainen poistaminen voidaan viipymättä aloittaa; kehottaa suuntaamaan taloudelliset kannustimet biologiselle monimuotoisuudelle suotuisiin investointeihin ja muuttamaan verotusjärjestelmiä niin, että ympäristöverotusta ja ympäristötuloja hyödynnetään enemmän; |
| --- | --- |

135.

| 136. | muistuttaa, että EU on sitoutunut täyttämään Pariisin sopimuksen tavoitteet; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan kaikki fossiilisten polttoaineiden epäsuorat ja suorat tuet mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

136.

| 137. | katsoo, että fossiilisten polttoaineiden ja muiden ympäristölle haitallisten tukien asteittaista poistamista olisi tuettava myös maailmanlaajuisesti EU:n kauppapolitiikan ja vihreän diplomatian avulla, myös sopimalla etenemissuunnitelmasta, johon sisältyy välitavoitteita kullekin kauppakumppanille; |
| --- | --- |

137.

| 138. | palauttaa mieliin, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) arvioiden mukaan hallitukset käyttävät maailmanlaajuisesti noin 500 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosittain tukeen, joka saattaa olla haitallista biologiselle monimuotoisuudelle, mikä on viidestä kuuteen kertaa enemmän kuin biologiseen monimuotoisuuteen varatut menot yhteensä (92); |
| --- | --- |

138.

| 139. | kehottaa komissiota antamaan selkeät ohjeet ja luomaan kannustimia yksityisen rahoituksen mobilisoimiseksi biodiversiteettitoimia varten ja mukauttamaan investoinnit Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian tavoitteisiin; kehottaa lisäksi komissiota esittämään kunnianhimoisen ja tulevaisuuteen suuntautuvan kehyksen, jossa yhdistetään lainsäädäntötoimia ja julkiselle ja yksityiselle sektorille suunnattuja taloudellisia kannustimia, jotta voidaan tukea vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian päämäärien ja tavoitteiden saavuttamista osana tulevaa uudistettua kestävän rahoituksen strategiaa; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia yritysten kestävien hankintojen alalla; |
| --- | --- |

139.

| 140. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan politiikan johdonmukaisuuden ja sovittamaan EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikat vuoteen 2030 ulottuvaan biodiversiteettistrategiaan; kehottaa lisäksi noudattamaan kaikissa EU:n politiikoissa kaikkia perussopimusten periaatteita ja erityisesti varovaisuusperiaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta; |
| --- | --- |

140.

| 141. | korostaa, että kun vaikutukset on arvioitu kattavasti, tarvitaan oikeudellisesti sitova biologisen monimuotoisuuden hallintokehys – eräänlainen biologista monimuotoisuutta koskeva laki – jossa viitoitetaan tie vuoteen 2050 vahvistamalla sitovia tavoitteita, vuosiksi 2030 asetetut tavoitteet ja COP15-sitoumukset mukaan lukien, ja perustetaan älykkäisiin indikaattoreihin pohjautuva seurantamekanismi sekä suojelualueita että muita alueita varten; kehottaa komissiota antamaan asiasta lainsäädäntöehdotuksen vuonna 2022; korostaa, että riittävien henkilöresurssien ja taloudellisten resurssien varmistaminen on tehokkaan hallinnon kannalta ratkaisevan tärkeää; |
| --- | --- |

141.

| 142. | kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisen riippumattoman eurooppalaisen biologista monimuotoisuutta käsittelevän tiedepaneelin tai vastaavan elimen perustamista, jonka tehtävänä olisi arvioida EU:n toimenpiteiden johdonmukaisuutta vuoteen 2030 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan strategian tavoitteiden kanssa ja antaa toimintapoliittisia suosituksia tämän perusteella, välttäen mahdollisia päällekkäisyyksiä Euroopan ympäristökeskuksen tai muiden EU:n ja kansainvälisten elinten toimintapolitiikan kanssa; |
| --- | --- |

142.

| 143. | palauttaa mieliin, että perusoikeuskirjan 37 artiklassa viitataan periaatteeseen, jonka mukaan EU:n lainsäädännössä on varmistettava ympäristönsuojelu; katsoo, että oikeus terveelliseen ympäristöön olisi tunnustettava perusoikeuskirjassa ja että EU:n olisi vietävä eteenpäin aloitetta vastaavan oikeuden tunnustamiseksi kansainvälisesti; |
| --- | --- |

143.

Tutkimus, innovointi ja koulutus

| 144. | kehottaa komissiota vahvistamaan biologisen monimuotoisuuden osuutta EU:n nuoriso-ohjelmissa, kuten eurooppalaisessa vapaaehtoispalvelussa, ja käynnistämään yleisen Erasmus-ohjelman osana Vihreä Erasmus -ohjelman, jossa keskitytään tietämyksen vaihtoon ja opiskelijoiden ja ammattilaisten vaihto-ohjelmiin ennallistamisen ja säilyttämisen alalla; |
| --- | --- |

144.

| 145. | korostaa tarvetta ymmärtää paremmin biologisen monimuotoisuuden osatekijöitä, sen vaikutusta ekosysteemien toimintaan ja ekosysteemien resilienssiä; katsoo, että biologista monimuotoisuutta koskevaa perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta olisi lisättävä, ja korostaa, että tätä varten olisi varmistettava riittävä rahoitus; kehottaa sisällyttämään biologista monimuotoisuutta koskevan tutkimuksen erilaisiin EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusohjelmiin; toistaa kehotuksensa, että EU:n tutkimusohjelmaan sisällytetään erityinen biologiselle monimuotoisuudelle omistettu missio; korostaa, että julkisen tutkimuksen rahoitusta on lisättävä huomattavasti; |
| --- | --- |

145.

| 146. | korostaa, että on tärkeää lisätä tutkimusta luonnonmaantieteellisistä alueista ja organismien luokitusjärjestelmästä sekä metsäkadon ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen vaikutuksista keskeisiin palveluihin, kuten elintarviketarjontaan; korostaa tarvetta parantaa tietämystä tautien puhkeamisen sekä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laillisen ja laittoman kaupan, niiden suojelun ja ekosysteemien tilan heikentymisen välisistä yhteyksistä; |
| --- | --- |

146.

| 147. | on vahvasti sitä mieltä, että valtameritutkimusta olisi lisättävä, koska suurinta osaa niistä ei ole vielä tutkittu; kehottaa komissiota omaksumaan merkittävän roolin YK:n valtameritutkimuksen vuosikymmenen puitteissa ja noudattamaan ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” -hankkeen suosituksia; katsoo, että rahoitusta olisi myönnettävä myös syvänmeren ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta koskevalle tutkimukselle; |
| --- | --- |

147.

| 148. | kannustaa tekemään viljelijöitä palvelevaa tutkimusta kestävistä maatalouden innovaatioista, teknologioista ja tuotantomenetelmistä ja -käytännöistä, jotka parantavat biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemien terveyttä, myös digitalisaatiosta, kestävästä peltometsätaloudesta, vähäriskisistä biologisista vaihtoehdoista kemiallisille torjunta-aineille ja torjunta-aineettomasta maataloudesta; |
| --- | --- |

148.

| 149. | katsoo, että tehostettujen tutkimusponnistelujen olisi katettava myös suojelupolitiikan sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset ja mahdollisuudet, maaperän biologinen monimuotoisuus sekä jäätiköiden ja ikiroudan sulaminen; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pitää myönteisenä luonnon monimuotoisuuden tietokeskuksen ja uuden EU:n maaperän seurantakeskuksen perustamista; |
| --- | --- |

150.

| 151. | korostaa, että on tärkeää osoittaa riittävät resurssit tiedonkeruuseen ja indikaattoreiden kehittämiseen, jotta voidaan tukea valmiuksien kehittämistä ja tehostaa biologista monimuotoisuutta koskevaa sidosryhmien yhteistyötä; tunnustaa digitalisaation, massadatan ja tekoälyn potentiaalin parantaa biologista monimuotoisuutta koskevaa ymmärrystä ja tietämystä; |
| --- | --- |

151.

| 152. | kehottaa komissiota tukemaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista tutkimus- ja innovointitoimiin, jotta ne voivat osaltaan edistää vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

152.

| 153. | katsoo, että ympäristökasvatuksen olisi oltava olennainen osa perusopetusta; kannattaa suojelualueiden perustamista, jotta niitä voidaan hyödyntää myös opetustarkoituksiin; korostaa, että kansalaistiedettä ja tietoisuuden lisäämistä olisi tuettava, jotta voidaan muun muassa osoittaa yhteiskunnalle biologisen monimuotoisuuden suojelun ja ennallistamisen tarve; |
| --- | --- |

153.

Vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys, kansainvälinen toiminta, kauppa ja valtamerten hallinnointi

| 154. | palauttaa mieliin biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) antamassaan päätöslauselmassa ilmaisemansa kannan ja muistuttaa tarpeesta saada aikaan Pariisin sopimuksen kaltainen monenvälinen sopimus, johon sisältyy täsmällisiä, mitattavissa ja saavutettavissa olevia, realistisia ja aikasidonnaisia (SMART) tavoitteita ja indikaattoreita, vankka täytäntöönpanokehys sekä tieteelliseen tietoon perustuva, riippumaton ja avoin tarkistusmekanismi, jotta biologisen monimuotoisuuden köyhtymissuuntaus saadaan vuoteen 2030 mennessä käännettyä; katsoo, että vuosi 2021 on käännekohta biologiselle monimuotoisuudelle maailmanlaajuisesti ja että EU:n olisi toimittava globaalina edelläkävijänä ja ajettava neuvotteluissa kunnianhimoista, sen omaa tasoa vastaavaa tai tiukempaa tavoitetasoa, johon sisältyvät oikeudellisesti sitovat maailmanlaajuiset ennallistamis- ja suojelutavoitteet, jotka on asetettava vuodelle 2030 vähintään 30 prosenttiin; pitää myönteisenä, että korkean tason koalitio luonnon ja ihmisten puolesta on sitoutunut suojelemaan 30 prosenttia maailman maa- ja merialueista; korostaa tarvetta tukea matalan tulotason maita tämän uuden kehyksen täytäntöönpanossa; painottaa, että on tärkeää saada yksityinen sektori sitoutumaan laajemmin biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja ennallistamiseen; |
| --- | --- |

154.

| 155. | kehottaa komissiota vaatimaan, että asetetaan kunnianhimoisia ja selkeitä maailmanlaajuisia pitkän aikavälin tavoitteita; toistaa kantansa, että EU:n olisi neuvotteluissa mahdollisesti vaadittava, että puolet maapallosta suojellaan vuoteen 2050 mennessä (93); |
| --- | --- |

155.

| 156. | tukee ehdotusta, että Maailman terveysjärjestön (WHO) puitteissa laaditaan kansainvälinen pandemiayleissopimus, jotta voidaan vahvistaa kykyä selviytyä tulevista pandemioista; panee merkille, että IPBES-työryhmä esittää biologista monimuotoisuutta ja pandemioita koskevissa suosituksissaan muun muassa, että muodostetaan pandemioiden ehkäisemistä käsittelevä korkean tason hallitustenvälinen neuvosto helpottamaan hallitusten välistä yhteistyötä, esimerkiksi tarjoamalla politiikan kannalta hyödyllistä tieteellistä tietoa ja koordinoimalla seurantakehyksen suunnittelua, ja luomaan perustan mahdollisille kolmelle Rion yleissopimukselle yhteisille tavoitteille; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään tällaisen neuvoston perustamista biodiversiteettisopimuksen COP15-kokouksessa ja katsoo, että sen olisi toimittava synergiassa WHO:n kaltaisten olemassa olevien elinten kanssa; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vaatimaan IPCC:tä laatimaan erityisraportin biologisesta monimuotoisuudesta ja ilmastonmuutoksesta; |
| --- | --- |

157.

| 158. | on huolissaan uusista oikeudellisista ja ympäristöön, bioturvallisuuteen ja hallintoon liittyvistä haasteista, joita saattaa aiheuttaa geeniajuritekniikalla muunnettujen organismien päästäminen ympäristöön, myös luonnonsuojelutarkoituksissa; panee merkille biodiversiteettisopimuksen tilapäisen geeniajureita ja eläviä muunnettuja kaloja käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän työn tulokset (94), jotka herättävät huolen siitä, että on vaikeaa ennustaa tällaisten organismien käyttäytymistä, arvioida niiden riskejä ja hallita niitä ympäristöön päästämisen jälkeen; huomauttaa, että geeniajuriorganismeista voi itsestään tulla haitallisia vieraslajeja; pitää tarpeellisena kehittää täyteen mittaansa maailmanlaajuista ja EU:n tason riskinarviointia koskevaa ohjeaineistoa, välineitä ja ympäristön seurantakehystä sekä selkeää globaalia hallintoa ja tehokkaita mekanismeja geeniajuriorganismien vaikutusten valvomiseksi ja kumoamiseksi sekä tehdä lisätutkimusta geeniajuriorganismien terveys-, ympäristö-, ekologisista, eettisistä ja muista vaikutuksista, jotta niiden mahdollisia vaikutuksia voidaan ymmärtää paremmin; katsoo siksi, että geneettisesti muunnettujen geeniajuriorganismien ympäristöön päästämistä, myöskään luonnonsuojelutarkoituksissa, ei varovaisuusperiaatteen mukaisesti pitäisi sallia (95); |
| --- | --- |

158.

| 159. | painottaa mahdollisuuksia käyttää vihreää diplomatiaa, kauppapolitiikkaa ja monenvälisiä toimia keinona edistää biologisen monimuotoisuuden suojelua EU:n ulkopuolella; ilmaisee tukensa YK:n julistamalle ekosysteemien ennallistamisen vuosikymmenelle (2021–2031) ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelun tehokkaasti kaikkiin ulkoisiin toimiin; |
| --- | --- |

159.

| 160. | kehottaa komissiota johtamaan pyrkimyksiä saada aikaan luonnonvarojen hallintaa koskeva kansainvälinen sopimus, jotta luonnonvarojen käyttö pysyisi maapallon kestävyyden rajoissa; |
| --- | --- |

160.

| 161. | korostaa myös, että ekosysteemien tilan heikentyminen ja niihin kohdistuva kuormitus haittaavat yleisiä ponnisteluja siirtyä kestävään kehitykseen ja hidastavat edistymistä useimpien vuoteen 2030 ulottuvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti köyhyyden ja nälän poistamista, veden saannista ja sanitaatiosta huolehtimista, ruokaturvan saavuttamista ja terveellisen elämän varmistamista sekä maiden sisäisen ja välisen sosioekonomisen eriarvoisuuden vähentämistä koskevien tavoitteiden osalta; |
| --- | --- |

161.

| 162. | korostaa, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikentyminen ovat yhä enemmän vuorovaikutuksessa ihmisten pakkomuuton taustatekijöiden kanssa, koska väestö joutuu siirtymään kotisijoiltaan ilmastonmuutoksen, ympäristön tilan heikentymisen ja luonnonkatastrofien vaikutusten vuoksi; korostaa, että ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen vuoksi tällaiset kriisit moninkertaistuvat tulevina vuosikymmeninä, ellei nyt toteuteta nopeita ja tehokkaita toimia; korostaa, että EU:n on varauduttava yhtäältä ilmastonmuutoksesta ja toisaalta ympäristön tilan heikentymisestä ja katastrofeista johtuvaan pakkomuuttoon, ja tunnustaa asianmukaisten toimenpiteiden tarpeen siirtymään joutuvien väestöryhmien ihmisoikeuksien turvaamiseksi; |
| --- | --- |

162.

| 163. | kehottaa komissiota helpottamaan erityisesti edunsaajamaiden valmiuksien parantamista, mukaan lukien osaamisen siirto, teknologian jakaminen ja taitojen kehittäminen, jotta voidaan panna täytäntöön biodiversiteettisopimus, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus (CITES-sopimus) ja muut biologisen monimuotoisuuden suojelun kannalta keskeiset yleissopimukset ja sopimukset naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI-väline) ja kauppaa tukevan kehitysyhteistyön puitteissa; korostaa tarvetta vahvistaa yhteistyöohjelmia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa niiden alkuperäisen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi, parlamenttienvälinen vuoropuhelu mukaan lukien, sekä avustaa kehitysmaita niiden toteutuksessa; kehottaa lisäksi parantamaan rajat ylittävien ekosysteemien ja muuttoreittien ja lajien yhteistä hallinnointia ja hoitoa sekä vähentämään sitä mahdollisuutta, että biologisen monimuotoisuuden köyhtymisriskejä siirretään muualle maailmaan; |
| --- | --- |

163.

| 164. | suhtautuu myönteisesti sellaisiin aloitteisiin kuin Afrikan maiden ”Suuri vihreä muuri” ja kehottaa komissiota kehittämään vastaavia aloitteita muille alueille ja tukemaan kansainvälisiä hankkeita biologisen monimuotoisuuden ennallistamiseksi kaikkialla maailmassa samalla kun laajennetaan biologisen monimuotoisuuden kannalta keskeisiä alueita, joiden avulla pyritään parantamaan kehitysmaiden kykyä selviytyä ilmastonmuutoksesta; katsoo, että uusi NDICI-väline voi toimia merkittävänä biologisen monimuotoisuuden ennallistamista ja säilyttämistä edistävänä tekijänä maailmanlaajuisesti; katsoo, että uudessa NDICI-välineessä huomattava osuus määrärahoista olisi käytettävä biologisen monimuotoisuuden ennallistamiseen ja säilyttämiseen, millä edistetään biologista monimuotoisuutta koskevan yleisen valtavirtaistamistavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

164.

| 165. | pitää alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen tietämystä ratkaisevan tärkeänä biologisen monimuotoisuuden tehokkaan suojelun kannalta, ja muistuttaa, että ilmastonmuutosta ja maankäyttöä käsittelevässä IPCC:n erityisraportissa tunnustetaan alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen ratkaisevan tärkeä rooli ympäristönsuojelussa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa, jotta tunnustetaan alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen panos biologisen monimuotoisuuden suojeluun, taataan niiden oikeudet ja tuetaan niiden osallistumista päätöksentekoprosesseihin; kehottaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan viipymättä vuonna 1989 tehdyn itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen (ILO:n yleissopimus nro 169); |
| --- | --- |

165.

| 166. | tukee ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän YK:n erityisraportoijan pyrkimyksiä laatia ohjeita ympäristöön, ekosysteemeihin ja biodiversiteettiin liittyvistä ihmisoikeusvelvoitteista; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja toimielimiä tukemaan ja edistämään ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän YK:n erityisraportoijan esittämien ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevien vuoden 2018 puiteperiaatteiden maailmanlaajuista täytäntöönpanoa; kehottaa EU:ta myös tukemaan YK:n ympäristöohjelman ympäristöoikeuksia koskevaa aloitetta; |
| --- | --- |

166.

| 167. | kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pitää myönteisenä komission sitoumuksia varmistaa biologista monimuotoisuutta koskevien määräysten täysi täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta kaikissa EU:n kauppasopimuksissa sekä arvioida paremmin kauppasopimusten vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen; pitää lisäksi myönteisenä, että uudessa kauppastrategiassa todetaan, että tämä ”edellyttää kauppapolitiikan ja EU:n sisäisten politiikkojen tiiviimpää yhdentämistä” ja että ”biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on maailmanlaajuinen haaste, joka edellyttää maailmanlaajuisia toimia” (96); korostaa, että nykyisten vapaakauppasopimusten rakenteella ja WTO:n nykyisillä säännöillä on puututtu riittämättömästi siihen, miten kauppa edistää biologisen monimuotoisuuden dramaattista köyhtymistä; kehottaa tämän vuoksi komissiota harkitsemaan viipymättä konkreettisia erityistoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n kauppasopimukset eivät aiheuta eivätkä uhkaa aiheuttaa biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä, ja kehottaa saattamaan EU:n kauppapolitiikan tosiasiallisesti linjaan sen biodiversiteettistrategian kanssa; |
| --- | --- |

168.

| 169. | kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että kaikki uudet ja tulevat kauppa- ja investointisopimukset ovat täysin yhteensopivia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevien EU:n sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa ja että niihin sisältyy kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia lukuja sekä suojatoimia ja tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset noudattamatta jättämisestä, mukaan lukien mahdollisuus ottaa tullit uudelleen käyttöön; kehottaa komissiota lisäksi edistämään tällaisia toimenpiteitä myös voimassa olevissa kauppa- ja investointisopimuksissa; |
| --- | --- |

169.

| 170. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää paitsi taloudellinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus myös biodiversiteettiulottuvuus järjestelmällisesti kaikkiin kestävyyteen liittyvien vaikutusten arviointeihin, joissa on käytettävä aiempaa luotettavampia menetelmiä, kuten käytettävissä olevissa komission tutkimuksissa esitetään, ja että on tärkeää ottaa biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät kysymykset jatkuvasti huomioon; kehottaa toteuttamaan kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arvioinnit osana tulevien vapaakauppa- ja investointisopimusten selvitystyövaihetta; kehottaa päivittämään kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointeja säännöllisesti neuvottelujen edetessä, jotta mahdolliset riskit kyseisen alueen ja koko EU:n biologiselle monimuotoisuudelle voidaan havaita, niitä voidaan arvioida ja niihin voidaan puuttua mahdollisimman varhain ja jotta niiden perusteella voidaan muokata neuvotteluissa määriteltyjä asiaankuuluvia kahdenvälisiä sitoumuksia; |
| --- | --- |

170.

| 171. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sisältyy etenemissuunnitelma, joka sisältää konkreettisia ja todennettavia sitoumuksia, joiden pohjalta edistytään muissa luvuissa; korostaa, että kauppasopimuksista on tärkeää toteuttaa järjestelmällisesti säännöllisiä kestävyyttä koskevia jälkiarviointeja ja vaikutustenarviointeja, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus biologista monimuotoisuutta koskevien EU:n kansainvälisten sitoumusten kanssa; kehottaa komissiota saattamaan kauppa- ja investointisopimusten nykyiset luvut ajan tasalle hyödyntäen voimassa olevia uudelleentarkastelulausekkeita oikea-aikaisesti sen varmistamiseksi, että nykyiset vapaakauppasopimukset saatetaan mahdollisimman pian Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisiksi, ja esittämään parlamentille tämän työn tulokset ja suunnitellut mukautukset; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pyytää neuvostoa tekemään tulevia sopimuksia koskevissa neuvotteluvaltuutusluonnoksissa ja nykyisten sopimusten tarkistamisen yhteydessä biodiversiteettisopimuksesta vapaakauppasopimusten olennaisen osan edellyttäen, että kansallisten tavoitteiden tarkistamista koskevista pakollisista menetelmistä sovitaan; pyytää neuvostoa myös tekemään CITES-sopimuksesta ja Pariisin sopimuksesta vapaakauppasopimusten olennaisia osia ja korostamaan niiden tehokkaan täytäntöönpanon tarvetta; korostaa yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen tulevan uudistamisen merkitystä asetuksen soveltamisalaan kuuluvien monenvälisten ilmasto- ja ympäristönäkökohtia koskevien yleissopimusten, myös biodiversiteettisopimuksen, tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

172.

| 173. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tuontituotteet täyttävät samat vaatimukset, joita eurooppalaisilta tuottajilta vaaditaan, jotta voidaan suojella ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta, sekä varmistamaan ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisen; korostaa tarvetta edistää maailmanlaajuisesti tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen mahdollinen siirtyminen ulkomaille; kehottaa komissiota esittämään tutkimuksen EU:n viennin ja vientituotteiden tuotantomenetelmien vaikutuksista biologiseen monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

173.

| 174. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimia, jotta EU:ssa kiellettyjen vaarallisten aineiden vienti EU:sta kielletään noudattaen vahingon välttämisen periaatetta, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehtyä Rotterdamin yleissopimusta ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa; |
| --- | --- |

174.

| 175. | tukee komissiota, kun se haluaa kauppaa ja ympäristöä koskevissa kansainvälisissä keskusteluissa lisätä ja hankkia näkyvyyttä ja tukea sellaiselle WTO:n asiaa koskevien määräysten tulkinnalle, jossa tunnustetaan jäsenten oikeus torjua tehokkaasti maailmanlaajuisia ympäristöhaasteita ja erityisesti ilmastonmuutokseen ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun liittyviä haasteita, muun muassa käyttämällä tuoteriippumattomia jalostus- ja tuotantomenetelmiä; katsoo lisäksi, että EU:n olisi ponnisteltava biologisen monimuotoisuuden suojelun sitovien tasojen sisällyttämiseksi tulevaan WTO:n uudistamistyöhön; kehottaa komissiota harkitsemaan kauppa- ja ympäristöalan asiantuntijoiden ottamista mukaan ratkaistaessa kiistoja, jotka johtuvat kauppasitoumusten ja ympäristönsuojelua koskevien poikkeusten välisistä ristiriidoista; kehottaa komissiota tuomaan tämän ehdotuksen esille WTO:hon liittyvän ilmasto- ja kauppa-aloitteensa yhteydessä; pyytää tekemään riippumattoman ja perusteellisen analyysin kauppasopimuksissa jäljellä olevien, sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua ja investointituomioistuinjärjestelmää koskevien määräysten vaikutuksista; |
| --- | --- |

175.

| 176. | pitää valitettavana, että EU:n luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien säännösten täytäntöönpanossa on puutteita, koska ne eivät kata kaikkia äärimmäisen uhanalaisia lajeja eivätkä tarjoa yhtäläistä suojaa vankeudessa kasvatetuille eläimille; kehottaa komissiota käsittelemään laillista kauppaa ja laitonta kauppaa yhdessä, kun se tarkastelee uudelleen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa, jonka olisi oltava täysin yhdenmukainen vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa ja saatava riittävästi rahoitusta, mukaan lukien tuki EU:n ulkopuolisille maille sekä luonnonvaraisten eläinten pelastusyksiköille ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien rauhoitusalueille; kehottaa lisäksi komissiota antamaan lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että alkuperämaan lainsäädännön vastaisesti pyydettyjen, jalostettujen, kuljetettujen tai myytyjen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien tuonti, kauttakuljetus, ostaminen ja myyminen on kiellettyä; |
| --- | --- |

176.

| 177. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita johtamaan toimia uhanalaisten lajien ja niiden osien kaupan lopettamiseksi; korostaa, että tätä varten on tärkeää kehittää SMART-tavoitteita; kehottaa jälleen kieltämään kokonaan ja välittömästi Euroopan tasolla norsunluun, ennen yleissopimuksen voimaantuloa hankittu norsunluu mukaan lukien, kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvan kaupan, viennin tai uudelleenviennin EU:ssa ja EU:n ulkopuolisiin määräpaikkoihin (97), ja huomauttaa, että rajoitettujen poikkeusten olisi oltava mahdollisia, kun on kyse tuonnista ja viennistä tieteellisiin tarkoituksiin taikka ennen vuotta 1975 laillisesti hankituista soittimista ja ennen vuotta 1947 valmistetuista taide- ja antiikkiesineistä, jos niille on pätevä todistus, ja pyytää asettamaan samanlaisia rajoituksia muille uhanalaisille lajeille, kuten tiikereille ja sarvikuonoille; kehottaa panemaan tämän kiellon täytäntöön viipymättä vuonna 2021; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita avustamaan globaalia yhteisöä luonnonvaraisten eläinten kauppaan ja myyntiin liittyvien riskien käsittelyssä; kehottaa komissiota hyödyntämään vapaakauppasopimuksissa määrättyä sääntelyä koskevaa vuoropuhelua edistääkseen tiukkoja EU:n terveys- ja kasvinsuojelunormeja ja eläinten hyvinvointia, jotta voidaan minimoida tulevien epidemioiden ja pandemioiden riski; kehottaa komissiota harkitsemaan tarvittaessa luonnonvaraisten eläinten tai muiden lajien tuonnin keskeyttämistä alueilta, joilla ilmaantuu paljon uusia tartuntatauteja, jotta turvallisuusriskeihin voidaan puuttua asianmukaisesti; |
| --- | --- |

178.

| 179. | panee erittäin huolestuneena merkille, että merten muovisaaste on kymmenkertaistunut vuodesta 1980 ja vaikuttaa suoraan ainakin 267 lajiin ja ihmisten terveyteen; on huolissaan mikromuovin ja nanomuovin aiheuttamasta saastumisesta ja niiden vaikutuksesta merten biologiseen monimuotoisuuteen; korostaa, että kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian on tuotettava yhteisvaikutuksia; |
| --- | --- |

179.

| 180. | kehottaa EU:ta ottamaan johtoaseman neuvotteluissa maailmanlaajuisesta muovisopimuksesta, jolla pyritään muun muassa poistamaan muovi valtameristä vuoteen 2030 mennessä ja johon sisältyy sitovia tavoitteita; |
| --- | --- |

180.

| 181. | panee merkille, että WTO jäsenet eivät onnistuneet saamaan kalastustukia koskevia neuvotteluja päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä; pitää erittäin valitettavana, että kestävän kehityksen tavoitteiden (tavoite 14.6) mukaista sitoumusta haitallisten kalastustukien asteittaisesta poistamisesta vuoteen 2020 mennessä ei ole saavutettu; kannattaa vaatimusta tehdä maailmanlaajuinen sopimus haitallisten kalastustukien kieltämisestä; vaatii siksi EU:ta omaksumaan näkyvämmän roolin neuvotteluissa ja komissiota takaamaan, että kauppasopimuksiin sisältyvät kalastusta koskevat määräykset ovat yhdenmukaisia meren biologisen monimuotoisuuden suojelun kanssa; |
| --- | --- |

181.

| 182. | painottaa, että valtameret olisi tunnustettava kansainvälisellä tasolla maailman yhteisiksi luonnonvaroiksi, jotta niiden suojelu voidaan varmistaa; kehottaa lisäksi EU:ta vaatimaan, kun kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisten merialueiden biologista monimuotoisuutta koskeva konferenssi seuraavan kerran kokoontuu, että tehdään kunnianhimoinen maailmanlaajuinen valtamerisopimus merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla kautta maailman ja että perustetaan hallitustenvälinen valtameripaneeli; |
| --- | --- |

182.

| 183. | painottaa tarvetta saada aikaan EU:n yhdennetyn meripolitiikan kehys, jolla varmistetaan merten biologisen monimuotoisuuden, ilmastopolitiikan ja YKP:n välinen johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

183.

| 184. | korostaa, että syvänmeren biologisen monimuotoisuuden uskotaan olevan suurinta maailmassa ja että syvämeri tarjoaa elintärkeitä ekosysteemipalveluja, muun muassa sitomalla hiiltä pitkäkestoisesti; huomauttaa, että syvänmerenpohjan kaivostoiminta aiheuttaa erittäin todennäköisesti biologisen monimuotoisuuden väistämätöntä ja pysyvää köyhtymistä; korostaa, että kehittyvään syvänmerenpohjan kaivostoiminta-alaan on sovellettava varovaisuusperiaatetta; palauttaa mieliin 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman kansainvälisestä valtamerten hallinnoinnista (98) ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään, myös Kansainvälisessä merenpohjajärjestössä, syvänmerenpohjan kaivostoiminnan keskeyttämistä siihen saakka, kunnes sen vaikutuksia meriympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja ihmisen toimintaan merellä on tutkittu riittävästi ja tätä kaivostoimintaa voidaan hallita niin, ettei merten biologisen monimuotoisuus köyhdy eikä merten ekosysteemien tila heikenny; painottaa, että komission on tehtävä loppu merenpohjan kaivostekniikan kehittämisen rahoittamisesta mineraalien ja metallien käytön minimointiin, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen perustuvan kiertotalouden hyväksi; |
| --- | --- |

184.

| 185. | pyytää jälleen (99) jäsenvaltioita ja komissiota pyrkimään Kansainvälisen merenpohjajärjestön välityksellä varmistamaan paitsi sen työskentelymenetelmien avoimuuden myös meriympäristön tehokkaan suojelun haitallisilta vaikutuksilta sekä meriympäristön suojelun ja säilyttämisen, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen XI ja XII osassa edellytetään, ja kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan ennakoivan ja edistysmielisen roolin kansainvälisissä elimissä, jotta voidaan edistää avoimuutta ja nostaa toteutettujen toimien yleistä ympäristönsuojelun tavoitetasoa; |
| --- | --- |

185.

| 186. | toteaa valaskantojen ratkaisevan merkityksen meriekosysteemien ja hiilen sitomisen kannalta; kannattaa edelleen vahvasti kaupallisen valaanpyynnin keskeyttämistä maailmanlaajuisesti ja valastuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevan kiellon voimassa pitämistä (100); pitää valitettavana Japanin päätöstä erota kansainvälisestä valaanpyyntikomissiosta (IWC); kehottaa Norjaa ja Japania lopettamaan valaanpyynnin; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vaatimaan IWC:tä ottamaan virallisesti kantaa Norjan kaupalliseen valaanpyyntitoimintaan; |
| --- | --- |

186.

| 187. | kehottaa Färsaaria lopettamaan kiistanalaisen vuotuisen eväpallopäiden pyyntinsä, josta käytetään myös nimitystä Grindadràp; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskustelemaan tästä aiheesta jatkuvasti Färsaarten kanssa, jotta käytännöstä tehtäisiin loppu; |
| --- | --- |

187.

Luontolainsäädännön täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta

| 188. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön voimassa olevassa EU:n ympäristölainsäädännössä asetetut velvoitteet ja noudattamaan niitä; kehottaa komissiota nopeuttamaan ja tehostamaan rikkomusmenettelyjä ja tekemään niiden käsittelystä avoimempaa, myös tapausten säännöllisen seurannan avulla, jotta voidaan korjata kaikki vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevat tapaukset, sekä parantamaan vuoteen 2022 mennessä julkista tietokantaansa, jotta jäsenvaltioiden ja komission ympäristörikkomusten johdosta toteuttamia toimia voidaan seurata helposti ymmärrettävällä ja saavutettavalla tavalla; kehottaa lisäksi komissiota osoittamaan käyttöön riittävät resurssit viiveiden kuromiseksi umpeen; katsoo, että pätevän henkilöstön riittävä määrä on ratkaisevan tärkeä edellytys EU:n politiikkojen onnistuneelle täytäntöönpanolle ja valvonnalle; |
| --- | --- |

188.

| 189. | kehottaa komissiota erityisesti jatkamaan pikaisesti rikkomusmenettelyjä tapauksissa, jotka koskevat laittomia hakkuita, tehden yhteistyötä muiden eurooppalaisten organisaatioiden, kuten Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), kanssa sekä tapauksissa, joissa ei ole noudatettu vesipolitiikan puitedirektiiviä (101) ja meristrategiapuitedirektiiviä (102), jotta voidaan täyttää vaatimukset Euroopan merten ja vesistöjen ympäristön hyvän tilan saavuttamisesta; |
| --- | --- |

189.

| 190. | kehottaa jäsenvaltioita, myös alue- ja paikallisviranomaisia, nopeuttamaan täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa ja kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia päivittämään kansallisia biodiversiteettistrategioitaan ja toimittamaan komissiolle kahden vuoden välein kertomuksen vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian täytäntöönpanosta kansallisella tasolla; kehottaa komissiota tekemään väliarvioinnin ja tarkistamaan strategiaa tarvittaessa; |
| --- | --- |

190.

| 191. | korostaa, että EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää myös, jotta sidosryhmille, myös talouden toimijoille, voidaan tarjota vakaa ja avoin sääntelykehys; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita saavuttamaan biodiversiteettistrategian tavoitteet mahdollisimman tehokkaalla tavalla ja välttämään tarpeetonta hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

191.

| 192. | katsoo, että ympäristörikollisuuden torjuntaa on vahvistettava jäsenvaltioissa ja yli niiden rajojen; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, jotka vievät tehon ympäristörikoksia koskevalta lainsäädännöltä; kehottaa siksi komissiota tarkistamaan ympäristörikosdirektiiviä (103), jotta näihin eroihin voidaan puuttua; kehottaa määrittämään ympäristörikokset ja rikkomukset, kuten laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen), sekä luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvat rikokset vakaviksi rikoksiksi, joista olisi langetettava asianmukaiset ja ankaran varoittavat seuraamukset, erityisesti kun on kyse järjestäytyneestä rikollisuudesta; kehottaa komissiota lisäksi tarkastelemaan, onko kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseen YK:n yleissopimukseen mahdollista liittää luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia koskeva pöytäkirja; |
| --- | --- |

192.

| 193. | korostaa vastuuseen saattamisen tärkeyttä, kun rikotaan lainsäädäntöä tai aiheutetaan ympäristövahinkoja; kehottaa tarkistamaan ympäristövastuudirektiiviä (104) mahdollisimman pian ja muuttamaan sen täysin yhdenmukaistetuksi asetukseksi; |
| --- | --- |

193.

| 194. | ilmaisee syvän huolensa ympäristön puolustajien ja aktivistien tilanteesta erityisesti kehitysmaissa ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan heitä kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

194.

| 195. | kehottaa komissiota määrittelemään paikallisyhteisöjä ja ympäristöalan ihmisoikeuksien ja maaoikeuksien puolustajia varten erityisen suojelu- ja tukistrategian, jonka koordinointi olisi varmistettava kaikissa ulkoisen avun ohjelmissa; kehottaa myös lisäämään tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka työskentelevät ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi, erityisesti perustamalla kumppanuuksia ja kehittämällä valmiuksia puolustaa alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen oikeuksia; |
| --- | --- |

195.

| 196. | toteaa jälleen, että jäsenvaltioiden on varmistettava Natura 2000 -alueiden suojelu sekä suojeltujen lajien ja luontotyyppien suotuisan suojelutason säilyttäminen tai ennalleen saattaminen; kehottaa panemaan luontotyyppidirektiivin täysimääräisesti täytäntöön mukauttaen suojelutoimet tekniikan ja tieteen viimeisimpään kehitykseen; on tietoinen ongelmista, joita karjankasvatuksen ja suurpetojen rinnakkaiselo joissakin jäsenvaltioissa aiheuttaa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan asianmukaisin toimenpitein niihin sosioekonomisiin ristiriitoihin, joita rinnakkaiselo suurpetojen kanssa aiheuttaa, ja toteuttamaan esimerkiksi ennaltaehkäiseviä ja korvaavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan suurpetojen suojelu; panee merkille, että tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanolle direktiivin 92/43/ETY mukaisesti on selkeät suuntaviivat, myös susien ja koirien risteytymisongelman osalta; |
| --- | --- |

196.

| 197. | korostaa, että strategian onnistunut täytäntöönpano edellyttää kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden ja alojen osallistumista; korostaa tarvetta ottaa nämä toimijat ja alat mukaan ja luoda niille kannustimia edistää vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian tavoitteita; kehottaa komissiota perustamaan sidosryhmäfoorumin näkemysten vaihtamiseksi edustettuina olevien eri sidosryhmien ja yhteisöjen kanssa, jotta voidaan varmistaa osallistava, tasapuolinen ja oikeudenmukainen siirtymä; katsoo, että tämän foorumin olisi helpotettava yhteisöjen ja sidosryhmien aktiivista ja edustavaa osallistumista päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

197.

| 198. | painottaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin tulevan uudelleentarkastelun kannalta on olennaisen tärkeää, että siihen sisällytetään sekä ilmastoa että biologista monimuotoisuutta koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0212.

(3)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171.

(4)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

(7)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 130.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0285.

(9)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 123.

(11)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 30.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0201.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0241.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

(15)  Karlsruher Institut für Technologie, ”Climate change exacerbates biodiversity loss: Post-2020 biodiversity targets will have to consider global warming”, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  Tiivistelmä poliittisille päättäjille IPBESin maailmanlaajuisesta arviointiraportista biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista (Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services).

(17)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018.

(18)  Viides Global Biodiversity Outlook -katsaus.

(19)  Daszak, P. ja muut, Workshop Report on Biodiversity and Pandemics, biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi, Bonn, 2020.

(20)  Ks. edellinen alaviite.

(21)  Durant, O., Natural Medicine: Past to Present, University College of London, Lontoo, 2018.

(22)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”An introduction to Europe’s Protected Areas”, 23. marraskuuta 2020.

(23)  Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas.

(24)  ten Brink, P. ja muut, Natura 2000 – Jobs Scoping Study (Executive summary), Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti, Bryssel, 2017.

(25)  Ks. edellinen alaviite.

(26)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Natura 2000 -verkoston mahdollisuuksien täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää lisätoimia”, 21. helmikuuta 2017.

(27)  FAO:n raportti ”Why Bees Matter”, 20. toukokuuta 2018.

(28)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0104.

(29)  IPBES, ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services”, 31. toukokuuta 2019.

(30)  Leclère, D. ja muut, ”Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy”, Nature, Vol. 585, Nature Research, Lontoo, 2020, s. 551–556.

(31)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2021 maaperän suojelusta (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0143).

(32)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”.

(33)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”.

(34)  Bar-On, Y.M., Phillips, R. ja Milo, R., ”The biomass distribution on Earth”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, Vol. 115, No. 25, National Academy of Sciences, Washington, D.C., 2018.

(35)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Meriympäristö: suojelu on EU:ssa laaja-alaista mutta jää pinnalliseksi”.

(36)  Euroopan parlamentin artikkeli ”Kestävä metsänhoito: mepit haluavat estää metsäkatoa”, 9. joulukuuta 2020.

(37)  Komission kertomus ”Luonnon tila Euroopan unionissa – Kertomus lintu- ja luontotyyppidirektiivin kattamien lajien ja luontotyyppien suojelutasosta ja kehityssuunnista vuosina 2013–2018” (COM(2020)0635), 15. lokakuuta 2020.

(38)  Ks. edellinen alaviite.

(39)  FAO:n ja YK:n ympäristöohjelman raportti ”The State of the World’s Forests – Forests, biodiversity and people”, 22. toukokuuta 2020.

(40)  Päätöslauselma suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi.

(41)  Yhteisen tutkimuskeskuksen kertomus ”Mapping and Assessment of Ecosystem and their Services: An EU ecosystem assessment” (täydennysosa), 13. lokakuuta 2020, ja komission ympäristöasioiden pääosaston BEST-aloite (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä).

(42)  BEST-aloite.

(43)  Tiivistelmä poliittisille päättäjille IPBESin maailmanlaajuisesta arviointiraportista biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista (Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services).

(44)  IPBESin maailmanlaajuinen arviointiraportti biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista ja viides Global Biodiversity Outlook -katsaus.

(45)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach”, 25. kesäkuuta 2020.

(46)  IPCC:n erityisraportti valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa, 24. syyskuuta 2019.

(47)  Komission ympäristöasioiden pääosasto, Descriptor 10: Marine Litter.

(48)  Ks. edellinen alaviite.

(49)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018”.

(50)  IPBESin seminaariraportti biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista, 29. lokakuuta 2020.

(51)  Ks. edellinen alaviite.

(52)  YK:n ympäristöohjelman raportti ”Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission”, 6. heinäkuuta 2020.

(53)  WHO:n, OIE:n ja FAO:n yhteenvetoasiakirja, jossa käsitellään vastuun jakamista ja maailmanlaajuisten toimien koordinointia niiden terveyteen liittyvien riskien torjumiseksi, joita syntyy eläinten, ihmisten ja ekosysteemien yhteisvaikutuksessa, huhtikuu 2010.

(54)  Komission tiedonanto 11. marraskuuta 2020”Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta” (COM(2020)0724).

(55)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta (COM(2020)0727), 11. marraskuuta 2020.

(56)  IUCN:n suositus ”Protected areas and other areas important for biodiversity in relation to environmentally damaging industrial activities and infrastructure development”, 10. syyskuuta 2016.

(57)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30. marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(58)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(59)  Euroopan ympäristökeskuksen katsaus ”Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas”.

(60)  World Fish Migration Foundation -säätiön lehdistötiedote ”Massive decline in migratory freshwater fish populations could threaten livelihoods of millions, warns new report”, 28. heinäkuuta 2020.

(61)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018.

(62)  Komission kertomus ”Väliarviointi luonnon monimuotoisuutta koskevasta EU:n strategiasta vuoteen 2020” (COM(2015)0478), 2. lokakuuta 2015.

(63)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018.

(64)  Luontotyyppidirektiivin 17 artiklan mukaisesti ilmoitettujen tietojen (2019) mukaan suojelutaso oli suotuisa boreaalisella luonnonmaantieteellisellä alueella 4,84 prosentilla alueesta ja Atlantilla 4,94 prosentilla vuosina 2013–2018.

(65)  Luontotyyppidirektiivin 17 artiklan mukaisesti raportoidut tiedot (2019) kaudelta 2013–2018.

(66)  Päätöslauselma biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15).

(67)  Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa.

(68)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EU) N:o 546/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kasvinsuojeluaineiden vaikutusta tarhamehiläisiin koskevasta arvioinnista (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0041).

(69)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

(70)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/21/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, kaivannaisteollisuuden jätehuollosta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistus (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 15).

(71)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0040).

(72)  Aavikoitumisen torjuntaa koskevan YK:n yleissopimuksen osapuolet ovat määrittäneet maanperän huonontumisen nollatason seuraavasti: tila, jossa ekosysteemitoimintojen ja palveluiden tukemiseen ja ruokaturvan parantamiseen tarvittavien maavarojen määrä ja laatu pysyy vakaana tai kasvaa määritettyjen ajallisten ja alueellisten indikaattoreiden ja ekosysteemien puitteissa.

(73)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia”, 18. joulukuuta 2018.

(74)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018.

(75)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 5. kesäkuuta 2020.

(76)  Ks. edellinen alaviite.

(77)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241 annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).

(78)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”Marine Messages II”, s. 34.

(79)  FAO:n tekninen asiakirja kalastuksesta ja vesiviljelystä ”A third assessment of global marine fisheries discards”, 19. helmikuuta 2019.

(80)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”.

(81)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/2336, annettu 14. joulukuuta 2016, Koillis-Atlantin syvänmeren kantojen kalastusta koskevista erityisedellytyksistä, Koillis-Atlantin kansainvälisillä vesillä harjoitettavaa kalastusta koskevista säännöksistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 kumoamisesta (EUVL L 354, 23.12.2016, s. 1).

(82)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21. joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

(83)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20. marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

(84)  Päätöslauselma uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta.

(85)  Alustava sopimus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)).

(86)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 48.

(87)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(88)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21. lokakuuta 2009, yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71).

(89)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(90)  Tsiamis, K. et al., ”Prioritizing marine invasive alien species in the European Union through horizon scanning”, Aquatic Conservation – Marine and Freshwater Ecosystems, Vol. 30, No 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1143/2014, annettu 22. lokakuuta 2014, haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35).

(92)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön raportti ”A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance”, huhtikuu 2020.

(93)  Euroopan parlamentin päätöslauselma biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15).

(94)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tilapäisen teknisen asiantuntijaryhmän raportti riskinarvioinnista, 15. huhtikuuta 2020.

(95)  Ks. edellinen alaviite.

(96)  Komission tiedonanto 18. helmikuuta 2021”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066).

(97)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. marraskuuta 2016 EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (EUVL C 224, 27.6.2018, s. 117).

(98)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. tammikuuta 2018 kansainvälisestä valtamerten hallinnoinnista: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä (EUVL C 458, 19.12.2018, s. 9).

(99)  Päätöslauselma kansainvälisestä valtamerten hallinnoinnista.

(100)  Päätöslauselma Norjan valaanpyynnistä.

(101)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

(102)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

(103)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

(104)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56).

---

Torstai 10. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Tšekin tasavallan pääministeriä koskeva eturistiriita

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Tšekin tasavallan pääministeriä koskevasta eturistiriidasta (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 61 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 61 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ohjeet eturistiriitojen välttämiseen ja hallintaan varainhoitoasetuksen mukaisesti” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ohjeet eturistiriitojen välttämiseen ja hallintaan varainhoitoasetuksen mukaisesti” (2),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöksensä ja päätöslauselmansa vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle vuosien 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019 osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöksensä ja päätöslauselmansa vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle vuosien 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019 osalta,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman eturistiriidoista ja EU:n talousarvion suojaamisesta Tšekin tasavallassa (3) ja 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Tšekin tasavallan pääministeriä koskevan tutkimuksen uudelleenaloittamisesta EU:n varojen väärinkäytön ja mahdollisten eturistiriitojen johdosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman eturistiriidoista ja EU:n talousarvion suojaamisesta Tšekin tasavallassa (3) ja 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Tšekin tasavallan pääministeriä koskevan tutkimuksen uudelleenaloittamisesta EU:n varojen väärinkäytön ja mahdollisten eturistiriitojen johdosta (4),

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan tiedonhankintamatkat Tšekin tasavaltaan 26.–27. maaliskuuta 2014 ja 26.–28. helmikuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan tiedonhankintamatkat Tšekin tasavaltaan 26.–27. maaliskuuta 2014 ja 26.–28. helmikuuta 2020,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2019 annetun ja 23. huhtikuuta 2021 julkistetun lopullisen kertomuksen komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston (REGIO) sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston (EMPL) suorittamasta tarkastuksesta, joka koski Tšekissä eturistiriitojen välttämiseksi käyttöönotettujen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toimintaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2019 annetun ja 23. huhtikuuta 2021 julkistetun lopullisen kertomuksen komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston (REGIO) sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston (EMPL) suorittamasta tarkastuksesta, joka koski Tšekissä eturistiriitojen välttämiseksi käyttöönotettujen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toimintaa,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (5),

| — | ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2020 ja erityisesti oikeusvaltiotilannetta Tšekissä koskevan luvun (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission oikeusvaltiokertomuksen 2020 ja erityisesti oikeusvaltiotilannetta Tšekissä koskevan luvun (SWD(2020)0302),

| — | ottaa huomioon lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) neljännellä arviointikierroksella laatiman, suositusten noudattamista Tšekin tasavallassa koskevan väliraportin, jonka GRECO hyväksyi 84. täysistunnossaan joulukuussa 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) neljännellä arviointikierroksella laatiman, suositusten noudattamista Tšekin tasavallassa koskevan väliraportin, jonka GRECO hyväksyi 84. täysistunnossaan joulukuussa 2019,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun Tšekin maaraportin 2020 (SWD(2020)0502), joka on liitteenä komission tiedonannossa ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso 2020: rakenneuudistusten edistymisen arviointi, makrotalouden epätasapainojen ehkäisy ja korjaaminen ja asetuksen (EU) N:o 1176/2011 nojalla tehtyjen perusteellisten tarkastelujen tulokset” (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun Tšekin maaraportin 2020 (SWD(2020)0502), joka on liitteenä komission tiedonannossa ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso 2020: rakenneuudistusten edistymisen arviointi, makrotalouden epätasapainojen ehkäisy ja korjaaminen ja asetuksen (EU) N:o 1176/2011 nojalla tehtyjen perusteellisten tarkastelujen tulokset” (COM(2020)0150),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen 61 ja 63 artiklassa, julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU 24 artiklan säännöissä eturistiriitojen välttämisestä, yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 144 ja 145 artiklassa, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja eturistiriidoista annetussa Tšekin laissa nro 159/2006, sellaisena kuin se on muutettuna 29. marraskuuta 2016, asetetaan erityisiä velvoitteita ja ne tarjoavat välineitä eturistiriitatilanteiden tehokkaaseen ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että varainhoitoasetuksen 61 ja 63 artiklassa, julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU 24 artiklan säännöissä eturistiriitojen välttämisestä, yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 144 ja 145 artiklassa, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja eturistiriidoista annetussa Tšekin laissa nro 159/2006, sellaisena kuin se on muutettuna 29. marraskuuta 2016, asetetaan erityisiä velvoitteita ja ne tarjoavat välineitä eturistiriitatilanteiden tehokkaaseen ratkaisemiseen;

| B. | ottaa huomioon, että Agrofert on Tšekin pääministerin Andrej Babišin perustama monialakonserni, johon kuuluu yli 230 yritystä; ottaa huomioon, että pääministeri Babiš on paljastunut yhdeksi Agrofert-yhtiön tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ja että yhtiö käyttää määräysvaltaa Agrofert-konsernissa – johon kuuluu muun muassa useita tärkeitä tšekkiläisiä mediayhtiöitä – AB Private Trust I and AB Private Trust II -trustien kautta, joiden edunsaajaomistaja hän myös on; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Agrofert on Tšekin pääministerin Andrej Babišin perustama monialakonserni, johon kuuluu yli 230 yritystä; ottaa huomioon, että pääministeri Babiš on paljastunut yhdeksi Agrofert-yhtiön tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ja että yhtiö käyttää määräysvaltaa Agrofert-konsernissa – johon kuuluu muun muassa useita tärkeitä tšekkiläisiä mediayhtiöitä – AB Private Trust I and AB Private Trust II -trustien kautta, joiden edunsaajaomistaja hän myös on;

| C. | ottaa huomioon, että tammi- ja helmikuussa 2019 useat komission yksiköt (REGIO- ja EMPL-pääosastot sekä asiaan liittyvä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto AGRI) suorittivat koordinoidun ja kattavan tarkastuksen EU:n ja kansallisen lainsäädännön soveltamisesta; ottaa huomioon, että keskeneräisessä AGRI-pääosaston tarkastuksessa tarkastellaan yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon liittyviä väitettyjä eturistiriitoja Tšekissä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tammi- ja helmikuussa 2019 useat komission yksiköt (REGIO- ja EMPL-pääosastot sekä asiaan liittyvä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto AGRI) suorittivat koordinoidun ja kattavan tarkastuksen EU:n ja kansallisen lainsäädännön soveltamisesta; ottaa huomioon, että keskeneräisessä AGRI-pääosaston tarkastuksessa tarkastellaan yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon liittyviä väitettyjä eturistiriitoja Tšekissä;

| D. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi huhtikuussa 2021 asianmukaisesti editoidun version ERI-rahastojen oikeudellista täytäntöönpanoa käsittelevästä, EMPL-pääosaston ja REGIO-pääosaston todentamasta lopullisesta tarkastuskertomuksesta; toteaa, että AGRI-pääosasto ei ole edelleenkään julkaissut mainittua toista tarkastuskertomusta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi huhtikuussa 2021 asianmukaisesti editoidun version ERI-rahastojen oikeudellista täytäntöönpanoa käsittelevästä, EMPL-pääosaston ja REGIO-pääosaston todentamasta lopullisesta tarkastuskertomuksesta; toteaa, että AGRI-pääosasto ei ole edelleenkään julkaissut mainittua toista tarkastuskertomusta;

| E. | ottaa huomioon, että julkaistussa tarkastuskertomuksessa tuodaan esiin vakavia epäkohtia Tšekin tasavallan hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä (6) sekä puutteita, jotka on korjattava rahoitusoikaisuilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että julkaistussa tarkastuskertomuksessa tuodaan esiin vakavia epäkohtia Tšekin tasavallan hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä (6) sekä puutteita, jotka on korjattava rahoitusoikaisuilla;

| F. | ottaa huomioon, että REGIO-pääosaston tarkastuskertomuksessa yksilöitiin kolme Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettyä avustusta, jotka ovat Tšekin lainsäädännön ja yhteisistä säännöksistä annetun EU:n asetuksen vastaisia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että REGIO-pääosaston tarkastuskertomuksessa yksilöitiin kolme Euroopan aluekehitysrahastosta myönnettyä avustusta, jotka ovat Tšekin lainsäädännön ja yhteisistä säännöksistä annetun EU:n asetuksen vastaisia;

| G. | panee merkille, että pääministeri Babišia koskeva rikostutkinta, joka juontuu Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kertomuksesta pienyrityksille tarkoitettujen EU:n tukien sääntöjenvastaisesta käytöstä ja joka ensin päätettiin ja sitten aloitettiin uudelleen ja josta Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman 19. kesäkuuta 2020, on edelleen kesken; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että pääministeri Babišia koskeva rikostutkinta, joka juontuu Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kertomuksesta pienyrityksille tarkoitettujen EU:n tukien sääntöjenvastaisesta käytöstä ja joka ensin päätettiin ja sitten aloitettiin uudelleen ja josta Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman 19. kesäkuuta 2020, on edelleen kesken;

| H. | toteaa, että vuosi on kulunut eikä komissio ei ole vieläkään antanut kattavaa vastausta parlamentin pyyntöön ilmoittaa Agrofert-konsernin yhtiöiden saamien tukien kokonaismäärä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että vuosi on kulunut eikä komissio ei ole vieläkään antanut kattavaa vastausta parlamentin pyyntöön ilmoittaa Agrofert-konsernin yhtiöiden saamien tukien kokonaismäärä;

| I. | toteaa, että pääministeri Babišin eturistiriitatilannetta ei ole edelleenkään ratkaistu, vaikka Euroopan parlamentti antoi siitä päätöslauselman joulukuussa 2018 ja kesäkuussa 2020 ja vaikka komission suorittamien tarkastusten käynnistämisestä on yli kaksi vuotta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että pääministeri Babišin eturistiriitatilannetta ei ole edelleenkään ratkaistu, vaikka Euroopan parlamentti antoi siitä päätöslauselman joulukuussa 2018 ja kesäkuussa 2020 ja vaikka komission suorittamien tarkastusten käynnistämisestä on yli kaksi vuotta;

| J. | toteaa, että jäsenvaltiot voivat varmistaa moitteettoman varainhoidon toteutumisen vain, jos viranomaiset toimivat kansallisten lakien ja EU:n oikeuden mukaisesti ja tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset tutkivat tehokkaasti lainvastaiseen menettelyyn johtaneet epäasianmukaisesti käsitellyt eturistiriitatapaukset; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että jäsenvaltiot voivat varmistaa moitteettoman varainhoidon toteutumisen vain, jos viranomaiset toimivat kansallisten lakien ja EU:n oikeuden mukaisesti ja tutkinta- ja syyttäjäviranomaiset tutkivat tehokkaasti lainvastaiseen menettelyyn johtaneet epäasianmukaisesti käsitellyt eturistiriitatapaukset;

| K. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 3 artiklan b alakohdan mukaan sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny, voi viitata oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 3 artiklan b alakohdan mukaan sen varmistamatta jättäminen, että eturistiriitoja ei synny, voi viitata oikeusvaltion periaatteiden rikkomiseen;

| L. | toteaa, että hyvään hallintoon ja moitteettomaan varainhoitoon kuuluvat olennaisesti yksityiskohtaiset toimintaperiaatteet ja säännöt eturistiriitojen ja oletettujen eturistiriitojen välttämisestä ja käsittelystä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että hyvään hallintoon ja moitteettomaan varainhoitoon kuuluvat olennaisesti yksityiskohtaiset toimintaperiaatteet ja säännöt eturistiriitojen ja oletettujen eturistiriitojen välttämisestä ja käsittelystä;

| M. | ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunnan tiedonhankintamatkalla helmikuussa 2020 oikeudellisessa kehyksessä todettiin huolestuttavia puutteita, jotka haittaavat Tšekin ylimmän tarkastusviraston tehokasta ja vaikuttavaa toimintaa ja estävät sitä tarkastamasta julkisten menojen sääntöjenmukaisuutta ja tuloksellisuutta alue- ja paikallistasolla sekä suorittamasta lopullisten edunsaajien tarkastuksia paikan päällä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunnan tiedonhankintamatkalla helmikuussa 2020 oikeudellisessa kehyksessä todettiin huolestuttavia puutteita, jotka haittaavat Tšekin ylimmän tarkastusviraston tehokasta ja vaikuttavaa toimintaa ja estävät sitä tarkastamasta julkisten menojen sääntöjenmukaisuutta ja tuloksellisuutta alue- ja paikallistasolla sekä suorittamasta lopullisten edunsaajien tarkastuksia paikan päällä;

1.

pitää myönteisenä, että REGIO-pääosaston ja EMPL-pääosaston laatima lopullinen tarkastuskertomus Tšekissä eturistiriitojen välttämiseksi käyttöönotettujen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toiminnasta on parlamentin toistuvien kehotusten jälkeen julkaistu, ja toteaa, että siinä vahvistetaan pääministeri Babišin nykyinen ja jatkuva eturistiriita, joka johtuu hänen sidonnaisuudestaan Agrofert-konserniin, ja osoitetaan oikeaksi parlamentin aiemmissa päätöslauselmissa ja vastuuvapausmietinnöissä ilmaisema kanta;

2.

on tyytyväinen siihen, että REGIO-pääosasto ja EMPL-pääosasto pitävät julkaisemista perusteltuna, koska avoimuus ja tiedottaminen tästä poikkeuksellisesta tilanteesta on selkeästi yleisen edun mukaista; pitää kuitenkin valitettavana, että havainnot julkaistiin vasta huhtikuussa 2021, vaikka lopullinen tarkastuskertomus lähetettiin Tšekin viranomaisille jo marraskuussa 2019 ja komissio sai vastaukset toukokuussa 2020; kehottaa AGRI-pääosastoa nopeuttamaan tarkastusmenettelyään ja seurantaa ja julkaisemaan lopullisen tarkastuskertomuksensa ilman aiheetonta viivytystä; pyytää kiinnittämään erityistä huomiota maksuihin, joita on suoritettu pääministeri Babišin tai muiden Tšekin hallituksen jäsenten suoraan tai välillisesti omistamille yrityksille;

3.

pitää valitettavana, että tarkastus- ja kuulemismenettelyt sekä rahoitusoikaisumenettelyt kestävät tätä nykyä useita vuosia; kehottaa komissiota tarkistamaan tarkastus- ja rahoitusoikaisumenettelyjä koskevia sääntöjä, jotta niiden päätökseen saaminen ja aiheettomasti maksettujen EU:n varojen takaisinperintä nopeutuisivat; kehottaa jälleen komissiota julkaisemaan kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Tšekin pääministerin eturistiriitaan;

4.

| — | ERI-rahoitusta on myönnetty perusteettomasti Agrofert-konserniin kuuluville yhteisöille, |
| --- | --- |

—

ERI-rahoitusta on myönnetty perusteettomasti Agrofert-konserniin kuuluville yhteisöille,

| — | pääministeri on tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja Agrofert Holdingissa ja helmikuusta 2017 lähtien AB Private Trust I – ja AB Private Trust II -trusteissa, jotka ovat hänen määräysvallassaan, ja hän saa välitöntä taloudellista etua Agrofertin menestyksestä, |
| --- | --- |

—

pääministeri on tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja Agrofert Holdingissa ja helmikuusta 2017 lähtien AB Private Trust I – ja AB Private Trust II -trusteissa, jotka ovat hänen määräysvallassaan, ja hän saa välitöntä taloudellista etua Agrofertin menestyksestä,

| — | pääministeri Babiš osallistui aktiivisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen Tšekin tasavallassa ja pystyi vaikuttamaan päätöksiin eri elimissä, kuten ERI-rahastojen neuvostossa ja kansallisessa koordinointiviranomaisessa, mutta osallistui samalla Agrofert-konsernia koskeviin päätöksiin, |
| --- | --- |

—

pääministeri Babiš osallistui aktiivisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen Tšekin tasavallassa ja pystyi vaikuttamaan päätöksiin eri elimissä, kuten ERI-rahastojen neuvostossa ja kansallisessa koordinointiviranomaisessa, mutta osallistui samalla Agrofert-konsernia koskeviin päätöksiin,

| — | yksilöidyille hankkeille myönnettiin avustus eturistiriidoista annetun Tšekin lain, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 c pykälän sekä varainhoitoasetuksen vastaisesti, |
| --- | --- |

—

yksilöidyille hankkeille myönnettiin avustus eturistiriidoista annetun Tšekin lain, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 c pykälän sekä varainhoitoasetuksen vastaisesti,

| — | tarkastusjakson aikana Babiš ei voinut hoitaa puolueettomasti ja objektiivisesti tehtäviään pääministerinä, ERI-rahastojen neuvoston puheenjohtajana sekä varapääministerinä ja valtiovarainministerinä; |
| --- | --- |

—

tarkastusjakson aikana Babiš ei voinut hoitaa puolueettomasti ja objektiivisesti tehtäviään pääministerinä, ERI-rahastojen neuvoston puheenjohtajana sekä varapääministerinä ja valtiovarainministerinä;

5.

panee merkille, että viides rahanpesunvastainen direktiivi, jossa edellytetään julkisen rekisterin perustamista yhtiöitä, trusteja ja muita oikeudellisia järjestelyjä varten, saatettiin 1. kesäkuuta 2021 vihdoin osaksi kansallista lainsäädäntöä Tšekin lailla nro 37/2021 SB. tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien rekisteröinnistä; muistuttaa, että määräaika tämän direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 10. tammikuuta 2020; kritisoi ankarasti sitä, että Tšekki on saattanut viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään näin suurella viiveellä; toteaa, että pääministeri Babiš on merkitty omistajia koskevaan Tšekin rekisteriin Agrofertin ”välillisenä tosiasiallisena omistajana”1 päivästä kesäkuuta 2021 alkaen; arvostelee voimakkaasti Tšekin oikeusministeriön antamaa julkilausumaa, jossa todetaan, että Agrofertille voidaan edelleen maksaa tukia, vaikka Andrej Babiš on merkitty Agrofertin tosiasialliseksi omistajaksi ja edunsaajaksi Tšekissä;

6.

| a) | toteuttamalla toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pääministeri Babišilla ei enää ole Agrofert-konserniin liittyviä taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia, jotka kuuluvat varainhoitoasetuksen 61 artiklan tai eturistiriidoista annetun Tšekin lain soveltamisalaan, tai |
| --- | --- |

a)

toteuttamalla toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pääministeri Babišilla ei enää ole Agrofert-konserniin liittyviä taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia, jotka kuuluvat varainhoitoasetuksen 61 artiklan tai eturistiriidoista annetun Tšekin lain soveltamisalaan, tai

| b) | varmistamalla, että pääministeri Babišin määräysvallassa olevat yhtiöt eivät enää saa EU-rahoitusta, julkisia tukia tai EU:n jäsenvaltioiden minkään tason viranomaisten myöntämää rahoitusta, tai |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, että pääministeri Babišin määräysvallassa olevat yhtiöt eivät enää saa EU-rahoitusta, julkisia tukia tai EU:n jäsenvaltioiden minkään tason viranomaisten myöntämää rahoitusta, tai

| c) | pidättymällä täysin osallisuudesta mihin tahansa EU:n päätöksentekoprosessiin, johon saattaa liittyä suoraan tai välillisesti Agrofert-konsernin etuja; korostaa kuitenkin, että kun otetaan huomioon pääministerin ja hänen hallituksensa jäsenten tehtävät ja valtuudet, vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tällaisella toimenpiteellä voitaisiin käytännössä puuttua eturistiriitaan riittävästi, jos kyseiset henkilöt jatkavat julkisten tehtäviensä hoitamista, ja katsookin, että eroaminen julkisesta tehtävästä on asianmukaisempi keino täysin ratkaista eturistiriita; |
| --- | --- |

c)

pidättymällä täysin osallisuudesta mihin tahansa EU:n päätöksentekoprosessiin, johon saattaa liittyä suoraan tai välillisesti Agrofert-konsernin etuja; korostaa kuitenkin, että kun otetaan huomioon pääministerin ja hänen hallituksensa jäsenten tehtävät ja valtuudet, vaikuttaa epätodennäköiseltä, että tällaisella toimenpiteellä voitaisiin käytännössä puuttua eturistiriitaan riittävästi, jos kyseiset henkilöt jatkavat julkisten tehtäviensä hoitamista, ja katsookin, että eroaminen julkisesta tehtävästä on asianmukaisempi keino täysin ratkaista eturistiriita;

7.

pitää myönteisenä ilmoitusta, jonka mukaan Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) suorittaa eturistiriitatapausta koskevan puolueettoman ja tosiseikkoihin perustuvan tutkinnan; panee merkille asiasta vastaavan syyttäjänviraston antaman lausunnon, jonka mukaan tapaus ”täyttää edellytykset soveltaa äskettäin perustetun Euroopan syyttäjänviraston pakottavaa tuomiovaltaa asiaa koskevan Euroopan unionin asetuksen nojalla, ja että se on annettava viipymättä Euroopan syyttäjänviraston käsiteltäväksi”;

8.

pitää valitettavana, että tarkastushavainnot vahvistavat hallinnointi- ja valvontajärjestelmien toiminnassa ja erityisesti eturistiriitojen havaitsemisessa olevan vakavia systeemisiä puutteita; pitää valitettavana, että ristiintarkastusten tehottomuus ja menettelyjen ja rakenteiden avoimuuden puute heikentävät eturistiriitojen ehkäisyn ja havaitsemisen luotettavuutta Tšekin tasavallassa;

9.

on erittäin huolissaan siitä, että vuonna 2018 voimaan tulleet varainhoitoasetuksen 61 ja 63 artikla eivät ole poistaneet hallinnointi- ja valvontajärjestelmien puutteita, jotka liittyvät eturistiriitojen välttämiseen, ja että Tšekin viranomaiset ovat toteuttaneet vain vähän ja riittämättömiä toimia varmistaakseen sääntöjen noudattamisen;

10.

pitää valitettavina tietoja, joiden mukaan Tšekin hallitus on pyrkinyt laillistamaan pääministeri Babišin eturistiriidan koronaviruskriisin alkuvaiheessa maaliskuussa 2020 ehdottamallaan lailla sen sijaan, että se ratkaisisi itse eturistiriidan;

11.

odottaa kansallisten viranomaisten panevan täytäntöön kaikki suositukset, joilla pyritään muun muassa parantamaan hallinnointi- ja valvontajärjestelmää ja tarkastamaan kaikki 9 päivän helmikuuta 2017 jälkeen myönnetyt avustukset, jotka saattavat olla eturistiriidoista annetun lain vastaisia;

12.

pyytää komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille Tšekin hallituksen toimista tarkastuksessa annettujen suositusten täytäntöönpanemiseksi, erityisesti kaikkien sellaisten Agrofert-konsernille myönnettyjen varojen tarkastuksen osalta, jotka eivät kuuluneet tarkastusotokseen;

13.

on erittäin huolissaan yleisen sääntelykehyksen heikkouksista, joiden vuoksi EU:n varoja saavien yhtiöiden tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia on vaikea tunnistaa järjestelmällisesti; palauttaa mieliin, että komissio on vahvistanut suorittaneensa YMP:n maksuja Agrofert-konserniin kuuluville yhtiöille ja myös muille sellaisille yrityksille useissa muissa jäsenvaltioissa, joiden tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja pääministeri Babiš on, muttei pysty yksilöimään tyhjentävästi kaikkia tästä hyötyneitä talouden toimijoita; painottaa, että komission odotetaan antavan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle kattavan ja luotettavan yleisesityksen kaikista maksuista, joita on varainhoitovuosina 2018 ja 2019 suoritettu Agrofert-konsernille ja sellaisille yrityksille kaikissa jäsenvaltioissa, joilla on sama tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja; kehottaa komissiota sisällyttämään tähän yleisesitykseen myös vuotta 2020 koskevat tiedot; katsoo tämän osoittavan, että komission on kiireesti kehitettävä yhdessä kansallisten virastojen kanssa menettely YMP:n lopullisten edunsaajien julkistamiseksi standardoidussa ja julkisesti saatavilla olevassa muodossa;

14.

panee merkille, että yritysten tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevan rekisterin (Transparenzregister) tietoja on vastikään oikaistu ja että nyt pääministeri Babiš mainitaan Agrofertin saksalaisen tytäryhtiön edunsaajana ja osakkeenomistajana; toteaa jälleen, että pääministeri Babiš mainitaan yhtenä kuudesta aktiivisesta henkilöstä, joilla on huomattava vaikutusvalta tai määräysvalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivaan Agrofertin tytäryhtiöön nimeltä GreenChem Solutions Ltd liittyvän trustin omaisuudenhoitajiin (trustee); kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, joissa toimii Agrofertin tytäryhtiöitä, tarkistamaan niihin liittyvät tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevan rekisterin tiedot;

15.

pitää valitettavana, että Agrofert-konsernin yhtiöt saavat edelleen tukia YMP:n ensimmäisestä pilarista; muistuttaa, että eturistiriidoista annetussa Tšekin laissa kielletään tukien, myös YMP:n suorien tukien, myöntäminen yritykselle, josta virkamies tai virkamiehen määräysvallassa oleva yhtiö omistaa vähintään 25 prosenttia; korostaa, että suoria maataloustukia koskevasta tukikelpoisuudesta ja näiden tukien valvonnasta päättävien Tšekin viranomaisten riippumattomuuteen kohdistuu vahvoja epäilyjä; havaitsee riskeistä kertovia tekijöitä siinä, että Agrofert-konserniin kuuluvat yritykset saavat edelleen näitä varoja eturistiriidoista annetun Tšekin lain vastaisesti;

16.

toteaa, että vuodesta 2006 lähtien voimassa olleessa eturistiriidoista annetussa Tšekin lainsäädännössä oli vakavia puutteita ja että sen täytäntöönpano oli huomattavan puutteellista, mikä mahdollisti syvälle ulottuvien oligarkkisten rakenteiden luomisen ja kasvun; pitää valitettavana, että talousarvion valvontavaliokunnan tiedonhankintamatkalla helmikuussa 2020 havaittiin vakavia puutteita eturistiriitojen välttämistä, havaitsemista ja ratkaisemista koskevissa Tšekin järjestelmissä;

17.

hämmästelee sitä, että REGIO-, EMPL- ja AGRI-pääosasto noudattavat ilmeisen erilaista lähestymistapaa samanlaiseen eturistiriidoista annetun Tšekin lain ja varainhoitoasetuksen 61 artiklan rikkomiseen; toteaa, että REGIO- ja EMPL-pääosasto katsovat, että eturistiriidoista annettua Tšekin lakia rikottaessa rikotaan myös varainhoitoasetuksen 61 artiklan 2 kohtaa, kun taas AGRI-pääosasto ei näytä noudattavan samaa logiikkaa; huomauttaa lisäksi, että tukioikeuksiin perustuvien maksujen (suorat tuet) tukikelpoisuustarkastuksiin kuuluu myös todentamista koskevien päätösten tekeminen; korostaa, että eturistiriidat voivat vaikuttaa todentamispäätökseen; kehottaa komissiota antamaan parlamentille yksityiskohtaisen oikeudellisen selvityksen eturistiriitoja koskevan kansallisen lainsäädännön ja varainhoitoasetuksen 61 artiklan rikkomisen erilaisista vaikutuksista ja tekemään samassa yhteydessä tarkkaan selkoa siitä, miten komissio varmistaa, että tukioikeuksiin perustuvia maksuja koskeviin todentamispäätöksiin ei liittynyt eturistiriitaa;

18.

on ällistynyt komission arviosta, että Tšekin maatalousministeri ei ole eturistiriitatilanteessa, vaikka hänen omaisensa ovat saaneet huomattavia määriä maataloustukia samalla, kun hän itse on vastuussa YMP:n mukaisten maatalousohjelmien suunnittelusta ja täytäntöönpanosta; pyytää komissiota toimittamaan arvionsa parlamentille; kehottaa komissiota varmistamaan, että varainhoitoasetuksen 61 artiklaa tulkitaan ja sovelletaan yhtenäisesti;

19.

pyytää komissiota arvioimaan, miten tehokkaasti varainhoitoasetuksen 61 artiklalla on onnistuttu ehkäisemään ja paljastamaan eturistiriitatapauksia ja ratkaisemaan ilmenevät eturistiriitatapaukset, sekä tekemään tarvittaessa, kun varainhoitoasetusta seuraavan kerran tarkistetaan, ehdotuksia eturistiriitoja koskevien sääntöjen vahvistamiseksi entisestään kiinnittäen erityistä huomiota määritelmiin, soveltamisalaan (siihen kuuluvat henkilöt), arkaluontoisten tehtävien tai riskialttiiden toimintojen määrittämiseen, ”tilanteisiin, joita voidaan objektiivisesti tarkasteltuna pitää eturistiriitoina” ja velvollisuuksiin eturistiriitatapauksissa; muistuttaa, että varainhoitoasetuksen 61 artiklassa ei tehdä eroa EU:n talousarviosta suoritettavien erityyppisten maksujen välillä ja että pelkkä mahdollisuus hyödyntää eturistiriidan aiheuttavaa asemaa on riittävä indikaattori;

20.

on huolestunut siitä, että Tšekin maataloustukien maksajavirasto (maatalouden interventiorahasto) tulkitsee varainhoitoasetuksen 61 artiklaa suppeasti katsoessaan, ettei artiklaa sovelleta hallituksen jäseniin; toistaa parlamentin huolen useista puutteista, joita havaittiin Tšekin maataloustukien maksajaviraston hallinnossa, ja erityisesti valvontaelimen riippumattomuuden puutteesta, kuten parlamentin raportissa Tšekin tasavaltaan helmikuussa 2020 tehdystä tiedonhankintamatkasta (7) korostetaan; pyytää komissiota käynnistämään tarkastusmenettelyn, jotta voidaan varmistua viraston moitteettomasta hallinnoinnista;

21.

katsoo, että komission ohjeet eturistiriitojen välttämiseen ja hallintaan varainhoitoasetuksen mukaisesti ovat tärkeä väline, jolla vahvistetaan edelleen toimenpiteitä EU:n talousarvion suojaamiseksi petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta; pyytää komissiota lisäämään tietoisuutta ja edistämään eturistiriitojen välttämistä koskevien sääntöjen, myös YMP:n ensimmäisen pilarin mukaisten suorien tukien, yhdenmukaista tulkintaa ja soveltamista sekä valvomaan maksajavirastojen ja tarkastusyksiköiden riippumatonta toimintaa tältä osin; kehottaa komissiota toimittamaan asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille lisää käytännön esimerkkejä, ehdotuksia ja suosituksia, jotta niitä voidaan auttaa eturistiriitojen välttämisessä;

22.

toistaa jälleen, että Tšekin kansalaisten ja veronmaksajien ei pitäisi joutua maksamaan tai kärsimään seurauksia pääministeri Babišin eturistiriidan vuoksi ja että Agrofert-konserniin kuuluvien yritysten olisi maksettava takaisin kaikki tuet, jotka on saatu sääntöjenvastaisesti joko EU:n talousarviosta tai Tšekin kansallisesta talousarviosta; kehottaa Tšekin viranomaisia perimään takaisin kaikki tuet, jotka on maksettu aiheettomasti mille tahansa Agrofert-konsernin yhtiölle;

23.

vaatii, että varojen maksaminen joko EU:n talousarviosta tai Tšekin kansallisesta talousarviosta yrityksille, jotka ovat viime kädessä pääministeri Babišin tai Tšekin hallituksen jäsenten määräysvallassa, on keskeytettävä kunnes eturistiriitatapaukset on täysin ratkaistu;

24.

kehottaa painokkaasti Tšekin hallitusta parantamaan EU:n tukien jakamisen yleistä oikeudenmukaisuutta ja perustamaan järjestelmän, jolla taataan täysi ja täydellinen avoimuus EU:n varojen jakamisessa; panee huolestuneena merkille, että komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Tšekin suorien tukien järjestelmän muuttamisesta ei ole sen perustamisvuoden 2014 jälkeen tehty mitään päätöksiä eikä päätöksiä ole myöskään tehty tehokkaan eturistiriitojen torjuntamekanismin perustamisesta;

25.

muistuttaa, että Agrofert perusti Stork Nest -hankkeen yhteydessä keinotekoisesti keskisuuren yrityksen, joka pysyi Agrofertin määräysvallassa, saadakseen pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettuja varoja yhteensä noin 2 miljoonaa euroa; ei voi hyväksyä sitä, että sen jälkeen kun Stork Nest -tutkimuksissa oli todettu vakavia sääntöjenvastaisuuksia, Tšekin viranomaiset peruuttivat EU:n rahoituksen hakemisen hankkeelle mutta rahoittivat sitä kansallisesta talousarviosta siirtäen näin taloudellisen taakan tšekkiläisille veronmaksajille; katsoo tämän olevan osoitus siitä, että Tšekin viranomaiset eivät onnistuneet vakuuttamaan komissiota näiden maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta; pitää tätä valitettavana, koska tämä merkitsee, että OLAFilla ei enää ole tutkintaoikeutta ja että syytteen voi nostaa vain kansallinen syyttäjä; pitää erittäin huolestuttavana, että Tšekin syyttäjä keskeytti asian käsittelyn ja aloitti sen myöhemmin uudelleen; kehottaa Tšekin viranomaisia ilmoittamaan EU:n toimielimille Stork Nest -tutkimuksen tuloksista mahdollisimman pian;

26.

panee merkille, että Tšekin poliisi on toistamiseen suosittanut, että pääministeri Babiš asetetaan syytteeseen väitetystä noin 2 miljoonan euron petoksesta Stork Nest -tutkimusten yhteydessä; panee merkille, että syytekirjelmästä päättää asiaa valvova syyttäjä Jaroslav Šaroch, joka oli alun perin syyskuussa 2019 päättänyt lopettaa asian käsittelyn; muistuttaa, että nyt eronnut ylin syyttäjä Pavel Zeman oli 4. joulukuuta 2019 määrännyt aloittamaan asian käsittelyn uudelleen viitaten puutteisiin syyttäjä Šarochin tekemässä oikeudellisessa arvioinnissa;

27.

on syvästi huolissaan Tšekin tasavallan riippumattomiin tiedotusvälineisiin ja itsenäisiin laitoksiin kohdistetusta poliittisesta painostuksesta, joka nousi vastikään esiin, kun ylin syyttäjä erosi ilmoittaen syyksi painostuksen oikeusministerin taholta;

28.

pyytää komissiota tutkimaan Tšekin oikeusjärjestelmän heikkoudet ja ryhtymään tarvittaviin toimiin; pyytää komissiota tutkimaan ja analysoimaan huolellisesti, onko muiden Tšekin hallituksen jäseniä koskevien tapausten käsittely peruutettu tai ennenaikaisesti päätetty, mahdollisesti painostuksen vuoksi; kehottaa komissiota tiedottamaan havainnoistaan ja päätelmistään parlamentille ilman aiheetonta viivytystä;

29.

on huolissaan esitetyistä tiedoista, että tarkastusjakson aikana Tšekin hallitus on maksanut Agrofertille yli 150 miljoonaa Tšekin korunaa kansallisesta talousarviosta (8); toteaa, että tämä voi olla laitonta valtiontukea ja vaarantaa reilun kilpailun EU:n sisämarkkinoilla ja sisämarkkinoiden eheyden, ja pyytää komissiota tutkimaan perusteellisesti nämä tapaukset, joissa rahoitusta on myönnetty kansallisesta talousarviosta, ja tiedottamaan parlamentille tutkimuksen päätelmistä ja toteutetuista toimenpiteistä;

30.

tuomitsee käytännön peruuttaa EU:n rahoituksen hakeminen hankkeelle ja rahoittaa se kansallisesta talousarviosta sen jälkeen, kun komissio tai Euroopan tilintarkastustuomioistuin on havainnut sääntöjenvastaisuuksia; pyytää komissiota seuraamaan tarkasti näitä tapauksia ja suorittamaan niiden huolellisen oikeudellisen analyysin kiinnittäen erityistä huomiota mahdolliseen valtiontukisääntöjen rikkomiseen;

31.

pitää valitettavina kommentteja, joita pääministeri Babiš on esittänyt julkisuudessa REGIO-pääosaston ja EMPL-pääosaston julkaistua lopullisen tarkastuskertomuksensa (9); pitää kestämättömänä, että Eurooppa-neuvoston jäsen kutsuu komission tarkastajia ”mafiaksi”;

32.

tuomitsee pääministeri Babišin halventavat kommentit uutismedioista, jotka ovat tiedottaneet hänen eturistiriidastaan ja hänen yritystensä toiminnasta; viittaa tällä hänen Deník Referendum -verkkolehdestä Tšekin parlamentissa marraskuussa 2020 esittämiinsä kielteisiin kommentteihin;

33.

on syvästi huolissaan siitä, että GRECOn neljännellä arviointikierroksella laatimaan väliraporttiin sisältyneitä suosituksia ei ole juurikaan noudatettu: neljästätoista suosituksesta vain yksi on pantu tyydyttävästi täytäntöön, seitsemän suositusta on pantu täytäntöön osittain ja jäljellä olevia kuutta suositusta ei ole pantu lainkaan täytäntöön;

34.

vetoaa kaikkiin jäsenvaltioihin, jotta uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä kiellettäisiin tapaukset, joissa yksittäisille luonnollisille henkilöille suoritetaan satojen miljoonien eurojen avustuksia, ja jotta ne kannattaisivat parlamentin kantaa, jonka mukaan on taattava täysi avoimuus ja mahdollisuus yhdistää maksut sekä digitaaliset seuranta- ja tarkastusmenettelyt yli jäsenvaltioiden rajojen yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien osalta;

35.

pyytää, että neuvosto ottaisi YMP-asetuksesta parhaillaan käytävissä neuvotteluissa asianmukaisesti huomioon talousarvion tehokkuuden sekä suorien tukien oikeudenmukaisemman ja avoimemman jakautumisen, ja yhtyisi parlamentin näkemykseen, että on vahvistettava erityiset enimmäismäärät luonnollisille henkilöille YMP:n kummassakin pilarissa samoin kuin asteittain alenevat tuet, pakolliset tukikatot ja uudelleenjakotuet, jotta EU:n kansalaisilla olisi yleisesti ottaen myönteinen kuva YMP:stä; korostaa, että eturistiriidat eivät saa vaikuttaa neuvostossa käytäviin neuvotteluihin ja että yksikään eturistiriitatilanteessa oleva kansallisen hallituksen ministeri, jäsen tai edustaja ei saa osallistua neuvotteluihin; pitää paheksuttavana, että pääministeri Babiš, joka on Agrofert-konsernin tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja, osallistui YMP-neuvotteluihin ja vastusti tukikattojen asettamista; korostaa painokkaasti, että luonnollisia henkilöitä koskevia YMP:n ensimmäisessä ja toisessa pilarissa asetettavia ylärajoja on sovellettava yhdenmukaisesti, myös kansallisten hallitusten jäseniin, jotta he eivät voisi neuvoston neuvotteluissa edistää omia etujaan;

36.

pitää erittäin tuomittavana EU:n maatalous- ja koheesiorahastoja hyödyntäviä oligarkkisia rakenteita, joissa edunsaajien pieni vähemmistö saa valtaosan EU:n varoista, ja kehottaa komissiota, neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa estämään tällaisten rakenteiden edistämisen, sillä ne heikentävät pienten ja keskisuurten viljelijöiden ja perhetilojen kilpailukykyä, vaikka näiden on määrä olla YMP:n keskeisiä edunsaajia;

37.

korostaa pitävänsä erittäin huolestuttavana sitä, että pääministeri Babiš on eturistiriitatilanteessa, kun hän osallistuu päätöksentekoon YMP:n sovittamisesta yhteen EU:n yleisten ilmastopoliittisten tavoitteiden kanssa, sillä Agrofert-ryhmän liiketoimintaedut saattavat syrjäyttää yleisen edun tukea kestävämpää maataloutta ja rajoittaa ilmastonmuutoksen kielteisiä vaikutuksia;

38.

katsoo sen, että Tšekin hallitus ei tehnyt mitään ratkaistakseen pääministeri Babišin eturistiriidat, vaikuttavan kielteisesti Tšekin valtion viranomaisten toimintaan, lainvalvontaviranomaiset ja hallinnointi- ja valvontajärjestelmät mukaan lukien, sekä EU:n lainsäädännön noudattamiseen;

39.

kehottaa komissiota arvioimaan edellä mainittua tilannetta ja pääministeri Babišin vaikutusvaltaa Tšekin tiedotusvälineisiin ja oikeuslaitokseen voidakseen havaita oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen ja, kun näin käy, aktivoimaan havaintojensa perusteella oikea-aikaisesti ehdollisuusjärjestelmän EU:n talousarvion suojaamiseksi;

40.

on edelleen huolissaan tiedotusvälineiden omistuksen yhä suuremmasta keskittymisestä muutaman oligarkkien käsiin (10);

41.

toteaa, että sekä kansallisella että Euroopan tasolla on käynnissä tutkimuksia ja tarkastuksia mahdollisista eturistiriidoista ja EU:n varojen käytöstä; pitää huolestuttavana komission oikeusvaltiokertomuksessa 2020 esiin nostettua mahdollisuutta, että korkean tason korruptiotapauksia ei käsitellä riittävän seikkaperäisesti ja että parlamentin jäseniin sovellettavissa nuhteettomuutta koskevissa kehyksissä on havaittu joitakin puutteita;

42.

kehottaa neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat ja asianmukaiset toimenpiteet eturistiriitojen ehkäisemiseksi varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti; ilmaisee huolensa siitä, että Tšekin pääministeri on osallistunut ja osallistuu edelleen aktiivisesti neuvotteluihin EU:n talousarviosta ja EU:n ohjelmista, vaikka häntä koskee eturistiriita; pyytää neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa selittämään parlamentille, miten ne aikovat ottaa huomioon pääministeri Babišin osallistumisen YMP:tä ja EU:n talousarviota koskevaan päätöksentekoon ja ratkaista tilanteen komission tarkastuskertomuksissa esitetyn päätelmän perusteella;

43.

katsoo, että pääministeri Babišin eturistiriitatapaus näyttää lisäksi toteen kiireellisen tarpeen luoda yhteentoimiva digitaalinen EU:n rahoituksen raportointi- ja seurantajärjestelmä; pitää erittäin valitettavana, että EU:n lainsäätäjät eivät päässeet tyydyttävään sopimukseen säännöksistä, joilla vahvistetaan tietotekniikkajärjestelmien yhteentoimivuus, mikä mahdollistaisi standardoidun ja yhdenmukaisen raportoinnin ja edistäisi yhteistyötä; pyytää, että kaikki asianomaiset toimijat pyrkisivät kehittämään yhtä tehokkaita ratkaisuja vastuuvelvollisuuden parantamiseksi;

44.

kehottaa komissiota varmistamaan, että varainhoitoasetuksen eturistiriitasäännöksiä sovelletaan täysimääräisesti, myös pääministeri Babišin eturistiriitatapauksissa, kun vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä ja Next Generation EU -välinettä pannaan täytäntöön, jotta maksuja ei suoritettaisi pääministeri Babišin suoraan tai välillisesti omistamille yrityksille (11); kehottaa valvomaan kansallisissa elpymissuunnitelmissa tarkemmin mahdollisia eturistiriitoja ja muita oikeusvaltionäkökohtia;

45.

tähdentää painokkaasti, että Euroopan parlamentin jäsenten on voitava tehdä työnsä ilman uhkaa ja että kansalliset hallitukset ovat vastuussa jäsenten suojelun varmistamisesta heidän kotimaassaan;

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle sekä Tšekin tasavallan hallitukselle ja sen parlamentin molemmille kamareille.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUVL C 121, 9.4.2021, s. 1.

2

(3)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 157.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

5

(6)  Lopullisessa tarkastuskertomuksessa havaittiin eturistiriitojen välttämiseen käytettävän valvontajärjestelmän suunnittelussa vakavia puutteita, joista ovat osoituksena eturistiriidoista annetun Tšekin lain 4 c pykälän seitsemän rikkomistapausta ja korkea 96,7 prosentin virhetaso tarkastetussa otoksessa.

6

(7)  Raportti talousarvion valvontavaliokunnan (CONT) tiedonhankintamatkasta Tšekin tasavaltaan 26.–28. helmikuuta 2020.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů, 27. huhtikuuta 2021.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as ”mafia”, 26. huhtikuuta 2021.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as ”mafia”

(10)  Toimittajat ilman rajoja, Czech Republic, https://rsf.org/en/czech-republic [linkki tarkistettu 2.6.2021].

10

Czech Republic

(11)  Luettelossa yrityksistä ja hankkeista, joita Tšekin hallitus on esittänyt rahoitettaviksi oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta (JTF), on varattu yli 6 miljardia Tšekin korunaa Lovochemie-yhtiölle, joka kuuluu Agrofert-konserniin ja jota aiemmin johti Tšekin nykyinen ympäristöministeri Richard Brabec.

11

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaaminen: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS) ja erityisesti sen 31 artiklan a alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS) ja erityisesti sen 31 artiklan a alakohdan,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2001 annetun Dohan julistuksen TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2001 annetun Dohan julistuksen TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä,

| — | ottaa huomioon WTO:n teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista vastaavan neuvoston 6. marraskuuta 2015 tekemän päätöksen jatkaa WTO:n vähiten kehittyneitä jäsenmaita (LDC) koskevaa mahdollisuutta poiketa TRIPS-sopimuksen lääkkeitä koskevien määräysten täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista vastaavan neuvoston 6. marraskuuta 2015 tekemän päätöksen jatkaa WTO:n vähiten kehittyneitä jäsenmaita (LDC) koskevaa mahdollisuutta poiketa TRIPS-sopimuksen lääkkeitä koskevien määräysten täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon Intian ja Etelä-Afrikan 2. lokakuuta 2020 antaman tiedonannon, jolla pyydettiin poikkeusta tiettyjen TRIPS-sopimuksen määräyksien osalta COVID-19-pandemian ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja käsittelemiseksi ja jota Swazimaa, Kenia, Mosambik ja Pakistan kannattivat sekä 100 muuta maata tuki, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Intian ja Etelä-Afrikan 2. lokakuuta 2020 antaman tiedonannon, jolla pyydettiin poikkeusta tiettyjen TRIPS-sopimuksen määräyksien osalta COVID-19-pandemian ehkäisemiseksi, rajoittamiseksi ja käsittelemiseksi ja jota Swazimaa, Kenia, Mosambik ja Pakistan kannattivat sekä 100 muuta maata tuki,

| — | ottaa huomioon 62 WTO:n jäsenen 21. toukokuuta 2021 esittämän tarkistetun ehdotuksen TRIPS-sopimuksen määräyksistä vapauttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 62 WTO:n jäsenen 21. toukokuuta 2021 esittämän tarkistetun ehdotuksen TRIPS-sopimuksen määräyksistä vapauttamiseksi,

| — | ottaa huomioon 243 kansalaisjärjestön WTO:n pääjohtajalle lähettämän 13. huhtikuuta 2021 päivätyn avoimen kirjeen, joka koskee covid-19-lääkkeiden, erityisesti rokotteiden, riittämättömän tarjonnan ja epätasapuolisen saatavuuden maailmanlaajuisten haasteiden käsittelyä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 243 kansalaisjärjestön WTO:n pääjohtajalle lähettämän 13. huhtikuuta 2021 päivätyn avoimen kirjeen, joka koskee covid-19-lääkkeiden, erityisesti rokotteiden, riittämättömän tarjonnan ja epätasapuolisen saatavuuden maailmanlaajuisten haasteiden käsittelyä,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltain kauppaedustajan 5. toukokuuta 2021 antaman lausunnon, jolla vahvistetaan tuki väliaikaiselle TRIPS-poikkeukselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltain kauppaedustajan 5. toukokuuta 2021 antaman lausunnon, jolla vahvistetaan tuki väliaikaiselle TRIPS-poikkeukselle,

| — | ottaa huomioon Costa Rican tasavallan presidentin ja Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajan 27. toukokuuta 2021 päivätyn avoimen kirjeen, jossa kehotetaan jälleen kerran kaikkia WHO:n jäsenvaltioita tukemaan aktiivisesti covid-19-teknologian tietovarantoa (C-TAP), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Costa Rican tasavallan presidentin ja Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajan 27. toukokuuta 2021 päivätyn avoimen kirjeen, jossa kehotetaan jälleen kerran kaikkia WHO:n jäsenvaltioita tukemaan aktiivisesti covid-19-teknologian tietovarantoa (C-TAP),

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisessa terveyshuippukokouksessa 21. toukokuuta 2021 hyväksytyn Rooman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisessa terveyshuippukokouksessa 21. toukokuuta 2021 hyväksytyn Rooman julistuksen,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajan, Maailman kauppajärjestön (WTO) pääjohtajan, Kansainvälinen valuuttarahaston (IMF) pääjohtajan ja Maailmanpankkiryhmän puheenjohtajan 31. toukokuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa vaaditaan uutta sitoumusta rokotepääomaan ja pandemian torjumiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajan, Maailman kauppajärjestön (WTO) pääjohtajan, Kansainvälinen valuuttarahaston (IMF) pääjohtajan ja Maailmanpankkiryhmän puheenjohtajan 31. toukokuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa vaaditaan uutta sitoumusta rokotepääomaan ja pandemian torjumiseen,

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2020 päivätyn Maailman kauppajärjestön (WTO) ja Maailman terveysjärjestön pääjohtajien yhteisen julkilausuman sellaisten toimien tukemisesta, joilla varmistetaan elintärkeiden lääkintätarvikkeiden ja muiden tavaroiden ja palvelujen normaali rajatylittävä liikkuvuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2020 päivätyn Maailman kauppajärjestön (WTO) ja Maailman terveysjärjestön pääjohtajien yhteisen julkilausuman sellaisten toimien tukemisesta, joilla varmistetaan elintärkeiden lääkintätarvikkeiden ja muiden tavaroiden ja palvelujen normaali rajatylittävä liikkuvuus,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että covid-19-tartuntoja on ollut noin 172 000 000, mikä on johtanut yli 3 700 000 kuolemantapaukseen eri puolilla maailmaa ja näin aiheuttanut miljoonille ihmisille ennennäkemätöntä kärsimystä ja ahdinkoa sekä vienyt heidän toimeentulonsa; ottaa huomioon, että pitkittynyt covid-tauti vaikuttaa maailmanlaajuisesti kymmeneen prosenttiin potilaista ja johtaa työpaikkojen menetyksiin, köyhyyteen ja vakaviin sosioekonomisiin haavoittuvuuksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19-tartuntoja on ollut noin 172 000 000, mikä on johtanut yli 3 700 000 kuolemantapaukseen eri puolilla maailmaa ja näin aiheuttanut miljoonille ihmisille ennennäkemätöntä kärsimystä ja ahdinkoa sekä vienyt heidän toimeentulonsa; ottaa huomioon, että pitkittynyt covid-tauti vaikuttaa maailmanlaajuisesti kymmeneen prosenttiin potilaista ja johtaa työpaikkojen menetyksiin, köyhyyteen ja vakaviin sosioekonomisiin haavoittuvuuksiin;

| B. | ottaa huomioon, että nykyinen maailmanlaajuinen covid-19-pandemia edellyttää maailmanlaajuista strategiaa, joka koskee rokotteita, diagnostiikkaa, hoitoja sekä laitteiden tuotantoa ja jakelua; katsoo, että pandemiaan liittyviin terveyshaasteisiin vastaaminen edellyttää kokonaisvaltaista, tieteeseen ja tosiasioihin perustuvaa lähestymistapaa; toteaa, että sukupuolisensitiivinen ja moniperusteinen lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä tasa-arvon saavuttamiseksi ja kaikissa rokotusprosessin vaiheissa aina kehitysvaiheesta käyttöönottoon; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nykyinen maailmanlaajuinen covid-19-pandemia edellyttää maailmanlaajuista strategiaa, joka koskee rokotteita, diagnostiikkaa, hoitoja sekä laitteiden tuotantoa ja jakelua; katsoo, että pandemiaan liittyviin terveyshaasteisiin vastaaminen edellyttää kokonaisvaltaista, tieteeseen ja tosiasioihin perustuvaa lähestymistapaa; toteaa, että sukupuolisensitiivinen ja moniperusteinen lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä tasa-arvon saavuttamiseksi ja kaikissa rokotusprosessin vaiheissa aina kehitysvaiheesta käyttöönottoon;

| C. | katsoo, että rokotteet ovat oppikirjaesimerkki tapauksesta, jossa valtavat myönteiset ulkoisvaikutukset edellyttävät, että niitä kohdellaan globaaleina julkishyödykkeinä ja tarjotaan ilmaiseksi; ottaa huomioon, että teollisuusmaissa kaikki kansalaiset saavat ilmaisia rokotteita; toteaa, että olisi eettisesti tuomittavaa, jos tätä periaatetta ei sovellettaisi kehitysmaiden paljon köyhempiin ihmisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että rokotteet ovat oppikirjaesimerkki tapauksesta, jossa valtavat myönteiset ulkoisvaikutukset edellyttävät, että niitä kohdellaan globaaleina julkishyödykkeinä ja tarjotaan ilmaiseksi; ottaa huomioon, että teollisuusmaissa kaikki kansalaiset saavat ilmaisia rokotteita; toteaa, että olisi eettisesti tuomittavaa, jos tätä periaatetta ei sovellettaisi kehitysmaiden paljon köyhempiin ihmisiin;

| D. | ottaa huomioon Dohassa 14. marraskuuta 2001 annetun, TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevan julistuksen, jonka mukaan TRIPS-sopimus on pantava täytäntöön ja sitä on tulkittava kansanterveydelle edullisella tavalla edistäen samanaikaisesti olemassa olevien lääkkeiden saatavuutta ja uusien lääkkeiden valmistamista; ottaa huomioon, että WTO:n TRIPS-neuvosto päätti 6. marraskuuta 2015 jatkaa vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavaa lääkepatenttipoikkeusta tammikuuhun 2033 asti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon Dohassa 14. marraskuuta 2001 annetun, TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevan julistuksen, jonka mukaan TRIPS-sopimus on pantava täytäntöön ja sitä on tulkittava kansanterveydelle edullisella tavalla edistäen samanaikaisesti olemassa olevien lääkkeiden saatavuutta ja uusien lääkkeiden valmistamista; ottaa huomioon, että WTO:n TRIPS-neuvosto päätti 6. marraskuuta 2015 jatkaa vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavaa lääkepatenttipoikkeusta tammikuuhun 2033 asti;

| E. | ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että matalan tulotason ja keskitulotason maiden heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät saavat rokotteen kohtuullisin kustannuksin; ottaa huomioon, että mRNA-rokotteet ovat osoittautuneet tehokkaimmiksi mutta myös markkinoiden kalleimmiksi rokotteiksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää varmistaa, että matalan tulotason ja keskitulotason maiden heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät saavat rokotteen kohtuullisin kustannuksin; ottaa huomioon, että mRNA-rokotteet ovat osoittautuneet tehokkaimmiksi mutta myös markkinoiden kalleimmiksi rokotteiksi;

| F. | ottaa huomioon, että kesäkuuhun 2021 mennessä maailmassa on annettu 1,6 miljardia rokoteannosta, joista valtaosa on annettu teollisuusmaissa ja maissa, joissa valmistetaan rokotteita; ottaa huomioon, että vain 0,3 prosenttia maailmanlaajuisesti annetuista rokoteannoksista on annettu 29 köyhimmässä maassa, joissa asuu noin yhdeksän prosenttia maailman väestöstä; ottaa huomioon, että IMF:n arvioiden mukaan rokotteiden jakelun nopeuttaminen voisi lisätä maailmanlaajuista BKT:tä seitsemällä biljoonalla eurolla, jos virus saadaan pysymään hallinnassa; ottaa huomioon, että EU on jakanut yli 260 miljoonaa rokotetta jäsenvaltioilleen ja vienyt kolmansiin maihin yli 226 miljoonaa rokotetta, joista vain 10 prosenttia menee vähiten kehittyneisiin maihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kesäkuuhun 2021 mennessä maailmassa on annettu 1,6 miljardia rokoteannosta, joista valtaosa on annettu teollisuusmaissa ja maissa, joissa valmistetaan rokotteita; ottaa huomioon, että vain 0,3 prosenttia maailmanlaajuisesti annetuista rokoteannoksista on annettu 29 köyhimmässä maassa, joissa asuu noin yhdeksän prosenttia maailman väestöstä; ottaa huomioon, että IMF:n arvioiden mukaan rokotteiden jakelun nopeuttaminen voisi lisätä maailmanlaajuista BKT:tä seitsemällä biljoonalla eurolla, jos virus saadaan pysymään hallinnassa; ottaa huomioon, että EU on jakanut yli 260 miljoonaa rokotetta jäsenvaltioilleen ja vienyt kolmansiin maihin yli 226 miljoonaa rokotetta, joista vain 10 prosenttia menee vähiten kehittyneisiin maihin;

| G. | ottaa huomioon, että syntyy uusia huolestuttavia covid-19-muunnoksia, jotka ovat tarttuvampia ja tappavampia ja joihin rokotukset tehoavat heikommin, ja että tämä saattaa vaatia lisärokotteita, mikä lisää kysyntää huomattavasti yli alun perin arvioidun 11 miljardin välttämättömän rokoteannoksen; toteaa, että tuotannon lisääminen on välttämätöntä, jotta rokotteita saadaan kaikkialle maailmaan; ottaa huomioon, että rokotteiden valmistuksen lisääminen on maailmanlaajuisesti ensisijainen tavoite; katsoo, että raaka-aineiden maailmanlaajuisia toimitusketjuja ei saa haitata protektionistisilla toimenpiteillä tai tullien ulkopuolisilla kaupan esteillä; ottaa huomioon, että useimmat maat, joissa valmistetaan rokotteita, ovat valitettavasti asettaneet vientikieltoja rokotteille ja niiden ainesosille, mikä estää maailmanlaajuisen tuotannon kasvun ja johtaa pullonkauloihin toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että syntyy uusia huolestuttavia covid-19-muunnoksia, jotka ovat tarttuvampia ja tappavampia ja joihin rokotukset tehoavat heikommin, ja että tämä saattaa vaatia lisärokotteita, mikä lisää kysyntää huomattavasti yli alun perin arvioidun 11 miljardin välttämättömän rokoteannoksen; toteaa, että tuotannon lisääminen on välttämätöntä, jotta rokotteita saadaan kaikkialle maailmaan; ottaa huomioon, että rokotteiden valmistuksen lisääminen on maailmanlaajuisesti ensisijainen tavoite; katsoo, että raaka-aineiden maailmanlaajuisia toimitusketjuja ei saa haitata protektionistisilla toimenpiteillä tai tullien ulkopuolisilla kaupan esteillä; ottaa huomioon, että useimmat maat, joissa valmistetaan rokotteita, ovat valitettavasti asettaneet vientikieltoja rokotteille ja niiden ainesosille, mikä estää maailmanlaajuisen tuotannon kasvun ja johtaa pullonkauloihin toimitusketjuissa;

| H. | ottaa huomioon, että tutkimukseen ja kehittämiseen, kliinisiin lääketutkimuksiin ja hankintoihin on investoitu valtavia määriä yksityisiä ja julkisia varoja ja resursseja rokotteiden ja covid-19-hoitojen kehittämiseksi avoimella ja helposti saatavilla olevalla tavalla; ottaa huomioon, että yksityisen ja julkisen sektorin tutkimuslaitokset, terveysalan laitokset, etulinjan työntekijät, tutkijat ja potilaat ovat kaikki keränneet virusta koskevaa tietoa, jota lääkeyhtiöt ovat hyödyntäneet; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tutkimukseen ja kehittämiseen, kliinisiin lääketutkimuksiin ja hankintoihin on investoitu valtavia määriä yksityisiä ja julkisia varoja ja resursseja rokotteiden ja covid-19-hoitojen kehittämiseksi avoimella ja helposti saatavilla olevalla tavalla; ottaa huomioon, että yksityisen ja julkisen sektorin tutkimuslaitokset, terveysalan laitokset, etulinjan työntekijät, tutkijat ja potilaat ovat kaikki keränneet virusta koskevaa tietoa, jota lääkeyhtiöt ovat hyödyntäneet;

| I. | katsoo, että vapaaehtoinen lisensointi lienee tehokkain väline tuotannon laajentamisen ja osaamisen jakamisen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että yksikään yksityinen yhtiö ei ole osallistunut covid-19-teknologian tietovarantoa (C-TAP) koskevaan aloitteeseen, jolla kehotetaan lääkeyhtiöitä sitoutumaan avoimeen, rajoittamattomaan maailmanlaajuiseen vapaaehtoiseen lisensointiin; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan 19 valmistajaa yli kymmenestä Afrikan, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maasta on ilmaissut kiinnostuksensa mRNA-rokotteiden tuotannon lisäämiseen; ottaa huomioon, että tällä hetkellä vain 40 prosenttia maailman tuotantokapasiteeteista käytetään covid-19-rokotteiden tuotantoon; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että vapaaehtoinen lisensointi lienee tehokkain väline tuotannon laajentamisen ja osaamisen jakamisen helpottamiseksi; ottaa huomioon, että yksikään yksityinen yhtiö ei ole osallistunut covid-19-teknologian tietovarantoa (C-TAP) koskevaan aloitteeseen, jolla kehotetaan lääkeyhtiöitä sitoutumaan avoimeen, rajoittamattomaan maailmanlaajuiseen vapaaehtoiseen lisensointiin; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan 19 valmistajaa yli kymmenestä Afrikan, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maasta on ilmaissut kiinnostuksensa mRNA-rokotteiden tuotannon lisäämiseen; ottaa huomioon, että tällä hetkellä vain 40 prosenttia maailman tuotantokapasiteeteista käytetään covid-19-rokotteiden tuotantoon;

| J. | toteaa, että monilla kehitysmailla, joilla on riittämätön tai olematon valmistuskapasiteetti, on edelleen huomattavia poliittisia paineita ja oikeudellisia vaikeuksia, jotka estävät niitä käyttämästä TRIPS-sopimuksen joustomahdollisuuksia, erityisesti 31 artiklan a alakohta sekä lääkkeiden tuontiin ja vientiin liittyvä hankala ja pitkällinen prosessi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että monilla kehitysmailla, joilla on riittämätön tai olematon valmistuskapasiteetti, on edelleen huomattavia poliittisia paineita ja oikeudellisia vaikeuksia, jotka estävät niitä käyttämästä TRIPS-sopimuksen joustomahdollisuuksia, erityisesti 31 artiklan a alakohta sekä lääkkeiden tuontiin ja vientiin liittyvä hankala ja pitkällinen prosessi;

| K. | ottaa huomioon, että patenttisuoja ja muut teollis- ja tekijänoikeuksien suojat turvaavat yritysten riskinoton ja että monenvälinen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva oikeudellinen kehys tarjoaa kannustimia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä valmistautumisessa tuleviin pandemioihin; toteaa, että kohtuuhintaisten rokotteiden, diagnostiikan ja hoitojen maailmanlaajuinen tasapuolinen saatavuus on ainoa keino lieventää pandemian maailmanlaajuisia kansanterveydellisiä ja taloudellisia vaikutuksia ja että covid-19:ään liittyviä lääkkeitä, lääkinnällisiä laitteita ja muita terveysteknologioita koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun kansainvälisistä velvoitteista luopuminen on yksi tärkeistä toimenpiteistä tämän tavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että patenttisuoja ja muut teollis- ja tekijänoikeuksien suojat turvaavat yritysten riskinoton ja että monenvälinen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva oikeudellinen kehys tarjoaa kannustimia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä valmistautumisessa tuleviin pandemioihin; toteaa, että kohtuuhintaisten rokotteiden, diagnostiikan ja hoitojen maailmanlaajuinen tasapuolinen saatavuus on ainoa keino lieventää pandemian maailmanlaajuisia kansanterveydellisiä ja taloudellisia vaikutuksia ja että covid-19:ään liittyviä lääkkeitä, lääkinnällisiä laitteita ja muita terveysteknologioita koskevien teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun kansainvälisistä velvoitteista luopuminen on yksi tärkeistä toimenpiteistä tämän tavoitteen saavuttamisessa;

| L. | ottaa huomioon, että Intian ennennäkemättömän ja hälyttävän epidemiologisen tilanteen vuoksi Intian hallitus on määrännyt rokotteiden vientikiellon, joka on johtanut häiriöihin toimituksessa ja Covax-mekanismissa maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että EU on Covax-mekanismin johtava rahoittaja; ottaa huomioon, että EU on Team Europen puitteissa sitoutunut lahjoittamaan vielä 100 miljoonaa rokoteannosta käytettäväksi alemman tulotason ja keskitulotason maissa vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Intian ennennäkemättömän ja hälyttävän epidemiologisen tilanteen vuoksi Intian hallitus on määrännyt rokotteiden vientikiellon, joka on johtanut häiriöihin toimituksessa ja Covax-mekanismissa maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että EU on Covax-mekanismin johtava rahoittaja; ottaa huomioon, että EU on Team Europen puitteissa sitoutunut lahjoittamaan vielä 100 miljoonaa rokoteannosta käytettäväksi alemman tulotason ja keskitulotason maissa vuoden 2021 loppuun mennessä;

| M. | ottaa huomioon, että poliorokote tuotiin markkinoille ilman patenttia ja että tauti on nyt hävitetty monelta maailman alueelta; ottaa huomioon, että Nelson Mandelan johtaman Etelä-Afrikan hallituksen oli pakko turvautua pakkolisensointiin kohtuuhintaisten ja laadukkaiden rinnakkaisvalmisteiden saamiseksi, jotta vältettäisiin kohtuuttomien hintojen maksaminen monikansallisille lääkeyhtiöille, jotka suojaavat hiv-hoitoja patenteilla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että poliorokote tuotiin markkinoille ilman patenttia ja että tauti on nyt hävitetty monelta maailman alueelta; ottaa huomioon, että Nelson Mandelan johtaman Etelä-Afrikan hallituksen oli pakko turvautua pakkolisensointiin kohtuuhintaisten ja laadukkaiden rinnakkaisvalmisteiden saamiseksi, jotta vältettäisiin kohtuuttomien hintojen maksaminen monikansallisille lääkeyhtiöille, jotka suojaavat hiv-hoitoja patenteilla;

| N. | katsoo, että kehitysmaiden toimitusketjuja on parannettava; ottaa huomioon, että paikallisen tuotannon lisääminen, väestön tietoisuus ja jakeluavun lisääminen kehitysmaissa voisivat lisätä rokotettujen henkilöiden määrää maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon huolestuttavan 18,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeen ACT Accelerator -yhteistyökehyksen osalta; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kehitysmaiden toimitusketjuja on parannettava; ottaa huomioon, että paikallisen tuotannon lisääminen, väestön tietoisuus ja jakeluavun lisääminen kehitysmaissa voisivat lisätä rokotettujen henkilöiden määrää maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon huolestuttavan 18,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeen ACT Accelerator -yhteistyökehyksen osalta;

| O. | katsoo, että EU:n ensisijaisena tavoitteena olisi oltava rokotteiden, diagnostiikan, hoitojen ja muiden lääkintätarvikkeiden tasapuolisen maailmanlaajuisen saatavuuden varmistaminen siten, että toimitusketjut pidetään avoimina käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että EU:n ensisijaisena tavoitteena olisi oltava rokotteiden, diagnostiikan, hoitojen ja muiden lääkintätarvikkeiden tasapuolisen maailmanlaajuisen saatavuuden varmistaminen siten, että toimitusketjut pidetään avoimina käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä;

| P. | ottaa huomioon, että vähiten kehittyneillä mailla on jo poikkeus, joka on myönnetty 1. tammikuuta 2033 saakka ja joka koskee TRIPS-sopimuksen farmaseuttisia tuotteita koskevien määräysten täytäntöönpanoa, sekä 1. heinäkuuta 2021 saakka myönnetty poikkeus, jonka voimassaolon jatkamisesta keskustellaan parhaillaan ja jolla vähiten kehittyneet maat vapautetaan kaikista TRIPS-sopimuksen velvoitteista lukuun ottamatta 3, 4 ja 5 artiklaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vähiten kehittyneillä mailla on jo poikkeus, joka on myönnetty 1. tammikuuta 2033 saakka ja joka koskee TRIPS-sopimuksen farmaseuttisia tuotteita koskevien määräysten täytäntöönpanoa, sekä 1. heinäkuuta 2021 saakka myönnetty poikkeus, jonka voimassaolon jatkamisesta keskustellaan parhaillaan ja jolla vähiten kehittyneet maat vapautetaan kaikista TRIPS-sopimuksen velvoitteista lukuun ottamatta 3, 4 ja 5 artiklaa;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa pandemian kehittymisestä erityisesti matalan tulotason ja keskitulotason maissa; muistuttaa, että covid-19-pandemia ei ole vielä ohi ja että on kehitettävä uusia rokotteita virusmuunnosten torjumiseksi; korostaa, että kansainvälisen yhteisön on tehtävä kaikkensa, jotta covid-19-pandemia saadaan hallintaan, ja että poikkeukselliset olosuhteet edellyttävät poikkeuksellisia ratkaisuja; korostaa siksi, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla covid-19-pandemiaan liittyvien terveystuotteiden saatavuus ja kohtuuhintaisuus asetetaan etusijalle ja jolla lisätään covid-19-rokotteiden tuotantoa ja valmistuskapasiteetin maailmanlaajuista maantieteellistä jakautumista; korostaa, että kansainvälisellä kauppapolitiikalla on oltava ennakoiva rooli tässä pyrkimyksessä helpottamalla raaka-aineiden ja terveys- ja lääkintätuotteiden kauppaa, lieventämällä pätevän ja kokeneen henkilöstön puutetta, ratkaisemalla toimitusketjun ongelmia ja tarkistamalla teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa maailmanlaajuista kehystä tulevien pandemioiden varalta; kehottaa tukemaan proaktiivisia, rakentavia ja tekstipohjaisia neuvotteluja, jotka koskevat väliaikaista poikkeamista WTO:n TRIPS-sopimuksesta tavoitteena parantaa kohtuuhintaisten covid-19:ään liittyvien lääkinnällisten tuotteiden maailmanlaajuista saatavuutta ja puuttua maailmanlaajuisiin tuotantorajoituksiin ja tarjonnan puutteisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevassa Dohan julistuksessa vahvistetaan, että TRIPS-sopimus ei estä eikä saisi estää jäseniä toteuttamasta toimenpiteitä kansanterveyden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että tarvitaan 11 miljardia annosta siihen, että 70 prosenttia maailman väestöstä rokotetaan, mutta että tästä määrästä on tuotettu vain murto-osa; toteaa, että lähestymistapa, jossa lupaudutaan toimittamaan käyttämättä jääneet annokset, on riittämätön; muistuttaa, että Covaxilla on Intian tämänhetkisen covid-19-tilanteen vuoksi 190 miljoonan annoksen vaje ja että se ei saavuta toimitustavoitteitaan lähitulevaisuudessa; panee merkille, että EU on Covax-mekanismin merkittävä lahjoittaja rahoituksen ja rokotteiden jakamisen osalta sekä Covaxin kautta että kahdenvälisesti; kehottaa kuitenkin EU:ta ja sen kumppaneita lisäämään merkittävästi Covaxin taloudellista ja muuta kuin taloudellista tukea; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti tiettyjen valmistajien lupaukseen toimittaa 1,3 miljardia rokoteannosta tuotantohinnalla tai alhaisin kustannuksin ja Team Europen sitoumukseen lahjoittaa 100 miljoonaa annosta matalan tulotason ja keskitulotason maille vuoden loppuun mennessä ja muistuttaa, että EU:n jäsenvaltioiden arvioidaan saavan vähintään 400 miljoonan rokoteannoksen ylijäämän vuonna 2021; pitää myönteisenä myös EU:n pelastuspalvelumekanismin tarjoamaa tukea rokotteiden ja oheismateriaalin toimittamisessa; korostaa, että toimitukset Covaxille on asetettava etusijalle; pitää valitettavana Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain aikeita kehittää toissijaiset jälleenmyyntimarkkinat ylijäämärokotteiden myymiseksi muihin teollisuusmaihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että tulevia terveysuhkia koskeviin maailmanlaajuisiin toimiin olisi kuuluttava toisaalta tarvelähtöinen kysyntäpuolen lähestymistapa, jossa tarjotaan yhteistä rahoitusta ja maailmanlaajuisesti koordinoituja ennakko-ostoja, ja toisaalta yhdennetty ja koordinoitu tarjontapuolen strategia, jolla laajennetaan tuotantokapasiteettia koko arvoketjussa; katsoo, että rokotteiden maailmanlaajuisen tuotannon lisääminen, toimitusten parempi koordinointi sekä vahvistetut, monipuoliset ja häiriönsietokykyiset rokotteiden arvoketjut ovat välttämättömiä, jotta rokotteita voidaan jakaa kaikkialla maailmassa; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä rokotteita tuottavien maiden kanssa, jotta voidaan poistaa nopeasti viennin esteet, ja korvaamaan oman vientilupamekanisminsa viennin ja tuonnin avoimuutta koskevilla vaatimuksilla, ja vaatii oikea-aikaista ja kattavaa pääsyä tällaiseen tietoon; kehottaa Yhdysvaltoja ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa kumoamaan välittömästi rokotteiden ja rokotteiden valmistukseen vaadittavien raaka-aineiden vientikiellon; kehottaa lisäämään pikaisesti kansainvälisiä investointeja ja koordinointia rokotteiden kriittisten tuotantopanosten, kuten kertakäyttötuotteiden ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden, tuotannon lisäämiseksi, jotta voidaan ratkaista rokotteiden arvoketjujen pullonkaulat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää, että pitkällä aikavälillä rokotteiden maailmanlaajuista tuotantoa on kiireellisesti laajennettava vastaamaan maailmanlaajuiseen kysyntään ja että siksi on investoitava kehitysmaiden tuotantovalmiuksiin, jotta niistä saadaan entistä omavaraisempia; huomauttaa, että tämän toteuttamiseksi tarvitaan teknologian ja taitotiedon tehokasta siirtoa; toteaa, että tärkein keino tämän saavuttamiseksi saattaisi olla kannustimien tarjoaminen vapaaehtoisille lisenssisopimuksille ja vapaaehtoiselle teknologian ja taitotiedon siirtämiselle maihin, joissa on jo olemassa rokoteteollisuutta; on kuitenkin valmis keskustelemaan kaikista tehokkaista ja käytännöllisistä ratkaisuista maailmanlaajuisen rokotetuotannon vauhdittamiseksi ja kehottaa komissiota tekemään erityisesti yhteistyötä Yhdysvaltain ja muiden samanmielisten maiden kanssa tältä osin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että teollis- ja tekijänoikeuksien suoja on keskeinen innovoinnin ja tutkimuksen kannustaja maailmanlaajuisesti; toteaa, että tällainen suoja on vapaaehtoisten lisenssisopimusten ja osaamisen siirron perusta, ja sen vuoksi se pikemminkin mahdollistaa kuin estää rokotteiden saatavuuden; varoittaa, että jos lähtökohtana olisi patenttien pätemättömyys, yritysten olisi turvauduttava salassapitoon tai yksinoikeuteen suojatakseen innovaationsa; korostaa, että määrittelemätön TRIPS-sopimukseen liittyvä poikkeus aiheuttaisi uhan tutkimusrahoitukselle, erityisesti tutkijoille, sijoittajille, kehittäjille ja kliinisille kokeille; korostaa, että omistusoikeuksien, myös teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden perustuslaillinen velvoite; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille komission ilmoituksen, jonka mukaan se on valmis mahdollistamaan tarvittaessa pakkolisensoinnin käytön, jotta varmistetaan rokotetuotannon nopea maailmanlaajuinen saatavuus; kehottaa komissiota esittämään objektiiviset kriteerit sille, turvaudutaanko pakkolisensointiin, milloin ja missä tapauksissa; korostaa, että TRIPS-sopimuksessa ei täsmennetä syitä, joilla pakkolisensointi voidaan perustella; korostaa, että TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä annetussa Dohan julistuksessa vahvistetaan, että maat voivat vapaasti määritellä perusteet pakkolisenssien myöntämiselle ja määritellä, mikä on kansallinen hätätila; korostaa, että pakkolisensointi edellyttää tehokasta oikeuskehystä ja että tämä voisi johtaa oikeudellisiin vaikeuksiin kehitysmaissa; kehottaa komissiota tutkimaan, tarjoaako se oikeudellista tukea pakkolisensointiin vähiten kehittyneissä maissa ja miten; suhtautuu myönteisesti komission arvioon, jonka mukaan yhteistyö ja vapaaehtoinen lisensointi ovat tehokkaimpia välineitä tuotannon laajentamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että ACT Accelerator -yhteistyökehyksen (Access to COVID-19 Tools) terveydenhuoltojärjestelmien yhdistämisen pilaria on vahvistettava käsittely-, varastointi-, jakelu- ja toimituskapasiteettien lisäämiseksi maailmanlaajuisesti erityisesti muita heikommassa asemassa olevissa maissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään osallistumistaan WHO:ssa siten, että ACT Accelerator -yhteistyökehys asetetaan etusijalle osana EU:n maailmanlaajuisia toimia kaikissa sen diagnostiikkaa, hoitoja, rokotteita ja terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamista koskevissa pilareissa; korostaa tarvetta tukea Afrikan mantereen tuotantokapasiteettia ja pitää erittäin myönteisenä Team Europen ilmoitusta miljardin euron aloitteesta, jolla pyritään parantamaan rokotteiden, lääkkeiden ja terveysteknologioiden valmistusta ja saatavuutta; korostaa myös lääkkeitä koskevan asianmukaisen sääntelykehyksen merkitystä; korostaa, että EU:lla on nyt velvollisuus investoida alueellisiin jakelukeskuksiin erityisesti Afrikassa ja tukea Afrikan lääkeviraston perustamista; vaatii tässä yhteydessä, että tuetaan paikallisia hyväksyntäviranomaisia, koulutetaan ammattitaitoista lääkintähenkilöstöä ja teknistä henkilöstöä rokotteiden antamiseksi ja tuetaan rokotteiden jakeluketjuja ja autetaan poistamaan rajoituksia, kuten jäähdytysinfrastruktuuri, maantieteelliset ja sosioekonomiset esteet ja rokotevastaisuus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vahvistaa tukensa WHO:n covid-19:ää koskevalle C-TAP-aloitteelle ja mRNA-rokotteiden teknologian siirrosta vastaavalle keskukselle; pitää valitettavana, että lääkeyhtiöt ovat tähän mennessä päättäneet olla osallistumatta C-TAP-aloitteeseen; kehottaa komissiota kannustamaan lääkeyhtiöitä jakamaan teknologiaansa ja taitotietoaan C-TAP-aloitteen kautta ja sisällyttämään EU:n tuleviin ennakkohankintasopimuksiin teknologian siirron kumppanuuksia kolmansien osapuolten, erityisesti kehitysmaiden, kanssa koskevia sitoumuksia; kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti vaikutusvaltaansa seuraavan sukupolven covid-19-rokotteita koskevista sopimuksista käytävissä neuvotteluissa, jotta voidaan varmistaa, että rokotteiden kehittäjät siirtävät teknologiaansa niitä matalan tulotason ja keskitulotason maihin alhaisin kustannuksin; kehottaa kartoittamaan aktiivisesti yrityksiä, myös alihankkijoita, joilla on tarvittava taitotieto teknologian siirtämiseksi ja yhdistämiseksi sellaisten yritysten kanssa, joiden tuotantolaitokset ovat käyttämättöminä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että tulevat ennakkohankintasopimukset julkistetaan täysin erityisesti seuraavan sukupolven rokotteiden osalta; kehottaa EU:ta sisällyttämään sopimuksiin rajoittamatonta maailmanlaajuista lisensointia, liikesalaisuuksia, luottamuksellista tietoa ja teknologian siirtoja koskevia sitoumuksia sekä avoimuutta koskevia vaatimuksia toimittajille, mukaan lukien tuotekohtainen kustannus-hyötyanalyysi; korostaa, että avoimuutta koskevat vaatimukset eivät saisi estää komissiota toimimasta tarvittaessa kilpailukykyisenä tarjoajana; muistuttaa, että covid-19-rokotesopimuksia koskevien neuvottelujen on oltava mahdollisimman avoimia myös siten, että osallistetaan Euroopan parlamentin jäsenet suoraan rokotteita käsittelevän yhteysryhmän kautta sopimusperusteisiin päätöksentekoprosesseihin; odottaa, että Euroopan parlamentti saa säännöllisesti kattavan ja yksityiskohtaisen analyysin rokotteiden tuotannosta, tuonnista, viennistä ja ennusteista, mukaan lukien tiedot EU:n viennin kohdemaasta sekä rokotteiden ja niiden ainesosien tuonnin alkuperästä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnustaa, että kaupan helpottamisella ja vientirajoitusten säännöillä, tuotannon laajentamisella muun muassa rokotteiden valmistajien ja kehittäjien antamien lahjoitusten avulla, sekä pakkolisensointiin liittyvien TRIPS-sopimuksen joustomahdollisuuksien helpottamisella on kaikilla merkitystä, jotta rokotteita saadaan yhä enemmän kaikkialle maailmaan; suhtautuu myönteisesti WTO:n pääjohtajan pyrkimyksiin saada jäsenet mukaan vuoropuheluun perustuvaan ratkaisuun; panee merkille WTO:n yleisneuvostolle ja TRIPS-neuvostolle annetut Euroopan unionin tiedonannot, jotka koskevat kiireellisiä kauppapoliittisia toimia vastauksena covid-19-kriisiin ja joissa esitetään kolme toisiaan täydentävää pilaria, mukaan lukien kaupan helpottaminen, vientirajoituksia koskevat säännöt ja tuotannon laajentaminen; odottaa, että komissio lisää sitoumustaan kauppaa ja terveyttä koskevan WTO:n aloitteen saattamiseksi päätökseen marraskuussa 2021 pidettävään WTO:n 12. ministerikokoukseen mennessä; kehottaa lisäksi perustamaan WTO:n 12. ministerikokoukseen kauppa- ja terveyskomitean, jotta voidaan hyödyntää pandemiasta saatuja kokemuksia, tehdä ehdotuksia WTO:n toimien tehostamiseksi kansainvälisten terveyskriisien aikana ja valmistella kauppaa koskeva pilari kansainvälistä pandemiasopimusta varten, jotta voidaan puuttua toimitusketjun häiriöihin, lisätä tuotantokapasiteettia, ryhtyä toimiin hintakeinottelun torjumiseksi ja tarkastella uudelleen WTO:n lainsäädäntökehystä saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että EU:n olisi osoitettava johtajuutta ja jatkettava edelleen monenvälisiä ja maailmanlaajuisia toimia rokotteiden jakamisen, koordinoinnin ja monivuotisen suunnittelun osalta tulevissa TRIPS-neuvoston kokouksissa 8. kesäkuuta ja 14. lokakuuta 2021, G7-huippukokouksessa 11.–13. kesäkuuta 2021, vuoden 2021 G20-huippukokouksessa, vuoden 2021 EU:n ja Yhdysvaltain huippukokouksessa, vuoden 2021 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa, vuoden 2021 Maailman terveyskokouksessa ja WTO:n 12. ministerikokouksessa sekä muissa kokouksissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Maailman terveysjärjestön pääjohtajalle, Maailman kauppajärjestön pääjohtajalle, G20-maiden hallituksille, Kansainväliselle valuuttarahastolle, Maailmanpankille, YK:n pääsihteerille ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen jäsenille. |
| --- | --- |

13.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Imidaklopridin enimmäisjäämäpitoisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/621, annettu 15. huhtikuuta 2021, asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta 15. huhtikuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/621 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 37/2010 muuttamisesta aineen imidaklopridi luokittelemiseksi sen eläinperäisissä elintarvikkeissa olevien jäämien enimmäismäärän osalta 15. huhtikuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/621 (1),

| — | ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan ja 17 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan ja 17 artiklan,

| — | ottaa huomioon pysyvän eläinlääkintäkomitean 20. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvän eläinlääkintäkomitean 20. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 13 ja 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 13 ja 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/6 (4) säädetään, että eläinlääkettä, jolla ei ole myyntilupaa ja jonka laatua, turvallisuutta ja tehoa ei ole osoitettu, ei pitäisi saada saattaa markkinoille unionissa, ja todetaan, että tehostunut tiedonsaanti edistää tunnetusti yleistä tietoisuutta, antaa kansalaisille tilaisuuden esittää huomioitaan ja mahdollistaa sen, että viranomaiset voivat ottaa kansalaisten havainnot asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/6 (4) säädetään, että eläinlääkettä, jolla ei ole myyntilupaa ja jonka laatua, turvallisuutta ja tehoa ei ole osoitettu, ei pitäisi saada saattaa markkinoille unionissa, ja todetaan, että tehostunut tiedonsaanti edistää tunnetusti yleistä tietoisuutta, antaa kansalaisille tilaisuuden esittää huomioitaan ja mahdollistaa sen, että viranomaiset voivat ottaa kansalaisten havainnot asianmukaisesti huomioon;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1381 (5) säädetään, että olisi selitettävä, millä perusteilla riskinhallintapäätökset on tehty, mitä muita tekijöitä kuin riskinarvioinnin tuloksia riskinhallinnasta vastaavat tahot ovat ottaneet huomioon ja miten näitä muita tekijöitä on painotettu, ja että riskinviestinnällä olisi myös edistettävä osallistavaa ja avointa vuoropuhelua kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan se, että yleisen edun ensisijaisuus sekä täsmällisyys, kattavuus, avoimuus, yhtenäisyys ja vastuullisuus otetaan huomioon riskianalyysiprosessissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1381 (5) säädetään, että olisi selitettävä, millä perusteilla riskinhallintapäätökset on tehty, mitä muita tekijöitä kuin riskinarvioinnin tuloksia riskinhallinnasta vastaavat tahot ovat ottaneet huomioon ja miten näitä muita tekijöitä on painotettu, ja että riskinviestinnällä olisi myös edistettävä osallistavaa ja avointa vuoropuhelua kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan se, että yleisen edun ensisijaisuus sekä täsmällisyys, kattavuus, avoimuus, yhtenäisyys ja vastuullisuus otetaan huomioon riskianalyysiprosessissa;

| C. | ottaa huomioon, että 18. helmikuuta 2011 annetussa Euroopan kemikaaliviraston arviointiraportissa ”Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)” (6) luokiteltiin tietoja merkittävästä myrkyllisyydestä vesieläinlajien ja muiden kuin torjuttavien lajien osalta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 18. helmikuuta 2011 annetussa Euroopan kemikaaliviraston arviointiraportissa ”Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)” (6) luokiteltiin tietoja merkittävästä myrkyllisyydestä vesieläinlajien ja muiden kuin torjuttavien lajien osalta;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/39/EU (7) todetaan seuraavaa: ”Lääkejäämien aiheuttama vesistöjen ja maaperän pilaantuminen on esiin nouseva ympäristöongelma. Lääkkeiden vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheuttaman riskin arvioinnissa ja valvonnassa olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota unionin ympäristötavoitteisiin. Tähän ongelmaan puuttumiseksi komission olisi tutkittava lääkkeiden ympäristövaikutusten riskejä ja analysoitava voimassa olevan lainsäädännön merkitystä ja tehokkuutta suojeltaessa vesiympäristöä ja ihmisten terveyttä vesiympäristön välityksellä.”; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/39/EU (7) todetaan seuraavaa: ”Lääkejäämien aiheuttama vesistöjen ja maaperän pilaantuminen on esiin nouseva ympäristöongelma. Lääkkeiden vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheuttaman riskin arvioinnissa ja valvonnassa olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota unionin ympäristötavoitteisiin. Tähän ongelmaan puuttumiseksi komission olisi tutkittava lääkkeiden ympäristövaikutusten riskejä ja analysoitava voimassa olevan lainsäädännön merkitystä ja tehokkuutta suojeltaessa vesiympäristöä ja ihmisten terveyttä vesiympäristön välityksellä.”;

| E. | ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 283/2013 (8) vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat muun muassa tietoja tehoaineen, sen aineenvaihduntatuotteiden tai epäpuhtauksien mahdollisesti haitallisista vaikutuksista ihmisten tai eläinten terveyteen tai pohjavesiin, ympäristöön ja muihin kuin torjuttaviin lajeihin (kasvistoon ja eläimiin); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 283/2013 (8) vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat muun muassa tietoja tehoaineen, sen aineenvaihduntatuotteiden tai epäpuhtauksien mahdollisesti haitallisista vaikutuksista ihmisten tai eläinten terveyteen tai pohjavesiin, ympäristöön ja muihin kuin torjuttaviin lajeihin (kasvistoon ja eläimiin);

| F. | ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 284/2013 (9) säädetään seuraavaa: ”Jos on olemassa tietoja kasvinsuojeluaineen mahdollisesti kohtuuttomista haittavaikutuksista ympäristöön, kasveihin ja kasvituotteisiin, myös ne on ilmoitettava, samoin tunnetut ja odotetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset.”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komission asetuksessa (EU) N:o 284/2013 (9) säädetään seuraavaa: ”Jos on olemassa tietoja kasvinsuojeluaineen mahdollisesti kohtuuttomista haittavaikutuksista ympäristöön, kasveihin ja kasvituotteisiin, myös ne on ilmoitettava, samoin tunnetut ja odotetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset.”;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/82/EY (10) todetaan seuraavaa: ”Eläinlääkkeen markkinoille saattamista koskevaan lupahakemukseen liitettävillä asiakirjoilla ja ilmoituksilla on osoitettava, että tehoon liittyvät edut ovat merkittävämpiä kuin mahdolliset vaarat. Jos tätä ei voida osoittaa, hakemus on hylättävä.”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/82/EY (10) todetaan seuraavaa: ”Eläinlääkkeen markkinoille saattamista koskevaan lupahakemukseen liitettävillä asiakirjoilla ja ilmoituksilla on osoitettava, että tehoon liittyvät edut ovat merkittävämpiä kuin mahdolliset vaarat. Jos tätä ei voida osoittaa, hakemus on hylättävä.”;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan lääkevirastolle on toimitettu hakemus imidaklopridin jäämien enimmäismäärien (MRL-arvot) vahvistamiseksi lohikaloissa (Salmonidae); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan lääkevirastolle on toimitettu hakemus imidaklopridin jäämien enimmäismäärien (MRL-arvot) vahvistamiseksi lohikaloissa (Salmonidae);

| I. | ottaa huomioon, että lääkevirasto on eläinlääkekomitean 9. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (11) perusteella suositellut, että imidaklopridin MRL-arvoksi vahvistetaan 0,6 mg/kg (600 μg/kg) kaikkien kalojen osalta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että lääkevirasto on eläinlääkekomitean 9. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (11) perusteella suositellut, että imidaklopridin MRL-arvoksi vahvistetaan 0,6 mg/kg (600 μg/kg) kaikkien kalojen osalta;

| J. | ottaa huomioon, että Codex Alimentarius-elintarvikestandardikokoelmassa (12) ei ole vahvistettu MRL-arvoja vedessä tapahtuvaa käyttöä varten; ottaa huomioon, että torjunta-aineiden jäämiä käsittelevän FAO:n ja WHO:n asiantuntijakomitean kokouksessa vuonna 2008 suositeltiin viljelykasvien tähteistä peräisin olevan hyväksyttävän päiväsaannin enimmäismääräksi 0,06 mg/kg (13); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Codex Alimentarius-elintarvikestandardikokoelmassa (12) ei ole vahvistettu MRL-arvoja vedessä tapahtuvaa käyttöä varten; ottaa huomioon, että torjunta-aineiden jäämiä käsittelevän FAO:n ja WHO:n asiantuntijakomitean kokouksessa vuonna 2008 suositeltiin viljelykasvien tähteistä peräisin olevan hyväksyttävän päiväsaannin enimmäismääräksi 0,06 mg/kg (13);

| K. | ottaa huomioon, että eläinlääkekomitean lausunto, johon lääkeviraston suositus perustuu, on asetettu saataville ainoastaan tiivistelmänä ja että komission mukaan se asetetaan saataville kokonaisuudessaan vasta sen jälkeen, kun MRL-arvot on hyväksytty; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että eläinlääkekomitean lausunto, johon lääkeviraston suositus perustuu, on asetettu saataville ainoastaan tiivistelmänä ja että komission mukaan se asetetaan saataville kokonaisuudessaan vasta sen jälkeen, kun MRL-arvot on hyväksytty;

| L. | katsoo, että lausunto, joka koskee MRL-arvojen vahvistamista unionin oikeuden mukaisesti, olisi julkistettava ja sen olisi oltava helposti saatavilla; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että lausunto, joka koskee MRL-arvojen vahvistamista unionin oikeuden mukaisesti, olisi julkistettava ja sen olisi oltava helposti saatavilla;

| M. | katsoo, että riskinarviointiprosessin avoimuuden varmistaminen auttaa yleisöä ymmärtämään asiaa paremmin, auttaa vahvistamaan lääkeviraston legitimiteettiä kuluttajien ja suuren yleisön silmissä ja vahvistaa demokraattiseen järjestelmään kuuluvaa vastuuvelvollisuutta unionin kansalaisia kohtaan (14); |
| --- | --- |

M.

katsoo, että riskinarviointiprosessin avoimuuden varmistaminen auttaa yleisöä ymmärtämään asiaa paremmin, auttaa vahvistamaan lääkeviraston legitimiteettiä kuluttajien ja suuren yleisön silmissä ja vahvistaa demokraattiseen järjestelmään kuuluvaa vastuuvelvollisuutta unionin kansalaisia kohtaan (14);

| N. | ottaa huomioon, että imidaklopridi on neonikotinoideihin kuuluva biosiditehoaine, joka kaupallistettiin käytettäväksi laajamittaisesti viljelykasvien ja tuotantoeläinten käsittelyssä, koska se oli myrkyllistä laajalle joukolle tuholaisia; ottaa huomioon, että imidaklopridin vaikutustapa on sellainen, että se toimii nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden (nAChR) antagonistina keskushermostojärjestelmässä ja häiritsee siten synapsisignaalien välittymistä ja johtaa niin selkärankaisten kuin selkärangattomien eläinten hermojen ja lihasten tappavaan hyperaktiivisuuteen sekä estää peruuttamattomasti nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden toiminnan ja johtaa halvaantumiseen ja kuolemaan (15); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että imidaklopridi on neonikotinoideihin kuuluva biosiditehoaine, joka kaupallistettiin käytettäväksi laajamittaisesti viljelykasvien ja tuotantoeläinten käsittelyssä, koska se oli myrkyllistä laajalle joukolle tuholaisia; ottaa huomioon, että imidaklopridin vaikutustapa on sellainen, että se toimii nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden (nAChR) antagonistina keskushermostojärjestelmässä ja häiritsee siten synapsisignaalien välittymistä ja johtaa niin selkärankaisten kuin selkärangattomien eläinten hermojen ja lihasten tappavaan hyperaktiivisuuteen sekä estää peruuttamattomasti nikotiiniasetyylikoliinireseptoreiden toiminnan ja johtaa halvaantumiseen ja kuolemaan (15);

| O. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/783 (16) kielletään kaikki ulkotiloissa tapahtuva imidaklopridin käyttö viljelykasveihin siitä pölyttäjille aiheutuvien haittavaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/783 (16) kielletään kaikki ulkotiloissa tapahtuva imidaklopridin käyttö viljelykasveihin siitä pölyttäjille aiheutuvien haittavaikutusten vuoksi;

| P. | ottaa huomioon, että kalatäi-infektioiden hoitamiseen eläinlääkärin määräyksestä annettavat vaaralliset kemikaalit päätyvät lopulta vesiympäristöön; toteaa, että ne saattavat vaikuttaa kielteisesti herkkiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja että näiden yhdisteiden päästöt on määritelty ympäristön kannalta erittäin huolestuttaviksi (17), koska imidaklopridi liikkuu helposti maaperässä ja pilaa pohja- ja pintavesiä (18); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kalatäi-infektioiden hoitamiseen eläinlääkärin määräyksestä annettavat vaaralliset kemikaalit päätyvät lopulta vesiympäristöön; toteaa, että ne saattavat vaikuttaa kielteisesti herkkiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja että näiden yhdisteiden päästöt on määritelty ympäristön kannalta erittäin huolestuttaviksi (17), koska imidaklopridi liikkuu helposti maaperässä ja pilaa pohja- ja pintavesiä (18);

| Q. | ottaa huomioon, että on yhä enemmän näyttöä siitä, että imidaklopridin käytöllä on tuhoisa vaikutus etenkin jokien ja vesistöjen biodiversiteettiin (19), sillä se vaikuttaa paitsi äyriäisiin (20), nilviäisiin (21) ja muihin kuin torjuttaviin (hyönteis)lajeihin myös maaperän organismeihin (22) sekä heikentää lintupopulaatioita (23), ja toteaa, että torjunta-aineiden jäämien ja niiden aineenvaihduntatuotteiden esiintyminen maaperässä ja kertyminen maaperään ja niiden mahdollinen maaperää happamoittava vaikutus aiheuttaa yhä enemmän huolta; panee huolestuneena merkille, että imidaklopridin käyttö Japanissa romahdutti kalakannat dramaattisesti eivätkä ne ole elpyneet (24); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että on yhä enemmän näyttöä siitä, että imidaklopridin käytöllä on tuhoisa vaikutus etenkin jokien ja vesistöjen biodiversiteettiin (19), sillä se vaikuttaa paitsi äyriäisiin (20), nilviäisiin (21) ja muihin kuin torjuttaviin (hyönteis)lajeihin myös maaperän organismeihin (22) sekä heikentää lintupopulaatioita (23), ja toteaa, että torjunta-aineiden jäämien ja niiden aineenvaihduntatuotteiden esiintyminen maaperässä ja kertyminen maaperään ja niiden mahdollinen maaperää happamoittava vaikutus aiheuttaa yhä enemmän huolta; panee huolestuneena merkille, että imidaklopridin käyttö Japanissa romahdutti kalakannat dramaattisesti eivätkä ne ole elpyneet (24);

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (25) tarkoitetuissa yhdenmukaisissa luokituksissa ja merkinnöissä imidaklopridi luokiteltiin luokkiin ”haitallista nieltynä”, ”ympäristölle vaarallinen” ja ”erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” (26); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (25) tarkoitetuissa yhdenmukaisissa luokituksissa ja merkinnöissä imidaklopridi luokiteltiin luokkiin ”haitallista nieltynä”, ”ympäristölle vaarallinen” ja ”erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” (26);

| S. | ottaa huomioon, että imidaklopridialtistusta karppikaloilla (Cyprinua carpio L.) koskevassa tutkimuksessa havaittiin aivojen, kidusten ja silmien rappeutumista (27) histopatologisten muutosten (vaurioiden), biomerkkiaineiden aktivoitumisen ja geenin ilmentymistasojen vaihtelun lisäksi; toteaa, että tutkimuksen päätelmien mukaan imidaklopridialtistus aiheuttaa tulehdusta ja oksidatiivista stressiä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että imidaklopridialtistusta karppikaloilla (Cyprinua carpio L.) koskevassa tutkimuksessa havaittiin aivojen, kidusten ja silmien rappeutumista (27) histopatologisten muutosten (vaurioiden), biomerkkiaineiden aktivoitumisen ja geenin ilmentymistasojen vaihtelun lisäksi; toteaa, että tutkimuksen päätelmien mukaan imidaklopridialtistus aiheuttaa tulehdusta ja oksidatiivista stressiä;

| T. | ottaa huomioon, että neonikotinoidien aineenvaihduntatuotteita voi kertyä ihmisiin saastuneita elintarvikkeita toistuvasti nautittaessa, sillä eläimillä tehdyssä tutkimuksessa havaittiin imidaklopridin biokertymistä pienille annoksille altistuttaessa (28); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että neonikotinoidien aineenvaihduntatuotteita voi kertyä ihmisiin saastuneita elintarvikkeita toistuvasti nautittaessa, sillä eläimillä tehdyssä tutkimuksessa havaittiin imidaklopridin biokertymistä pienille annoksille altistuttaessa (28);

| U. | ottaa huomioon, että useissa eläinkokeisiin perustuvissa tieteellisissä tutkimuksissa on havaittu, että imidaklopridi on lisääntymiselle vaarallinen ja hormonitoimintaa häiritsevä aine, joka voi vaikuttaa haitallisesti sydämeen, munuaisiin, kilpirauhaseen ja aivoihin ja voi aiheuttaa neurologisia oireita, muun muassa hengitysvajausta, ja johtaa kuolemaan (29); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että useissa eläinkokeisiin perustuvissa tieteellisissä tutkimuksissa on havaittu, että imidaklopridi on lisääntymiselle vaarallinen ja hormonitoimintaa häiritsevä aine, joka voi vaikuttaa haitallisesti sydämeen, munuaisiin, kilpirauhaseen ja aivoihin ja voi aiheuttaa neurologisia oireita, muun muassa hengitysvajausta, ja johtaa kuolemaan (29);

| V. | ottaa huomioon, että kokeellinen näyttö osoittaa, että imidaklopridin myrkyllisyys lisääntyy paitsi annostuksen mukaan myös altistusajan pituuden mukaan (ns. aikakumulatiivinen myrkyllisyys), joten imidaklopridin myrkyllisyyttä ei pitäisi tarkastella vain välittömän tappavuuden vaan myös kroonisuuden näkökulmasta (30); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että kokeellinen näyttö osoittaa, että imidaklopridin myrkyllisyys lisääntyy paitsi annostuksen mukaan myös altistusajan pituuden mukaan (ns. aikakumulatiivinen myrkyllisyys), joten imidaklopridin myrkyllisyyttä ei pitäisi tarkastella vain välittömän tappavuuden vaan myös kroonisuuden näkökulmasta (30);

| W. | muistuttaa, että asetuksessa (EU) N:o 283/2013 vaaditaan pitkäaikaista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia; |
| --- | --- |

W.

muistuttaa, että asetuksessa (EU) N:o 283/2013 vaaditaan pitkäaikaista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia;

| X. | toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 396/2005 säädetään, että ”tunnetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset” on otettava huomioon, ”jos menetelmät tällaisten vaikutusten arviointiin ovat olemassa”; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 396/2005 säädetään, että ”tunnetut kumulatiiviset ja synergiavaikutukset” on otettava huomioon, ”jos menetelmät tällaisten vaikutusten arviointiin ovat olemassa”;

| Y. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) N:o 284/2013 edellytetään tällä hetkellä toksikologisia tutkimuksia käyttäjien, sivullisten, asukkaiden ja työntekijöiden altistumisesta, useita pitkäaikaista ja kroonista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia eläimillä sekä tutkimuksia vaiheista ja käyttäytymisestä maaperässä, vedessä ja ilmassa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) N:o 284/2013 edellytetään tällä hetkellä toksikologisia tutkimuksia käyttäjien, sivullisten, asukkaiden ja työntekijöiden altistumisesta, useita pitkäaikaista ja kroonista myrkyllisyyttä koskevia tutkimuksia eläimillä sekä tutkimuksia vaiheista ja käyttäytymisestä maaperässä, vedessä ja ilmassa;

| Z. | ottaa huomioon, että monien yksittäisten kemikaalien ja kemiallisten seosten saastuttavista vaikutuksista ei ole riittävästi tietoa; toteaa, että kaikkia kemikaaleja ei ole arvioitu ja että ekotoksisuusarvioinneissa keskitytään vain harvoihin lajeihin ja ekosysteemeihin; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että monien yksittäisten kemikaalien ja kemiallisten seosten saastuttavista vaikutuksista ei ole riittävästi tietoa; toteaa, että kaikkia kemikaaleja ei ole arvioitu ja että ekotoksisuusarvioinneissa keskitytään vain harvoihin lajeihin ja ekosysteemeihin;

| AA. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2019/6 todetaan, että riskinhallintapäätöksessä olisi otettava huomioon ”muita tekijöitä, kuten yhteiskuntaan, talouteen, etiikkaan, ympäristöön ja hyvinvointiin liittyvät tekijät sekä tarkastusten toteutettavuus”; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2019/6 todetaan, että riskinhallintapäätöksessä olisi otettava huomioon ”muita tekijöitä, kuten yhteiskuntaan, talouteen, etiikkaan, ympäristöön ja hyvinvointiin liittyvät tekijät sekä tarkastusten toteutettavuus”;

| AB. | toteaa, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle (EFSA) toimitetuista tutkimuksista poiketen lääkevirastolle toimitettuja tutkimuksia ei tarvitse julkaista; pitää valitettavana, ettei tieteellisten tutkimusten kaikkiin osiin, lausuntoihin ja raakadataan voi tutustua ja ettei jätevesipäästöjä vesiympäristöön koskevien tarkastusten toteutettavuudesta ja riskinhallinnasta ole tietoja; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle (EFSA) toimitetuista tutkimuksista poiketen lääkevirastolle toimitettuja tutkimuksia ei tarvitse julkaista; pitää valitettavana, ettei tieteellisten tutkimusten kaikkiin osiin, lausuntoihin ja raakadataan voi tutustua ja ettei jätevesipäästöjä vesiympäristöön koskevien tarkastusten toteutettavuudesta ja riskinhallinnasta ole tietoja;

| AC. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 470/2009 todetaan, että jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava yleisesti tunnustettujen turvallisuusarvioinnin normien mukaisesti ottaen huomioon mahdolliset muut kyseisiä aineita koskevat tieteelliset turvallisuusarvioinnit, joita kansainväliset järjestöt, etenkin Codex Alimentarius, tai silloin, kun kyseisiä aineita käytetään muihin tarkoituksiin, yhteisöön perustetut tieteelliset komiteat ovat mahdollisesti suorittaneet; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 470/2009 todetaan, että jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava yleisesti tunnustettujen turvallisuusarvioinnin normien mukaisesti ottaen huomioon mahdolliset muut kyseisiä aineita koskevat tieteelliset turvallisuusarvioinnit, joita kansainväliset järjestöt, etenkin Codex Alimentarius, tai silloin, kun kyseisiä aineita käytetään muihin tarkoituksiin, yhteisöön perustetut tieteelliset komiteat ovat mahdollisesti suorittaneet;

| AD. | ottaa huomioon, että Codex Alimentarius ei suosittele imidaklopridin käyttöä vesiympäristössä ja että kemikaaliviraston mukaan se voisi johtua siitä, että Euroopan unionin hyväksymien yhdenmukaisten luokitusten ja merkintöjen (ATP01) mukaan tämä aine on erittäin myrkyllistä vesieliöille, sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia ja se on haitallista nieltynä (31); |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Codex Alimentarius ei suosittele imidaklopridin käyttöä vesiympäristössä ja että kemikaaliviraston mukaan se voisi johtua siitä, että Euroopan unionin hyväksymien yhdenmukaisten luokitusten ja merkintöjen (ATP01) mukaan tämä aine on erittäin myrkyllistä vesieliöille, sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia ja se on haitallista nieltynä (31);

| AE. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/6 37 artiklassa säädetään, että myyntilupa on evättävä, jos kansanterveydelle tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle aiheutuvia riskejä ei ole otettu riittävästi huomioon; pitää tätä perusteluna sille, ettei MRL-arvoja pidä vahvistaa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/6 37 artiklassa säädetään, että myyntilupa on evättävä, jos kansanterveydelle tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle aiheutuvia riskejä ei ole otettu riittävästi huomioon; pitää tätä perusteluna sille, ettei MRL-arvoja pidä vahvistaa;

| AF. | ottaa huomioon, että neljä tärkeintä lohentuottajamaata Norja, Chile, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kanada eivät ole unionin jäsenvaltioita eikä komissio siten voi tehdä näissä maissa asianmukaisia toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksia tai arvioida tarkastusten riittävyyttä; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että neljä tärkeintä lohentuottajamaata Norja, Chile, Yhdistynyt kuningaskunta ja Kanada eivät ole unionin jäsenvaltioita eikä komissio siten voi tehdä näissä maissa asianmukaisia toimivaltaisten viranomaisten tarkastuksia tai arvioida tarkastusten riittävyyttä;

| 1. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/621 ylittää asetuksessa (EY) N:o 470/2009 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/621 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se loukkaa tiedonvälityksen vapautta sekä avoimuuden, demokraattisen valvonnan ja vastuuvelvollisuuden periaatteita, koska perustana oleva eläinlääkekomitean lausunto on asetettu saataville vain tiivistelmänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/621 ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen, jossa imidaklopridi sisällytetään asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä IV olevaan luetteloon farmakologisesti vaikuttavista aineista, joille ei voi vahvistaa enimmäismääriä vedessä tapahtuvaa käyttöä varten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että kaikille eläinlääkkeille, torjunta-aineille ja farmakologisille ja kemiallisille jäämille olisi suoritettava vakiotestit ja vertaisarvioinnit, koska ne voivat aiheuttaa lisävahinkoja ja pysyviä vahinkoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että lääkeviraston olisi julkistettava eläinlääkekomitean koko lausunto, johon sisältyy tieteellinen riskinarviointi ja riskinhallintaa koskevat suositukset sekä tieteellinen näyttö, johon ne perustuvat; katsoo, että imidaklopridin riskinarviointi on puutteellinen välittömien päätepistearvojen tarkastelun osalta ja siinä mielessä, että siinä ei oteta huomioon viivästyneitä, kumulatiivisia ja kroonisia vaikutuksia; muistuttaa, että vedessä eläviä selkärangattomia koskevassa tutkimuksessa havaittiin viivästynyt vaikutus kuolleisuuteen etenkin vesihyönteislajien keskuudessa, mitä ei ollut havaittu akuuttia toksisuutta mittaavissa vakiokokeissa, ja katsoo tämän osoittavan, että neonikotinoidien riskinarvioinnit ovat olleet riittämättömiä ympäristönsuojelun kannalta (32); |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että on olennaisen tärkeää arvioida farmakologisesti vaikuttavia aineita ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevaa luokitusta tarkasteltuna yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (33), asetuksessa (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 (34) sekä asetuksissa (EU) 2019/6 ja (EU) 2019/1381 vahvistettujen sääntöjen kanssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että direktiiviä 2001/82/EY on tarkistettava kiireellisesti biodiversiteetin sekä vesi- ja maaympäristön suojelun kannalta ja ottaen huomioon eläinten hyvinvoinnin ja muut kuin torjuttavat organismit ja mikro-organismit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 470/2009 ei oteta riittävästi huomioon tarvetta ottaa Euroopan parlamentti ja kansalaiset mukaan niin, että nämä voivat käyttää demokraattista valvontaoikeuttaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että on tarpeen vahvistaa tieteellistä yhteistyötä, koordinointia ja johdonmukaisuutta tällä alalla toimivaltaisten unionin virastojen välillä eli lääkeviraston, elintarviketurvallisuusviranomaisen ja kemikaaliviraston sekä kansallisten ja kansainvälisten virastojen välillä kehittämällä yhteinen kehys elintarvikeketjuissa käytettävien biosidivalmisteiden ja kasvinsuojeluaineiden riskinarviointia varten, jotta vältetään epäyhtenäisyys ja rajoitetaan ympäristövahinkojen ja ympäristötuhon mahdollisuutta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää komissiota riskinhallinnasta vastaavana viranomaisena soveltamaan asianmukaisesti ennalta varautumisen periaatetta käytettävissä olevien tietojen arviointia seuratessaan, jotta ympäristöön, biodiversiteettiin, eläinten hyvinvointiin ja ihmisten terveyteen kohdistuvien haittavaikutusten riski voidaan kvantifioida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ilmoittamaan järjestelmällisesti siitä, miten ennalta varautumisen periaate ja tietoon perustuvan suostumuksen periaate on otettu huomioon ja mistä eläinlääkekomitean lausunnon päätelmät on johdettu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää komissiota noudattamaan tietoon perustuvan suostumuksen demokraattista periaatetta ja toteuttamaan toimivuustarkastuksen, joka koskee riskinarviointiprosessia eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi; pitää välttämättömänä, että se on täysin johdonmukainen niiden tavoitteiden osalta, joihin viitataan 11. joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää komissiota varmistamaan, että riskinarviointiin sisällytetään muita kuin torjuttavia maa- ja vesiympäristön lajeja koskevat aikakumulatiiviset, ajantasaiset, vertaisarvioidut, ekotoksikologiset testit ja että se kattaa myös ilmassa, maaperässä ja vedessä olevat ympäristöjäämät, mukaan lukien pitkäaikaiset, kasautuvat toksiset vaikutukset, ja että siinä mainitaan riippumattomat, vertaisarvioidut tieteelliset tutkimukset ja tieteelliset lausunnot, joita on tarkasteltu; painottaa, että näiden tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla varmistetaan yhtenäisyys ja johdonmukaisuus asetusten (EU) 2019/6 ja (EU) 2019/1381 ja kaiken elintarvikkeisiin liittyvän lainsäädännön kanssa siinä tapauksessa, että MRL-arvojen vahvistamista koskevan riskinarvioinnin suorittavat jotkin muut virastot kuin elintarviketurvallisuusviranomainen, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tällaista lainsäädäntöehdotusta; pyytää komissiota myös varmistamaan, että tällainen arviointi on avoin ja että sen avulla voidaan suojella paremmin biodiversiteettiä ja vesiekosysteemejä, hyönteisiä, lieroja ja maaperän mikro-organismeja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUVL L 131, 16.4.2021, s. 120.

(2)  EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11.

(3)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11. joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1381, annettu 20. kesäkuuta 2019, elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 1829/2003, (EY) N:o 1831/2003, (EY) N:o 2065/2003, (EY) N:o 1935/2004, (EY) N:o 1331/2008, (EY) N:o 1107/2009 ja (EU) 2015/2283 sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta (EUVL L 231, 6.9.2019, s. 1).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/39/EU, annettu 12. elokuuta 2013, direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (EUVL L 226, 24.8.2013, s. 1).

(8)  Komission asetus (EU) N:o 283/2013, annettu 1. maaliskuuta 2013, tehoaineita koskevien tietovaatimusten vahvistamisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 93, 3.4.2013, s. 1).

(9)  Komission asetus (EU) N:o 284/2013, annettu 1. maaliskuuta 2013, kasvinsuojeluaineita koskevien tietovaatimusten vahvistamisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 93, 3.4.2013, s. 85).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6. marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides /JMPR/JMPRReport08.pdf

(14)  Ks. tuomioistuimen tuomiot asiassa T-235/15, Pari Pharma GmbH v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:65; ks. myös asiat T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:66, sekä T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH ja Intervet international BV v. Euroopan lääkevirasto, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/783, annettu 29. toukokuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen imidaklopridi hyväksymisedellytysten osalta (EUVL L 132, 30.5.2018, s. 31).

(17)  Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., ”Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects”, Aquaculture, 2010, volume 306, 1–4, s. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212? via%3Dihub

(20)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volume 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21)  Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., ”The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata”, Science of the Total Environment, 2020, volume 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect

(22)  de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., ”Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates” Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16. joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(26)  Euroopan kemikaaliviraston arviointiraportti ”Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods)”, https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27)  Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., ”Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)” , Toxicology International, 2020, 27, s. 70–78.

(28)  Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., ”Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid”, Chemosphere 2013, volume 93, 10, s. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect

(29)  Katić, A., Karačonji, I.B., ”Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals”, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32)  Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6. syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Tehoaineet, myös flumioksatsiini

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alumiiniammoniumsulfaatti, alumiinisilikaatti, beflubutamidi, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, kalsiumkarbonaatti, kaptaani, hiilidioksidi, symoksaniili, dimetomorfi, etefoni, teepuu-uute, famoksadoni, rasvojen tislausjäämät, rasvahapot C7–C20, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, flurokloridoni, folpetti, formetanaatti, gibberelliinihappo, gibberelliini, heptamaloksyloglukaani, hydrolysoidut proteiinit, rautasulfaatti, metatsakloori, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, kasviöljyt/rapsiöljy, kaliumvetykarbonaatti, propamokarbi, protiokonatsoli, kvartsihiekka, kalaöljy, hajukarkottimet – eläin- tai kasviperäiset/lampaanrasva, S-metolaklori, suoraketjuiset perhosten feromonit, tebukonatsoli ja urea hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 6. toukokuuta 2021 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2021/745 (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alumiiniammoniumsulfaatti, alumiinisilikaatti, beflubutamidi, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, kalsiumkarbonaatti, kaptaani, hiilidioksidi, symoksaniili, dimetomorfi, etefoni, teepuu-uute, famoksadoni, rasvojen tislausjäämät, rasvahapot C7–C20, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, flurokloridoni, folpetti, formetanaatti, gibberelliinihappo, gibberelliini, heptamaloksyloglukaani, hydrolysoidut proteiinit, rautasulfaatti, metatsakloori, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, kasviöljyt/rapsiöljy, kaliumvetykarbonaatti, propamokarbi, protiokonatsoli, kvartsihiekka, kalaöljy, hajukarkottimet – eläin- tai kasviperäiset/lampaanrasva, S-metolaklori, suoraketjuiset perhosten feromonit, tebukonatsoli ja urea hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 6. toukokuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/745 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alumiiniammoniumsulfaatti, alumiinisilikaatti, beflubutamidi, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, kalsiumkarbonaatti, kaptaani, hiilidioksidi, symoksaniili, dimetomorfi, etefoni, teepuu-uute, famoksadoni, rasvojen tislausjäämät, rasvahapot C7–C20, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, flurokloridoni, folpetti, formetanaatti, gibberelliinihappo, gibberelliini, heptamaloksyloglukaani, hydrolysoidut proteiinit, rautasulfaatti, metatsakloori, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, kasviöljyt/rapsiöljy, kaliumvetykarbonaatti, propamokarbi, protiokonatsoli, kvartsihiekka, kalaöljy, hajukarkottimet – eläin- tai kasviperäiset/lampaanrasva, S-metolaklori, suoraketjuiset perhosten feromonit, tebukonatsoli ja urea hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä 6. toukokuuta 2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/745 (1),

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean 30. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean 30. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta 11. maaliskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (3),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että flumioksatsiini sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (6) liitteeseen I 1. tammikuuta 2003 komission direktiivillä 2002/81/EY (7) ja sitä on pidetty asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että flumioksatsiini sisällytettiin neuvoston direktiivin 91/414/ETY (6) liitteeseen I 1. tammikuuta 2003 komission direktiivillä 2002/81/EY (7) ja sitä on pidetty asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttynä;

| B. | ottaa huomioon, että menettely, jolla flumioksatsiinin hyväksyntä uusitaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (8) mukaisesti, on ollut käynnissä vuodesta 2010 (9) ja että sitä koskeva hakemus jätettiin 29. helmikuuta 2012 komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (10) 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että menettely, jolla flumioksatsiinin hyväksyntä uusitaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (8) mukaisesti, on ollut käynnissä vuodesta 2010 (9) ja että sitä koskeva hakemus jätettiin 29. helmikuuta 2012 komission asetuksen (EU) N:o 1141/2010 (10) 4 artiklan mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että tehoaineen flumioksatsiini hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty viidellä vuodella komission direktiivillä 2010/77/EU (11), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2015 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) ja (EU) 2020/869 (17) ja nyt jälleen kerran yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/745, jolla hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään 30. kesäkuuta 2022 saakka; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tehoaineen flumioksatsiini hyväksynnän voimassaoloaikaa on jo pidennetty viidellä vuodella komission direktiivillä 2010/77/EU (11), myöhemmin vuosittain yhdellä vuodella vuodesta 2015 alkaen komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) ja (EU) 2020/869 (17) ja nyt jälleen kerran yhdellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/745, jolla hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennetään 30. kesäkuuta 2022 saakka;

| D. | ottaa huomioon, että komissio ei täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/745 selitä pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla seuraavaa: ”Koska kyseisten tehoaineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta.”; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio ei täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/745 selitä pidentämisen syitä muutoin kuin toteamalla seuraavaa: ”Koska kyseisten tehoaineiden arviointi on viivästynyt hakijoista riippumattomista syistä, kyseisten tehoaineiden hyväksyntien voimassaolo todennäköisesti päättyy ennen kuin on tehty päätös niiden uusimisesta.”;

| E. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, mukaan lukien raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 tarkoituksena on varmistaa sekä ihmisten ja eläinten terveyden että ympäristön korkeatasoinen suojelu ja turvata samalla unionin maatalouden kilpailukyky; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä herkkien väestöryhmien, mukaan lukien raskaana olevien naisten, imeväisten ja lasten, suojeluun;

| F. | toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi sovellettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selvää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ennalta varautumisen periaatetta olisi sovellettava ja että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että aineita olisi sisällytettävä kasvinsuojeluaineisiin ainoastaan, kun on osoitettu, että niistä on selvää hyötyä kasvintuotannossa ja ettei niillä odoteta olevan haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön;

| G. | toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin, mutta flumioksatsiinin tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi rajoitettava turvallisuussyistä; katsoo, että hyväksynnän voimassaoloajan olisi oltava oikeassa suhteessa tällaisten aineiden käyttöön liittyviin mahdollisiin riskeihin, mutta flumioksatsiinin tapauksessa on selvää, ettei tällaista oikeasuhteisuutta ole;

| H. | ottaa huomioon, että niiden 18 vuoden aikana, jotka ovat kuluneet flumioksatsiinin hyväksymisestä tehoaineeksi, se on määritetty ja luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi kategoriaan 1B ja todennäköisesti hormonitoimintaa häiritseväksi aineeksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että niiden 18 vuoden aikana, jotka ovat kuluneet flumioksatsiinin hyväksymisestä tehoaineeksi, se on määritetty ja luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi kategoriaan 1B ja todennäköisesti hormonitoimintaa häiritseväksi aineeksi;

| I. | katsoo, että kun haitallisten terveysvaikutusten riski on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kun haitallisten terveysvaikutusten riski on havaittu mutta asiasta ei ole tieteellistä varmuutta, komissiolla ja jäsenvaltioilla on mahdollisuus ja velvollisuus toimia ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti hyväksymällä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi;

| J. | toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja huomauttaa, että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen; |
| --- | --- |

J.

toteaa lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 21 artiklassa säädetään, että komissio voi milloin tahansa tarkastella tehoaineen hyväksyntää uudelleen, erityisesti jos se katsoo uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella olevan merkkejä siitä, ettei aine enää täytä asetuksen 4 artiklassa säädettyjä hyväksymiskriteereitä, ja huomauttaa, että tämä uudelleentarkastelu voi johtaa aineen hyväksynnän peruuttamiseen tai muuttamiseen;

Lisääntymiselle vaaralliset (kategoria 1B) ja hormonitoimintaa häiritsevät aineet

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (18) mukaan flumioksatsiini on yhdenmukaisesti luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi, erittäin myrkylliseksi vesieliöille ja erittäin myrkylliseksi vesieliöille siten, että sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (18) mukaan flumioksatsiini on yhdenmukaisesti luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi, erittäin myrkylliseksi vesieliöille ja erittäin myrkylliseksi vesieliöille siten, että sillä on pitkäaikaisia haittavaikutuksia;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen päätyi jo vuonna 2014 ja myöhemmin vuosina 2017 ja 2018 siihen, että kriittisiä huolenaiheita oli olemassa, sillä flumioksatsiini on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B, ja se totesi myös, että flumioksatsiinin mahdollinen hormonitoimintaa häiritsevä vaikutus oli kysymys, jota ei voitu selvittää lopullisesti, ja kriittinen huolenaihe; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen päätyi jo vuonna 2014 ja myöhemmin vuosina 2017 ja 2018 siihen, että kriittisiä huolenaiheita oli olemassa, sillä flumioksatsiini on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B, ja se totesi myös, että flumioksatsiinin mahdollinen hormonitoimintaa häiritsevä vaikutus oli kysymys, jota ei voitu selvittää lopullisesti, ja kriittinen huolenaihe;

| M. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 flumioksatsiini sisällytettiin korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska se on luokiteltu tai luokiteltava asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 flumioksatsiini sisällytettiin korvattavien aineiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/408, koska se on luokiteltu tai luokiteltava asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti kategoriaan 1A tai 1B kuuluvaksi lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi;

| N. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.4 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, kun se on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi, paitsi jos tehoaine on hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, edellyttäen, että tehoaineen käyttöön sovelletaan riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen aineelle minimoidaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.4 kohdan mukaan tehoainetta ei voida hyväksyä, kun se on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi, paitsi jos tehoaine on hakemuksessa mukana olevan todennetun näytön perusteella välttämätön sellaisen kasvien terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran hallitsemiseksi, jota ei voi torjua muilla käytettävissä olevilla keinoilla, muut kuin kemialliset menetelmät mukaan luettuina, edellyttäen, että tehoaineen käyttöön sovelletaan riskinhallintatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ihmisten ja ympäristön altistuminen aineelle minimoidaan;

| O. | ottaa huomioon, että raportoiva jäsenvaltio toimitti 1. helmikuuta 2018 uuden tieteellisen tiedon perusteella Euroopan kemikaalivirastolle flumioksatsiinin yhdenmukaistettua luokitusta ja merkintää asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti koskevan ehdotuksen; ottaa huomioon, että kemikaaliviraston riskinarviointikomitea hyväksyi 15. maaliskuuta 2019 lausunnon, jolla muutetaan flumioksatsiinin luokitus lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvasta aineesta lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 2; toteaa, että tämä todennäköisesti johtaa siihen, että flumioksatsiinin luokitusta asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä IV muutetaan, mutta tätä ei ole vielä tehty; ottaa huomioon, että siihen asti flumioksatsiini luokitellaan edelleen lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että raportoiva jäsenvaltio toimitti 1. helmikuuta 2018 uuden tieteellisen tiedon perusteella Euroopan kemikaalivirastolle flumioksatsiinin yhdenmukaistettua luokitusta ja merkintää asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti koskevan ehdotuksen; ottaa huomioon, että kemikaaliviraston riskinarviointikomitea hyväksyi 15. maaliskuuta 2019 lausunnon, jolla muutetaan flumioksatsiinin luokitus lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvasta aineesta lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 2; toteaa, että tämä todennäköisesti johtaa siihen, että flumioksatsiinin luokitusta asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä IV muutetaan, mutta tätä ei ole vielä tehty; ottaa huomioon, että siihen asti flumioksatsiini luokitellaan edelleen lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvaksi aineeksi;

| P. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoaineita ei voida hyväksyä, jos niillä katsotaan olevan sellaisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, jollei ihmisten altistuminen kyseiselle tehoaineelle ole realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön, eli jos tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kosketuksessa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (19) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevan 3.6.5 kohdan mukaan tehoaineita ei voida hyväksyä, jos niillä katsotaan olevan sellaisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, jollei ihmisten altistuminen kyseiselle tehoaineelle ole realistisissa ehdotetuissa käyttöolosuhteissa merkityksetön, eli jos tuotetta käytetään suljetuissa järjestelmissä tai muissa olosuhteissa, joissa ne eivät ole kosketuksessa ihmisiin ja joissa kyseisen tehoaineen jäämät elintarvikkeissa ja rehuissa eivät ylitä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (19) 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti asetettua oletusarvoa;

| Q. | ottaa huomioon, että vuodesta 2014 lähtien flumioksatsiinilla on epäilty olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia (20); huomauttaa, että kriteerit, joiden avulla jokin aine määritetään hormonitoimintaa häiritseväksi asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 tarkoitetulla tavalla, vahvistettiin komission asetuksessa (EU) 2018/605 (21) ja niitä on sovellettu 20. lokakuuta 2018 alkaen (22); ottaa huomioon, että asiaa koskevat ohjeet hyväksyttiin 5. kesäkuuta 2018 (23); ottaa kuitenkin huomioon, että komissio antoi vasta 4. joulukuuta 2019 elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäväksi arvioida flumioksatsiinin mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä haittavaikutuksia uusien kriteereiden mukaisesti; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vuodesta 2014 lähtien flumioksatsiinilla on epäilty olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia (20); huomauttaa, että kriteerit, joiden avulla jokin aine määritetään hormonitoimintaa häiritseväksi asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 tarkoitetulla tavalla, vahvistettiin komission asetuksessa (EU) 2018/605 (21) ja niitä on sovellettu 20. lokakuuta 2018 alkaen (22); ottaa huomioon, että asiaa koskevat ohjeet hyväksyttiin 5. kesäkuuta 2018 (23); ottaa kuitenkin huomioon, että komissio antoi vasta 4. joulukuuta 2019 elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäväksi arvioida flumioksatsiinin mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä haittavaikutuksia uusien kriteereiden mukaisesti;

| R. | toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi syyskuussa 2020 tehoainetta flumioksatsiini sisältävien torjunta-aineiden riskinarvioinnista tekemänsä päivitetyn vertaisarvioinnin (24), jossa se ei kyennyt sulkemaan pois hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, sillä se havaitsi useita tietoaukkoja, myös muissa turvallisuusnäkökohdissa, minkä vuoksi havaittiin kriittisiä huolenaiheita; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi syyskuussa 2020 tehoainetta flumioksatsiini sisältävien torjunta-aineiden riskinarvioinnista tekemänsä päivitetyn vertaisarvioinnin (24), jossa se ei kyennyt sulkemaan pois hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, sillä se havaitsi useita tietoaukkoja, myös muissa turvallisuusnäkökohdissa, minkä vuoksi havaittiin kriittisiä huolenaiheita;

| S. | toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsi erityisesti nisäkästoksikologian alalla useita tietoaukkoja, kysymyksiä, joita ei voitu selvittää lopullisesti, ja kriittisiä huolenaiheita; toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsi tietoaukkoja myös jäämien ja kuluttajien turvallisuuden alalla eikä se pystynyt saattamaan päätökseen pohjavesialtistuksen arviointia tietoaukkojen takia, ja toteaa myös, että flumioksatsiinin hormonaalisesti haitallisten ominaisuuksien arviointia ei voitu ihmisten ja muiden kuin torjuttavien organismien tapauksessa saattaa päätökseen puutteellisten tietoaineistojen takia, mikä tarkoittaa, ettei elintarviketurvallisuusviranomainen pystynyt tekemään päätelmää siitä, täyttyvätkö kriteerit, joiden avulla määritetään hormonitoimintaa häiritsevä vaikutus sekä ihmisten että muiden kuin torjuttavien organismien tapauksessa nk. EATS-hormonien vaikutustapojen kautta, siten kuin ne vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1107/2009, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2018/605, liitteessä II olevissa 3.6.5 ja 3.8.2 kohdassa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsi erityisesti nisäkästoksikologian alalla useita tietoaukkoja, kysymyksiä, joita ei voitu selvittää lopullisesti, ja kriittisiä huolenaiheita; toteaa, että elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsi tietoaukkoja myös jäämien ja kuluttajien turvallisuuden alalla eikä se pystynyt saattamaan päätökseen pohjavesialtistuksen arviointia tietoaukkojen takia, ja toteaa myös, että flumioksatsiinin hormonaalisesti haitallisten ominaisuuksien arviointia ei voitu ihmisten ja muiden kuin torjuttavien organismien tapauksessa saattaa päätökseen puutteellisten tietoaineistojen takia, mikä tarkoittaa, ettei elintarviketurvallisuusviranomainen pystynyt tekemään päätelmää siitä, täyttyvätkö kriteerit, joiden avulla määritetään hormonitoimintaa häiritsevä vaikutus sekä ihmisten että muiden kuin torjuttavien organismien tapauksessa nk. EATS-hormonien vaikutustapojen kautta, siten kuin ne vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1107/2009, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2018/605, liitteessä II olevissa 3.6.5 ja 3.8.2 kohdassa;

| T. | ottaa huomioon, että flumioksatsiinin biokertyvyysriski on suuri ja se on erittäin myrkyllistä leville ja vesikasveille sekä kohtalaisen myrkyllistä lieroille, mehiläisille, kaloille ja vedessä eläville selkärangattomille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että flumioksatsiinin biokertyvyysriski on suuri ja se on erittäin myrkyllistä leville ja vesikasveille sekä kohtalaisen myrkyllistä lieroille, mehiläisille, kaloille ja vedessä eläville selkärangattomille;

| U. | pitää mahdottomana hyväksyä, että unionissa saa edelleen käyttää ainetta, joka tällä hetkellä täyttää ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tarkoitetut poissulkemisperusteet perimää vaurioittaville, syöpää aiheuttaville ja/tai lisääntymiselle vaarallisille tehoaineille ja jonka osalta ei voida sulkea pois sitä, että se täyttää poissulkemisperusteet hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksiensa takia, ja toteaa, että tämä vaarantaa ihmisten terveyden ja ympäristön; |
| --- | --- |

U.

pitää mahdottomana hyväksyä, että unionissa saa edelleen käyttää ainetta, joka tällä hetkellä täyttää ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tarkoitetut poissulkemisperusteet perimää vaurioittaville, syöpää aiheuttaville ja/tai lisääntymiselle vaarallisille tehoaineille ja jonka osalta ei voida sulkea pois sitä, että se täyttää poissulkemisperusteet hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksiensa takia, ja toteaa, että tämä vaarantaa ihmisten terveyden ja ympäristön;

| V. | katsoo, että hakijat voivat käyttää hyväkseen sitä, että komission työmenetelmien mukaisesti tehoaineiden hyväksyntien voimassaoloaikoja pidennetään heti automaattisesti, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että hakijat voivat käyttää hyväkseen sitä, että komission työmenetelmien mukaisesti tehoaineiden hyväksyntien voimassaoloaikoja pidennetään heti automaattisesti, jos riskien uudelleenarviointia ei ole saatu päätökseen; toteaa, että tällöin hakijat voivat tarkoituksella pitkittää uudelleenarviointia antamalla epätäydellisiä tietoja ja pyytämällä lisää poikkeuksia ja erityisedellytyksiä, mikä aiheuttaa kohtuuttomia riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle, sillä altistuminen vaaralliselle aineelle jatkuu edelleen;

| W. | ottaa huomioon, että kun komissio ehdotti alustavasti vuonna 2014 hyväksynnän uusimatta jättämistä sillä perusteella, että flumioksatsiini täytti lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvan aineen poissulkemisperusteet, hakija pyysi poikkeusta poissulkemisperusteiden soveltamisesta; toteaa, että tällainen poikkeus edellytti kuitenkin asiaa koskevien arviointimenetelmien kehittämistä, sillä niitä ei ollut vielä olemassa, vaikka asetusta (EY) N:o 1107/2009 oli sovellettu jo kolme vuotta, joten uusimatta jättämistä koskeva menettely pysähtyi useiksi vuosiksi; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kun komissio ehdotti alustavasti vuonna 2014 hyväksynnän uusimatta jättämistä sillä perusteella, että flumioksatsiini täytti lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B kuuluvan aineen poissulkemisperusteet, hakija pyysi poikkeusta poissulkemisperusteiden soveltamisesta; toteaa, että tällainen poikkeus edellytti kuitenkin asiaa koskevien arviointimenetelmien kehittämistä, sillä niitä ei ollut vielä olemassa, vaikka asetusta (EY) N:o 1107/2009 oli sovellettu jo kolme vuotta, joten uusimatta jättämistä koskeva menettely pysähtyi useiksi vuosiksi;

| X. | toteaa, että kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti kehotti ”komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon pidentämistä menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta 13. syyskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti kehotti ”komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon pidentämistä menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini”;

| Y. | ottaa huomioon, että parlamentti vastusti flumioksatsiinin hyväksynnän voimassaoloajan kahta edellistä pidentämistä päätöslauselmissaan 10. lokakuuta 2019 (25) ja 10. heinäkuuta 2020 (26) ja että komissio ei ole kyennyt vastaamaan näihin päätöslauselmiin vakuuttavasti eikä osoittamaan asianmukaisesti, että uusi pidennys ei ylittäisi sen täytäntöönpanovaltuuksia; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että parlamentti vastusti flumioksatsiinin hyväksynnän voimassaoloajan kahta edellistä pidentämistä päätöslauselmissaan 10. lokakuuta 2019 (25) ja 10. heinäkuuta 2020 (26) ja että komissio ei ole kyennyt vastaamaan näihin päätöslauselmiin vakuuttavasti eikä osoittamaan asianmukaisesti, että uusi pidennys ei ylittäisi sen täytäntöönpanovaltuuksia;

| Z. | ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun 26 tehoaineen, myös flumioksatsiinin, hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin edellisen kerran vuonna 2020 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/869 nojalla, näistä 26:sta mainitun täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvasta aineesta vain neljän kohdalla hyväksyntä on joko uusittu tai sitä ei ole uusittu, kun taas täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/745 nojalla 44 tehoaineen hyväksynnän voimassaoloaikaa on pidennetty, monen niistä kohdalla kolmatta tai neljättä kertaa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun 26 tehoaineen, myös flumioksatsiinin, hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin edellisen kerran vuonna 2020 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/869 nojalla, näistä 26:sta mainitun täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluvasta aineesta vain neljän kohdalla hyväksyntä on joko uusittu tai sitä ei ole uusittu, kun taas täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/745 nojalla 44 tehoaineen hyväksynnän voimassaoloaikaa on pidennetty, monen niistä kohdalla kolmatta tai neljättä kertaa;

| 1. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/745 ylittää asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/745 ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole ennalta varautumisen periaatteen mukainen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee painokkaasti vakavat viivästykset luvan uusimismenettelyssä ja hormonitoimintaa haittaavien aineiden määrittämisessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että päätös pidentää jälleen flumioksatsiinin hyväksynnän voimassaoloaikaa ei täytä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 vahvistettuja turvallisuusvaatimuksia eikä perustu näyttöön siitä, että kyseistä ainetta voidaan käyttää turvallisesti, eikä todistettuun kiireelliseen tarpeeseen käyttää tätä ainetta elintarviketuotannossa unionissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota kumoamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/745 ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen, jossa otetaan huomioon kaikkien asianomaisten aineiden ja erityisesti flumioksatsiinin haitallisia ominaisuuksia koskeva tieteellinen näyttö; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota antamaan ehdotuksen flumioksatsiinin hyväksynnän uusimatta jättämisestä pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ilmoittamaan parlamentille, mitkä erityiset syyt johtivat aineiden arvioinnin viivästymiseen hakijoista riippumattomista syistä, mitä erityisiä tutkittavia ominaisuuksia vielä arvioidaan ja miksi tämä arviointi vaatii niin paljon aikaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen komissiota antamaan ehdotuksia täytäntöönpanoasetuksiksi, joilla pidennetään ainoastaan sellaisten aineiden hyväksynnän voimassaoloa, joiden ei tieteen nykykäsityksen mukaan odoteta johtavan komission ehdotukseen kyseisen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jälleen komissiota peruuttamaan aineita koskevat hyväksynnät, jos on todisteita tai perusteltuja epäilyjä siitä, etteivät ne täytä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä turvallisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita varmistamaan niitä tehoaineita koskevien hyväksyntien asianmukaisen ja oikea-aikaisen uudelleenarvioinnin, joiden osalta ne ovat raportoivia jäsenvaltioita, ja varmistamaan, että nykyiset viivästykset ratkaistaan tehokkaasti mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUVL L 160, 7.5.2021, s. 89.

(2)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 183.

(6)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15. heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

(7)  Komission direktiivi 2002/81/EY, annettu 10. lokakuuta 2002, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta flumioksatsiinin sisällyttämiseksi tehoaineeksi (EYVL L 276, 12.10.2002, s. 28).

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18. syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

(9)  Komission direktiivi 2010/77/EU, annettu 10. marraskuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen tehoaineiden liitteeseen I sisällyttämisen voimassaolon päättymispäiviä (EUVL L 293, 11.11.2010, s. 48).

(10)  Komission asetus (EU) N:o 1141/2010, annettu 7. joulukuuta 2010, tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta (EUVL L 322, 8.12.2010, s. 10).

(11)  Komission direktiivi 2010/77/EU, annettu 10. marraskuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen tehoaineiden liitteeseen I sisällyttämisen voimassaolon päättymispäiviä (EUVL L 293, 11.11.2010, s. 48).

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1885, annettu 20. lokakuuta 2015, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 2,4-D, asibentsolaari-s-metyyli, amitroli, bentatsoni, syhalofoppibutyyli, dikvatti, esfenvaleraatti, famoksadoni, flumioksatsiini, DPX KE 459 (flupyrsulfuronimetyyli), glyfosaatti, iprovalikarbi, isoproturoni, lambda-syhalotriini, metalaksyyli-M, metsulfuroni-metyyli, pikolinafeeni, prosulfuroni, pymetrotsiini, pyraflufeenietyyli, tiabendatsoli, tifensulfuronimetyyli ja trasulfuroni hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 276, 21.10.2015, s. 48).

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/549, annettu 8. huhtikuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden bentatsoni, syhalofoppibutyyli, dikvatti, famoksadoni, flumioksatsiini, DPX KE 459 (flupyrsulfuronimetyyli), metalaksyyli-M, pikolinafeeni, prosulfuroni, pymetrotsiini, tiabendatsoli ja tifensulfuronimetyyli hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 95, 9.4.2016, s. 4).

(14)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/841, annettu 17. toukokuuta 2017, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, Ampelomyces quisqualis kanta: AQ 10, benalaksyyli, bentatsoni, bifenatsaatti, bromoksyniili, karfentratsonietyyli, klooriprofaami, syatsofamidi, desmedifami, dikvatti, DPX KE 459 (flupyrsulfuronimetyyli), etoksatsoli, famoksadoni, fenamidoni, flumioksatsiini, foramsulfuroni, Gliocladium catenulatum kanta: J1446, imatsamoksi, isoksaflutoli, laminariini, metalaksyyli-M, metoksifenotsidi, milbemektiini, oksasulfuroni, pendimetaliini, fenmedifami, pymetrotsiini, S-metolaklori ja trifloksistrobiini hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 125, 18.5.2017, s. 12).

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/917, annettu 27. kesäkuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, karvoni, klooriprofaami, syatsofamidi, desmedifami, dimetoaatti, dimetomorfi, dikvatti, etefoni, etoprofossi, etoksatsoli, famoksadoni, fenamidoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, foramsulfuroni, formetanaatti, Gliocladium catenulatum kanta: J1446, isoksaflutoli, metalaksyyli-M, metiokarbi, metoksifenotsidi, metributsiini, milbemektiini, oksasulfuroni, Paecilomyces lilacinus kanta: 251, fenmedifaami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli, pymetrotsiini ja S-metolaklori hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 163, 28.6.2018, s. 13).

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/707, annettu 7. toukokuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, syatsofamidi, desmedifami, dimetoaatti, dimetomorfi, diuroni, etefoni, etoksatsoli, famoksadoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, foramsulfuroni, formetanaatti, metalaksyyli-M, metiokarbi, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifaami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli, S-metolaklori ja tebukonatsoli hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 120, 8.5.2019, s. 16).

(17)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/869, annettu 24. kesäkuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, syatsofamidi, dimetomorfi, etefoni, etoksatsoli, famoksadoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, formetanaatti, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli ja S-metolaklori hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 201, 25.6.2020, s. 7).

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16. joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(20)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) päätelmä torjunta-aineita koskevasta vertaisarvioinnista, ks. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA Journal 2014;12(6):3736, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736

(21)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19. huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

(22)  Komission asetus (EU) 2018/605, annettu 19. huhtikuuta 2018, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteen II muuttamisesta vahvistamalla tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 33).

(23)  Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) tuella, Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA Journal 2018;16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

(24)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) päätelmä torjunta-aineita koskevasta vertaisarvioinnista, ks. Updated peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA Journal 2020;18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246

(25)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2019/707, annettu 7 päivänä toukokuuta 2019, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, syatsofamidi, desmedifami, dimetoaatti, dimetomorfi, diuroni, etefoni, etoksatsoli, famoksadoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, foramsulfuroni, formetanaatti, metalaksyyli-M, metiokarbi, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifaami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli, S-metolaklori ja tebukonatsoli hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0026).

(26)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. heinäkuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, syatsofamidi, dimetomorfi, etefoni, etoksatsoli, famoksadoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, formetanaatti, metributsiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus kanta 251, fenmedifami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli ja S-metolaklori hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0197).

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823),

| — | ottaa huomioon 24. syyskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. syyskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 909/2014 muuttamisesta (COM(2020)0595),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskuksen ja kansallisten koordinointikeskusten verkoston perustamisesta (COM(2018)0630),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (kyberturvallisuusasetus) (1),

| — | ottaa huomioon radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 1999/5/EY kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/53/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 1999/5/EY kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/53/EU (2),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (3),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (4),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (5),

| — | ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (6),

| — | ottaa huomioon tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 7. heinäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 7. heinäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (7),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen (ETS N:o 185), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen (ETS N:o 185),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (8),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan datastrategiasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan datastrategiasta (9),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi (10),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (11),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman kiinalaisen teknologian lisääntymiseen EU:ssa liittyvistä turvallisuusuhkista ja mahdollisista EU:n toimista niiden vähentämiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman kiinalaisen teknologian lisääntymiseen EU:ssa liittyvistä turvallisuusuhkista ja mahdollisista EU:n toimista niiden vähentämiseksi (12),

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle (O-000037/2021 – B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle (O-000037/2021 – B9-0024/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että digitaalinen siirtymä on unionin keskeinen strateginen painopiste, johon liittyy väistämättä suurempi altistuminen kyberuhkille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että digitaalinen siirtymä on unionin keskeinen strateginen painopiste, johon liittyy väistämättä suurempi altistuminen kyberuhkille;

| B. | ottaa huomioon, että verkkoon liitettyjen laitteiden, mukaan lukien esineiden internetin muodostavat koneet, anturit, teolliset komponentit ja verkot, määrä kasvaa edelleen ja vuoteen 2024 mennessä 22,3 miljardin laitteen odotetaan olevan yhteydessä esineiden internetiin maailmanlaajuisesti, mikä lisää alttiutta kyberhyökkäyksille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että verkkoon liitettyjen laitteiden, mukaan lukien esineiden internetin muodostavat koneet, anturit, teolliset komponentit ja verkot, määrä kasvaa edelleen ja vuoteen 2024 mennessä 22,3 miljardin laitteen odotetaan olevan yhteydessä esineiden internetiin maailmanlaajuisesti, mikä lisää alttiutta kyberhyökkäyksille;

| C. | ottaa huomioon, että teknologinen edistys esimerkiksi kvanttilaskennassa ja epäsymmetriat sen hyödyntämismahdollisuuksissa voisivat olla haaste kyberturvallisuusympäristölle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että teknologinen edistys esimerkiksi kvanttilaskennassa ja epäsymmetriat sen hyödyntämismahdollisuuksissa voisivat olla haaste kyberturvallisuusympäristölle;

| D. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tehnyt entistä näkyvämmiksi kyberturvallisuuteen liittyvät haavoittuvuudet joillakin kriittisillä aloilla, erityisesti terveydenhuollossa, ja kriisiin liittyvät etätyötä ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet ovat lisänneet riippuvuuttamme digitaaliteknologioista ja verkkoyhteyksistä samalla, kun kyberhyökkäykset ja kyberrikollisuus, mukaan lukien vakoilu ja sabotaasi, sekä murtautumiset tieto- ja viestintäjärjestelmiin, -rakenteisiin ja -verkkoihin ja niiden manipulointi asentamalla laittomia haittaohjelmia lisääntyvät ja muuttuvat yhä monimutkaisimmiksi kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tehnyt entistä näkyvämmiksi kyberturvallisuuteen liittyvät haavoittuvuudet joillakin kriittisillä aloilla, erityisesti terveydenhuollossa, ja kriisiin liittyvät etätyötä ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet ovat lisänneet riippuvuuttamme digitaaliteknologioista ja verkkoyhteyksistä samalla, kun kyberhyökkäykset ja kyberrikollisuus, mukaan lukien vakoilu ja sabotaasi, sekä murtautumiset tieto- ja viestintäjärjestelmiin, -rakenteisiin ja -verkkoihin ja niiden manipulointi asentamalla laittomia haittaohjelmia lisääntyvät ja muuttuvat yhä monimutkaisimmiksi kaikkialla Euroopassa;

| E. | ottaa huomioon, että kyberhyökkäysten määrä on huomattavassa kasvussa, mistä osoituksena on viimeaikaisten vihamielisten ja järjestäytyneiden, terveydenhuoltojärjestelmiin esimerkiksi Irlannissa, Suomessa ja Ranskassa kohdistettujen kyberhyökkäysten sarja; ottaa huomioon, että nämä kyberhyökkäykset aiheuttavat merkittäviä vahinkoja terveydenhuoltojärjestelmissä ja potilaiden hoidossa sekä muissa arkaluonteisissa julkisissa ja yksityisissä laitoksissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kyberhyökkäysten määrä on huomattavassa kasvussa, mistä osoituksena on viimeaikaisten vihamielisten ja järjestäytyneiden, terveydenhuoltojärjestelmiin esimerkiksi Irlannissa, Suomessa ja Ranskassa kohdistettujen kyberhyökkäysten sarja; ottaa huomioon, että nämä kyberhyökkäykset aiheuttavat merkittäviä vahinkoja terveydenhuoltojärjestelmissä ja potilaiden hoidossa sekä muissa arkaluonteisissa julkisissa ja yksityisissä laitoksissa;

| F. | ottaa huomioon, että hybridiuhkat, mukaan lukien disinformaatiokampanjoiden käyttö ja infrastruktuuriin, talouden prosesseihin ja demokraattisiin instituutioihin kohdistuvat kyberhyökkäykset, lisääntyvät, niistä on tulossa vakava ongelma sekä kyber- että fyysisessä maailmassa ja ne uhkaavat vaikuttaa demokraattisiin prosesseihin, kuten vaaleihin, lainsäädäntömenettelyihin, lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että hybridiuhkat, mukaan lukien disinformaatiokampanjoiden käyttö ja infrastruktuuriin, talouden prosesseihin ja demokraattisiin instituutioihin kohdistuvat kyberhyökkäykset, lisääntyvät, niistä on tulossa vakava ongelma sekä kyber- että fyysisessä maailmassa ja ne uhkaavat vaikuttaa demokraattisiin prosesseihin, kuten vaaleihin, lainsäädäntömenettelyihin, lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen;

| G. | ottaa huomioon, että riippuvuus internetin ydintoiminnoista sekä viestintään ja verkkoisännöintiin, sovelluksiin ja dataan liittyvistä keskeisistä internetpalveluista on lisääntynyt ja että nämä palvelut keskittyvät yhä pienemmälle yritysjoukolle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että riippuvuus internetin ydintoiminnoista sekä viestintään ja verkkoisännöintiin, sovelluksiin ja dataan liittyvistä keskeisistä internetpalveluista on lisääntynyt ja että nämä palvelut keskittyvät yhä pienemmälle yritysjoukolle;

| H. | ottaa huomioon, että valmiudet hajautettuihin palvelunestohyökkäyksiin kasvavat ja sitä mukaa internetin ydinverkon häiriönsietokykyä olisi parannettava; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että valmiudet hajautettuihin palvelunestohyökkäyksiin kasvavat ja sitä mukaa internetin ydinverkon häiriönsietokykyä olisi parannettava;

| I. | ottaa huomioon, että yritysten, erityisesti pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, kyberturvallisuuteen liittyvät valmiudet ja kybertietoisuus ovat edelleen heikolla tasolla ja että ammattitaitoisista työntekijöistä on pulaa (työvoimavaje on kasvanut 20 prosenttia vuodesta 2015), kun perinteiset rekrytointikanavat eivät vastaa kysyntään, myöskään johtotehtävissä tai monialaista osaamista vaativissa tehtävissä; ottaa huomioon, että ”lähes 90 prosenttia maailman kyberturvallisuushenkilöstöstä on miehiä” ja ”sukupuolijakauman jatkuva yksipuolisuus rajoittaa lahjakkuusreserviä entisestään” (13); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yritysten, erityisesti pk-yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, kyberturvallisuuteen liittyvät valmiudet ja kybertietoisuus ovat edelleen heikolla tasolla ja että ammattitaitoisista työntekijöistä on pulaa (työvoimavaje on kasvanut 20 prosenttia vuodesta 2015), kun perinteiset rekrytointikanavat eivät vastaa kysyntään, myöskään johtotehtävissä tai monialaista osaamista vaativissa tehtävissä; ottaa huomioon, että ”lähes 90 prosenttia maailman kyberturvallisuushenkilöstöstä on miehiä” ja ”sukupuolijakauman jatkuva yksipuolisuus rajoittaa lahjakkuusreserviä entisestään” (13);

| J. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kyberturvallisuuteen liittyvissä valmiuksissa on eroja ja poikkeamista ilmoittaminen ja tiedottaminen ei ole niissä järjestelmällistä eikä kattavaa eikä julkisen ja yksityisen sektorin välisessä tiedonvaihdossa hyödynnetä tiedon jakamisen ja analysoinnin keskusten (ISAC) koko potentiaalia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden kyberturvallisuuteen liittyvissä valmiuksissa on eroja ja poikkeamista ilmoittaminen ja tiedottaminen ei ole niissä järjestelmällistä eikä kattavaa eikä julkisen ja yksityisen sektorin välisessä tiedonvaihdossa hyödynnetä tiedon jakamisen ja analysoinnin keskusten (ISAC) koko potentiaalia;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla ei ole päästy yhteisymmärrykseen kybertiedusteluyhteistyöstä eikä yhteisestä reagoinnista kyber- ja hybridihyökkäyksiin; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden on teknisesti ja geopoliittisesti erittäin vaikeaa toteuttaa yksin vastatoimia, joilla torjutaan kyberuhkia ja -hyökkäyksiä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla ei ole päästy yhteisymmärrykseen kybertiedusteluyhteistyöstä eikä yhteisestä reagoinnista kyber- ja hybridihyökkäyksiin; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden on teknisesti ja geopoliittisesti erittäin vaikeaa toteuttaa yksin vastatoimia, joilla torjutaan kyberuhkia ja -hyökkäyksiä;

| L. | ottaa huomioon, että rajatylittävä ja maailmanlaajuinen datan jakaminen on arvonmuodostuksen kannalta tärkeä tekijä edellyttäen, että yksityisyydensuoja sekä teollis- ja tekijänoikeudet taataan; ottaa huomioon, että ulkomaisen tietolainsäädännön täytäntöönpano voisi muodostaa eurooppalaista dataa koskevan kyberturvallisuusriskin, koska eri alueilla toimiviin yrityksiin sovelletaan päällekkäisiä velvoitteita riippumatta datan sijainnista tai alkuperästä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että rajatylittävä ja maailmanlaajuinen datan jakaminen on arvonmuodostuksen kannalta tärkeä tekijä edellyttäen, että yksityisyydensuoja sekä teollis- ja tekijänoikeudet taataan; ottaa huomioon, että ulkomaisen tietolainsäädännön täytäntöönpano voisi muodostaa eurooppalaista dataa koskevan kyberturvallisuusriskin, koska eri alueilla toimiviin yrityksiin sovelletaan päällekkäisiä velvoitteita riippumatta datan sijainnista tai alkuperästä;

| M. | ottaa huomioon, että kyberturvallisuudella on 600 miljardin euron maailmanlaajuiset markkinat ja niiden arvon odotetaan kasvavan nopeasti, ja toteaa, että unionin on tuotteiden ja ratkaisujen nettotuoja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kyberturvallisuudella on 600 miljardin euron maailmanlaajuiset markkinat ja niiden arvon odotetaan kasvavan nopeasti, ja toteaa, että unionin on tuotteiden ja ratkaisujen nettotuoja;

| N. | ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat vaarassa pirstoutua kyberturvallisuutta koskevien kansallisten säännösten vuoksi ja sen vuoksi, ettei laitteistojen ja ohjelmistojen, verkkoon liitetyt tuotteet ja sovellukset mukaan lukien, olennaisista kyberturvallisuusvaatimuksista ole horisontaalista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat vaarassa pirstoutua kyberturvallisuutta koskevien kansallisten säännösten vuoksi ja sen vuoksi, ettei laitteistojen ja ohjelmistojen, verkkoon liitetyt tuotteet ja sovellukset mukaan lukien, olennaisista kyberturvallisuusvaatimuksista ole horisontaalista lainsäädäntöä;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille aloitteet, jotka komissio on esittänyt yhteisessä tiedonannossaan ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa edistämään turvallisten ja luotettavien verkko- ja tietojärjestelmien, infrastruktuurin ja yhteyksien kehittämistä koko unionissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa asettamaan tavoitteeksi, että kaikki unionissa käytettävät internetiin yhteydessä olevat tuotteet, myös kuluttaja- ja teollisuuskäyttöön tarkoitetut tuotteet, sekä koko niiden markkinoille saattamiseen liittyvät toimitusketjut on suunniteltava alusta asti turvallisuutta silmällä pitäen, niillä on oltava hyvä kyberturvallisuuspoikkeamien sietokyky ja niiden on oltava nopeasti korjattavissa, kun haavoittuvuuksia havaitaan; on tyytyväinen komission suunnitelmiin ehdottaa horisontaalista lainsäädäntöä verkkoon liitettyjä tuotteita ja niihin liittyviä palveluja koskevista kyberturvallisuusvaatimuksista ja pyytää, että tällaisessa lainsäädännössä ehdotetaan kansallisten lakien yhdenmukaistamista sisämarkkinoiden pirstoutumisen välttämiseksi; pyytää, että nykyinen lainsäädäntö (kyberturvallisuusasetus, uusi lainsäädäntökehys, standardointiasetus) otetaan huomioon monitulkintaisuuden ja hajanaisuuden välttämiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota arvioimaan tarvetta laatia ehdotus horisontaaliseksi asetukseksi, jolla otetaan käyttöön sovelluksia, ohjelmistoja, sisäänrakennettuja ohjelmistoja ja käyttöjärjestelmiä koskevat kyberturvallisuusvaatimukset vuoteen 2023 mennessä riskinhallintavaatimuksia koskevan EU:n säännöstön pohjalta; korostaa, että vanhentuneet sovellukset, ohjelmistot, sisäänrakennetut ohjelmistot ja käyttöjärjestelmät (joihin ei enää tehdä säännöllisiä ohjelmistokorjauksia ja tietoturvapäivityksiä) muodostavat huomattavan osan kaikista verkkoon liitetyistä laitteista ja aiheuttavat kyberturvallisuusriskin; kehottaa komissiota sisällyttämään tämän näkökulman ehdotukseensa; ehdottaa, että ehdotuksessa tuottajat olisi velvoitettava ilmoittamaan etukäteen vähimmäisaika, jona ne tarjoavat tietoturvakorjauksia ja -päivityksiä, jotta ostajat voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; katsoo, että tuottajien on osallistuttava koordinoitua haavoittuvuuksien ilmaisemista koskevaan ohjelmaan tarkistettua verkko- ja tietoturvadirektiiviä koskevan ehdotuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että kyberturvallisuus olisi nivottava sisään digitalisaatioon; kehottaa siksi sisällyttämään kyberturvallisuusvaatimuksia unionin rahoittamiin digitalisointihankkeisiin; suhtautuu myönteisesti kyberturvallisuuden alalla tehtävälle tutkimukselle ja innovoinnille annettavaan tukeen, erityisesti kun on kyse murroksellisista teknologioista (kuten kvanttilaskennasta ja kvanttisalauksesta), joiden käyttöönotto voisi horjuttaa kansainvälistä tasapainoa; kehottaa lisäksi tutkimaan tarkemmin jälkikvanttialgoritmeja kyberturvallisuuden standardina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että yhteiskuntamme digitalisoituminen merkitsee sitä, että kaikki alat ovat yhteydessä toisiinsa ja yhden alan heikkoudet voivat haitata muita; vaatii siksi sisällyttämään kyberturvallisuuspolitiikat EU:n digitaalistrategiaan ja EU:n rahoitukseen ja laatimaan ne johdonmukaisiksi ja yhteentoimiviksi kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa käyttämään EU:n varoja johdonmukaisesti kyberturvallisuuden ja siihen liittyvän infrastruktuurin osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että eri ohjelmien, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, EU:n avaruusohjelman, EU:n elpymis- ja palautumistukivälineen, InvestEU-ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen, välisiä kyberturvallisuuteen liittyviä synergioita hyödynnetään, ja hyödyntämään täysimääräisesti kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskusta ja kansallisten koordinointikeskusten verkostoa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että viestintäinfrastruktuuri on kaiken digitaalisen toiminnan kulmakivi ja että sen turvallisuuden takaaminen on unionin strateginen painopiste; tukee 5G-verkkoja koskevan EU:n kyberturvallisuuden sertifiointijärjestelmän nykyistä kehitystyötä; suhtautuu myönteisesti 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskevaan EU:n välineistöön ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja toimialaa jatkamaan ponnistelujaan turvallisten viestintäverkkojen luomiseksi, mukaan lukien koko toimitusketjua koskevat toimenpiteet; kehottaa komissiota välttämään toimittajariippuvuutta ja parantamaan verkkoturvallisuutta edistämällä aloitteita, joilla tehostetaan verkkojen eri osien virtualisointia ja siirtämistä pilveen; kehottaa kehittämään nopeasti seuraavan sukupolven viestintäteknologioita, joissa kyberturvallisuus on perusperiaatteena sisäänrakennettu ja joilla varmistetaan yksityisyyden ja henkilötietojen suoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että on tärkeää luoda EU:n kriittisille infrastruktuureille uudet vankat turvallisuuspuitteet, jotta voidaan turvata EU:n turvallisuusedut ja hyödyntää olemassa olevia valmiuksia vastata asianmukaisesti riskeihin, uhkiin ja teknologian muutoksiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota laatimaan säännöksiä, joilla taataan pääsy internetin yleiseen ydinverkkoon sekä ydinverkon saatavuus ja eheys ja siten kyberavaruuden vakaus etenkin siltä osin kuin on kyse EU:n pääsystä maailmanlaajuiseen DNS-juurijärjestelmään; katsoo, että tällaisiin säännöksiin olisi sisällyttävä toimenpiteitä toimittajien monipuolistamiseksi, jotta voidaan pienentää nykyisestä vain harvoihin markkinoita hallitseviin yrityksiin tukeutumisesta aiheutuvaa riskiä; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan verkkotunnusjärjestelmästä (DNS4EU) internetin ydinverkon häiriönsietokyvyn parantamiseksi; pyytää komissiota arvioimaan, miten DNS4EU:ssa voitaisiin hyödyntää uusinta teknologiaa, salausprotokollia ja kyberuhkia koskevaa asiantuntemusta nopean, turvallisen ja häiriönsietokykyisen DNS-järjestelmän tarjoamiseksi kaikille eurooppalaisille; muistuttaa, että Border Gateway Protocol -reititysprotokollaa (BGP) on suojeltava paremmin, jotta voidaan estää sen kaappaukset; muistuttaa tukevansa internetin hallinnon monisidosryhmäistä mallia, jossa kyberturvallisuuden olisi oltava yksi keskeisistä aiheista; korostaa, että EU:n olisi nopeutettava IPv6:n käyttöönottoa; toteaa, että avoimen lähdekoodin malli on internetin toiminnan perusta ja se osoittautunut tehokkaaksi ja toimivaksi; kannustaa siksi sen käyttöön; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistaa tarpeen lisätä kyberturvallisuutta koskevaa rikostutkintaa rikollisuuden, kyberrikollisuuden ja kyberhyökkäysten, myös valtion tukemien hyökkäysten, torjumiseksi mutta kehottaa välttämään kohtuuttomia toimenpiteitä, jotka vaarantavat EU:n kansalaisten yksityisyyden ja sananvapauden internetissä; muistuttaa, että tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan tarkistaminen on saatettava päätökseen, koska sillä voidaan mahdollisesti parantaa valmiuksia torjua kyberrikollisuutta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdistämään voimavaransa, jotta voidaan parantaa EU:n strategista häiriönsietokykyä, vähentää sen riippuvuutta ulkomaisista teknologioista ja edistää sen johtajuutta ja kilpailukykyä kyberturvallisuuden alalla koko digitaalisessa toimitusketjussa (mukaan lukien datan säilyttäminen ja käsittely pilvipalveluissa, prosessoriteknologiat, integroidut piirit (sirut), huipputurvalliset yhteydet, kvanttilaskenta ja seuraavan sukupolven verkot); |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että huipputurvallista yhteenliitettävyysinfrastruktuuria koskeva suunnitelma on tärkeä väline arkaluonteisten tietojen digitaalisen viestinnän turvallisuuden kannalta; on tyytyväinen ilmoitukseen aikeesta kehittää EU:n avaruussijoitteinen maailmanlaajuinen suojattu viestintäjärjestelmä, johon integroidaan kvanttisalaustekniikoita; muistuttaa, että Euroopan avaruustoiminta olisi pyrittävä turvaamaan jatkuvilla toimilla, joita toteutetaan yhteistyössä Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston (EUSPA) ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, että kyberuhkiin ja -poikkeamiin liittyvät tiedonvaihtokäytännöt eivät ole saaneet hyvää vastaanottoa yksityiseltä ja julkiselta sektorilta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan luottamusta kyberuhkia ja -hyökkäyksiä koskevaan tiedonvaihtoon ja vähentämään sen esteitä kaikilla tasoilla; pitää myönteisinä joidenkin alojen toteuttamia toimia ja kehottaa alojenväliseen yhteistyöhön, sillä haavoittuvuudet rajoittuvat harvoin yhteen alaan; korostaa, että jäsenvaltioiden on yhdistettävä voimansa Euroopan tasolla, jotta ne voivat jakaa tehokkaasti viimeisintä tietämystään kyberturvallisuusriskeistä; kannustaa perustamaan kybertiedustelua käsittelevän jäsenvaltioiden työryhmän, jotta voidaan edistää tiedonvaihtoa EU:ssa ja Euroopan talousalueella erityisesti laajamittaisten kyberhyökkäysten estämiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan perustaa yhteinen kyberturvallisuusyksikkö, jonka tarkoituksena on lujittaa yhteistyötä EU:n elinten ja kyberhyökkäysten ehkäisemisestä ja torjumisesta ja niihin reagoimisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välillä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan edelleen kyberpuolustusyhteistyötä ja kehittämään tutkimusta huipputason kyberpuolustusvoimavarojen alalla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa inhimillisen elementin merkityksestä kyberturvallisuusstrategiassa; kehottaa jatkamaan toimia tietoisuuden levittämiseksi kyberturvallisuudesta, mukaan lukien kyberhygienia ja kyberlukutaito; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa vankkojen ja johdonmukaisten turvallisuuspuitteiden merkitystä, jotta voidaan suojella EU:n koko henkilöstöä, kaikkia EU:n tietoja, viestintäverkkoja ja tietojärjestelmiä sekä päätöksentekoprosesseja kyberuhkilta kokonaisvaltaisten, johdonmukaisten ja yhtenäisten sääntöjen ja asianmukaiseen hallinnon pohjalta; kehottaa asettamaan saataville riittävät resurssit ja valmiudet muun muassa CERT-EU:n toimeksiannon vahvistamisen yhteydessä ja ottaen huomioon meneillään olevat keskustelut kaikkia EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja koskevien yhteisten sitovien kyberturvallisuussääntöjen määrittelemisestä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa laajentamaan vapaaehtoisten sertifiointien ja kyberturvallisuusstandardien käyttöä, sillä ne ovat tärkeitä välineitä kyberturvallisuuden yleisen tason parantamiseksi; on tyytyväinen eurooppalaisen kyberturvallisuuden sertifiointikehyksen perustamiseen ja Euroopan kyberturvallisuuden sertifiointiryhmän työhön; kehottaa ENISAa ja komissiota harkitsemaan pilvipalveluja koskevaa EU:n kyberturvallisuuden sertifiointijärjestelmää valmistellessaan, että EU:n lainsäädännön soveltaminen olisi pakollista korkean varmuustason osalta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa tarvetta sovittaa yhteen kyberturvallisuuden työvoiman kysyntä ja osaamisvajeen umpeenkurominen jatkamalla koulutustoimia; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota myös tällä alalla vallitsevan sukupuolten välisen kuilun umpeenkuromiseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille on annettava enemmän tukea, jotta ne ymmärtäisivät paremmin kaikki tietoturvaan liittyvät riskit ja mahdollisuudet parantaa kyberturvallisuuttaan; kehottaa ENISAa ja kansallisia viranomaisia kehittämään mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattuja itsetestausportaaleja ja parhaita käytäntöjä koskevia oppaita; muistuttaa näiden yhteisöjen turvallisuutta koskevan koulutuksen ja rahoituksen saatavuuden tärkeydestä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 15.

(2)  EUVL L 153, 22.5.2014, s. 62.

(3)  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104.

(6)  EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0359.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0098.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0261.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0026.

(12)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 2.

(13)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, EU:n kyberturvallisuuspolitiikan vaikuttavuuteen liittyvät haasteet, aihekohtainen katsaus, maaliskuu 2019.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 3 kohdan, 6, 7, ja 13 artiklan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 3 kohdan, 17 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 49 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 265, 310, 317 ja 319 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 3 kohdan, 6, 7, ja 13 artiklan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 3 kohdan, 17 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 49 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 265, 310, 317 ja 319 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (2) ja 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (2) ja 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (3),

| — | ottaa huomioon komission 30. syyskuuta 2020 antaman oikeusvaltiokertomuksen 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. syyskuuta 2020 antaman oikeusvaltiokertomuksen 2020 (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 ja 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 ja 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (5),

| — | ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;

| B. | toteaa, että mikä tahansa SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen vakavaa loukkaamista jäsenvaltiossa koskeva selvä vaara ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa vaara on olemassa, vaan se vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisten oikeuksien koko luonteeseen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että mikä tahansa SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen vakavaa loukkaamista jäsenvaltiossa koskeva selvä vaara ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa vaara on olemassa, vaan se vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisten oikeuksien koko luonteeseen;

| C. | toteaa, että komissio ja parlamentti käynnistivät SEU 7 artiklan 1 kohdan soveltamisen Puolan ja Unkarin tapauksissa todettuaan, että on olemassa selvä vaara, että unionin perustana olevia arvoja loukataan vakavasti; ottaa huomioon, että neuvosto on tähän mennessä järjestänyt yleisten asioiden neuvostossa kolme kuulemista Puolan kanssa ja kaksi kuulemista Unkarin kanssa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että komissio ja parlamentti käynnistivät SEU 7 artiklan 1 kohdan soveltamisen Puolan ja Unkarin tapauksissa todettuaan, että on olemassa selvä vaara, että unionin perustana olevia arvoja loukataan vakavasti; ottaa huomioon, että neuvosto on tähän mennessä järjestänyt yleisten asioiden neuvostossa kolme kuulemista Puolan kanssa ja kaksi kuulemista Unkarin kanssa;

| D. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on sovellettu siitä lähtien; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on sovellettu siitä lähtien;

| E. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisessä asetuksessa ja että komission tehtävänä on SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaan huolehtia ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisessä asetuksessa ja että komission tehtävänä on SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaan huolehtia ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan”;

| F. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltaminen ei voi edellyttää suuntaviivojen hyväksymistä, ja muistuttaa, että mitkään suuntaviivat eivät saa heikentää lainsäätäjien aikomuksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltaminen ei voi edellyttää suuntaviivojen hyväksymistä, ja muistuttaa, että mitkään suuntaviivat eivät saa heikentää lainsäätäjien aikomuksia;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on SEUT 234 artiklan mukaan oikeus äänestää komissiolle annettavasta epäluottamuslauseesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on SEUT 234 artiklan mukaan oikeus äänestää komissiolle annettavasta epäluottamuslauseesta;

| H. | muistuttaa, että komissio ”hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana” ja että sen ”jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta” (SEU 17 artiklan 3 kohta, SEUT 245 artikla), ja lisäksi se ”on vastuussa Euroopan parlamentille) SEU 17 artiklan 8 kohta ja ”huolehtii siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan” (SEU 17 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

H.

muistuttaa, että komissio ”hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana” ja että sen ”jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta” (SEU 17 artiklan 3 kohta, SEUT 245 artikla), ja lisäksi se ”on vastuussa Euroopan parlamentille) SEU 17 artiklan 8 kohta ja ”huolehtii siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan” (SEU 17 artiklan 1 kohta);

| I. | ottaa huomioon, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta kumota oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tai sen osa ja että Euroopan unionin tuomioistuimessa nostetuilla kanteilla ei ole lykkäävää vaikutusta SEUT 278 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta kumota oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tai sen osa ja että Euroopan unionin tuomioistuimessa nostetuilla kanteilla ei ole lykkäävää vaikutusta SEUT 278 artiklan mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että unionin taloudellisia etuja on suojeltava noudattaen unionin perussopimuksiin sisältyviä yleisiä periaatteita, erityisesti SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja, sekä moitteettoman varainhoidon periaatetta, joka on vahvistettu SEUT 317 artiklassa ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (varainhoitoasetus); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että unionin taloudellisia etuja on suojeltava noudattaen unionin perussopimuksiin sisältyviä yleisiä periaatteita, erityisesti SEU 2 artiklassa vahvistettuja arvoja, sekä moitteettoman varainhoidon periaatetta, joka on vahvistettu SEUT 317 artiklassa ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18. heinäkuuta 2018 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (varainhoitoasetus);

| 1. | toistaa kantansa oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettuun asetukseen, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja jota sovelletaan sellaisenaan kokonaisuudessaan Euroopan unionissa ja kaikissa sen jäsenvaltioissa kaikkiin EU:n talousarvion varoihin, mukaan lukien siitä lähtien EU:n elpymisvälineestä myönnetyt varat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tunnustamaan vihdoin, että tarvitaan kiireellisiä toimia SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen puolustamiseksi, ja myöntämään, että jäsenvaltio ei voi muuttaa lainsäädäntöään, myös perustuslain säännöksiä, siten, että näiden arvojen suojelu heikkenee; katsoo, että toimielinten välinen vilpitön yhteistyö vaarantuu, jos parlamentin huolenaiheita ei ole täysin jaettu ja otettu huomioon; muistuttaa, että parlamentilla on oikeus äänestää komission epäluottamuslauseesta ja että sillä on mahdollisuus reagoida neuvoston yhteistyön puutteeseen; kehottaa muita toimielimiä tekemään yhteistyötä sen sijaan, että vaikeutettaisiin pyrkimyksiä ratkaista nykyinen kriisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 5 artiklan mukaan ”komissio tarkistaa, onko sovellettavaa lainsäädäntöä noudatettu, ja toteuttaa tarvittaessa kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin talousarvion suojaamiseksi”; katsoo, että joissakin jäsenvaltioissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen tilanne antaa aiheen oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen välittömään käyttöön; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota reagoimaan nopeasti joissakin jäsenvaltioissa jatkuviin vakaviin oikeusvaltioperiaatteen loukkauksiin, jotka aiheuttavat vakavan vaaran EU:n varojen oikeudenmukaiselle, lailliselle ja puolueettomalle jakamiselle erityisesti yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa, ja tekemään perusteellisen analyysin tarpeesta käynnistää ilman aiheetonta viivytystä oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetussa asetuksessa säädetty menettely; kehottaa jälleen komissiota täyttämään välittömästi sillä tämän asetuksen mukaisesti olevat velvoitteet ja ilmoittamaan asianmukaisesti parlamentille kaikista asianomaisille jäsenvaltioille osoitetuista kirjallisista ilmoituksista, joissa esitetään tosiseikat ja oikeusvaltioperiaatteen loukkausten erityiset syyt, tai kaikista meneillään olevista tutkimuksista; panee merkille, että parlamentti ei ole tähän mennessä saanut tällaista ilmoitusta koskevaa tietoa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää huolestuttavana yhä selvempiä merkkejä ja kasvavaa riskiä siitä, että unionin talousarviota käytetään väärin keinona heikentää oikeusvaltioperiaatetta joissakin jäsenvaltioissa; pitää valitettavana, että neuvosto ei ole kyennyt edistymään mielekkäällä tavalla unionin arvojen täytäntöönpanon valvonnassa meneillään olevissa 7 artiklan mukaisissa menettelyissä vastauksena yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin Puolassa ja Unkarissa kohdistuviin uhkiin; huomauttaa, että neuvoston epäonnistuminen SEU 7 artiklan tehokkaassa soveltamisessa heikentää edelleen yhteisten eurooppalaisten arvojen koskemattomuutta, keskinäistä luottamusta ja koko unionin uskottavuutta; kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita järjestämään kuulemisia säännöllisesti; suosittelee, että neuvosto antaa kuulemisten jatkotoimena konkreettisia suosituksia kyseisille jäsenvaltioille SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä ilmoittaa määräajat näiden suositusten täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että lukuisista Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja mietinnöistä sekä useista Euroopan unionin tuomioistuimen rikkomusmenettelyistä ja -päätöksistä huolimatta oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa heikkenee edelleen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota käyttämään kaikkia sen käytettävissä olevia välineitä, myös asetusta, jotta voidaan myös puuttua demokratian ja perusoikeuksien jatkuviin loukkauksiin kaikkialla unionissa, mukaan lukien hyökkäykset tiedotusvälineiden vapautta ja toimittajia, muuttajia, naisten oikeuksia, hlbtiq-henkilöiden oikeuksia sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapautta vastaan; pitää myönteisenä Euroopan unionin tuomioistuimen suuren jaoston päätöstä hylätä Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin 7 artiklan mukainen menettely; pitää valitettavana, että komissio ei ole kyennyt vastaamaan asianmukaisesti parlamentin moniin huolenaiheisiin, jotka koskevat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia monessa jäsenvaltiossa; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä, kuten SEU 7 artiklaa, oikeusvaltioperiaatetta koskevaa toimintakehystä ja SEU 19 artiklan 1 kohdan mukaisia rikkomusmenettelyjä sekä muita välineitä, kuten nopeutettuja menettelyjä, välitoimihakemuksia Euroopan unionin tuomioistuimessa ja toimia, jotka koskevat tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanon laiminlyöntiä; pyytää komissiota ilmoittamaan nimenomaisesti syyt, jos se päättää olla käyttämättä parlamentin suosittelemia välineitä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tähdentää, että on tärkeää tukea ja vahvistaa yhteistyötä EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) välillä; pitää myönteisenä, että Euroopan syyttäjänvirasto aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että vuotuinen oikeusvaltiokertomus on erillinen ja oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta täydentävä väline; kehottaa komissiota käyttämään vuotuisen kertomuksen havaintoja, kun se tekee arviota asetusta varten; pyytää komissiota sisällyttämään vuotuiseen oikeusvaltiokertomukseensa erillisenä osiona analyysin tapauksista, joissa jokin jäsenvaltio on rikkonut oikeusvaltioperiaatetta ja kyseinen rikkominen voisi vaikuttaa tai uhata vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon riittävän suoraan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että asetuksen voimaantulon jälkeen komissio ei ole lähettänyt jäsenvaltioille yhtään kirjallista ilmoitusta, vaikka komission oikeusvaltiota koskevassa kertomuksessa vuodelta 2020 esitetään useita huolenaiheita oikeusvaltioperiaatteen rikkomisista ja vaikka on meneillään kaksi 7 artiklan mukaista menettelyä, jotka vaikuttavat unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon ja joihin jäsenvaltiot eivät ole vastanneet; toteaa, että asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan mukaisten toimien toteuttamatta jättäminen merkitsee komission kieltäytymistä asetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisestä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palauttaa mieliin, että 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta parlamentti antoi komissiolle konkreettisen määräajan, ja panee pettyneenä merkille, että komissio ei täyttänyt velvoitteitaan tässä määräajassa; korostaa, että tämä on riittävä perusta oikeustoimien toteuttamiselle komissiota vastaan SEUT 265 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, että komissio ei ole vastannut parlamentin pyyntöihin 1. kesäkuuta 2021 mennessä ja että se ei ole käynnistänyt oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetussa asetuksessa säädettyä menettelyä ilmeisimmissä tapauksissa, joissa oikeusvaltioperiaatetta on rikottu EU:ssa; kehottaa puhemiestä vaatimaan komissiota noudattamaan tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan viimeistään kahden viikon kuluessa tämän päätöslauselman hyväksymispäivästä SEUT 265 artiklan nojalla; toteaa, että parlamentti aloittaa tällä välin välittömästi valmistelut SEUT 265 artiklan mukaisten mahdollisten tuomioistuinmenettelyjen valmistelemiseksi komissiota vastaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0103.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0360.

(4)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 66.

(5)  Tuomio 3. kesäkuuta 2021, Unkari v. Euroopan parlamentti, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  EUVL C 129, 5.4.2019, s. 13.

(7)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Euroopan parlamentin tutkimus komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 parlamentin näkemyksistä komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 ja 175 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 ja 175 artiklan,

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus) annettiin tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus) annettiin tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä;

| B. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukiväline on kokonsa ja rahoituslähteidensä puolesta ennennäkemätön väline; ottaa huomioon, että komissio valmistelee EU:n yhteisen velan liikkeeseenlaskua, sillä kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat nyt menestyksekkäästi ratifioineet omia varoja koskevan päätöksen (3); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukiväline on kokonsa ja rahoituslähteidensä puolesta ennennäkemätön väline; ottaa huomioon, että komissio valmistelee EU:n yhteisen velan liikkeeseenlaskua, sillä kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat nyt menestyksekkäästi ratifioineet omia varoja koskevan päätöksen (3);

| C. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä tehtävät vihreät investoinnit rahoitetaan vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun kautta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä tehtävät vihreät investoinnit rahoitetaan vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun kautta;

| D. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon demokraattinen ja parlamentaarinen valvonta on mahdollista ainoastaan siten, että parlamentti osallistuu siihen täysipainoisesti ja sen kaikki suositukset otetaan huomioon kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon demokraattinen ja parlamentaarinen valvonta on mahdollista ainoastaan siten, että parlamentti osallistuu siihen täysipainoisesti ja sen kaikki suositukset otetaan huomioon kaikissa vaiheissa;

| E. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 26 artiklassa säädetään elpymis- ja palautumisvuoropuhelusta, jonka tarkoituksena on varmistaa suurempi avoimuus ja vastuuvelvollisuus ja jonka puitteissa komissio voi antaa parlamentille tietoa muun muassa jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmista ja niiden arvioinnista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 26 artiklassa säädetään elpymis- ja palautumisvuoropuhelusta, jonka tarkoituksena on varmistaa suurempi avoimuus ja vastuuvelvollisuus ja jonka puitteissa komissio voi antaa parlamentille tietoa muun muassa jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmista ja niiden arvioinnista;

| F. | toteaa, että parlamentti tuo esiin näkemyksensä elpymis- ja palautumisvuoropuhelussa käsiteltävistä kysymyksistä muun muassa päätöslauselmissa ja komission kanssa käytävissä keskusteluissa; toteaa, että komission on otettava nämä näkemykset huomioon; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että parlamentti tuo esiin näkemyksensä elpymis- ja palautumisvuoropuhelussa käsiteltävistä kysymyksistä muun muassa päätöslauselmissa ja komission kanssa käytävissä keskusteluissa; toteaa, että komission on otettava nämä näkemykset huomioon;

| G. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa määritetään kuusi Euroopan kannalta merkityksellistä alaa, jotka kaikki edustavat välineen soveltamisalaa ja tavoitteita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa määritetään kuusi Euroopan kannalta merkityksellistä alaa, jotka kaikki edustavat välineen soveltamisalaa ja tavoitteita;

| H. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 175 artiklaan ja toteaa, että sen yleinen tavoite on saavuttaa 174 artiklassa vahvistetut tavoitteet unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi parantamalla jäsenvaltioiden palautumiskykyä, kriisivalmiutta, sopeutumiskykyä ja kasvupotentiaalia, lieventämällä erityisesti naisiin, lapsiin ja nuoriin kohdistuvia kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, edistämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, tukemalla vihreää siirtymää, edistämällä uudessa EU:n ilmastolaissa asetettujen unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamista ja noudattamalla EU:n vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitetta, erityisesti toteuttamalla kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, jotka on hyväksytty asetuksella (EU) 2018/1999 (4) vahvistetun energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnon puitteissa, ja digitaalista muutosta koskevaa tavoitetta; toteaa, että näin voidaan myötävaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen noususuuntaiseen lähentymiseen, palauttaa ja edistää unionin talouksien kestävää kasvua ja yhdentymistä, tukea laadukkaiden työpaikkojen luomista ja edistää unionin strategista riippumattomuutta ja avointa taloutta sekä luoda eurooppalaista lisäarvoa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 175 artiklaan ja toteaa, että sen yleinen tavoite on saavuttaa 174 artiklassa vahvistetut tavoitteet unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi parantamalla jäsenvaltioiden palautumiskykyä, kriisivalmiutta, sopeutumiskykyä ja kasvupotentiaalia, lieventämällä erityisesti naisiin, lapsiin ja nuoriin kohdistuvia kriisin sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, edistämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, tukemalla vihreää siirtymää, edistämällä uudessa EU:n ilmastolaissa asetettujen unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamista ja noudattamalla EU:n vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitetta, erityisesti toteuttamalla kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, jotka on hyväksytty asetuksella (EU) 2018/1999 (4) vahvistetun energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnon puitteissa, ja digitaalista muutosta koskevaa tavoitetta; toteaa, että näin voidaan myötävaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen noususuuntaiseen lähentymiseen, palauttaa ja edistää unionin talouksien kestävää kasvua ja yhdentymistä, tukea laadukkaiden työpaikkojen luomista ja edistää unionin strategista riippumattomuutta ja avointa taloutta sekä luoda eurooppalaista lisäarvoa;

| I. | ottaa huomioon, että Portossa 7.–8. toukokuuta 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa EU:n johtajat tunnustivat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhdeksi elpymisen perustekijäksi ja että johtajat korostivat Porton julistuksessa aikovansa jatkaa sen täytäntöönpanon syventämistä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Portossa 7.–8. toukokuuta 2021 pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa EU:n johtajat tunnustivat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhdeksi elpymisen perustekijäksi ja että johtajat korostivat Porton julistuksessa aikovansa jatkaa sen täytäntöönpanon syventämistä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla;

| J. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen erityistavoitteena on antaa jäsenvaltioille rahoitustukea niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa tämän tarkoittavan sitä, että suunnitelmien (mukaan lukien digitaaliset ja vihreät toimenpiteet) on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita, laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista lähentymistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen erityistavoitteena on antaa jäsenvaltioille rahoitustukea niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyjen uudistusten ja investointien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa tämän tarkoittavan sitä, että suunnitelmien (mukaan lukien digitaaliset ja vihreät toimenpiteet) on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita, laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista lähentymistä;

| K. | toteaa, että eurooppalainen lisäarvo ei toteudu pelkästään siksi, että elpymis- ja palautumistukiväline on EU:n aloite; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että eurooppalainen lisäarvo ei toteudu pelkästään siksi, että elpymis- ja palautumistukiväline on EU:n aloite;

| L. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi lähtökohtaisesti pitänyt toimittaa kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle viimeistään 30. huhtikuuta 2021; toteaa, että tähän mennessä 23 jäsenvaltiota on toimittanut elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi lähtökohtaisesti pitänyt toimittaa kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle viimeistään 30. huhtikuuta 2021; toteaa, että tähän mennessä 23 jäsenvaltiota on toimittanut elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle;

| M. | ottaa huomioon, että parlamentti keskusteli asiasta täysistunnossa ja hyväksyi sen päätteeksi 18. toukokuuta 2021 päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parlamentti keskusteli asiasta täysistunnossa ja hyväksyi sen päätteeksi 18. toukokuuta 2021 päätöslauselman parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista;

| N. | katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon asianmukaisen demokraattisen ja parlamentaarisen valvonnan sekä suuremman avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi komission on tiedotettava parlamentille säännöllisesti, niin suullisesti kuin kirjallisesti, kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin tilasta, myös uudistuksista ja investoinneista, jotka liittyvät kuuteen pilariin perustuvaan soveltamisalaan (yleiset tavoitteet ja erityistavoitteet sekä horisontaaliset periaatteet mukaan luettuina) sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettuihin yhteentoista arviointikriteeriin; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon asianmukaisen demokraattisen ja parlamentaarisen valvonnan sekä suuremman avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi komission on tiedotettava parlamentille säännöllisesti, niin suullisesti kuin kirjallisesti, kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin tilasta, myös uudistuksista ja investoinneista, jotka liittyvät kuuteen pilariin perustuvaan soveltamisalaan (yleiset tavoitteet ja erityistavoitteet sekä horisontaaliset periaatteet mukaan luettuina) sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettuihin yhteentoista arviointikriteeriin;

| 1. | katsoo, että elpymis- ja palautumistukiväline on historiallinen EU:n väline, jolla edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, saadaan aikaan lähentymistä, parannetaan kilpailukykyä sekä autetaan jäsenvaltioita lieventämään covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja asettamaan taloutensa vahvoille ja kestäville kasvu-urille sekä valmistamaan EU:ta ratkaisemaan pitkän aikavälin haasteet, joita ovat esimerkiksi oikeudenmukainen ja vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos, ja luomaan eurooppalaista lisäarvoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odottaa, että komissio hyväksyy ainoastaan suunnitelmat, jotka täyttävät kaikilta osin elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen säännökset ja saavuttavat sen tavoitteet, eikä tee sellaisia poliittisia myönnytyksiä, jotka ovat ristiriidassa asetuksen ja sen hengen kanssa, ja että se ottaa etäisyyttä siihen seikkaan, että se osallistui tiiviisti suunnitelmien laatimiseen ennen niiden toimittamista; pyytää, että komissio soveltaa elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaa asetusta huolellisesti sen kirjaimen ja hengen mukaisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arviointiprosessissa ja esittää perusteelliset ja kattavat arvioinnit, ennen kuin asiaa koskeva ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksytään; suhtautuu kuitenkin myönteisesti komission pyrkimyksiin varmistaa, että asiaankuuluvat neuvoston täytäntöönpanopäätökset hyväksytään nopeasti ennen kesää, ja sen jatkuvaan yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa näiden auttamiseksi sellaisten laadukkaiden suunnitelmien tuottamisessa, joilla edistetään merkittävästi yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on vakuuttunut siitä, että varat on jaettava oikeudenmukaisesti eri alojen, yhteiskuntien ja tulevien sukupolvien kesken, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri vaikutus taloudelliseen ja sosiaaliseen ylöspäin suuntautuvaan ja alueelliseen lähentymiseen, kaikille kuuluvaan vaurauteen sekä taloudelliseen vakauteen; kehottaa komissiota vaatimaan kunnianhimoisia uudistustoimenpiteitä osana kansallisia suunnitelmia kaikissa jäsenvaltioissa ja korostaa, että kunnianhimoiset suunnitelmat ja asianmukainen täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä tämän tilaisuuden täysimääräiseksi hyödyntämiseksi; kehottaa jakamaan ja käyttämään varat täysin avoimesti ja vastuullisesti; katsoo, että elpymis- ja palautumistukiväline ei saa merkitä sitä, että kaikki jatkuu normaaliin tapaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti, tukevatko elpymis- ja palautumistukivälineen varat sitä koskevan asetuksen tavoitetta edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota rajoittamaan käytäntöä, jossa vanhat hankkeet kääritään uuteen pakettiin ilman, että syntyy aitoa lisäarvoa, varsinkin kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja erityisesti silloin, kun tämä uhkaa syventää sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen lähentymisen kuilua EU:ssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa vaatimuksensa varmistaa oikeutensa tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista, jotta parlamentti voi harjoittaa demokraattista valvontaa komission suorittaman elpymis- ja palautumistukivälineen arvioinnin ja täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota arvioimaan kunkin kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman huolellisesti ja varmistamaan, että ne edistävät tuloksellisesti kaikkia elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja kuutta pilaria kattavalla ja tasapainoisella tavalla; muistuttaa, että kullakin toimenpiteellä olisi edistettävä yhtä tai useampaa Euroopan kannalta merkityksellistä politiikan alaa, jotka on jäsennelty kuuteen pilariin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että suunnitelmien on täytettävä lainsäädännössä asetetut vaatimukset, mukaan lukien 37 prosentin osuus vihreään siirtymään ja 20 prosentin osuus digitaaliseen muutokseen, koko niiden täytäntöönpanovaiheen ajan; kehottaa komissiota arvioimaan ehdotettujen toimenpiteiden laadullista ja määrällistä puolta sen varmistamiseksi, että ne täyttävät tosiasiallisesti sekä määrälliset että laadulliset tavoitteet, myös täytäntöönpanovaiheen ajan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä ei saa rahoittaa toistuvia kansallisia menoja, kuten pysyviä verohelpotuksia, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja kehottaa komissiota arvioimaan tätä kriteeriä kokonaisvaltaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että rajat ylittävät hankkeet, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota, tuottavat runsaasti eurooppalaista lisäarvoa ja heijastusvaikutuksia, ja pitää valitettavana, että vain harvat kansalliset suunnitelmat sisältävät rajat ylittäviä hankkeita; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita voimakkaasti siihen, että ne helpottaisivat elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavia rajat ylittäviä hankkeita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että jo toimitetuissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa vain harvat jäsenvaltiot ovat päättäneet hakea lainaa; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan, miten saatavilla olevat lainat olisi parasta käyttää, jotta ei menetetä yhtään mahdollisuutta; on huolissaan siitä, että huomattava osa lainoista saattaa olla edelleen käyttämättä elpymis- ja palautumistukivälineen päättyessä, ja kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan huolellisesti tarpeitaan ja hyödyntämään tätä mahdollisuutta parhaansa mukaan toimittaessaan elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan tai muuttamalla suunnitelmiaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon mahdollisen tulevan tarpeen muuttaa kansallisia suunnitelmia, jotta varmistetaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimusten noudattaminen neuvoston täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen valmistelussa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmat eivät saisi vaikuttaa oikeuteen tehdä tai panna täytäntöön työehtosopimuksia tai ryhtyä työtaistelutoimiin Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä unionin ja kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että investoinneilla on oltava pysyvä vaikutus; kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutetut uudistukset ja investoinnit auttavat kuromaan umpeen investointivajeen, joka komission arvioiden mukaan vallitsee kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan saavuttaa digitaalista muutosta sekä ilmastoa, ympäristöä ja sosiaalista kestävyyttä koskevat tavoitteet, mukaan lukien Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

13.

Vihreä siirtymä

| 14. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti kaikissa suunnitelmissa vähintään 37 prosenttia kunkin suunnitelman kokonaismäärärahoista (avustukset ja lainat) olisi osoitettava ilmastoon; kehottaa komissiota olemaan huolellinen arvioidessaan ilmastomenoja koskevaa 37 prosentin tavoitetta, jotta varmistetaan, että toimenpiteitä ei merkitä kahteen kertaan, virheellisesti tai perusteettomasti, ja estetään viherpesu; on huolissaan siitä, että jotkin investoinnit on luokiteltu vihreiksi investoinneiksi, vaikka ne eivät kuulu liitteessä VI esitetyn seurantamenetelmän piiriin; ehdottaa, että asetuksen liitteessä VI esitetyn ilmastoseurantaa koskevan menetelmän mahdollista laajentamista valvotaan tarkemmin; katsoo ehdottomasti, että ehdotuksessa neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi oleviin tavoitteisiin ja välitavoitteisiin on kaikilta osin sisällytettävä tavoitteen saavuttamiseksi täytäntöönpanovaiheessa tarvittavat takeet; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita toteuttamaan uudistuksia, joilla helpotetaan investointien onnistunutta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että ”ei merkittävää haittaa” -säännökset ovat ratkaisevan tärkeä väline vihreän siirtymän tukemisessa sen vaatimuksen ohella, että kuhunkin kansalliseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investointeihin ja uudistuksiin osoitetuista menoista (avustukset ja lainat) vähintään 37 prosentilla olisi tuettava ilmastotavoitteita, ja sen välttämisessä, että rahoitetaan toimenpiteitä, jotka ovat ristiriidassa unionin ilmastotavoitteiden kanssa; muistuttaa, että kaikissa toimenpiteissä on noudatettava asetuksen (EU) 2020/852 (5) 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa edellytetään; on tässä yhteydessä huolissaan siitä, ettei tätä periaatetta ole noudatettu suunnitelmien arvioinnissa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta noudatetaan täysimääräisesti, myös täytäntöönpanovaiheen aikana, ja julkistamaan kaikki asiaan liittyvät arvioinnit; katsoo ehdottomasti, ettei elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano saa johtaa minkäänlaiseen ympäristövaatimuksista tinkimiseen tai olla vastoin ympäristölainsäädäntöä; tuo tässä yhteydessä esiin huolenaiheita, jotka koskevat luonnon monimuotoisuuden kannalta herkällä alueella tai lähellä tällaista aluetta (mukaan lukien suojelualueiden Natura 2000 -verkosto, Unescon maailmanperintökohteet ja luonnon monimuotoisuuden kannalta keskeiset alueet ja muut suojelualueet) toteutettavan toiminnan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että koska on tärkeää torjua luonnon monimuotoisuuden jyrkkää vähenemistä, elpymis- ja palautumistukivälineellä olisi edistettävä luonnon monimuotoisuutta koskevien toimien valtavirtaistamista unionin politiikoissa; kehottaa komissiota julkaisemaan katsauksen vihreää siirtymää tuloksellisesti edistävistä toimenpiteistä, mukaan lukien elpymis- ja palautumissuunnitelmissa luetellut luonnon monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet, jotka edistävät tuloksellisesti luonnon monimuotoisuutta; on huolissaan siitä, että useimmissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on hyvin vähän tai ei lainkaan toimenpiteitä luonnon monimuotoisuuden edistämiseksi; odottaa, että komissio soveltaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta tiukasti myös tältä osin ja erityisesti hylkää uudistukset tai investoinnit, jotka voisivat vahingoittaa luonnon monimuotoisuutta tai joihin ei liity asianmukaisia rinnakkaistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää huolestuttavana, että monissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa keskitytään lyhyen aikavälin investointeihin; tukee vihreitä investointeja, jotka vievät kohti Euroopan talouden rakennemuutosta, ja erityisesti sellaisia, joilla ei tueta liiallisissa määrin kestävien kulutustavaroiden ostamista; |
| --- | --- |

17.

Digitaalinen muutos

| 18. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti kaikkien suunnitelmien olisi sisällettävä toimenpiteitä, jotka edistävät tuloksellisesti digitaalista muutosta tai vastaavat siitä johtuviin haasteisiin ja jotka ovat määrältään vähintään 20 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa esitetyn menetelmän ja säännösten perusteella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että digitaalisiin valmiuksiin ja yhteyksiin tehtävien investointien osalta jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä suunnitelmiinsa yhteisiin objektiivisiin kriteereihin perustuva turvallisuutta koskeva itsearviointi, jossa yksilöidään mahdolliset turvallisuusongelmat ja esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka nämä ongelmat ratkaistaan asiaa koskevan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön noudattamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikissa tällaisia investointeja sisältävissä kansallisissa suunnitelmissa esitetään tällainen arviointi ja että vastaavat toimenpiteet eivät ole ristiriidassa unionin strategisten etujen kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että digitaalisilla toimilla on hyvät mahdollisuudet lisätä EU:n kansainvälistä kilpailukykyä ja luoda laadukkaita työpaikkoja, ja on huolissaan siitä, että joissakin kansallisissa suunnitelmissa ei saada aikaan riittävää tasapainoa digitaaliseen muutokseen ja erityisesti digitaaliseen infrastruktuuriin tehtävien investointien osalta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita noudattamaan tinkimättä yhteentoimivuuden, energiatehokkuuden ja henkilötietojen suojan periaatteita sekä edistämään avoimen lähdekoodin ratkaisujen käyttöä digitaalisissa investoinneissa; |
| --- | --- |

21.

Kasvun vauhdittaminen ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä kaikille kuuluvan vaurauden edistäminen

| 22. | panee tyytyväisenä merkille erityisesti toimitettuihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet, joilla tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, taloudellista yhteenkuuluvuutta, tuottavuutta, kilpailukykyä, tutkimusta ja innovointia, terveydenhuoltoa ja hyvin toimivia sisämarkkinoita, joilla on vahvoja pieniä ja keskikokoisia yrityksiä (pk-yrityksiä), edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista, torjutaan köyhyyttä ja eriarvoisuutta, edistetään kulttuuria ja koulutusta, kehitetään pätevyyksiä ja osaamista, tuetaan lapsia ja nuoria, parannetaan kriisivastetta ja kriisivalmiutta ja lievennetään covid-19-kriisin vaikutuksia talouteen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota arvioimaan kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja varmistamaan, että niissä kiinnitetään riittävästi huomiota lapsia ja nuoria koskeviin toimenpiteisiin erityisesti maissa, joissa on havaittu rakenteellisia ongelmia esimerkiksi koulunkäynnin keskeyttämisen, nuorisotyöttömyyden, lapsiköyhyyden ja varhaiskasvatuksen aloilla; vaatii, että nuorisoon liittyvien uudistusten ja investointien, erityisesti niiden, jotka liittyvät osaamisen kehittämiseen ja uudelleen kouluttautumiseen, koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutukseen, digitaalisiin taitoihin, elinikäiseen oppimiseen, aktiivisiin työvoimapolitiikkoihin, lasten ja nuorten mahdollisuuksia ja niiden saatavuutta parantaviin investointipolitiikkoihin sekä sukupolvien välistä kuilua kaventaviin politiikkoihin, olisi kannustettava pätevyyksien kehittämiseen laitehankintojen lisäksi ja ne olisi sovitettava yhteen nuorisotakuun ja muiden kansallisten toimenpiteiden kanssa; korostaa, että lapsia koskevat uudistukset ja investoinnit olisi mukautettava lapsitakuun periaatteisiin ja niissä olisi keskityttävä kaikkien köyhyydessä elävien lasten oikeuteen saada laadukkaita julkisia palveluja, maksutonta terveydenhuoltoa, maksutonta koulutusta, maksutonta lastenhoitoa, asianmukaiset asuinolot ja riittävä ravitsemus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille suunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet, joilla edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja työllisyyden, koulutuksen, terveyden ja sosiaalihuollon aloja koskevien EU:n aloitteiden täytäntöönpanoa ja pyritään näin vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä sekä vähentämään haavoittuvuuksia; muistuttaa komissiota siitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmien on täytettävä tyydyttävästi arviointikriteerit, ja kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti kunkin toimenpiteen sosiaaliset seuraukset ja vaikutukset, jotta varmistetaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen noudattaminen; edellyttää siksi komission varmistavan, että kaikissa suunnitelmissa otetaan asianmukaisesti huomioon nämä kriteerit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että vihreillä ja digitaalisilla investoinneilla on erinomaiset mahdollisuudet luoda laadukkaita työpaikkoja, vähentää eriarvoisuutta ja kaventaa digitaalista kuilua; kehottaa komissiota varmistamaan, että heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt ja alueet, kuten siirtymävaiheessa olevat rusko- ja kivihiilialueet, sekä ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät yhteisöt ja alueet hyötyvät vihreistä ja digitaalisista investoinneista; korostaa, että vihreiden ja digitaalisten investointien odotettu sosiaalinen ja taloudellinen tuotto olisi yksilöitävä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri vaikutus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pyytää komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että sukupuolten tasa-arvo ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille sekä näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen otetaan huomioon ja niitä edistetään elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa; edellyttää komission keräävän ja analysoivan järjestelmällisesti olemassa olevia sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja raportoivan niistä elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa varten, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 10/2021 edellytetään; on erittäin huolissaan siitä, että useimmat elpymis- ja palautumissuunnitelmat eivät edistä merkittävästi näiden tavoitteiden saavuttamista ja valtavirtaistamista ja että niihin ei sisälly nimenomaisia ja konkreettisia toimenpiteitä sukupuolten epätasa-arvoon puuttumiseksi, mikä uhkaa vaarantaa näiden suunnitelmien kyvyn lieventää kriisin naisiin kohdistuvia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia ja vastata asiaan liittyviin maakohtaisiin suosituksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pyytää komissiota arvioimaan kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia siltä kannalta, miten niissä käsitellään kansallisia toimenpiteitä, joilla torjutaan aggressiivista verosuunnittelua, verovilppiä tai veronkiertoa, tai tehottomia rahanpesun vastaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmiin olisi sisällyttävä toimenpiteitä uudistusten ja julkisten investointihankkeiden toteuttamiseksi johdonmukaisen paketin puitteissa; muistuttaa komissiota siitä, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on käsiteltävä kestäviä ja kasvua edistäviä uudistuksia ja investointeja, joilla korjataan jäsenvaltioiden talouksien rakenteellisia heikkouksia, ja että tätä varten kaikkien suunnitelmien edellytetään auttavan vastaamaan tuloksellisesti kaikkiin asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat, yksilöityihin haasteisiin tai merkittävään osaan niistä; korostaa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmien on oltava johdonmukaisia EU-ohjausjakson yhteydessä yksilöityjen asiaankuuluvien maakohtaisten haasteiden ja painopisteiden kanssa ja linjassa elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen kanssa; korostaa, että kaikkia toimenpiteitä ja erityisesti niitä, jotka liittyvät digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään, olisi arvioitava myös taloudellisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta; edellyttää komission kiinnittävän erityistä huomiota sen varmistamiseen, että ehdotetut uudistukset ovat aitoja, uusia ja aiempaa kunnianhimoisempia ja että ne käynnistetään mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota varmistamaan uudistusten ja investointien välisen tasapainon sekä sen, että kansalliset suunnitelmat, myös uudet uudistukset, ovat johdonmukaisia jo saavutettujen tulosten ja asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa yksilöityjen haasteiden kanssa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että laadukkaiden työpaikkojen luominen ja niiden luomisen tukeminen on yksi elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaan asetukseen sisältyvistä tavoitteista ja että tämä olisi toteutettava kattavalla uudistus- ja investointipaketilla, jotta voidaan edistää vakaita sopimuksia, kohtuullisia palkkoja, työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta ja sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja, mukaan lukien köyhyysrajan yläpuolella olevat kohtuulliset eläkkeet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää valitettavana, että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ei soviteta riittävän hyvin yhteen kumppanuussopimusten ja EU:n ohjelmien, kuten InvestEU-ohjelman, kanssa; kehottaa luomaan synergioita ja täydentävyyttä elpymis- ja palautumistukivälineen, kumppanuussopimusten, InvestEU-ohjelman ja muiden EU:n toimien välille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan InvestEU-ohjelman kansallisen osion käyttöä ja toteaa, että siitä voitaisiin edistää erityisesti vakavaraisuustukivälineiden luomista pk-yrityksiä varten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa komissiota siitä, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen nimenomainen tavoite on pk-yritysten ja startup-yritysten merkittävä osallistuminen, myös julkisiin hankintamenettelyihin; kehottaa komissiota varmistamaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen varat eivät hyödytä pääasiassa suuryrityksiä eivätkä estä reilua kilpailua; kehottaa komissiota kiinnittämään aivan erityistä huomiota sen varmistamiseen, että pk-yritykset ja startup-yritykset hyötyvät tukivälineen rahoituksesta, myös määrittelemällä välitavoitteet ja antamalla jatkuvasti ohjeita ohjelman täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa; ehdottaa, että niiden elpymis- ja palautumistukivälineen varojen osuus, joiden lopulliset saajat ovat pk-yrityksiä, sisällytetään jatkuvaan seurantaan muun muassa yhteisten indikaattorien avulla; |
| --- | --- |

32.

Sidosryhmien osallistaminen

| 33. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 18 artiklan 4 kohdan q alakohdassa säädetään, että kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin olisi sisällyttävä ”tiivistelmä kansallisen lainsäädännön mukaisesti toteutetusta paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisprosessista sekä selvitys siitä, kuinka sidosryhmiltä saadut tiedot on otettu elpymis- ja palautumissuunnitelmassa huomioon”; pyytää komissiota kehottamaan jäsenvaltioita kuulemaan kaikkia kansallisia sidosryhmiä ja varmistamaan, että sidosryhmät (kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet ja paikallis- ja alueviranomaiset mukaan luettuina) otetaan mukaan suunnitelmien täytäntöönpanoon ja etenkin niiden seurantaan, jotta varmistetaan, että mahdollisista tulevista muutoksista tai uusista suunnitelmista järjestetään kuulemisia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 152 artiklassa määrätään, että unioni tunnustaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten aseman ja edistää sitä ja kunnioittaa niiden itsenäisyyttä; korostaa, että kansallisten sidosryhmien, kuten kansallisten parlamenttien, paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan, asianmukainen osallistuminen elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon on ratkaisevaa kansallisten suunnitelmien ja koko elpymis- ja palautumistukivälineen onnistumisen kannalta, jotta voidaan lisätä kansallista sitoutumista suunnitelmiin, varmistaa varojen nopea, avoin, tehokas ja laatuvaatimukset täyttävä käyttö, lisätä avoimuutta ja estää päällekkäisyydet, vajeet ja päällekkäinen rahoitus; yhtyy alueiden komitean ja muiden sidosryhmien huoliin ja pitää valitettavana, että monet jäsenvaltiot eivät ole lainkaan tai riittävästi osallistaneet alue- ja paikallisviranomaisia suunnitelmien laadintaprosessiin ja että prosessit eivät ole avoimia, vaikka niiden kautta kanavoidaan suuri osa elpymis- ja palautumistukivälineen varoista; pitää valitettavana myös sitä, että joissakin tapauksissa edes kansallisia parlamentteja ei otettu riittävästi mukaan tai niille ei tiedotettu asianmukaisesti; kannustaa komissiota käynnistämään jäsennellyn vuoropuhelun alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja käymään erityistä vuoropuhelua eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kanssa; |
| --- | --- |

34.

Järjestelyt, välitavoitteet ja tavoitteet

| 35. | vaatii liittämään kaikki uudistukset ja investoinnit merkityksellisiin, selkeisiin, yksityiskohtaisiin ja asianmukaisesti valvottuihin välitavoitteisiin, tavoitteisiin ja kustannuslaskelmiin ja varmistamaan erityisesti, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaa asetusta ja unionin säännöstöä noudatetaan kaikilta osin jäsenvaltioiden antamien selkeiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vaatii komissiota varmistamaan, että ennen neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä ja kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa sovittujen välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen arviointia parlamentille toimitetaan välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista koskevat alustavat havainnot, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 25 artiklan 4 kohdassa edellytetään; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa komissiota siitä, että investointien olisi liityttävä uudistuksiin, ja kehottaa varmistamaan, että kaikkiin taannehtivasti hyväksyttyihin toimenpiteisiin on kytketty niitä vastaavat selkeät välitavoitteet ja tavoitteet ja että ne täyttävät kaikki lainsäädännössä asetetut vaatimukset, ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tätä säännöstä viisaasti; palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukiväline on suunniteltu tukemaan hankkeita, joissa noudatetaan unionin rahoituksen täydentävyyden periaatetta; toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien, aidosti täydentävien hankkeiden puuttuminen voi rajoittaa tukivälineen makrotaloudellista vaikutusta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että kansallisella tasolla elpymis- ja palautumistukivälineen kanavoimista, täytäntöönpanoa tai seurantaa varten käyttöön otettujen rakenteiden olisi oltava riittävät elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden kestävän vaikutuksen tukemiseksi; |
| --- | --- |

38.

Instituutioiden palautumiskyky, ohjaus ja hallinta, hallinnolliset valmiudet ja oikeusvaltioperiaate

| 39. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja kunkin kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman olisi noudatettava kaikilta osin oikeusvaltioasetusta (6) ja että suunnitelmissa esitetyt toimenpiteet eivät saisi olla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen vastaisia; edellyttää, että komission on tätä varten varmistettava sekä arviointi- että täytäntöönpanovaiheessa, ettei yksikään hanke tai toimenpide ole näiden arvojen vastainen, ja pyytää sitä ryhtymään asianmukaisiin toimiin uudelleentarkastelua varten; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien menestyminen edellyttää komissiolta, jäsenvaltioilta ja kaikilta täytäntöönpanokumppaneilta vankkaa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa komissiota lisäämään tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan syyttäjänviraston resursseja sen varmistamiseksi, että niillä on riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja näiden ennennäkemättömän runsaiden EU:n menojen käytön valvontaan; kehottaa komissiota antamaan tätä varten tämän vuoden aikana lisätalousarvioesityksen tai siirtopyynnön näiden määrärahatarpeiden helpottamiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, mihin kuuluu petosten, myös veropetosten, verovilpin, lahjonnan ja eturistiriitojen, tehokas ehkäiseminen ja niistä syytteeseen asettaminen, ja siinä olisi pyrittävä välttämään päällekkäistä rahoitusta tukivälineestä ja muista unionin ohjelmista etenkin kansallisiin suunnitelmiin liittyvien hallintorakenteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pyytää komissiota arvioimaan perusteellisesti jäsenvaltioiden ehdottamia järjestelyjä, joilla pyritään ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettyjen varojen käyttöön liittyvää lahjontaa ja siihen liittyviä petoksia ja eturistiriitoja, sekä kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota siihen, että kansalliset suunnitelmat sisältävät kaikki tarvittavat uudistukset asiaankuuluvine välitavoitteineen ja tavoitteineen ja soveltuvissa tapauksissa etenkin ne, jotka liittyvät asiaankuuluviin maakohtaisiin suosituksiin; kehottaa komissiota seuraamaan erittäin tarkasti tukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia riskejä, jotka johtuvat oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta tai mahdollisesta rikkomisesta, siten, että yksityiskohtainen huomio on tältä osin erityisesti julkisissa hankinnoissa; odottaa, että komissio ei suorita elpymis- ja palautumistukivälineestä maksuja, jos tukivälineestä myönnettyjen varojen käytön yhteydessä esiintyvien lahjonta-, petos- ja eturistiriitatapausten ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja korjaamiseen tarkoitettuihin toimenpiteisiin kytkettyjä välitavoitteita ei ole saavutettu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioita toteuttamaan uudistus- ja investointitoimenpiteitä etenkin sellaisilla aloilla, joilla parannetaan hallinnollista ja institutionaalista palautumiskykyä ja kriisivastetta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita keräämään varojen lopullisia saajia ja edunsaajia sekä tukivälineestä rahoitettujen hankkeiden tavoitteita, määriä ja sijaintia koskevia tietoja ja kirjaamaan ne standardoidussa sähköisessä ja yhteentoimivassa muodossa sekä hyödyntämään yhteistä tiedonlouhintavälinettä, joka komission on määrä asettaa saataville; kehottaa lisäksi komissiota saattamaan yhteisen tiedonlouhintavälineen mahdollisimman pian valmiiksi; palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 22 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden velvoitteesta kerätä ja asettaa käyttöön standardoitujen luokkien tiedot; muistuttaa komissiota siitä, että sen on varmistettava kyseisten velvoitteiden noudattaminen tarkastusta ja valvontaa varten sekä vertailukelpoisten tietojen tarjoamiseksi elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten uudistusten ja investointihankkeiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin liittyvien varojen käytöstä; muistuttaa lisäksi komissiota tarpeesta varmistaa lopullisia edunsaajia koskeva avoimuus ja varmistaa, että käytössä on asianmukaiset järjestelyt päällekkäisen rahoituksen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

44.

Parlamentin arvio delegoiduista säädöksistä

| 45. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen nojalla annetut ehdotukset delegoiduiksi säädöksiksi eli delegoitu säädös elpymisen ja palautumisen tulostaulusta ja delegoitu säädös tukivälineen edistymisestä raportoitaessa käytettävien yhteisten indikaattorien ja sosiaalimenoista raportoitaessa käytettävän menetelmän vahvistamisesta eivät vastaa parlamentin odotuksia ja että niissä on otettava täysimääräisesti huomioon elpymis- ja palautumisvuoropuhelussa esiin tulleet asiaan liittyvät seikat; kehottaa komissiota varmistamaan täyden avoimuuden elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen nojalla annettavien delegoitujen säädösten hyväksymisaikataulun suhteen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että on tärkeää sopia sosiaalisen seurannan menetelmästä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioimiseksi, jotta varmistetaan, että suunnitelmiin sisältyvillä toimilla edistetään elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettuja sosiaalisia tavoitteita; katsoo, että sosiaalisen seurannan menetelmän on noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rakennetta ja sen avulla on analysoitava pilarin tukemista; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että tulostaulun ja yhteisten indikaattoreiden, joita tarvitaan arvioitaessa elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä kussakin kuudessa pilarissa kohti yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamista, on oltava tehokkaita; korostaa, että paras arviointimekanismi ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen lähentymisen edistymisen seuraamiseksi on sosiaali-indikaattorien tulostaulu; kehottaa komissiota sisällyttämään sosiaali-indikaattorien tulostaulun sosiaaliset indikaattorit (erityisesti ne, jotka liittyvät ihmisarvoiseen työhön, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin, vankkoihin sosiaaliturvajärjestelmiin ja oikeudenmukaiseen liikkuvuuteen) elpymis- ja palautumistukivälineen indikaattoreihin, joita käytetään raportoitaessa sosiaalisesta edistyksestä sekä seurattaessa ja arvioitaessa suunnitelmia, sekä sosiaalisen seurannan menetelmään, joka kattaa muun muassa lapsitakuun ja nuorisotakuun; korostaa, että parlamentti aikoo analysoida tarkasti delegoituja säädöksiä, joita komissio esittää tästä asiasta, voidakseen todeta, ovatko sosiaaliset indikaattorit, tulostaulu ja sosiaalista seurantaa koskeva menetelmä tavoitteiden mukaisia, ja tarkistaa, ettei vastalauseisiin ole syytä; |
| --- | --- |

47.

Päätelmät

| 48. | kehottaa komissiota arvioimaan toimitetut suunnitelmat asianmukaisesti ja elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimuksia noudattaen; ilmaisee vakavan huolensa siitä, noudattavatko monet kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet niiden perustana olevan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimuksia, ja pyytää komissiota varmistamaan, että kaikkien suunnitelmien kaikki osatekijät ovat kaikilta osin asetuksen mukaisia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa komissiolle esittämästään vaatimuksesta, että sen on täytettävä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaiset velvoitteensa eli annettava parlamentille asiaankuuluva tilannekatsaus elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen täytäntöönpanosta ja otettava huomioon kaikki elpymis- ja palautumisvuoropuhelun yhteydessä esiin tulleet seikat, mukaan lukien asianomaisten valiokuntien esittämät ja täysistuntojen päätöslauselmissa esitetyt näkemykset; panee tyytyväisenä merkille, että komissio pyrkii aiempaa paremmin antamaan riittäviä tietoja parlamentin kanssa pidettävissä säännöllisissä kokouksissa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | edellyttää komission varmistavan, että kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy määräyksiä, joilla varmistetaan, että unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys tapauksen mukaan muun muassa pitämällä esillä unionin tunnusta ja asianmukaista rahoitusta koskevaa mainintaa, jossa lukee ”Euroopan unionin rahoittama – NextGenerationEU”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee tyytyväisenä merkille komission kirjalliset vastaukset parlamentin kirjallisiin kysymyksiin sekä kansallisten suunnitelmien konekäännökset ja odottaa saavansa vastaukset kaikkiin tuleviin tietopyyntöihin, kuten kansallisten suunnitelmien arviointimatriisiin; muistuttaa parlamentin edellyttävän, että tiedot toimitetaan selkeässä ja vertailukelpoisessa muodossa oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa neuvostoa siitä, että erityisesti täytäntöönpanopäätöksen hyväksymisvaiheessa ”asiaa koskevat neuvoston valmisteluelimissä käytyjen keskustelujen tulokset on jaettava Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa”; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota toimimaan elpymis- ja palautumisvuoropuheluissa jatkossakin avoimesti, läpinäkyvästi ja rakentavasti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palauttaa mieliin parlamentin vuonna 2020 vahvistaman kannan vahvemman elpymissuunnitelman puolesta ja kehottaa komissiota ja neuvostoa arvioimaan, tarvitaanko tämän kriisin ratkaisemiseksi lisää toimenpiteitä tai varoja; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0257.

(3)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14. joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18. kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen rikkominen ja Marokon viranomaisten alaikäisten hyödyntäminen Ceutan muuttoliikekriisissä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen rikkomisesta ja Marokon viranomaisten alaikäisten hyödyntämisestä Ceutan muuttoliikekriisissä (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Marokosta, erityisesti 16. tammikuuta 2019 EU:n ja Marokon välisestä sopimuksesta (1) ja 26. marraskuuta 2019 lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30-vuotispäivän johdosta (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Marokosta, erityisesti 16. tammikuuta 2019 EU:n ja Marokon välisestä sopimuksesta (1) ja 26. marraskuuta 2019 lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30-vuotispäivän johdosta (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti lapsen edun periaatteen (3 ja 18 artikla), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja erityisesti lapsen edun periaatteen (3 ja 18 artikla),

| — | ottaa huomioon YK:n lapsen oikeuksien komitean yleiskommentit, erityisesti kommentin nro 14, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n lapsen oikeuksien komitean yleiskommentit, erityisesti kommentin nro 14,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Marokon 1. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman tietyissä Euroopan maissa laittomassa tilanteessa ilman huoltajaa olevista marokkolaisista alaikäisistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Marokon 1. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman tietyissä Euroopan maissa laittomassa tilanteessa ilman huoltajaa olevista marokkolaisista alaikäisistä,

| — | ottaa huomioon Marokon ulkoasioita, afrikkalaista yhteistyötä ja ulkomailla asuvien marokkolaisten asioita käsittelevän ministeriön 31. toukokuuta 2021 antamat kaksi julkilausumaa Espanjan ja Marokon kriisistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Marokon ulkoasioita, afrikkalaista yhteistyötä ja ulkomailla asuvien marokkolaisten asioita käsittelevän ministeriön 31. toukokuuta 2021 antamat kaksi julkilausumaa Espanjan ja Marokon kriisistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn vuonna 2000 voimaan tulleen Euro–Välimeri-sopimuksen (3) ja vuoden 2013 liikkuvuuskumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn vuonna 2000 voimaan tulleen Euro–Välimeri-sopimuksen (3) ja vuoden 2013 liikkuvuuskumppanuuden,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lausunnot lehdistölle 18. toukokuuta 2021 pidetyn ulkoasiainneuvoston jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lausunnot lehdistölle 18. toukokuuta 2021 pidetyn ulkoasiainneuvoston jälkeen,

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisen naapuruston kanssa – uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002) ja erityisesti sen neljännen luvun muuttoliikkeestä ja liikkuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Uudistettu kumppanuus eteläisen naapuruston kanssa – uusi Välimeren alueen toimintaohjelma” (JOIN(2021)0002) ja erityisesti sen neljännen luvun muuttoliikkeestä ja liikkuvuudesta,

| — | ottaa huomioon Rabatissa 6. maaliskuuta 2007 allekirjoitetun ja 2. lokakuuta 2012 voimaan tulleen Espanjan kuningaskunnan ja Marokon kuningaskunnan välisen sopimuksen yhteistyöstä ilman huoltajaa olevien alaikäisten laittoman maastamuuton ehkäisyn, heidän suojelunsa ja yhteisen palauttamisen alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rabatissa 6. maaliskuuta 2007 allekirjoitetun ja 2. lokakuuta 2012 voimaan tulleen Espanjan kuningaskunnan ja Marokon kuningaskunnan välisen sopimuksen yhteistyöstä ilman huoltajaa olevien alaikäisten laittoman maastamuuton ehkäisyn, heidän suojelunsa ja yhteisen palauttamisen alalla,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön 27. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman äskettäin Ceutaan, Espanjaan, saapuneista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön 27. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman äskettäin Ceutaan, Espanjaan, saapuneista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan suhteet perustuvat oikeudellisesti vuoden 2000 assosiaatiosopimukseen; ottaa huomioon, että Marokko on läheisenä naapurimaana EU:n etuoikeutettu kumppani poliittisen ja taloudellisen yhteistyön sekä kaupan ja teknisen ja kehitysyhteistyön alalla, mikä käy ilmi näitä tavoitteita koskevista välineistä, joihin kuuluvat vuotuiset toimintaohjelmat, EU:n Afrikka-hätärahasto, Euroopan naapuruusväline ja Globaali Eurooppa -ohjelma sekä Marokon osallistuminen Erasmus+-ohjelmaan ja vuonna 2008 myönnetty edistyneen maan asema Euroopan naapuruuspolitiikassa; ottaa huomioon, että Marokko on Euroopan naapuruuspolitiikan kolmanneksi suurin EU:n varojen saaja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan suhteet perustuvat oikeudellisesti vuoden 2000 assosiaatiosopimukseen; ottaa huomioon, että Marokko on läheisenä naapurimaana EU:n etuoikeutettu kumppani poliittisen ja taloudellisen yhteistyön sekä kaupan ja teknisen ja kehitysyhteistyön alalla, mikä käy ilmi näitä tavoitteita koskevista välineistä, joihin kuuluvat vuotuiset toimintaohjelmat, EU:n Afrikka-hätärahasto, Euroopan naapuruusväline ja Globaali Eurooppa -ohjelma sekä Marokon osallistuminen Erasmus+-ohjelmaan ja vuonna 2008 myönnetty edistyneen maan asema Euroopan naapuruuspolitiikassa; ottaa huomioon, että Marokko on Euroopan naapuruuspolitiikan kolmanneksi suurin EU:n varojen saaja;

| B. | ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on aiheuttanut ennennäkemättömiä diplomaattisia jännitteitä Marokon ja Espanjan ja EU:n välille; toteaa, että riippumatta siitä, mitkä ovat Ceutassa syntyneen tilanteen taustalla olevat tarkoitukset, tämä perusteeton välikohtaus ei sovi yhteen molempien osapuolten pitkäaikaisen yhteistyön ja luottamukseen perustuvan suhteen kanssa etenkään maahanmuuton alalla; katsoo, että suhteet on turvattava ja palautettava kriisiä edeltävälle tasolle hyvillä naapuruussuhteilla ja että niiden avulla olisi edistettävä molempia osapuolia hyödyttävää suhdetta panemalla täytäntöön uusi, äskettäin julkaistu Välimeren aluetta koskeva EU:n toimintasuunnitelma osana eteläisten naapurimaiden kanssa toteutettavaa uudistettua kumppanuutta, jossa Marokkoa kehotetaan vahvistamaan kumppanuuttaan EU:n kanssa eri aloilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on aiheuttanut ennennäkemättömiä diplomaattisia jännitteitä Marokon ja Espanjan ja EU:n välille; toteaa, että riippumatta siitä, mitkä ovat Ceutassa syntyneen tilanteen taustalla olevat tarkoitukset, tämä perusteeton välikohtaus ei sovi yhteen molempien osapuolten pitkäaikaisen yhteistyön ja luottamukseen perustuvan suhteen kanssa etenkään maahanmuuton alalla; katsoo, että suhteet on turvattava ja palautettava kriisiä edeltävälle tasolle hyvillä naapuruussuhteilla ja että niiden avulla olisi edistettävä molempia osapuolia hyödyttävää suhdetta panemalla täytäntöön uusi, äskettäin julkaistu Välimeren aluetta koskeva EU:n toimintasuunnitelma osana eteläisten naapurimaiden kanssa toteutettavaa uudistettua kumppanuutta, jossa Marokkoa kehotetaan vahvistamaan kumppanuuttaan EU:n kanssa eri aloilla;

| C. | ottaa huomioon, että 17. toukokuuta 2021 alkaen rajanylitykset Espanjan alueelle lisääntyivät ennennäkemättömällä tavalla, kun noin 9 000 ihmistä saapui, uimalla tai kävellen, Espanjan Ceutan autonomiselle erillisalueelle sen jälkeen, kun Marokon poliisi oli tilapäisesti helpottanut rajatarkastuksia ja avannut raja-aitansa eikä ryhtynyt toimiin laittoman maahantulon pysäyttämiseksi; ottaa huomioon, että Espanjan turvallisuusjoukkojen, asevoimien, kansalaisjärjestöjen ja Ceutan kansalaisten humanitaariset toimet estivät todellisen tragedian syntymisen; ottaa huomioon, että suurin osa laittomasti maahan tulleista oli Marokon kansalaisia; toteaa, että näin laajaa ihmisten liikkumista voidaan tuskin pitää spontaanina; ottaa huomioon, että ainakin 1 200 oli ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja mukana oli monia kokonaisia perheitä; ottaa huomioon, että osa lapsista oli ollut sitä ennen koulussa ja näin ollen heillä ei ollut henkilöpapereita ylityshetkellä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 17. toukokuuta 2021 alkaen rajanylitykset Espanjan alueelle lisääntyivät ennennäkemättömällä tavalla, kun noin 9 000 ihmistä saapui, uimalla tai kävellen, Espanjan Ceutan autonomiselle erillisalueelle sen jälkeen, kun Marokon poliisi oli tilapäisesti helpottanut rajatarkastuksia ja avannut raja-aitansa eikä ryhtynyt toimiin laittoman maahantulon pysäyttämiseksi; ottaa huomioon, että Espanjan turvallisuusjoukkojen, asevoimien, kansalaisjärjestöjen ja Ceutan kansalaisten humanitaariset toimet estivät todellisen tragedian syntymisen; ottaa huomioon, että suurin osa laittomasti maahan tulleista oli Marokon kansalaisia; toteaa, että näin laajaa ihmisten liikkumista voidaan tuskin pitää spontaanina; ottaa huomioon, että ainakin 1 200 oli ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja mukana oli monia kokonaisia perheitä; ottaa huomioon, että osa lapsista oli ollut sitä ennen koulussa ja näin ollen heillä ei ollut henkilöpapereita ylityshetkellä;

| D. | ottaa huomioon, että Marokon viranomaiset päättivät 1. kesäkuuta 2021 helpottaa kaikkien Euroopan unionissa laittomasti oleskelevien ilman huoltajaa olevien mutta tunnistettujen marokkolaisten lasten paluuta maahan; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan monet on jo palautettu perheenyhdistämisen ja jäljittämisen avulla; ottaa huomioon, että Espanjan viranomaiset perustivat Ceutaan vihjepuhelimen lasten ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten yhdistämiseksi perheidensä kanssa; ottaa kuitenkin huomioon, että monet lapset ovat edelleen Espanjan ylläpitämissä tiloissa, kuten Tarajalin varastossa sekä Pinierin ja Santa Amelian maahanmuuttajien vastaanottokeskuksissa, joissa Ceutan autonomisen erillisalueen viranomaiset pitävät heitä arvioidakseen heidän henkilöllisyyttään, olosuhteitaan, haavoittuvuuksiaan sekä vainon ja korjaamattoman vahingon vaaraa; ottaa huomioon, että perheet etsivät epätoivoisesti kadonneita lapsiaan; toteaa, että tämä voi lisätä lasten fyysiseen, henkiseen, moraaliseen, hengelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuvia riskejä YK:n lapsen oikeuksien julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Marokon viranomaiset päättivät 1. kesäkuuta 2021 helpottaa kaikkien Euroopan unionissa laittomasti oleskelevien ilman huoltajaa olevien mutta tunnistettujen marokkolaisten lasten paluuta maahan; ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan monet on jo palautettu perheenyhdistämisen ja jäljittämisen avulla; ottaa huomioon, että Espanjan viranomaiset perustivat Ceutaan vihjepuhelimen lasten ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten yhdistämiseksi perheidensä kanssa; ottaa kuitenkin huomioon, että monet lapset ovat edelleen Espanjan ylläpitämissä tiloissa, kuten Tarajalin varastossa sekä Pinierin ja Santa Amelian maahanmuuttajien vastaanottokeskuksissa, joissa Ceutan autonomisen erillisalueen viranomaiset pitävät heitä arvioidakseen heidän henkilöllisyyttään, olosuhteitaan, haavoittuvuuksiaan sekä vainon ja korjaamattoman vahingon vaaraa; ottaa huomioon, että perheet etsivät epätoivoisesti kadonneita lapsiaan; toteaa, että tämä voi lisätä lasten fyysiseen, henkiseen, moraaliseen, hengelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen kohdistuvia riskejä YK:n lapsen oikeuksien julistuksen mukaisesti;

| E. | ottaa huomioon, että useimmille lapsille uskoteltiin, että jalkapallotähdet pelaisivat ottelussa, johon oli ilmainen sisäänpääsy Ceutan kaupungissa, ja että he olivat koulun retkellä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että useimmille lapsille uskoteltiin, että jalkapallotähdet pelaisivat ottelussa, johon oli ilmainen sisäänpääsy Ceutan kaupungissa, ja että he olivat koulun retkellä;

| F. | katsoo, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja heidän fyysistä ja henkistä hyvinvointiaan koskevissa toimissa ja päätöksissä; katsoo, että nämä lapset on näin ollen tunnistettava kaikkien asianomaisten viranomaisten yhteistyöllä ja avulla, ja heitä on autettava asianmukaisen ja tehostetun yhteistyön avulla löytämään vanhempansa tai läheiset perheenjäsenensä ja heidät on palautettava turvallisesti perheisiinsä kansainvälisen oikeuden vaatimusten mukaisesti, koska he eivät ole tarkoituksellisesti lähteneet perheistään; ottaa huomioon, että komissio suositteli lapsen oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa, että jäsenvaltiot vahvistaisivat ilman huoltajaa olevien alaikäisten edunvalvontajärjestelmiään erityisesti osallistumalla eurooppalaisen edunvalvontaverkoston toimintaan; ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaan vastaanottavien maiden on taattava maahanmuuttajalapsille kaikki oikeudet, myös rajavalvonnan ja palauttamisen osalta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja heidän fyysistä ja henkistä hyvinvointiaan koskevissa toimissa ja päätöksissä; katsoo, että nämä lapset on näin ollen tunnistettava kaikkien asianomaisten viranomaisten yhteistyöllä ja avulla, ja heitä on autettava asianmukaisen ja tehostetun yhteistyön avulla löytämään vanhempansa tai läheiset perheenjäsenensä ja heidät on palautettava turvallisesti perheisiinsä kansainvälisen oikeuden vaatimusten mukaisesti, koska he eivät ole tarkoituksellisesti lähteneet perheistään; ottaa huomioon, että komissio suositteli lapsen oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa, että jäsenvaltiot vahvistaisivat ilman huoltajaa olevien alaikäisten edunvalvontajärjestelmiään erityisesti osallistumalla eurooppalaisen edunvalvontaverkoston toimintaan; ottaa huomioon, että YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaan vastaanottavien maiden on taattava maahanmuuttajalapsille kaikki oikeudet, myös rajavalvonnan ja palauttamisen osalta;

| G. | ottaa huomioon, että Marokko käynnisti kriisitilanteen poliittisen ja diplomaattisen kriisin vuoksi sen jälkeen, kun Polisario-rintaman johtaja Brahim Ghali otettiin espanjalaiseen sairaalaan humanitaarisista syistä covid-19-viruksen aiheuttaman terveydentilansa vuoksi; ottaa huomioon, että Polisario-rintaman johtaja saapui Algeriaan 2. kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Marokko käynnisti kriisitilanteen poliittisen ja diplomaattisen kriisin vuoksi sen jälkeen, kun Polisario-rintaman johtaja Brahim Ghali otettiin espanjalaiseen sairaalaan humanitaarisista syistä covid-19-viruksen aiheuttaman terveydentilansa vuoksi; ottaa huomioon, että Polisario-rintaman johtaja saapui Algeriaan 2. kesäkuuta 2021;

| H. | ottaa huomioon, että Marokon 31. toukokuuta 2021 antamissa virallisissa lausunnoissa korostettiin, että kahdenvälinen kriisi ei liity muuttoliikekysymykseen; ottaa huomioon, että Marokon ulkoministeri tunnusti aluksi, että tuhansien ihmisten, myös lasten, laajamittaisen maahantulon aiheuttaman kriisin syynä oli se, että Espanja toivotti Polisario-rintaman johtajan tervetulleeksi; ottaa huomioon, että toisessa myöhemmin annetussa virallisessa lausunnossa Marokon viranomaiset myönsivät, että todellinen syy oli Espanjan väitetty epämääräinen kanta Länsi-Saharaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Marokon 31. toukokuuta 2021 antamissa virallisissa lausunnoissa korostettiin, että kahdenvälinen kriisi ei liity muuttoliikekysymykseen; ottaa huomioon, että Marokon ulkoministeri tunnusti aluksi, että tuhansien ihmisten, myös lasten, laajamittaisen maahantulon aiheuttaman kriisin syynä oli se, että Espanja toivotti Polisario-rintaman johtajan tervetulleeksi; ottaa huomioon, että toisessa myöhemmin annetussa virallisessa lausunnossa Marokon viranomaiset myönsivät, että todellinen syy oli Espanjan väitetty epämääräinen kanta Länsi-Saharaan;

| I. | ottaa huomioon, että 24. ja 25. toukokuuta 2021 pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa EU-johtajat vahvistivat täyden tukensa Espanjalle ja korostivat, että Espanjan rajat ovat EU:n ulkorajoja; ottaa huomioon, että Ceutan tilanteesta keskusteltiin myös ulkoasiainneuvostossa 18. toukokuuta 2021, minkä jälkeen unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ilmaisi täyden solidaarisuutensa ja tukensa Espanjalle EU:n puolesta; katsoo, että kansainvälistä oikeutta sekä itsemääräämisoikeuden, alueellisen koskemattomuuden ja valtioiden rajojen loukkaamattomuuden periaatetta on kunnioitettava; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 24. ja 25. toukokuuta 2021 pidetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa EU-johtajat vahvistivat täyden tukensa Espanjalle ja korostivat, että Espanjan rajat ovat EU:n ulkorajoja; ottaa huomioon, että Ceutan tilanteesta keskusteltiin myös ulkoasiainneuvostossa 18. toukokuuta 2021, minkä jälkeen unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ilmaisi täyden solidaarisuutensa ja tukensa Espanjalle EU:n puolesta; katsoo, että kansainvälistä oikeutta sekä itsemääräämisoikeuden, alueellisen koskemattomuuden ja valtioiden rajojen loukkaamattomuuden periaatetta on kunnioitettava;

| J. | ottaa huomioon, että neuvosto antoi komissiolle neuvotteluvaltuudet takaisinottosopimuksen tekemiseksi Marokon kanssa vuonna 2000; toteaa, että tällaista sopimusta ei ole tähän mennessä viimeistelty eikä hyväksytty; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että neuvosto antoi komissiolle neuvotteluvaltuudet takaisinottosopimuksen tekemiseksi Marokon kanssa vuonna 2000; toteaa, että tällaista sopimusta ei ole tähän mennessä viimeistelty eikä hyväksytty;

| K. | katsoo, että Marokon viranomaisten olisi helpotettava Etelä-Espanjaan jääneiden lähes 13 000 kausityöntekijän paluuta lähiviikkoina; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Marokon viranomaisten olisi helpotettava Etelä-Espanjaan jääneiden lähes 13 000 kausityöntekijän paluuta lähiviikkoina;

| 1. | torjuu Marokon toiminnan, jossa se käyttää rajavalvontaa ja muuttoliikettä sekä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä EU:n jäsenvaltion poliittiseen painostamiseen; pitää erityisen valitettavana lasten, ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja perheiden osallistumista rajan laajamittaiseen ylittämiseen Marokosta Espanjan Ceutan kaupunkiin, mikä vaarantaa selvästi heidän henkensä ja turvallisuutensa; pitää valitettavana poliittisen ja diplomaattisen kriisin kärjistymistä, joka ei saisi heikentää strategisia, moniulotteisia ja etuoikeutettuja naapuruussuhteita Marokon kuningaskunnan ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä, eikä pitkäaikaista, luottamukseen perustuvaa yhteistyötä terrorismin, ihmiskaupan ja huumekaupan torjunnassa sekä muuttoliike- ja kauppapolitiikassa; katsoo, että läheisten kumppanien kahdenväliset erimielisyydet olisi ratkaistava diplomaattisella vuoropuhelulla; kehottaa rauhoittamaan viimeaikaisia jännitteitä ja palaamaan rakentavaan ja luotettavaan EU:n ja Marokon kumppanuuteen; toistaa tukevansa tämän keskinäiseen luottamukseen ja kunnioitukseen perustuvan suhteen edistämistä; kehottaa Marokkoa tässä mielessä noudattamaan pitkäaikaista sitoumustaan tehdä rajavalvontaa ja siirtolaisten liikkuvuutta koskevaa vahvistettua yhteistyötä yhteistyön ja vuoropuhelun hengessä; korostaa, että on tärkeää vahvistaa EU:n ja Marokon kumppanuutta, jossa olisi otettava huomioon molempien kumppanien tarpeet tasapuolisesti ja tasavertaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille Marokon viranomaisten 1. kesäkuuta 2021 toteuttamat toimet kaikkien luvattomasti Euroopan unionin alueella olevien tunnistettujen ilman huoltajaa olevien alaikäisten paluun helpottamiseksi; kehottaa Espanjaa ja Marokkoa tekemään tiivistä yhteistyötä, jotta mahdollistetaan lasten palauttaminen heidän perheilleen, mikä on toteutettava lapsen edun mukaisesti ja noudattaen kansallista ja kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n yleissopimusta lapsen oikeuksista, jonka Marokko on allekirjoittanut vuonna 1990 ja jonka se on ratifioinut kahdesti (kesäkuussa ja heinäkuussa 1993), sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja Marokon välisiä asiaa koskevia sopimuksia, erityisesti Espanjan kuningaskunnan ja Marokon kuningaskunnan välistä sopimusta yhteistyöstä ilman huoltajaa olevien alaikäisten laittoman maastamuuton ehkäisyn, heidän suojelunsa ja yhteisen palauttamisen alalla; muistuttaa, että olisi aina turvattava perheen yhtenäisyyden periaate ja oikeus perheen yhdistämiseen; korostaa, että vahva yhteistyö muuttoliikkeeseen liittyvissä haasteissa on EU:n ja Marokon yhteisten etujen mukaista; kehottaa Marokon kuningaskuntaa noudattamaan tosiasiallisesti sitoumuksiaan, koska se on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa lasten turvallinen paluu perheisiinsä ja samalla turvata heille heidän kansainvälisen oikeuden mukaiset oikeutensa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Ceuta on EU:n ulkoraja, jonka suojaaminen ja turvallisuus ovat koko Euroopan unionin asia; pitää myönteisenä, että Euroopan raja- ja merivartiovirasto on reagoinut nopeasti ja tarjoaa resursseja tukeakseen Espanjan hallitusta, jotta se voi vastata kriisin aiheuttamiin muuttoliikehaasteisiin; kehottaa komissiota myöntämään hätärahoitusta Ceutan tilanteen käsittelemiseksi, mukaan lukien ilman huoltajaa olevien lasten lisäsuojakapasiteetin rahoittaminen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee täyden solidaarisuutensa Ceutan kansalaisille ja on tyytyväinen Espanjan turvallisuuselinten ja armeijan samoin kuin kansalaisjärjestöjen ja Ceutan kansalaisten tehokkaaseen ja ammattimaiseen toimintaan autonomisella erillisalueella kriisiin vastaamiseksi ja lukuisten ihmishenkien pelastamiseksi; pitää myönteisenä, että Espanjan viranomaiset tarjoavat ilman huoltajaa oleville lapsille suojelua EU:n lainsäädännön ja YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että EU:n vakiintunut kanta Länsi-Saharaan perustuu kansainvälisen oikeuden täysimääräiseen noudattamiseen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti ja YK:n johdolla toteutettavaan poliittiseen prosessiin, jolla pyritään oikeudenmukaisen, kestävän, rauhanomaisen ja molemmille osapuolille hyväksyttävän neuvotteluratkaisun saavuttamiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palauttaa mieliin, että EU:n jäsenvaltioiden kansallisten rajojen loukkaamattomuus ja EU:n jäsenvaltioiden alueellisen koskemattomuuden täysimääräinen ja ehdoton kunnioittaminen on kansainvälisen oikeuden perusperiaate ja EU:n solidaarisuuden perusta; muistuttaa, että jäsenvaltioiden alueellisen itsemääräämisoikeuden heikentämistä ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja Marokon kuningaskuntaa tekemään yhteistyötä ja tekemään mahdollisimman pian virallisesti EU:n ja Marokon välisen takaisinottosopimuksen, jossa on tarvittavat oikeudelliset takeet; on vakuuttunut siitä, että EU:n tulevan yhteistyön Välimeren etelärannikon maiden kanssa olisi perustuttava pitkän aikavälin tavoitteeseen puuttua laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin vahvistamalla taloudellista kehitystä, investointeja ja uusien työpaikkojen luomista sekä edistämällä laadukasta koulutusta alueen kaikille lapsille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Marokon hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 292.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0066.

(3)  EYVL L 70, 18.3.2000, s. 2.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Sri Lankan tilanne ja erityisesti terrorismintorjuntalain nojalla tehdyt pidätykset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Sri Lankan tilanteesta ja erityisesti terrorismintorjuntalain nojalla tehdyistä pidätyksistä (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Sri Lankasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Sri Lankasta,

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun raportin sovinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien edistämisestä Sri Lankassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2021 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun raportin sovinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien edistämisestä Sri Lankassa,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman sovinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien edistämisestä Sri Lankassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman sovinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien edistämisestä Sri Lankassa,

| — | ottaa huomioon Sri Lankan terrorismintorjuntalain mukaisesti 12. maaliskuuta 2021 julkaistun vuoden 2021 asetuksen N:o 01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sri Lankan terrorismintorjuntalain mukaisesti 12. maaliskuuta 2021 julkaistun vuoden 2021 asetuksen N:o 01,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2018 annetun YK:n erityisraportoijan raportin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismin torjunnan yhteydessä (”Visit to Sri Lanka”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2018 annetun YK:n erityisraportoijan raportin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismin torjunnan yhteydessä (”Visit to Sri Lanka”),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bacheletin 24. helmikuuta 2021 antaman lausunnon Sri Lankasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bacheletin 24. helmikuuta 2021 antaman lausunnon Sri Lankasta,

| — | ottaa huomioon Sri Lankan presidentinvaaleihin 16. marraskuuta 2019 lähetetyn Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan tammikuussa 2020 julkaistun loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sri Lankan presidentinvaaleihin 16. marraskuuta 2019 lähetetyn Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan tammikuussa 2020 julkaistun loppuraportin,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP+), jonka erityisen kannustusohjelman edunsaaja Sri Lanka on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP+), jonka erityisen kannustusohjelman edunsaaja Sri Lanka on,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Sri Lankaa on koetellut vuosikymmeniä kestänyt sisällissota, joka päättyi vuonna 2009 ja jonka aikana molemmat osapuolet syyllistyivät vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Sri Lankaa on koetellut vuosikymmeniä kestänyt sisällissota, joka päättyi vuonna 2009 ja jonka aikana molemmat osapuolet syyllistyivät vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin;

| B. | ottaa huomioon, että Sri Lankan ihmisoikeustilanne on heikentynyt tasaisesti ja että uusi hallitus on nopeasti taantunut aiempien hallintojen aikana saavutetusta vähäisestä edistyksestä; ottaa huomioon, että maan kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintamahdollisuudet ovat nopeasti kutistumassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Sri Lankan ihmisoikeustilanne on heikentynyt tasaisesti ja että uusi hallitus on nopeasti taantunut aiempien hallintojen aikana saavutetusta vähäisestä edistyksestä; ottaa huomioon, että maan kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintamahdollisuudet ovat nopeasti kutistumassa;

| C. | ottaa huomioon, että kiistanalainen terrorismintorjuntalaki (PTA) on ollut Sri Lankassa voimassa vuodesta 1979 lähtien ja että siinä annetaan poliisille laajat valtuudet etsiä, ottaa kiinni ja pidättää siviiliepäiltyjä; ottaa huomioon, että terrorismintorjuntalailla säädetyt laajat valtuudet ovat johtaneet johdonmukaisiin ja perusteltuihin väitteisiin kidutuksesta ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä, pakottamisesta tunnustuksiin ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin järjestelmälliseen kieltämiseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kiistanalainen terrorismintorjuntalaki (PTA) on ollut Sri Lankassa voimassa vuodesta 1979 lähtien ja että siinä annetaan poliisille laajat valtuudet etsiä, ottaa kiinni ja pidättää siviiliepäiltyjä; ottaa huomioon, että terrorismintorjuntalailla säädetyt laajat valtuudet ovat johtaneet johdonmukaisiin ja perusteltuihin väitteisiin kidutuksesta ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä, pakottamisesta tunnustuksiin ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin järjestelmälliseen kieltämiseen;

| D. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu toisti viimeisimmässä Sri Lankaa koskevassa raportissaan vaatimuksen terrorismintorjuntalain käytön keskeyttämisestä uusissa pidätyksissä siihen saakka, kunnes se korvataan kansainvälisiä parhaita käytäntöjä noudattavalla lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu toisti viimeisimmässä Sri Lankaa koskevassa raportissaan vaatimuksen terrorismintorjuntalain käytön keskeyttämisestä uusissa pidätyksissä siihen saakka, kunnes se korvataan kansainvälisiä parhaita käytäntöjä noudattavalla lainsäädännöllä;

| E. | ottaa huomioon, että Sri Lankan hallitus antoi 9. maaliskuuta 2021 asetuksen N:o 01, jolla terrorismintorjuntalakia laajennettiin ja jolla muun muassa sallittiin vangitseminen kahdeksi vuodeksi ilman oikeudenkäyntiä ”uskonnollisen, rodullisen tai yhteisöllisen epäsovun” aiheuttamisen vuoksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Sri Lankan hallitus antoi 9. maaliskuuta 2021 asetuksen N:o 01, jolla terrorismintorjuntalakia laajennettiin ja jolla muun muassa sallittiin vangitseminen kahdeksi vuodeksi ilman oikeudenkäyntiä ”uskonnollisen, rodullisen tai yhteisöllisen epäsovun” aiheuttamisen vuoksi;

| F. | ottaa huomioon, että terrorismintorjuntalakia on käytetty järjestelmällisesti mielivaltaisiin pidätyksiin ja muslimien ja vähemmistöryhmien, kuten 26-vuotiaan muslimiopettajan ja runoilijan Ahnaf Jazeemin sekä tunnetun vähemmistöjen oikeuksia ja oikeusvaltiota puolustavan juristin Hejaaz Hizbullahin, vangitsemiseen Sri Lankassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että terrorismintorjuntalakia on käytetty järjestelmällisesti mielivaltaisiin pidätyksiin ja muslimien ja vähemmistöryhmien, kuten 26-vuotiaan muslimiopettajan ja runoilijan Ahnaf Jazeemin sekä tunnetun vähemmistöjen oikeuksia ja oikeusvaltiota puolustavan juristin Hejaaz Hizbullahin, vangitsemiseen Sri Lankassa;

| G. | ottaa huomioon, että Sri Lanka sai 19. toukokuuta 2017 uudelleen mahdollisuuden saada GSP+-järjestelmän mukaisia avokätisiä tullietuuksia sillä edellytyksellä, että se korvaa terrorismintorjuntalain ja panee tosiasiallisesti täytäntöön 27 kansainvälistä yleissopimusta, ihmisoikeussopimukset mukaan luettuina; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti ilmaissut huolensa terrorismintorjuntalaista ja pannut merkille, ettei Sri Lanka ole kumonnut säädöstä, vaikka se on sitoutunut tekemään niin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Sri Lanka sai 19. toukokuuta 2017 uudelleen mahdollisuuden saada GSP+-järjestelmän mukaisia avokätisiä tullietuuksia sillä edellytyksellä, että se korvaa terrorismintorjuntalain ja panee tosiasiallisesti täytäntöön 27 kansainvälistä yleissopimusta, ihmisoikeussopimukset mukaan luettuina; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti ilmaissut huolensa terrorismintorjuntalaista ja pannut merkille, ettei Sri Lanka ole kumonnut säädöstä, vaikka se on sitoutunut tekemään niin;

| H. | ottaa huomioon, että Sri Lankan parlamentti hyväksyi 20. lokakuuta 2020 perustuslain 20. muutoksen, jolla vahvistetaan presidentin valtaa toimeenpanovallan käyttäjänä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Sri Lankan parlamentti hyväksyi 20. lokakuuta 2020 perustuslain 20. muutoksen, jolla vahvistetaan presidentin valtaa toimeenpanovallan käyttäjänä;

| I. | ottaa huomioon, että lähes 12 vuotta sodan päättymisen jälkeen kansalliset vastuuvelvollisuutta ja sovintoa koskevat aloitteet eivät ole tuottaneet tuloksia, mikä on syventänyt rankaisemattomuutta ja pahentanut uhrien epäluottamusta järjestelmää kohtaan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että lähes 12 vuotta sodan päättymisen jälkeen kansalliset vastuuvelvollisuutta ja sovintoa koskevat aloitteet eivät ole tuottaneet tuloksia, mikä on syventänyt rankaisemattomuutta ja pahentanut uhrien epäluottamusta järjestelmää kohtaan;

| J. | ottaa huomioon, että Sri Lankan siviilihallinnon tehtävien nopeasta militarisoitumisesta on selviä merkkejä; ottaa huomioon, että vuodesta 2020 lähtien keskeisiin hallinnollisiin virkoihin on nimitetty vähintään 28 palveluksessa olevaa tai entistä sotilasta ja tiedustelualan ammattilaista; ottaa huomioon, että näihin nimityksiin kuuluu vähintään kaksi korkea-arvoista sotilasvirkamiestä, jotka on mainittu YK:n raporteissa sellaisten tapausten yhteydessä, jotka koskevat väitettyjä sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan konfliktin viimeisinä vuosina; ottaa huomioon, että monet poliisin tutkintavankeudessa olevat epäillyt ja Sri Lankan vankiloissa olevat vangit ovat saaneet surmansa; ottaa huomioon, että viimeisimpiin tapauksiin kuuluvat poliisin tutkintavankeudessa toukokuussa 2021 ilmenneet kuolemantapaukset; ottaa huomioon, että Maharan vankilassa kuoli 11 vankia ja 117 loukkaantui, kun vartijat avasivat tulen saadakseen hallintaansa covid-19-olosuhteiden aiheuttaman mellakan marraskuussa 2020; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Sri Lankan siviilihallinnon tehtävien nopeasta militarisoitumisesta on selviä merkkejä; ottaa huomioon, että vuodesta 2020 lähtien keskeisiin hallinnollisiin virkoihin on nimitetty vähintään 28 palveluksessa olevaa tai entistä sotilasta ja tiedustelualan ammattilaista; ottaa huomioon, että näihin nimityksiin kuuluu vähintään kaksi korkea-arvoista sotilasvirkamiestä, jotka on mainittu YK:n raporteissa sellaisten tapausten yhteydessä, jotka koskevat väitettyjä sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan konfliktin viimeisinä vuosina; ottaa huomioon, että monet poliisin tutkintavankeudessa olevat epäillyt ja Sri Lankan vankiloissa olevat vangit ovat saaneet surmansa; ottaa huomioon, että viimeisimpiin tapauksiin kuuluvat poliisin tutkintavankeudessa toukokuussa 2021 ilmenneet kuolemantapaukset; ottaa huomioon, että Maharan vankilassa kuoli 11 vankia ja 117 loukkaantui, kun vartijat avasivat tulen saadakseen hallintaansa covid-19-olosuhteiden aiheuttaman mellakan marraskuussa 2020;

| K. | ottaa huomioon, että Sri Lankan viranomaiset langettivat vuonna 2019 kuolemantuomioita huumausainerikoksista, vaikka kuolemanrangaistuksen toimeenpano maassa on ollut kielletty vuodesta 1976 lähtien; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Sri Lankan viranomaiset langettivat vuonna 2019 kuolemantuomioita huumausainerikoksista, vaikka kuolemanrangaistuksen toimeenpano maassa on ollut kielletty vuodesta 1976 lähtien;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa Sri Lankan huolestuttavasta kulkeutumisesta kohti vakavien ihmisoikeusrikkomusten toistumista, kuten maata koskevassa tuoreimmassa YK:n raportissa kuvataan; toteaa, että raportissa luetellaan varhaisia varoitusmerkkejä, kuten hallituksen siviilitoimintojen kiihtyvä militarisoituminen, tärkeiden perustuslaillisten suojakeinojen peruuttaminen, vastuuvelvollisuuden poliittinen estäminen, syrjivä kielenkäyttö, kansalaisyhteiskunnan uhkailu ja terrorismintorjuntalakien käyttö; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa vastustavansa painokkaasti nykyisen terrorismintorjuntalain jatkuvaa soveltamista; kehottaa Sri Lankan viranomaisia täyttämään lupauksensa säädöksen tarkistamisesta ja kumoamisesta ja sen korvaamisesta sellaisella terrorismin vastaisella lainsäädännöllä, jossa noudatetaan kansainvälisiä parhaita käytäntöjä; kehottaa lisäksi keskeyttämään välittömästi radikalismista luopumista koskevien asetusten soveltamisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että vuoden 2021 asetuksessa N:o 01 ei anneta prosessuaalisia takeita vapautensa menettäneille henkilöille, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 9 artiklassa määrätään, ja että asetuksella rikotaan Sri Lankan omia perustuslaillisia takeita, jotka vahvistetaan Sri Lankan perustuslain 13 artiklassa; muistuttaa, että aiemmin vakavat ihmisoikeusloukkaukset, kuten kidutus ja muunlaiset pahoinpitelyt, seksuaalinen ja sukupuolistettu väkivalta mukaan lukien, rehottivat radikalismista luopumista, kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista edistävissä keskuksissa, joita säännellään vastaavalla lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee vakavan huolensa terrorismintorjuntalakien nojalla ilman oikeudenmukaista menettelyä ja oikeussuojan saatavuutta suoritetuista pidätyksistä, joiden kohteina on ollut kansalaisyhteiskunnan aktivisteja, asianajajia, kirjailijoita ja runoilijoita, kuten Hejaaz Hizbullah ja Ahnaf Jazeem; panee huolestuneena merkille rikostutkintaosaston entisen johtajan Shani Abeysekaran pidätyksen; kehottaa Sri Lankan hallitusta suomaan pidätetyille välittömästi oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin pätevien syytteiden perusteella ja, jos syytteitä ei ole, vapauttamaan heidät ehdoitta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että Sri Lankan uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin ja yhteisöihin, kuten muslimeihin, hinduihin, tamileihin ja kristittyihin, kohdistetaan jatkuvasti syrjintää ja väkivaltaa; kehottaa Sri Lankan hallitusta tuomitsemaan yksiselitteisesti maan uskonnollisiin ja etnisiin ryhmiin kohdistuvan vihapuheen, väkivaltaan yllyttämisen ja syrjinnän sekä saattamaan vastuuseen ne, jotka edistävät tällaisia jakolinjoja, myös hallituksessa ja armeijassa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille perustuslain 20. muutoksen hyväksymisen ja ilmaisee syvän huolensa sitä seuranneesta oikeuslaitoksen riippumattomuuden rapautumisesta, parlamentaarisen valvonnan vähenemisestä ja liiallisesta vallan keskittymisestä presidentille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee huolestuneena merkille Sri Lankan hallituksen äskeisen ehdotuksen uuden disinformaatiota koskevan lain säätämisestä, vaikka kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat ilmaisseet huolensa siitä, miten kyseinen laki voisi uhata sananvapautta; kehottaa verkkoalustoja toteuttamaan ennakoivia toimia, joilla hillitään vihapuheen ja disinformaation leviämistä verkossa sinhalin ja tamilin kielillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää huolestuttavana sitä, että, että Sri Lankan rikoslakia ja etenkin sen kohtia 365, 365A ja 399 on tulkittu siten, että seksuaaliselta suuntautumiseltaan ja sukupuoli-identiteetiltään erilaisia ihmisiä kriminalisoidaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota arvioimaan kiireellisesti rahoitustaan YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön ja Interpolin hankkeelle ”Support to Sri Lanka on Counter-Terrorism”, koska terrorismin torjuntaa käytetään Sri Lankassa tietyissä tapauksissa tekosyynä etnisten tai uskonnollisten ryhmien ja kansalaisyhteiskunnan sekä ihmisoikeuksien puolustajien vainoamiselle; kehottaa EU:n Sri Lankan edustustoa ja jäsenvaltioiden edustustoja lisäämään tukeaan kansalaisyhteiskunnalle, erityisesti ihmisoikeuksien puolustajille, ympäristön puolustajille ja toimittajille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää ensisijaisen tärkeänä varmistaa, että kansalliselle sovintoprosessille annetaan riittävästi huomiota ja että se johtaa konkreettisiin tuloksiin, mukaan luettuna vastuun ottaminen pakotetuista katoamisista ja menneistä rikoksista; pitää valitettavana Sri Lankan perääntymistä sitoumuksista, jotka se antoi YK:n ihmisoikeusneuvostolle tukiessaan 14. lokakuuta 2015 annettua päätöslauselmaa sovinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien edistämisestä Sri Lankassa, ja kannustaa sitä ottamaan uudelleen yhteyttä ihmisoikeusneuvostoon, mikä on ratkaisevan tärkeää suhteiden palauttamiseksi kansainväliseen yhteisöön ja kansallisen sovintoprosessin luomiseksi singaleesien, tamilien, muslimien, hindujen ja kristittyjen erilaisten yhteisöjen välille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Sri Lankan hallitusta poistamaan kaikki esteet vakavista ihmisoikeusrikkomuksista syytettyjä turvallisuusjoukkojen jäseniä koskevilta tutkimuksilta ja mahdollisten syytteiden nostamiselta; vaatii tutkimaan syytöksiä vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja sotarikoksista, joihin kaikkien osapuolten korkea-arvoiset edustajat syyllistyivät sisällissodan aikana; pyytää Sri Lankan hallitusta lopettamaan vakaviin väärinkäytöksiin osalliseksi vedettyjen nykyisten ja entisten sotilaskomentajien nimittämisen korkeisiin asemiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa tekemään perinpohjaisen, puolueettoman ja täysimääräisen tutkimuksen vuoden 2019 pääsiäisenä tehdyistä pommi-iskuista kansainvälisten oikeusnormien mukaisesti; kehottaa lisäksi tuomitsemaan viipymättä henkilöt, joita vastaan on todisteita syyllisyydestä, ja vapauttamaan henkilöt, joita vastaan ei ole riittävästi todisteita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että GSP+-järjestelmä tarjoaa kannustimena maan vientiteollisuudelle paremman pääsyn EU:n markkinoille, jos näiden yleissopimusten täysimittaisessa täytäntöönpanossa edistytään pitemmälle; muistuttaa, että yksi Sri Lankan keskeisistä sitoumuksista oli yhdenmukaistaa terrorismin torjuntaa koskeva lainsäädäntönsä täysin kansainvälisten ihmisoikeussopimusten kanssa, jotta voidaan varmistaa suotuisat kauppasuhteet GSP+-järjestelmän puitteissa; palauttaa mieliin GSP-asetuksessa (1) säädetyt seuraukset, jos tarvittavia ihmisoikeusuudistuksia ei edelleenkään hyväksytä ja panna täytäntöön, sääntöjenvastaista lainsäädäntöä ei kumota ja jos rikkomusten lisääntyessä vallitsevaa kehityskulkua ei käännetä päinvastaiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että Sri Lankalle tarjottu GSP+-järjestelmä on vaikuttanut merkittävästi maan talouteen, sillä vienti EU:hun on noussut 2,3 miljardiin euroon ja tehnyt EU:sta Sri Lankan toiseksi suurimman vientimarkkinan; korostaa, että Sri Lankan GSP+-asemaa seurataan jatkuvasti, ja korostaa, että GSP+-kauppaetuuksien jatkaminen ei ole automaattista; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ottamaan asianmukaisesti huomioon tämänhetkiset tapahtumat arvioidessaan Sri Lankan kelpoisuutta GSP+-asemaan; kehottaa lisäksi komissiota ja EUH:ta käyttämään GSP+-järjestelmää keinona edistää Sri Lankan ihmisoikeusvelvoitteiden noudattamista ja vaatimaan terrorismintorjuntalain kumoamista tai korvaamista, arvioimaan huolellisesti, onko olemassa riittävästi syitä aloittaa viimeisenä keinona menettely Sri Lankan GSP+-aseman ja siitä saatavien etujen peruuttamiseksi väliaikaisesti, ja raportoimaan asiasta parlamentille mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee huolestuneena merkille covid-19-pandemian vaikutukset maan työehtotilanteen heikkenemiseen; kehottaa Sri Lankaa tekemään täysimääräistä yhteistyötä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kanssa tehdastyöntekijöiden oikeuksien vahvistamiseksi, mukaan lukien vaatetusalan työntekijöiden terveys- ja turvallisuusolot erityisillä kauppa-alueilla; kehottaa Sri Lankan hallitusta panemaan lapsityön poistamista koskevan kansallisen toimintapolitiikan tehokkaasti täytäntöön ja vahvistamaan sitä; kehottaa Sri Lankan viranomaisia mukauttamaan Sri Lankan investointilautakunnan työnormeja ja työsuhteita käsittelevää ohjeistusta, jotta se vastaisi kansainvälisiä normeja, erityisesti ILO:n yleissopimuksia nro 87 ja 98; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että Euroopan unioni vastustaa voimakkaasti kuolemanrangaistusta kaikissa tapauksissa ja poikkeuksetta; pitää myönteisenä sitä, että Sri Lanka on jatkanut kuolemanrangaistuksen toimeenpanokieltoa; vaatii hallitusta lopettamaan kuolemanrangaistuksen käytön maassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä EU:n aiempaa tukea sovintoon pyrkimiselle ja painottaa, että EU on valmis tukemaan Sri Lankaa tällä alalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ilmaisee huolensa Kiinan kasvavasta roolista ja vaikutusvallasta Sri Lankassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Sri Lankan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokitteleminen epätoivotuiksi järjestöiksi Venäjällä ja Andrei Pivovarovin pidättäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokittelemisesta epätoivotuiksi järjestöiksi Venäjällä ja Andrei Pivovarovin pidättämisestä (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä, muun muassa 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Venäjästä – Aleksei Navalnyin tapaus, sotilasjoukkojen keskittäminen Ukrainan rajalle ja Venäjän iskut Tšekin tasavallassa (1) sekä 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman Krimin tataareista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä, muun muassa 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Venäjästä – Aleksei Navalnyin tapaus, sotilasjoukkojen keskittäminen Ukrainan rajalle ja Venäjän iskut Tšekin tasavallassa (1) sekä 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman Krimin tataareista (2),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat, erityisesti ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan, joka koskee oikeutta sananvapauteen, ja 11 artiklan, joka koskee oikeutta kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat, erityisesti ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan, joka koskee oikeutta sananvapauteen, ja 11 artiklan, joka koskee oikeutta kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Venäjän federaation perustuslain sekä kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet, joihin Venäjä on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) jäsenenä sitoutunut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venäjän federaation perustuslain sekä kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet, joihin Venäjä on Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) jäsenenä sitoutunut,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Venetsian komission 13. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon nro 814/2015 tiettyjen säädösten muuttamisesta annetusta Venäjän federaation laista nro 129-FZ (federaation laki ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen epätoivotusta toiminnasta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Venetsian komission 13. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon nro 814/2015 tiettyjen säädösten muuttamisesta annetusta Venäjän federaation laista nro 129-FZ (federaation laki ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen epätoivotusta toiminnasta),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. toukokuuta 2021 EU:n puolesta antaman julkilausuman 8 EU-kansalaiselle asetetuista pakotteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1. toukokuuta 2021 EU:n puolesta antaman julkilausuman 8 EU-kansalaiselle asetetuista pakotteista,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta 15. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman ”epäystävällisten valtioiden” luettelon julkaisemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta 15. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman ”epäystävällisten valtioiden” luettelon julkaisemisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 27. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokittelemisesta ”epätoivotuiksi järjestöiksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 27. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman saksalaisten kansalaisjärjestöjen luokittelemisesta ”epätoivotuiksi järjestöiksi”,

| — | ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 1. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Andrei Pivovarovin pidättämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 1. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Andrei Pivovarovin pidättämisestä,

| — | ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 4. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman ”äärijärjestöistä” annetusta laista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 4. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman ”äärijärjestöistä” annetusta laista,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa toimivan valtuuskunnan puheenjohtajan 3. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon hajotetun Avoin Venäjä -kansalaisjärjestön johtajan Andrei Pivovarovin pidättämisestä EU:hun sijoittautuneelle lentoyhtiölle kuuluvassa matkustajakoneessa, joka oli juuri valmistautumassa lähtöön Pietarin lentoasemalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa toimivan valtuuskunnan puheenjohtajan 3. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon hajotetun Avoin Venäjä -kansalaisjärjestön johtajan Andrei Pivovarovin pidättämisestä EU:hun sijoittautuneelle lentoyhtiölle kuuluvassa matkustajakoneessa, joka oli juuri valmistautumassa lähtöön Pietarin lentoasemalla,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että mielipiteen-, sanan- ja yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisvapauden harjoittaminen on perusoikeus, joka on kirjattu Venäjän federaation perustuslakiin sekä lukuisiin kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen, joihin kaikkiin Venäjä on sitoutunut; toteaa, että kansainvälisen oikeuden ensisijaisuus on Venäjälle velvoite, jota viimeaikaiset perustuslakimuutokset eivät voi muuttaa ja joista ei niiden avulla voida poiketa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mielipiteen-, sanan- ja yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisvapauden harjoittaminen on perusoikeus, joka on kirjattu Venäjän federaation perustuslakiin sekä lukuisiin kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen, joihin kaikkiin Venäjä on sitoutunut; toteaa, että kansainvälisen oikeuden ensisijaisuus on Venäjälle velvoite, jota viimeaikaiset perustuslakimuutokset eivät voi muuttaa ja joista ei niiden avulla voida poiketa;

| B. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on äskettäin hyväksynyt sortavia lakeja, joilla on laajennettu merkittävästi ”ulkomaisiksi agenteiksi” luokiteltavien henkilöiden ja ryhmien määritelmää ja lisätty näille asetettuja rajoituksia ja vaatimuksia sekä määrätty seuraamuksia niiden rikkomisesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on äskettäin hyväksynyt sortavia lakeja, joilla on laajennettu merkittävästi ”ulkomaisiksi agenteiksi” luokiteltavien henkilöiden ja ryhmien määritelmää ja lisätty näille asetettuja rajoituksia ja vaatimuksia sekä määrätty seuraamuksia niiden rikkomisesta;

| C. | ottaa huomioon, että valtiosta riippumattomilla järjestöillä eli kansalaisjärjestöillä on ratkaiseva rooli nykyaikaisissa demokraattisissa yhteiskunnissa, sillä ne antavat kansalaisille mahdollisuuden toimia yhdessä edistääkseen erilaisia oikeutettuja tavoitteita, ja että ne ovat välttämätön kansalaisten osallistumisen muoto, jolla täydennetään, valmistellaan ja seurataan virallista poliittista päätöksentekoa; katsoo, että kansalaisjärjestöillä on siksi tärkeä poliittinen rooli, ja toteaa, että niiden on noudatettava lakia mutta säilytettävä silti riippumattomuutensa kaikesta viranomaisten tarpeettomasta asioihin puuttumisesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että valtiosta riippumattomilla järjestöillä eli kansalaisjärjestöillä on ratkaiseva rooli nykyaikaisissa demokraattisissa yhteiskunnissa, sillä ne antavat kansalaisille mahdollisuuden toimia yhdessä edistääkseen erilaisia oikeutettuja tavoitteita, ja että ne ovat välttämätön kansalaisten osallistumisen muoto, jolla täydennetään, valmistellaan ja seurataan virallista poliittista päätöksentekoa; katsoo, että kansalaisjärjestöillä on siksi tärkeä poliittinen rooli, ja toteaa, että niiden on noudatettava lakia mutta säilytettävä silti riippumattomuutensa kaikesta viranomaisten tarpeettomasta asioihin puuttumisesta;

| D. | ottaa huomioon, että ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen epätoivottua toimintaa koskevassa federaation laissa mahdollistetaan ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen toiminta Venäjän federaation alueella luokittelu epätoivotuksi; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaisten epätoivotuiksi julistamien järjestöjen yhdistymisvapautta rajoitetaan kieltämällä niiden toiminta ja ottamalla käyttöön tähän toimintaan liittyviä hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset ovat käyttäneet lakia keinona helpottaa Venäjällä toimivien riippumattomien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukahduttamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen epätoivottua toimintaa koskevassa federaation laissa mahdollistetaan ulkomaisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen toiminta Venäjän federaation alueella luokittelu epätoivotuksi; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaisten epätoivotuiksi julistamien järjestöjen yhdistymisvapautta rajoitetaan kieltämällä niiden toiminta ja ottamalla käyttöön tähän toimintaan liittyviä hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset ovat käyttäneet lakia keinona helpottaa Venäjällä toimivien riippumattomien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukahduttamista;

| E. | ottaa huomioon, että antamalla nämä lait Venäjän federaatio on antanut viranomaisille lähes täyden määräysvallan riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin ja valtuuttanut Venäjän federaation tiedotusvälineitä valvovan viraston (Roskomnadzor) estämään pääsyn verkkoresursseihin; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset ovat kieltäneet joukkokokoukset julkisilla paikoilla, rajoittaneet oikeutta järjestää yhden hengen mielenosoituksia ja asettaneet näistä mielenosoituksista uutisoiville toimittajille lisärajoituksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että antamalla nämä lait Venäjän federaatio on antanut viranomaisille lähes täyden määräysvallan riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin ja valtuuttanut Venäjän federaation tiedotusvälineitä valvovan viraston (Roskomnadzor) estämään pääsyn verkkoresursseihin; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset ovat kieltäneet joukkokokoukset julkisilla paikoilla, rajoittaneet oikeutta järjestää yhden hengen mielenosoituksia ja asettaneet näistä mielenosoituksista uutisoiville toimittajille lisärajoituksia;

| F. | ottaa huomioon, että Venäjän televiestinnän valvontavirasto Roskomnadzor laati 12. tammikuuta 2021 ensimmäiset kahdeksan hallinnollista seuraamusmääräystä – kaikki Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaatiota vastaan – ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain rikkomisesta; ottaa huomioon, että lainsäädäntöä on laajennettu siten, että se kattaa myös yksittäiset toimittajat; ottaa huomioon, että Roskomnadzor on tähän mennessä esittänyt Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaatiolle 520 seuraamusmääräystä merkintärajoitusten rikkomisesta, joiden odotetaan johtavan 2,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sakkoihin, kun venäläiset tuomioistuimet ovat antaneet ratkaisunsa niistä kaikista; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset alkoivat toukokuussa 2021 takavarikoida Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaation Moskovan toimiston omaisuutta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Venäjän televiestinnän valvontavirasto Roskomnadzor laati 12. tammikuuta 2021 ensimmäiset kahdeksan hallinnollista seuraamusmääräystä – kaikki Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaatiota vastaan – ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain rikkomisesta; ottaa huomioon, että lainsäädäntöä on laajennettu siten, että se kattaa myös yksittäiset toimittajat; ottaa huomioon, että Roskomnadzor on tähän mennessä esittänyt Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaatiolle 520 seuraamusmääräystä merkintärajoitusten rikkomisesta, joiden odotetaan johtavan 2,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sakkoihin, kun venäläiset tuomioistuimet ovat antaneet ratkaisunsa niistä kaikista; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset alkoivat toukokuussa 2021 takavarikoida Radio Free Europe / Radio Liberty -organisaation Moskovan toimiston omaisuutta;

| G. | ottaa huomioon, että Venäjän valtioduuman ja liittoneuvoston toukokuussa 2021 hyväksymässä viimeisimmässä lakialoitteessa rajoitettiin jyrkästi oikeuksia ja vapauksia Venäjällä asettamalla ankarat rajoitukset niille, jotka arvostelevat hallitusta, ja kieltämällä heitä osallistumasta julkiseen elämään sekä asettumasta ehdolle vaaleissa millään tasolla, mukaan lukien vuoden 2021 parlamenttivaalit, jos he ovat perustaneet järjestön, joka on mainitulla lakiehdotuksella nimetty tästä lähtien ”äärijärjestöksi” tai ”terroristijärjestöksi”, johtaneet tällaista järjestöä, työskennelleet tällaisessa järjestössä tai muulla tavoin osallistuneet tällaisen järjestön toimintaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Venäjän valtioduuman ja liittoneuvoston toukokuussa 2021 hyväksymässä viimeisimmässä lakialoitteessa rajoitettiin jyrkästi oikeuksia ja vapauksia Venäjällä asettamalla ankarat rajoitukset niille, jotka arvostelevat hallitusta, ja kieltämällä heitä osallistumasta julkiseen elämään sekä asettumasta ehdolle vaaleissa millään tasolla, mukaan lukien vuoden 2021 parlamenttivaalit, jos he ovat perustaneet järjestön, joka on mainitulla lakiehdotuksella nimetty tästä lähtien ”äärijärjestöksi” tai ”terroristijärjestöksi”, johtaneet tällaista järjestöä, työskennelleet tällaisessa järjestössä tai muulla tavoin osallistuneet tällaisen järjestön toimintaan;

| H. | ottaa huomioon, että lakiesityksen mukaan lakia myös sovelletaan taannehtivasti ja se kohdistuu Aleksei Navalnyin korruptionvastaiseen säätiöön, joka on jo julistettu ”ulkomaiseksi agentiksi” ja jota ollaan nyt nimeämässä ”äärijärjestöksi”; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että lakiesityksen mukaan lakia myös sovelletaan taannehtivasti ja se kohdistuu Aleksei Navalnyin korruptionvastaiseen säätiöön, joka on jo julistettu ”ulkomaiseksi agentiksi” ja jota ollaan nyt nimeämässä ”äärijärjestöksi”;

| I. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on myös laajentanut ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain soveltamisalaa ottamalla käyttöön kiellon, joka koskee osallistumista niiden toimintaan ulkomailla, ja nimeämällä ”epätoivotuiksi” järjestöt, joiden uskotaan toimivan jo kiellettyjen järjestöjen kanssa toteutettavien rahoitustoimien välittäjinä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on myös laajentanut ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain soveltamisalaa ottamalla käyttöön kiellon, joka koskee osallistumista niiden toimintaan ulkomailla, ja nimeämällä ”epätoivotuiksi” järjestöt, joiden uskotaan toimivan jo kiellettyjen järjestöjen kanssa toteutettavien rahoitustoimien välittäjinä;

| J. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on nimennyt lukuisia kansainvälisiä ja ulkomaisia kansalaisjärjestöjä, muun muassa yhdysvaltalaiset järjestöt International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy ja Atlantic Council sekä EU:n rahoittaman European Endowment for Democracy -järjestön, Euroopan neuvoston valtiotieteiden laitosten yhdistyksen, Ukrainan maailmankongressin sekä Radio Free Europen / Radio Libertyn pyörittämiä radio-asemia, ”epätoivotuiksi” ja tehnyt samoin myösVenäjän valtakunnansyyttäjän 26. toukokuuta 2021 tekemällä päätöksellä, jossa luokitellaan ”epätoivotuiksi” kolme saksalaista kansalaisjärjestöä, jotka ovat Forum russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH ja Deutsch-Russischer Austausch e.V.; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on nimennyt lukuisia kansainvälisiä ja ulkomaisia kansalaisjärjestöjä, muun muassa yhdysvaltalaiset järjestöt International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy ja Atlantic Council sekä EU:n rahoittaman European Endowment for Democracy -järjestön, Euroopan neuvoston valtiotieteiden laitosten yhdistyksen, Ukrainan maailmankongressin sekä Radio Free Europen / Radio Libertyn pyörittämiä radio-asemia, ”epätoivotuiksi” ja tehnyt samoin myösVenäjän valtakunnansyyttäjän 26. toukokuuta 2021 tekemällä päätöksellä, jossa luokitellaan ”epätoivotuiksi” kolme saksalaista kansalaisjärjestöä, jotka ovat Forum russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH ja Deutsch-Russischer Austausch e.V.;

| K. | toteaa, että aktiivinen kansalaisyhteiskunta on olennainen ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen kannalta ratkaisevan tärkeä osa demokraattista ja avointa yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että aktiivinen kansalaisyhteiskunta on olennainen ja ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen turvaamisen kannalta ratkaisevan tärkeä osa demokraattista ja avointa yhteiskuntaa;

| L. | ottaa huomioon, että hyväksyessään nämä lakiesitykset, joihin sisältyy rikosoikeudellisen vastuun välitön soveltaminen, valtionduumalla on ollut kohteenaan Avoin Venäjä -kansalaisliike, demokratiaa ja ihmisoikeuksia edistävä verkosto, joka näin pakotettiin lopettamaan toimintansa suojellakseen aktivistejaan ja tukijoitaan uusilta syytetoimilta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että hyväksyessään nämä lakiesitykset, joihin sisältyy rikosoikeudellisen vastuun välitön soveltaminen, valtionduumalla on ollut kohteenaan Avoin Venäjä -kansalaisliike, demokratiaa ja ihmisoikeuksia edistävä verkosto, joka näin pakotettiin lopettamaan toimintansa suojellakseen aktivistejaan ja tukijoitaan uusilta syytetoimilta;

| M. | ottaa huomioon, että Avoin Venäjä ilmoitti 27. toukokuuta 2021 lopettavansa toimintansa suojellakseen henkilöstöään ja jäseniään ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan Venäjän lainsäädännön mukaisilta rikossyytteiltä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Avoin Venäjä ilmoitti 27. toukokuuta 2021 lopettavansa toimintansa suojellakseen henkilöstöään ja jäseniään ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan Venäjän lainsäädännön mukaisilta rikossyytteiltä;

| N. | ottaa huomioon, että Avoin Venäjä -liikkeen entinen johtaja Andrei Pivovarov poistettiin 31. toukokuuta 2021 puolalaisen LOT-lentoyhtiön rullaamassa olleesta koneesta Pietarissa, hänet pidätettiin mielivaltaisesti ja kaksi päivää myöhemmin hänet asetettiin kahdeksi kuukaudeksi tutkintavankeuteen ”epätoivotun järjestön toiminnan harjoittamisesta”, josta häntä uhkaa enintään kuuden vuoden vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että Nižni Novgorodissa toimiva aktivisti Mihail Josilevitš on yksi niistä, jotka ovat tällä hetkellä syytettyinä ja vangittuina samojen syytteiden nojalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Avoin Venäjä -liikkeen entinen johtaja Andrei Pivovarov poistettiin 31. toukokuuta 2021 puolalaisen LOT-lentoyhtiön rullaamassa olleesta koneesta Pietarissa, hänet pidätettiin mielivaltaisesti ja kaksi päivää myöhemmin hänet asetettiin kahdeksi kuukaudeksi tutkintavankeuteen ”epätoivotun järjestön toiminnan harjoittamisesta”, josta häntä uhkaa enintään kuuden vuoden vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että Nižni Novgorodissa toimiva aktivisti Mihail Josilevitš on yksi niistä, jotka ovat tällä hetkellä syytettyinä ja vangittuina samojen syytteiden nojalla;

| O. | ottaa huomioon, että nämä toimet ovat jatkumoa lukemattomille poliittisesti motivoiduille rikossyytteille, joita Venäjän federaatio on nostanut sellaisia henkilöitä vastaan, jotka ilmaisevat eriäviä mielipiteitä tai ovat ilmoittaneet haluavansa asettua ehdolle Venäjällä syyskuussa 2021 pidettävissä parlamenttivaaleissa, ja joista ovat esimerkkeinä korruption vastustajan ja oppositiopoliitikon Aleksei Navalnyin vangitseminen sekä vasemmisto-oppositiota edustavalle bloggaajalle ja poliitikolle Nikolai Platoškinille langetettu viiden vuoden ehdollinen tuomio; kehottaa kiinnittämään yhtä lailla huomiota viimeaikaisiin kanteisiin, joita on nostettu oppositiopoliitikko Dmitri Gudkovia, tiedotusvälineitä (esimerkiksi Radio Free Europe / Radio Liberty, Meduza ja VTimes) ja useita toimittajia vastaan, joita syytetään ”ulkomaisiksi agenteiksi”; ottaa huomioon, että jopa opiskelijalehdet ovat tukahduttamistoimien kohteena; ottaa huomioon, että Memorial-ihmisoikeuskeskuksen mukaan Venäjän viranomaisten hallussa on tällä hetkellä lähes 400 poliittista vankia Venäjän federaation velvoitteiden vastaisesti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että nämä toimet ovat jatkumoa lukemattomille poliittisesti motivoiduille rikossyytteille, joita Venäjän federaatio on nostanut sellaisia henkilöitä vastaan, jotka ilmaisevat eriäviä mielipiteitä tai ovat ilmoittaneet haluavansa asettua ehdolle Venäjällä syyskuussa 2021 pidettävissä parlamenttivaaleissa, ja joista ovat esimerkkeinä korruption vastustajan ja oppositiopoliitikon Aleksei Navalnyin vangitseminen sekä vasemmisto-oppositiota edustavalle bloggaajalle ja poliitikolle Nikolai Platoškinille langetettu viiden vuoden ehdollinen tuomio; kehottaa kiinnittämään yhtä lailla huomiota viimeaikaisiin kanteisiin, joita on nostettu oppositiopoliitikko Dmitri Gudkovia, tiedotusvälineitä (esimerkiksi Radio Free Europe / Radio Liberty, Meduza ja VTimes) ja useita toimittajia vastaan, joita syytetään ”ulkomaisiksi agenteiksi”; ottaa huomioon, että jopa opiskelijalehdet ovat tukahduttamistoimien kohteena; ottaa huomioon, että Memorial-ihmisoikeuskeskuksen mukaan Venäjän viranomaisten hallussa on tällä hetkellä lähes 400 poliittista vankia Venäjän federaation velvoitteiden vastaisesti;

| P. | ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset käyttivät kovia otteita niitä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan, jotka lähtivät kaduille eri puolilla maata tukeakseen Aleksei Navalnyia ja protestoidakseen korruptiota ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan; ottaa huomioon, että mielenosoituksia seuraavan venäläisen OVD-Info-järjestön mukaan kolmen päivän mielenosoituksissa tammi- ja helmikuussa pidätettiin yli 11 000 mielenosoittajaa, muun muassa kymmeniä riippumattomia toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka uutisoivat mielenosoituksista tai seurasivat niitä; ottaa huomioon, että eri puolilla maata on pantu vireille tuhansia hallinnollisia syytetoimia ja nostettu yli 100 rikossyytettä ja että lisäksi ihmisiä on pidätettyinä ja vangittuina tekaistujen syytteiden nojalla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Venäjän viranomaiset käyttivät kovia otteita niitä rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan, jotka lähtivät kaduille eri puolilla maata tukeakseen Aleksei Navalnyia ja protestoidakseen korruptiota ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan; ottaa huomioon, että mielenosoituksia seuraavan venäläisen OVD-Info-järjestön mukaan kolmen päivän mielenosoituksissa tammi- ja helmikuussa pidätettiin yli 11 000 mielenosoittajaa, muun muassa kymmeniä riippumattomia toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka uutisoivat mielenosoituksista tai seurasivat niitä; ottaa huomioon, että eri puolilla maata on pantu vireille tuhansia hallinnollisia syytetoimia ja nostettu yli 100 rikossyytettä ja että lisäksi ihmisiä on pidätettyinä ja vangittuina tekaistujen syytteiden nojalla;

| Q. | ottaa huomioon, että lukuisten raporttien mukaan ”hallinnolliseen säilöönottoon” tuomittuja rauhanomaisia mielenosoittajia on kohdeltu huonosti, sillä heidät on muun muassa sijoitettu täyteen ahdettuihin säilöönottolaitoksiin, heiltä on evätty ruoka ja vesi useiksi tunneiksi ja heidät on pakotettu viettämään pitkiä ajanjaksoja (useita tunteja kerrallaan, usein yöaikaan) poliisiajoneuvoissa siirron aikana; ottaa huomioon, että mielenosoituksiin osallistuneet ovat myös kertoneet, että heidät on uhattu erottaa tai erotettu yliopistosta tai korkeakoulusta tai he ovat menettäneet työpaikkansa; ottaa huomioon, että lisäksi mellakkapoliisi syyllistyi liialliseen voimankäyttöön rauhanomaisia mielenosoittajia, myös vanhuksia ja lapsia, vastaan; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että lukuisten raporttien mukaan ”hallinnolliseen säilöönottoon” tuomittuja rauhanomaisia mielenosoittajia on kohdeltu huonosti, sillä heidät on muun muassa sijoitettu täyteen ahdettuihin säilöönottolaitoksiin, heiltä on evätty ruoka ja vesi useiksi tunneiksi ja heidät on pakotettu viettämään pitkiä ajanjaksoja (useita tunteja kerrallaan, usein yöaikaan) poliisiajoneuvoissa siirron aikana; ottaa huomioon, että mielenosoituksiin osallistuneet ovat myös kertoneet, että heidät on uhattu erottaa tai erotettu yliopistosta tai korkeakoulusta tai he ovat menettäneet työpaikkansa; ottaa huomioon, että lisäksi mellakkapoliisi syyllistyi liialliseen voimankäyttöön rauhanomaisia mielenosoittajia, myös vanhuksia ja lapsia, vastaan;

| R. | katsoo, että EU:n kokonaisvaltaisessa Venäjä-strategiassa on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että Venäjän kanssa tehtävä yhteistyö ei vaaranna demokratian arvoja ja ihmisoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että EU:n kokonaisvaltaisessa Venäjä-strategiassa on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että Venäjän kanssa tehtävä yhteistyö ei vaaranna demokratian arvoja ja ihmisoikeuksien suojelua;

| S. | ottaa huomioon, että Kremlin hallinto tekee kaikkensa eristääkseen venäläiset kansainvälisestä yhteisöstä ja riistääkseen heiltä toivon demokraattisesta tulevaisuudesta, myös turvautumalla erilaisiin keinoihin kieltää opposition ehdokkaita osallistumasta Venäjän vuoden 2021 parlamenttivaaleihin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Kremlin hallinto tekee kaikkensa eristääkseen venäläiset kansainvälisestä yhteisöstä ja riistääkseen heiltä toivon demokraattisesta tulevaisuudesta, myös turvautumalla erilaisiin keinoihin kieltää opposition ehdokkaita osallistumasta Venäjän vuoden 2021 parlamenttivaaleihin;

| T. | ottaa huomioon, että Levada-keskuksen tutkimus osoittaa, että vallassa olevan Yhtenäinen Venäjä -puolueen suosio laski historiallisen alas sen jälkeen, kun se tuki epäsuosittua eläkeuudistusta ja jyräsi läpi luonnoksen perustuslakimuutoksiksi, joihin sisältyy muun muassa muutos, joka voisi mahdollistaa presidentti Vladimir Putinin pysymisen virassa vuoteen 2036 saakka; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaisten kansalaisyhteiskuntaan ja poliittiseen oppositioon kohdistamat lisääntyvät tukahduttamistoimet paljastavat, että viranomaiset pelkäävät kansan tyytymättömyyttä maan heikkoon sosioekonomiseen tilanteeseen ja hallitsevan luokan korruptioon; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Levada-keskuksen tutkimus osoittaa, että vallassa olevan Yhtenäinen Venäjä -puolueen suosio laski historiallisen alas sen jälkeen, kun se tuki epäsuosittua eläkeuudistusta ja jyräsi läpi luonnoksen perustuslakimuutoksiksi, joihin sisältyy muun muassa muutos, joka voisi mahdollistaa presidentti Vladimir Putinin pysymisen virassa vuoteen 2036 saakka; ottaa huomioon, että Venäjän viranomaisten kansalaisyhteiskuntaan ja poliittiseen oppositioon kohdistamat lisääntyvät tukahduttamistoimet paljastavat, että viranomaiset pelkäävät kansan tyytymättömyyttä maan heikkoon sosioekonomiseen tilanteeseen ja hallitsevan luokan korruptioon;

| 1. | kehottaa Venäjän viranomaisia






  a) | vapauttamaan Andrei Pivovarovin välittömästi ja ehdoitta sekä luopumaan kaikista syytteistä häntä ja kaikkia muita ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain nojalla syytteeseen asetettuja tai muuten mielivaltaisesti pidätettyjä henkilöitä vastaan; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vapauttamaan Andrei Pivovarovin välittömästi ja ehdoitta sekä luopumaan kaikista syytteistä häntä ja kaikkia muita ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain nojalla syytteeseen asetettuja tai muuten mielivaltaisesti pidätettyjä henkilöitä vastaan;

| b) | lopettamaan kaikki kostotoimet maassa toimivia poliittisia vastustajia ja muita kriittisiä ääniä vastaan; takaamaan kaikille poliittisille puolueille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vaaleihin ja menestyä niissä; |
| --- | --- |

b)

lopettamaan kaikki kostotoimet maassa toimivia poliittisia vastustajia ja muita kriittisiä ääniä vastaan; takaamaan kaikille poliittisille puolueille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vaaleihin ja menestyä niissä;

| c) | lopettamaan rikosoikeudellisten syytteiden nostaminen ihmisoikeuksien puolustajia ja aktivisteja vastaan ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain ja ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain nojalla, kumoamaan tämän syrjivän lainsäädännön ja muuttamaan Venäjän valtakunnansyyttäjän päätöstä luokitella kolme saksalaista kansalaisjärjestöä sekä yhteensä 34 muuta ulkomaista kansalaisjärjestöä ”epätoivotuiksi”; |
| --- | --- |

c)

lopettamaan rikosoikeudellisten syytteiden nostaminen ihmisoikeuksien puolustajia ja aktivisteja vastaan ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain ja ”epätoivottuja järjestöjä” koskevan lain nojalla, kumoamaan tämän syrjivän lainsäädännön ja muuttamaan Venäjän valtakunnansyyttäjän päätöstä luokitella kolme saksalaista kansalaisjärjestöä sekä yhteensä 34 muuta ulkomaista kansalaisjärjestöä ”epätoivotuiksi”;

| d) | kumoamaan äskettäin hyväksytyn lainsäädännön ja lopettamaan sellaisen uuden erityislainsäädännön laatimisen tai sellaisten muiden tavanomaisten rikos- tai hallintolakien väärinkäytön, joilla otetaan käyttöön uusia yleisluontoisia rajoituksia, jotka kohdistuvat riippumattomaan kansalaisyhteiskuntaan, oikeuteen rauhanomaiseen kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen sekä oikeuteen saada tietoa verkossa, sekä tarkistamaan lainsäädäntöään ja saattamaan sen kansainvälisten velvoitteidensa, ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja oman perustuslakinsa mukaiseksi; |
| --- | --- |

d)

kumoamaan äskettäin hyväksytyn lainsäädännön ja lopettamaan sellaisen uuden erityislainsäädännön laatimisen tai sellaisten muiden tavanomaisten rikos- tai hallintolakien väärinkäytön, joilla otetaan käyttöön uusia yleisluontoisia rajoituksia, jotka kohdistuvat riippumattomaan kansalaisyhteiskuntaan, oikeuteen rauhanomaiseen kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen sekä oikeuteen saada tietoa verkossa, sekä tarkistamaan lainsäädäntöään ja saattamaan sen kansainvälisten velvoitteidensa, ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja oman perustuslakinsa mukaiseksi;

| e) | olemaan hyväksymättä parhaillaan valmisteilla olevaa uutta lainsäädäntöä, jolla kiellettäisiin mielivaltaisesti ”epätoivotuiksi” luokiteltujen järjestöjen henkilöstöä tai kannattajia asettumasta ehdolle vaaleissa; |
| --- | --- |

e)

olemaan hyväksymättä parhaillaan valmisteilla olevaa uutta lainsäädäntöä, jolla kiellettäisiin mielivaltaisesti ”epätoivotuiksi” luokiteltujen järjestöjen henkilöstöä tai kannattajia asettumasta ehdolle vaaleissa;

| f) | tunnustamaan elinvoimaisen ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan myönteisen panoksen demokratian ja yhteiskunnan tilaan ja takaamaan suotuisan ympäristön, jossa kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja aktivistit voivat vapaasti myötävaikuttaa ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin edistämiseen ja suojeluun; |
| --- | --- |

f)

tunnustamaan elinvoimaisen ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan myönteisen panoksen demokratian ja yhteiskunnan tilaan ja takaamaan suotuisan ympäristön, jossa kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja aktivistit voivat vapaasti myötävaikuttaa ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja yhteiskunnallisen hyvinvoinnin edistämiseen ja suojeluun;

| g) | ottamaan tarkastelun kohteeksi ja saattamaan ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaiseksi muun lainsäädännön, jota käytetään sananvapauden rajoittamiseen, mukaan lukien disinformaatiokampanjoita, ääriliikkeiden torjuntaa ja terrorismin torjuntaa koskeva Venäjän lainsäädäntö; |
| --- | --- |

g)

ottamaan tarkastelun kohteeksi ja saattamaan ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaiseksi muun lainsäädännön, jota käytetään sananvapauden rajoittamiseen, mukaan lukien disinformaatiokampanjoita, ääriliikkeiden torjuntaa ja terrorismin torjuntaa koskeva Venäjän lainsäädäntö;

| h) | vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki rauhanomaiset mielenosoittajat ja muut kansalaisyhteiskunnan aktivistit ja poliitikot, mukaan lukien Aleksei Navalnyi ja henkilöt, jotka on pidätetty ja otettu säilöön tekaistujen hallinnollisten ”rikosten” perusteella tai joita vastaan on nostettu tekaistuja rikossyytteitä pelkästään siitä syystä, että he ovat käyttäneet rauhanomaisesti oikeuttaan sananvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, ja joiden joukossa on toimittajia, asianajajia, oppositioaktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, muun muassa Aleksei Navalnyin ja hänen korruptionvastaisen säätiönsä henkilöstön jäseniä ja avustajia; |
| --- | --- |

h)

vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki rauhanomaiset mielenosoittajat ja muut kansalaisyhteiskunnan aktivistit ja poliitikot, mukaan lukien Aleksei Navalnyi ja henkilöt, jotka on pidätetty ja otettu säilöön tekaistujen hallinnollisten ”rikosten” perusteella tai joita vastaan on nostettu tekaistuja rikossyytteitä pelkästään siitä syystä, että he ovat käyttäneet rauhanomaisesti oikeuttaan sananvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, ja joiden joukossa on toimittajia, asianajajia, oppositioaktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, muun muassa Aleksei Navalnyin ja hänen korruptionvastaisen säätiönsä henkilöstön jäseniä ja avustajia;

| i) | edistämään osaltaan ihmisten välisiä yhteyksiä, jotka hyödyttäisivät sekä Venäjän federaatiota että Euroopan unionia; |
| --- | --- |

i)

edistämään osaltaan ihmisten välisiä yhteyksiä, jotka hyödyttäisivät sekä Venäjän federaatiota että Euroopan unionia;

| 2. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, neuvostoa, EU:n edustustoja, jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään seuraaviin asioihin, kun ne valmistelevat EU:n kokonaisvaltaista Venäjä-strategiaa ja reagoivat oikeusvaltion, perusvapauksien ja ihmisoikeuksien rapautumiseen Venäjällä:






  a) | EU:n ja Venäjän suhteissa otetaan käyttöön uusi ehto, jonka tarkoituksena on lopettaa poliittisiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja asianajajiin, oppositiopoliitikkoihin, toimittajiin, riippumattomiin tiedotusvälineisiin, ammattiyhdistyksiin ja kansalaisjärjestöihin Venäjällä kohdistettavat kansalliset tukahduttamistoimet, ja, jos tilanteeseen ei puututa, otetaan käyttöön uusia EU:n pakotteita, joilla muun muassa estetään venäläisiä oligarkkeja ja ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevia viranhaltijoita hankkimasta kiinteistöjä, saamasta viisumeja ja hyödyntämästä rahoitustuotteita EU:ssa; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

EU:n ja Venäjän suhteissa otetaan käyttöön uusi ehto, jonka tarkoituksena on lopettaa poliittisiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja asianajajiin, oppositiopoliitikkoihin, toimittajiin, riippumattomiin tiedotusvälineisiin, ammattiyhdistyksiin ja kansalaisjärjestöihin Venäjällä kohdistettavat kansalliset tukahduttamistoimet, ja, jos tilanteeseen ei puututa, otetaan käyttöön uusia EU:n pakotteita, joilla muun muassa estetään venäläisiä oligarkkeja ja ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevia viranhaltijoita hankkimasta kiinteistöjä, saamasta viisumeja ja hyödyntämästä rahoitustuotteita EU:ssa;

| b) | EU:n ja Venäjän välisissä suhteissa ja kaikessa Venäjän kanssa käytävässä vuoropuhelussa puututaan ihmisoikeuksiin toimin, jotka ilmentävät asianmukaisesti Venäjällä toteutettujen ihmisoikeuksien tukahduttamistoimien vakavuutta erityisesti tammikuun 2021 jälkeisenä aikana; jatketaan solidaarisuudenosoituksia ja yhtenäisiä toimia niiden Venäjää koskevien kantojen yhteen sovittamiseksi, jotta voidaan rajoittaa Venäjällä äskettäin hyväksyttyjen rajoittavien lakien kielteisiä vaikutuksia, ja harkitaan ajatusta Venäjän hallintoon kohdistuvien talouspakotteiden aiheuttaman taakan jakamisesta jäsenvaltioiden kesken oikeudenmukaisuuden hengessä, pysäytetään strategiset hankkeet, kuten Nord Stream 2, ja täydennetään EU:n nykyistä maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää vastaavalla korruptiota käsittelevällä järjestelmällä; |
| --- | --- |

b)

EU:n ja Venäjän välisissä suhteissa ja kaikessa Venäjän kanssa käytävässä vuoropuhelussa puututaan ihmisoikeuksiin toimin, jotka ilmentävät asianmukaisesti Venäjällä toteutettujen ihmisoikeuksien tukahduttamistoimien vakavuutta erityisesti tammikuun 2021 jälkeisenä aikana; jatketaan solidaarisuudenosoituksia ja yhtenäisiä toimia niiden Venäjää koskevien kantojen yhteen sovittamiseksi, jotta voidaan rajoittaa Venäjällä äskettäin hyväksyttyjen rajoittavien lakien kielteisiä vaikutuksia, ja harkitaan ajatusta Venäjän hallintoon kohdistuvien talouspakotteiden aiheuttaman taakan jakamisesta jäsenvaltioiden kesken oikeudenmukaisuuden hengessä, pysäytetään strategiset hankkeet, kuten Nord Stream 2, ja täydennetään EU:n nykyistä maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää vastaavalla korruptiota käsittelevällä järjestelmällä;

| c) | toteutetaan koordinoituja toimia, joilla torjutaan ja rajoitetaan Venäjällä äskettäin hyväksyttyjen rajoittavien lakien kielteisiä vaikutuksia ja asetetaan etusijalle strateginen yhteistyö Venäjän demokratia- ja ihmisoikeusaktivistien kanssa erityisesti valtavirtaistamalla ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo mukaan luettuna, ja kansalaisyhteiskunnan kuuleminen kaikissa vuoropuheluissa ja EU:n ja Venäjän yhteistyön aloilla, myös digitalisaatiota ja ilmastonmuutosta koskevan yhteistyön kautta, sekä mahdollisissa koulutus- ja kulttuuriyhteistyöohjelmissa, samalla kun tehdään säännöllisesti ihmisoikeusvaikutusten arviointeja tämän yhteistyön tarkastelua varten; |
| --- | --- |

c)

toteutetaan koordinoituja toimia, joilla torjutaan ja rajoitetaan Venäjällä äskettäin hyväksyttyjen rajoittavien lakien kielteisiä vaikutuksia ja asetetaan etusijalle strateginen yhteistyö Venäjän demokratia- ja ihmisoikeusaktivistien kanssa erityisesti valtavirtaistamalla ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo mukaan luettuna, ja kansalaisyhteiskunnan kuuleminen kaikissa vuoropuheluissa ja EU:n ja Venäjän yhteistyön aloilla, myös digitalisaatiota ja ilmastonmuutosta koskevan yhteistyön kautta, sekä mahdollisissa koulutus- ja kulttuuriyhteistyöohjelmissa, samalla kun tehdään säännöllisesti ihmisoikeusvaikutusten arviointeja tämän yhteistyön tarkastelua varten;

| d) | arvioidaan, minkä instituutioiden, järjestöjen ja tiedotusvälineiden, joilla on tiiviit yhteydet Venäjän hallitukseen, toimintaa EU:ssa olisi valvottava; |
| --- | --- |

d)

arvioidaan, minkä instituutioiden, järjestöjen ja tiedotusvälineiden, joilla on tiiviit yhteydet Venäjän hallitukseen, toimintaa EU:ssa olisi valvottava;

| e) | lisätään tukea ihmisoikeuksien puolustajille, riippumattomille kansalaisjärjestöille ja tiedotusvälineille, kansalaisyhteiskunnalle ja niille, jotka puolustavat poliittisia vapauksia ja kansalaisvapauksia Venäjällä, esimerkiksi osoittamalla pitkäkestoisempaa ja korkeatasoisempaa sitoutumista keskeisiin yksittäisiin huolta aiheuttaviin tapauksiin, joista esimerkkinä on Vladimir Kara-Murzan myrkytys, hyödyntämällä laajalti suurlähettiläiden ja muiden viranhaltijoiden vierailuja alueilla siinä, että tuodaan esiin ihmisoikeusongelmia ja tavataan ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskuntaa, ja käyttämällä strategisesti sosiaalista mediaa, mielipidekirjoituksia ja lehdistössä julkaistavia viestejä ihmisoikeuksien puolustajille annettavan tuen ilmaisemiseen Venäjällä ja riippumattomien venäläiskanavien kautta sekä tukemalla riippumattomia toimittajia Venäjällä diplomaattisin ja konsuliedustustojen toimin, esimerkiksi joustavalla viisumipolitiikalla, kun he ovat vaarassa; parlamentti korostaa, että tämän kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävän yhteistyön on oltava EU:n tulevan Venäjää koskevan uuden strategisen lähestymistavan tukipilari, ja kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan venäläisten uhattuina olevien tai kiellettyjen kansalaisjärjestöjen vastaanottamista ja niiden toiminnan sallimista EU:n alueelta käsin, mikäli tämä on tarpeen, sekä lisäämään tukeaan ihmisoikeuksien puolustajien työlle ja tarvittaessa helpottamaan hätäviisumien myöntämistä ja tarjoamaan tilapäistä suojaa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

e)

lisätään tukea ihmisoikeuksien puolustajille, riippumattomille kansalaisjärjestöille ja tiedotusvälineille, kansalaisyhteiskunnalle ja niille, jotka puolustavat poliittisia vapauksia ja kansalaisvapauksia Venäjällä, esimerkiksi osoittamalla pitkäkestoisempaa ja korkeatasoisempaa sitoutumista keskeisiin yksittäisiin huolta aiheuttaviin tapauksiin, joista esimerkkinä on Vladimir Kara-Murzan myrkytys, hyödyntämällä laajalti suurlähettiläiden ja muiden viranhaltijoiden vierailuja alueilla siinä, että tuodaan esiin ihmisoikeusongelmia ja tavataan ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskuntaa, ja käyttämällä strategisesti sosiaalista mediaa, mielipidekirjoituksia ja lehdistössä julkaistavia viestejä ihmisoikeuksien puolustajille annettavan tuen ilmaisemiseen Venäjällä ja riippumattomien venäläiskanavien kautta sekä tukemalla riippumattomia toimittajia Venäjällä diplomaattisin ja konsuliedustustojen toimin, esimerkiksi joustavalla viisumipolitiikalla, kun he ovat vaarassa; parlamentti korostaa, että tämän kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävän yhteistyön on oltava EU:n tulevan Venäjää koskevan uuden strategisen lähestymistavan tukipilari, ja kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan venäläisten uhattuina olevien tai kiellettyjen kansalaisjärjestöjen vastaanottamista ja niiden toiminnan sallimista EU:n alueelta käsin, mikäli tämä on tarpeen, sekä lisäämään tukeaan ihmisoikeuksien puolustajien työlle ja tarvittaessa helpottamaan hätäviisumien myöntämistä ja tarjoamaan tilapäistä suojaa EU:n jäsenvaltioissa;

| f) | pannaan merkille tarve jatkaa kansalaisyhteiskuntayhteistyötä Venäjän kanssa ja siksi puuttua kasvaviin esteisiin, joita Venäjän viranomaiset asettavat ihmisten väliselle yhteyksille, kansalaisyhteiskuntayhteistyölle ja Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöille annettavalle tuelle; |
| --- | --- |

f)

pannaan merkille tarve jatkaa kansalaisyhteiskuntayhteistyötä Venäjän kanssa ja siksi puuttua kasvaviin esteisiin, joita Venäjän viranomaiset asettavat ihmisten väliselle yhteyksille, kansalaisyhteiskuntayhteistyölle ja Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöille annettavalle tuelle;

| g) | tuomitaan uudet salaiset tukahduttamistoimet, joilla pyritään rankaisemaan sekä pääkaupungissa että muualla työntekijöitä, sairaalalääkäreitä, opettajia ja sosiaalipalvelujen työntekijöitä, jotka osallistuvat mielenosoituksiin tai tukevat nykyisen hallinnon vastustajia; |
| --- | --- |

g)

tuomitaan uudet salaiset tukahduttamistoimet, joilla pyritään rankaisemaan sekä pääkaupungissa että muualla työntekijöitä, sairaalalääkäreitä, opettajia ja sosiaalipalvelujen työntekijöitä, jotka osallistuvat mielenosoituksiin tai tukevat nykyisen hallinnon vastustajia;

| h) | pannaan merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden tarve ottaa Euroopan neuvostossa kiireesti esille ongelmat, jotka liittyvät äskettäisten autoritaaristen säädösten hyväksymiseen Venäjän federaatiossa, kun otetaan huomioon Venäjän kansainväliset velvoitteet Euroopan neuvostoa kohtaan ja niiden täyttäminen; |
| --- | --- |

h)

pannaan merkille EU:n ja sen jäsenvaltioiden tarve ottaa Euroopan neuvostossa kiireesti esille ongelmat, jotka liittyvät äskettäisten autoritaaristen säädösten hyväksymiseen Venäjän federaatiossa, kun otetaan huomioon Venäjän kansainväliset velvoitteet Euroopan neuvostoa kohtaan ja niiden täyttäminen;

| i) | toteutetaan samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden, myös G7-maiden, kanssa koordinoituja toimia, joiden puitteissa kehotetaan Venäjän viranomaisia lopettamaan demokratia-aktivisteihin, kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin Venäjällä kohdistuvat tukahduttamistoimet ja joihin olisi sisällyttävä myös korkealla tasolla toteutettavia ja julkisia toimia, koordinoituja aloitteita ja jatkuvaa valvontaa kansainvälisillä ja alueellisilla ihmisoikeusfoorumeilla, kuten Euroopan neuvostossa, Etyjissä ja YK:n ihmisoikeusneuvostossa; |
| --- | --- |

i)

toteutetaan samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden, myös G7-maiden, kanssa koordinoituja toimia, joiden puitteissa kehotetaan Venäjän viranomaisia lopettamaan demokratia-aktivisteihin, kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin Venäjällä kohdistuvat tukahduttamistoimet ja joihin olisi sisällyttävä myös korkealla tasolla toteutettavia ja julkisia toimia, koordinoituja aloitteita ja jatkuvaa valvontaa kansainvälisillä ja alueellisilla ihmisoikeusfoorumeilla, kuten Euroopan neuvostossa, Etyjissä ja YK:n ihmisoikeusneuvostossa;

| j) | tehdään säännöllisiä ihmisoikeuksia koskevia vaikutustenarviointeja sen varmistamiseksi, että yhteistyö Venäjän viranomaisten kanssa ei heikennä ihmisoikeustavoitteita eikä edistä suoraan eikä välillisesti ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

j)

tehdään säännöllisiä ihmisoikeuksia koskevia vaikutustenarviointeja sen varmistamiseksi, että yhteistyö Venäjän viranomaisten kanssa ei heikennä ihmisoikeustavoitteita eikä edistä suoraan eikä välillisesti ihmisoikeusloukkauksia;

| k) | kannustetaan EU:n kaupunkeja, joilla on aktiivisia ystävyyskaupunkihankkeita venäläiskaupunkien kanssa, tarkistamaan ja päivittämään näitä sopimuksia ihmisoikeusulottuvuuden huomioon ottamiseksi ja keskittymään yhteistyössä pääasiassa kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisten välisiin yhteyksiin; |
| --- | --- |

k)

kannustetaan EU:n kaupunkeja, joilla on aktiivisia ystävyyskaupunkihankkeita venäläiskaupunkien kanssa, tarkistamaan ja päivittämään näitä sopimuksia ihmisoikeusulottuvuuden huomioon ottamiseksi ja keskittymään yhteistyössä pääasiassa kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisten välisiin yhteyksiin;

| l) | noudatetaan parlamentin kehotusta, jonka mukaan EU:n edustuston ja kansallisten diplomaattiedustustojen Venäjällä olisi seurattava paikalla tiiviisti yksittäisten poliittisten vankien tilannetta ja oikeudenkäyntejä, tarjottava heille ja heidän perheilleen kaikki tarvittava tuki ja toimittava yhdessä näiden vankien vapauttamiseksi pikaisesti; |
| --- | --- |

l)

noudatetaan parlamentin kehotusta, jonka mukaan EU:n edustuston ja kansallisten diplomaattiedustustojen Venäjällä olisi seurattava paikalla tiiviisti yksittäisten poliittisten vankien tilannetta ja oikeudenkäyntejä, tarjottava heille ja heidän perheilleen kaikki tarvittava tuki ja toimittava yhdessä näiden vankien vapauttamiseksi pikaisesti;

| m) | vältetään legitimiteetin antamista ihmisoikeusloukkauksista ja tukahduttamistoimista vastuussa oleville viranhaltijoille esimerkiksi varmistamalla, että suurlähettiläät ja korkean tason vierailijat välttävät harkinnanvaraisia tapaamisia tukahduttamistoimiin osallistuneiden viranhaltijoiden, esimerkiksi ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain laatimiseen osallistuneiden valtionduuman jäsenten, kuten Andrei Klimovin, kanssa; seurataan tähän liittyen kahdenvälisiä foorumeja, kuten Trianonin vuoropuhelua ja Sotšin vuoropuhelua; arvioidaan niiden keskeyttämistä samalla tavoin kuin toimittiin Pietarin vuoropuhelussa, joka päätettiin olla kutsumatta koolle niin kauan kuin joitakin sen jäseniä syrjitään ”epätoivottuina ulkomaisina järjestöinä”; |
| --- | --- |

m)

vältetään legitimiteetin antamista ihmisoikeusloukkauksista ja tukahduttamistoimista vastuussa oleville viranhaltijoille esimerkiksi varmistamalla, että suurlähettiläät ja korkean tason vierailijat välttävät harkinnanvaraisia tapaamisia tukahduttamistoimiin osallistuneiden viranhaltijoiden, esimerkiksi ”ulkomaisia agentteja” koskevan lain laatimiseen osallistuneiden valtionduuman jäsenten, kuten Andrei Klimovin, kanssa; seurataan tähän liittyen kahdenvälisiä foorumeja, kuten Trianonin vuoropuhelua ja Sotšin vuoropuhelua; arvioidaan niiden keskeyttämistä samalla tavoin kuin toimittiin Pietarin vuoropuhelussa, joka päätettiin olla kutsumatta koolle niin kauan kuin joitakin sen jäseniä syrjitään ”epätoivottuina ulkomaisina järjestöinä”;

| 3. | ilmaisee tukensa kaikille henkilöille ja järjestöille, joihin kohdistetaan tukahduttamistoimia, ja vaatii Venäjän viranomaisia lopettamaan kansalaisyhteiskuntaan, tiedotusvälineisiin, ihmisoikeusjärjestöihin ja aktivisteihin kohdistuvan häirinnän ja pelottelun ja näihin kohdistetut hyökkäykset; tuomitsee sen, että Venäjän viranomaiset eivät ole suojelleet näitä toimijoita kolmansien osapuolten hyökkäyksiltä, häirinnältä ja pelottelulta eivätkä ole tutkineet puolueettomasti näihin kohdistuneita hyökkäyksiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa kaikkia Venäjällä toimivia EU:n yrityksiä siitä, että niiden on noudatettava erityistä huolellisuutta ja kannettava vastuunsa ihmisoikeuksien kunnioittamisesta yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti; on huolissaan siitä, että korkea-arvoiset eurooppalaiset poliitikot hyväksyvät tuottoisia sopimuksia Kremlin omistuksessa tai siihen sidoksissa olevien yritysten, kuten Gazpromin tai Rosneftin, kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja duumalle. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0159.

(2)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 27.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Kuuban ihmisoikeustilanne ja poliittinen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Kuuban ihmisoikeustilanteesta ja poliittisesta tilanteesta (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kuubasta ja erityisesti 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Kuuban ihmisoikeustilanteesta (1), 3. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kuubasta ja José Daniel Ferrerin tapauksesta (2) ja 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kuuban tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kuubasta ja erityisesti 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman Kuuban ihmisoikeustilanteesta (1), 3. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kuubasta ja José Daniel Ferrerin tapauksesta (2) ja 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kuuban tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä unionin puolesta (3),

| — | ottaa huomioon poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä Euroopan unionin ja Kuuban välillä joulukuussa 2016 allekirjoitetun sopimuksen (4), jota on sovellettu väliaikaisesti 1. marraskuuta 2017 lähtien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä Euroopan unionin ja Kuuban välillä joulukuussa 2016 allekirjoitetun sopimuksen (4), jota on sovellettu väliaikaisesti 1. marraskuuta 2017 lähtien,

| — | ottaa huomioon suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan 11. joulukuuta 2020 pidetyn Kuubaa käsitelleen kuulemistilaisuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan 11. joulukuuta 2020 pidetyn Kuubaa käsitelleen kuulemistilaisuuden,

| — | ottaa huomioon EU–Kuuba-yhteisneuvoston jäsenten 20. tammikuuta 2021 pidetyn epävirallisen videoneuvottelun (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU–Kuuba-yhteisneuvoston jäsenten 20. tammikuuta 2021 pidetyn epävirallisen videoneuvottelun (5),

| — | ottaa huomioon poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen mukaisen kolmannen virallisen ihmisoikeusvuoropuhelun, joka käytiin 26. helmikuuta 2021 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen mukaisen kolmannen virallisen ihmisoikeusvuoropuhelun, joka käytiin 26. helmikuuta 2021 (6),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston Kuubasta toukokuussa 2018 antaman yleisen määräaikaisarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston Kuubasta toukokuussa 2018 antaman yleisen määräaikaisarvioinnin,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja -välineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset ja -välineet,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ja naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleiset suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen ja naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleiset suositukset,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusjärjestöjen, kuten Human Rights Watchin, Human Rights Foundationin and Prisoners Defenders -järjestön, raportit, IACHR:n vuosikertomuksen 2020 Kuubaa koskevan IV.B luvun, orjuuden nykymuotoja, myös sen syitä ja seurauksia, käsittelevän YK:n erityisraportoijan 6. marraskuuta 2019 antaman tiedonannon YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n erityisraportoijan antaman tiedonannon Kuuban lääkintäprikaateista sekä viimeisimmän, vuonna 2018 annetun Kuubaa koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin päätelmät Kuuban lääkintäprikaateista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusjärjestöjen, kuten Human Rights Watchin, Human Rights Foundationin and Prisoners Defenders -järjestön, raportit, IACHR:n vuosikertomuksen 2020 Kuubaa koskevan IV.B luvun, orjuuden nykymuotoja, myös sen syitä ja seurauksia, käsittelevän YK:n erityisraportoijan 6. marraskuuta 2019 antaman tiedonannon YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, ihmiskauppaa, erityisesti nais- ja lapsikauppaa, käsittelevän YK:n erityisraportoijan antaman tiedonannon Kuuban lääkintäprikaateista sekä viimeisimmän, vuonna 2018 annetun Kuubaa koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin päätelmät Kuuban lääkintäprikaateista,

| — | ottaa huomioon Kuuban ihmisoikeuksien seurantakeskuksen raportit sortotoimista ja mielivaltaisista vangitsemisista toukokuuta 2021 edeltäneiden 12 kuukauden ajalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kuuban ihmisoikeuksien seurantakeskuksen raportit sortotoimista ja mielivaltaisista vangitsemisista toukokuuta 2021 edeltäneiden 12 kuukauden ajalta,

| — | ottaa huomioon IACHR:n 179. istuntojakson julkiset kuulemiset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IACHR:n 179. istuntojakson julkiset kuulemiset,

| — | ottaa huomioon IACHR:n päätöslauselmat 7/2021, 14/2021 ja 24/2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IACHR:n päätöslauselmat 7/2021, 14/2021 ja 24/2021,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 10. joulukuuta 1984 ja jonka sopimusvaltio Kuuba on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 10. joulukuuta 1984 ja jonka sopimusvaltio Kuuba on,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka Kuuba on allekirjoittanut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka Kuuba on allekirjoittanut,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Kuuban perustuslain ja sen rikoslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kuuban perustuslain ja sen rikoslain,

| — | ottaa huomioon Kuuban tasavallan ulkomaankaupasta ja investoinneista vastaavan ministeriön 29. maaliskuuta 2010 antaman päätöksen 168, 12. syyskuuta 1976 annetun lain nro 1312 (ns. muuttoliikelaki) sekä sen perusteella 18. joulukuuta 2015 annetun asetuksen nro 26 ja 12. lokakuuta 2012 annetun asetuksen nro 306, Amerikan ihmisoikeussopimuksen sekä huhtikuussa 2021 annetun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kuuban tasavallan ulkomaankaupasta ja investoinneista vastaavan ministeriön 29. maaliskuuta 2010 antaman päätöksen 168, 12. syyskuuta 1976 annetun lain nro 1312 (ns. muuttoliikelaki) sekä sen perusteella 18. joulukuuta 2015 annetun asetuksen nro 26 ja 12. lokakuuta 2012 annetun asetuksen nro 306, Amerikan ihmisoikeussopimuksen sekä huhtikuussa 2021 annetun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset, jotka Kuuba on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset, jotka Kuuba on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon ”kansalaisyhteiskunnan järjestön” määritelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”kansalaisyhteiskunnan järjestön” määritelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevassa sopimuksessa, joka allekirjoitettiin vuonna 2016, molemmat osapuolet vahvistavat kunnioittavansa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia siten kuin ne määritellään ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaa koskevissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi 5. heinäkuuta 2017 hyväksyntänsä EU:n ja Kuuban väliselle sopimukselle poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevassa sopimuksessa, joka allekirjoitettiin vuonna 2016, molemmat osapuolet vahvistavat kunnioittavansa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia siten kuin ne määritellään ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaa koskevissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi 5. heinäkuuta 2017 hyväksyntänsä EU:n ja Kuuban väliselle sopimukselle poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä;

| B. | ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi vuonna 2017 päätöslauselman, jossa se vahvisti näkemyksensä demokratiasta, yleismaailmallisista ihmisoikeuksista ja sananvapauden, kokoontumisen ja poliittisen järjestäytymisen vapauden sekä tiedonvälityksen vapauden kaltaisista perusvapauksista kaikissa muodoissaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi vuonna 2017 päätöslauselman, jossa se vahvisti näkemyksensä demokratiasta, yleismaailmallisista ihmisoikeuksista ja sananvapauden, kokoontumisen ja poliittisen järjestäytymisen vapauden sekä tiedonvälityksen vapauden kaltaisista perusvapauksista kaikissa muodoissaan;

| C. | katsoo, että ihmisoikeuksia, vapautta sekä ihmisten ihmisarvoa ja hyvinvointia voidaan parhaiten edustaa ja puolustaa demokratiassa, mikä tarkoittaa muun muassa vallan vaihtumista, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja sekä poliittisen moniarvoisuuden kunnioittamista; ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyn Kuuban perustuslain 5 §:ssä vahvistetaan Kuuban kommunistisen puolueen asema ylimpänä valtiovallan käyttäjänä ja sen 4 ja 229 §:ssä säädetään sosialismin olevan peruuttamaton järjestelmä; ottaa huomioon, että vuoden 2019 uusi perustuslaki on paitsi suojannut järjestelmän ja pysäyttänyt kaikki prosessit vapauksien ja oikeuksien uudistamiseksi myös rajoittanut vapauksia ja oikeuksia entisestään; ottaa huomioon, että järjestelmä rajoittaa voimakkaasti poliittisilta vakaumuksiltaan erilaisten ihmisten osallistumista julkiseen poliittiseen elämään ja toimimista poliittisessa virassa; ottaa huomioon, että vallitsevat olosuhteet eivät takaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, etenkään tapauksissa, joissa on osallisina aktivisteja ja toisinajattelijoita; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ihmisoikeuksia, vapautta sekä ihmisten ihmisarvoa ja hyvinvointia voidaan parhaiten edustaa ja puolustaa demokratiassa, mikä tarkoittaa muun muassa vallan vaihtumista, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja sekä poliittisen moniarvoisuuden kunnioittamista; ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyn Kuuban perustuslain 5 §:ssä vahvistetaan Kuuban kommunistisen puolueen asema ylimpänä valtiovallan käyttäjänä ja sen 4 ja 229 §:ssä säädetään sosialismin olevan peruuttamaton järjestelmä; ottaa huomioon, että vuoden 2019 uusi perustuslaki on paitsi suojannut järjestelmän ja pysäyttänyt kaikki prosessit vapauksien ja oikeuksien uudistamiseksi myös rajoittanut vapauksia ja oikeuksia entisestään; ottaa huomioon, että järjestelmä rajoittaa voimakkaasti poliittisilta vakaumuksiltaan erilaisten ihmisten osallistumista julkiseen poliittiseen elämään ja toimimista poliittisessa virassa; ottaa huomioon, että vallitsevat olosuhteet eivät takaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, etenkään tapauksissa, joissa on osallisina aktivisteja ja toisinajattelijoita;

| D. | ottaa huomioon, että asetus nro 349 rajoittaa taiteilijoiden ilmaisuvapautta, sillä siinä edellytetään ennakkolupaa julkisille ja yksityisille esityksille ja näyttelyille; ottaa huomioon, että verkkosisältöä koskevalla asetuksella nro 370 luodaan monitulkintainen kehys, joka mahdollistaa aktivistien ja riippumattomien toimittajien vainon erityisesti covid-19-pandemian aikana; ottaa huomioon, että Kuuban rikoslakiin sisältyy esimerkiksi ”vaaratilaa” ja ”esirikollisia turvallisuustoimenpiteitä” koskevia säännöksiä, joiden perusteella yli 8 000 ihmistä on tällä hetkellä vankilassa ilman, että heitä olisi syytetty mistään rikoksesta, ja 2 500 on tuomittu pakkotyöhön; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että asetus nro 349 rajoittaa taiteilijoiden ilmaisuvapautta, sillä siinä edellytetään ennakkolupaa julkisille ja yksityisille esityksille ja näyttelyille; ottaa huomioon, että verkkosisältöä koskevalla asetuksella nro 370 luodaan monitulkintainen kehys, joka mahdollistaa aktivistien ja riippumattomien toimittajien vainon erityisesti covid-19-pandemian aikana; ottaa huomioon, että Kuuban rikoslakiin sisältyy esimerkiksi ”vaaratilaa” ja ”esirikollisia turvallisuustoimenpiteitä” koskevia säännöksiä, joiden perusteella yli 8 000 ihmistä on tällä hetkellä vankilassa ilman, että heitä olisi syytetty mistään rikoksesta, ja 2 500 on tuomittu pakkotyöhön;

| E. | huomauttaa, että sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tuli voimaan lähes neljä vuotta sitten, mutta Kuubassa ei ole sen jälkeen tapahtunut konkreettista edistymistä sopimuksen mukaisissa yleisissä periaatteissa ja tavoitteissa eivätkä ihmisoikeus- ja perusvapaustilanne ja kuubalaisten taloudelliset ja sosiaaliset olot ole kohentuneet; ottaa huomioon, että Kuuban hallinto on pikemminkin lisännyt sortotoimiaan ja ihmisoikeusloukkauksiaan ja tilanne on koko ajan pahentunut kaikkialla Kuuban yhteiskunnassa ja että tämä on synnyttänyt sen merkittävissä osissa uuden vastarinnan ja rauhanomaisten mielenosoitusten aallon, jonka Kuuban hallinnon sortorakenteet ovat julmasti tukahduttaneet ja murskanneet; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tuli voimaan lähes neljä vuotta sitten, mutta Kuubassa ei ole sen jälkeen tapahtunut konkreettista edistymistä sopimuksen mukaisissa yleisissä periaatteissa ja tavoitteissa eivätkä ihmisoikeus- ja perusvapaustilanne ja kuubalaisten taloudelliset ja sosiaaliset olot ole kohentuneet; ottaa huomioon, että Kuuban hallinto on pikemminkin lisännyt sortotoimiaan ja ihmisoikeusloukkauksiaan ja tilanne on koko ajan pahentunut kaikkialla Kuuban yhteiskunnassa ja että tämä on synnyttänyt sen merkittävissä osissa uuden vastarinnan ja rauhanomaisten mielenosoitusten aallon, jonka Kuuban hallinnon sortorakenteet ovat julmasti tukahduttaneet ja murskanneet;

| F. | ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston työryhmän 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon 50/2020 mukaan Kuuban viranomaiset loukkaavat yleisesti ja järjestelmällisesti ihmisoikeuksia; huomauttaa, että 1 päivää kesäkuuta 2021 edeltäneiden 12 kuukauden aikana Kuubassa kirjattiin 199 poliittista vankia ja uusia poliittisia vangitsemisia oli 65; toteaa, että sortotoimet olivat vuoden 2021 alusta lukien pahimmillaan huhtikuussa, jolloin Kuuban ihmisoikeuksien seurantakeskus (OCDH) dokumentoi yli 1 018 sortotoimea ihmisoikeusaktivisteja ja riippumattomia toimittajia vastaan, ja huomauttaa, että sortotoimista 206 oli mielivaltaisia pidätyksiä ja 13:een liittyi vakavaa väkivaltaa; toteaa, että Prisoners Defenders -järjestön mukaan Kuubassa on tällä hetkellä 150 poliittista vankia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevän YK:n ihmisoikeusneuvoston työryhmän 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon 50/2020 mukaan Kuuban viranomaiset loukkaavat yleisesti ja järjestelmällisesti ihmisoikeuksia; huomauttaa, että 1 päivää kesäkuuta 2021 edeltäneiden 12 kuukauden aikana Kuubassa kirjattiin 199 poliittista vankia ja uusia poliittisia vangitsemisia oli 65; toteaa, että sortotoimet olivat vuoden 2021 alusta lukien pahimmillaan huhtikuussa, jolloin Kuuban ihmisoikeuksien seurantakeskus (OCDH) dokumentoi yli 1 018 sortotoimea ihmisoikeusaktivisteja ja riippumattomia toimittajia vastaan, ja huomauttaa, että sortotoimista 206 oli mielivaltaisia pidätyksiä ja 13:een liittyi vakavaa väkivaltaa; toteaa, että Prisoners Defenders -järjestön mukaan Kuubassa on tällä hetkellä 150 poliittista vankia;

| G. | ottaa huomioon, että 11. helmikuuta 2021 julkaistun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan analyysin perusteella hyväksyttiin varotoimenpiteitä San Isidro -liikkeen 20 jäsenen hyväksi ja analyysin perusteella voitiin riittävällä tavalla osoittaa, että näiden 20 henkilön oikeus elämään ja henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ovat vakavassa vaarassa; ottaa huomioon, että Kuuban viranomaiset murtautuivat laittomasti riippumattoman taiteilijan ja San Isidro -liikkeen koordinaattorin Luis Manuel Otero Alcántaran kotiin ja pidättivät hänet mielivaltaisesti useaksi tunniksi ilman syytettä; ottaa huomioon, että San Isidro -liikkeen jäsen Denis Solís González on mielivaltaisesti pidätettynä vankilassa ja häntä syytetään viranomaisen halventamisesta ja että Luis Robles Elizástegui on vankilassa vain siitä syystä, että hän kantoi julistetta, jossa vaadittiin rauhanomaisesti Denis Solís Gonzálezin vapauttamista; ottaa huomioon, että San Isidro -liikkeen jäsen ja ”Patria y Vida” -kappaleen tekijöihin kuuluva Maykel Castillo Pérez on mielivaltaisesti vangittuna ja tahdonvastaisia katoamisia käsittelevä YK:n komitea ilmoitti hänen kadonneen 14 päivän ajaksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 11. helmikuuta 2021 julkaistun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan analyysin perusteella hyväksyttiin varotoimenpiteitä San Isidro -liikkeen 20 jäsenen hyväksi ja analyysin perusteella voitiin riittävällä tavalla osoittaa, että näiden 20 henkilön oikeus elämään ja henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ovat vakavassa vaarassa; ottaa huomioon, että Kuuban viranomaiset murtautuivat laittomasti riippumattoman taiteilijan ja San Isidro -liikkeen koordinaattorin Luis Manuel Otero Alcántaran kotiin ja pidättivät hänet mielivaltaisesti useaksi tunniksi ilman syytettä; ottaa huomioon, että San Isidro -liikkeen jäsen Denis Solís González on mielivaltaisesti pidätettynä vankilassa ja häntä syytetään viranomaisen halventamisesta ja että Luis Robles Elizástegui on vankilassa vain siitä syystä, että hän kantoi julistetta, jossa vaadittiin rauhanomaisesti Denis Solís Gonzálezin vapauttamista; ottaa huomioon, että San Isidro -liikkeen jäsen ja ”Patria y Vida” -kappaleen tekijöihin kuuluva Maykel Castillo Pérez on mielivaltaisesti vangittuna ja tahdonvastaisia katoamisia käsittelevä YK:n komitea ilmoitti hänen kadonneen 14 päivän ajaksi;

| H. | ottaa huomioon, että vastoin Euroopan parlamentin pyyntöjä EU:n edustajat eivät ole vierailleet vankiloissa poliittisten vankien luona tai seuranneet opposition edustajien, toisinajattelijoiden, ihmisoikeusaktivistien tai riippumattoman kansalaisyhteiskunnan oikeudenkäyntejä; ottaa huomioon, että kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt, kuten Human Rights Watch, Amnesty International ja Prisoners Defenders, ja monet muut ihmisoikeustilanteen riippumattomat tarkkailijat, YK:n erityisraportoijat mukaan lukien, eivät ole saaneet lupaa matkustaa Kuubaan, vaikka ne ovat jo vuosia painottaneet tarvetta käydä siellä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vastoin Euroopan parlamentin pyyntöjä EU:n edustajat eivät ole vierailleet vankiloissa poliittisten vankien luona tai seuranneet opposition edustajien, toisinajattelijoiden, ihmisoikeusaktivistien tai riippumattoman kansalaisyhteiskunnan oikeudenkäyntejä; ottaa huomioon, että kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt, kuten Human Rights Watch, Amnesty International ja Prisoners Defenders, ja monet muut ihmisoikeustilanteen riippumattomat tarkkailijat, YK:n erityisraportoijat mukaan lukien, eivät ole saaneet lupaa matkustaa Kuubaan, vaikka ne ovat jo vuosia painottaneet tarvetta käydä siellä;

| I. | ottaa huomioon, että Kuuban kansainvälisen kaupan ja ulkomaisten sijoitusten ministeriön päätöksessä 168 vuodelta 2010 asetetaan kaikille ulkomailla oleville viranhaltijoille, jotka työskentelevät valtion tai valtio-omisteisten yritysten palveluksessa, lääkintähenkilöstö mukaan lukien, perusteettomia velvollisuuksia ja velvoitteita, jotka loukkaavat ihmisarvoa ja kaikkein perusluonteisimpia ja perustavimpia ihmisoikeuksia; toteaa, että kaikkia viranhaltijoita, jotka eivät saata päätökseen lääkintäkomennusta tai päättävät olla palaamatta Kuubaan, rangaistaan Kuuban rikoslain mukaisesti kahdeksan vuoden vankeustuomiolla; toteaa, että Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta (IACHR) on luokitellut Kuuban lääkintäkomennukset ”orjuuden nykymuodoksi” ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumassa (CUB6/2019) Kuuban lääkintäkomennuksista korostettiin lääkintähenkilöstön epävarmoja ja epäinhimillisiä työskentelyoloja ja että näitä väitteitä tukivat Human Rights Watch ja 622 todistajanlausuntoa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kuuban kansainvälisen kaupan ja ulkomaisten sijoitusten ministeriön päätöksessä 168 vuodelta 2010 asetetaan kaikille ulkomailla oleville viranhaltijoille, jotka työskentelevät valtion tai valtio-omisteisten yritysten palveluksessa, lääkintähenkilöstö mukaan lukien, perusteettomia velvollisuuksia ja velvoitteita, jotka loukkaavat ihmisarvoa ja kaikkein perusluonteisimpia ja perustavimpia ihmisoikeuksia; toteaa, että kaikkia viranhaltijoita, jotka eivät saata päätökseen lääkintäkomennusta tai päättävät olla palaamatta Kuubaan, rangaistaan Kuuban rikoslain mukaisesti kahdeksan vuoden vankeustuomiolla; toteaa, että Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta (IACHR) on luokitellut Kuuban lääkintäkomennukset ”orjuuden nykymuodoksi” ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumassa (CUB6/2019) Kuuban lääkintäkomennuksista korostettiin lääkintähenkilöstön epävarmoja ja epäinhimillisiä työskentelyoloja ja että näitä väitteitä tukivat Human Rights Watch ja 622 todistajanlausuntoa;

| J. | ottaa huomioon, että Kuuba on ratifioinut ILO:n kaikki kahdeksan keskeistä yleissopimusta; huomauttaa, että Kuuba rikkoo ILO:n yleissopimuksia nro 29 ja 105 pakollisesta työstä ja pakkotyöstä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Kuuba on ratifioinut ILO:n kaikki kahdeksan keskeistä yleissopimusta; huomauttaa, että Kuuba rikkoo ILO:n yleissopimuksia nro 29 ja 105 pakollisesta työstä ja pakkotyöstä;

| K. | ottaa huomioon, että parlamentti on myöntänyt mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon kuubalaisille aktivisteille kolme kertaa: Oswaldo Payálle vuonna 2002, Naiset valkoisissa -järjestölle (Berta Soler) vuonna 2005 ja Guillermo Fariñasille vuonna 2010; ottaa huomioon, että Kuuban viranomaiset ovat järjestelmällisesti estäneet Saharov-palkinnonsaajia ja heidän sukulaisiaan lähtemästä maasta ja osallistumasta kansainvälisiin tapahtumiin, myös Euroopan parlamentin järjestämiin tapahtumiin, huolimatta lukuisista kutsuista ja viimeksi 11. joulukuuta 2020; ottaa huomioon, että tämä on tehty ahdistelemalla, uhkailemalla ja pidättämällä mielivaltaisesti Berta Soler ja Reinaldo Escobar sekä rajoittamalla muiden osallistujien internetyhteyttä; ottaa huomioon, että suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan puheenjohtaja, ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja yksi parlamentin varapuhemiehistä allekirjoittivat yhteisen julkilausuman, jossa he tuomitsivat aktivisteihin kohdistuvan häirinnän; ottaa huomioon, että huolena on, puolustaako ja tukeeko Havannassa sijaitseva EU:n edustusto heitä; toteaa, ettei Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH), kuten ei myöskään EU:n Kuuban-edustusto, ole antanut julkilausumaa, jossa olisi puolustettu heitä tai osoitettu heille minkäänlaista julkista tai yksityistä tukea; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että parlamentti on myöntänyt mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon kuubalaisille aktivisteille kolme kertaa: Oswaldo Payálle vuonna 2002, Naiset valkoisissa -järjestölle (Berta Soler) vuonna 2005 ja Guillermo Fariñasille vuonna 2010; ottaa huomioon, että Kuuban viranomaiset ovat järjestelmällisesti estäneet Saharov-palkinnonsaajia ja heidän sukulaisiaan lähtemästä maasta ja osallistumasta kansainvälisiin tapahtumiin, myös Euroopan parlamentin järjestämiin tapahtumiin, huolimatta lukuisista kutsuista ja viimeksi 11. joulukuuta 2020; ottaa huomioon, että tämä on tehty ahdistelemalla, uhkailemalla ja pidättämällä mielivaltaisesti Berta Soler ja Reinaldo Escobar sekä rajoittamalla muiden osallistujien internetyhteyttä; ottaa huomioon, että suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan puheenjohtaja, ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja yksi parlamentin varapuhemiehistä allekirjoittivat yhteisen julkilausuman, jossa he tuomitsivat aktivisteihin kohdistuvan häirinnän; ottaa huomioon, että huolena on, puolustaako ja tukeeko Havannassa sijaitseva EU:n edustusto heitä; toteaa, ettei Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH), kuten ei myöskään EU:n Kuuban-edustusto, ole antanut julkilausumaa, jossa olisi puolustettu heitä tai osoitettu heille minkäänlaista julkista tai yksityistä tukea;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n tämänhetkinen Havannan-suurlähettiläs Alberto Navarro allekirjoitti Yhdysvaltojen presidentille osoitetun kirjeen, jossa pyydettiin muun muassa Yhdysvaltoja lopettamaan Kuubaan kohdistuva kauppasaarto ja olemaan puuttumatta Kuuban asioihin; katsoo, että tässä tapauksessa suurlähettiläs on selvästi ylittänyt diplomaattisten tehtäviensä rajat ja että se osoittaa, että EU:n Havannan-edustuston rooli on vahvasti politisoitunut; huomauttaa, että EU:n Havannan-suurlähettiläs on esittänyt julkisuudessa lausuntoja, joiden mukaan ”Kuuba ei ole diktatuuri”; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n tämänhetkinen Havannan-suurlähettiläs Alberto Navarro allekirjoitti Yhdysvaltojen presidentille osoitetun kirjeen, jossa pyydettiin muun muassa Yhdysvaltoja lopettamaan Kuubaan kohdistuva kauppasaarto ja olemaan puuttumatta Kuuban asioihin; katsoo, että tässä tapauksessa suurlähettiläs on selvästi ylittänyt diplomaattisten tehtäviensä rajat ja että se osoittaa, että EU:n Havannan-edustuston rooli on vahvasti politisoitunut; huomauttaa, että EU:n Havannan-suurlähettiläs on esittänyt julkisuudessa lausuntoja, joiden mukaan ”Kuuba ei ole diktatuuri”;

| M. | ottaa huomioon, että Kuuban hallitus kielsi kansalaisyhteiskunnan järjestöjä osallistumasta EU:n ja Kuuban kansalaisyhteiskuntaseminaareihin, jotka järjestettiin ennen kolmatta virallista ihmisoikeusvuoropuhelua; ottaa huomioon, että EU ja Kuuba pitivät 26. helmikuuta 2021 kolmannen virallisen ihmisoikeusvuoropuhelunsa poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että osapuolet keskustelivat rauhanomaisesta kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta; ottaa huomioon, että EU muistutti, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden velvoitteita on noudatettava; ottaa huomioon, että vuoropuhelun tarkoituksena on saada aikaan kouriintuntuvia tuloksia eikä sitä voi pitää itsessään päämääränä; katsoo, että mihin tahansa poliittiseen vuoropuheluun on sisällyttävä riippumattoman kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien oppositiota edustavien poliittisten toimijoiden suora tiivis osallistuminen ilman rajoituksia, kuten poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen 36 artiklassa korostetaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kuuban hallitus kielsi kansalaisyhteiskunnan järjestöjä osallistumasta EU:n ja Kuuban kansalaisyhteiskuntaseminaareihin, jotka järjestettiin ennen kolmatta virallista ihmisoikeusvuoropuhelua; ottaa huomioon, että EU ja Kuuba pitivät 26. helmikuuta 2021 kolmannen virallisen ihmisoikeusvuoropuhelunsa poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että osapuolet keskustelivat rauhanomaisesta kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta; ottaa huomioon, että EU muistutti, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden velvoitteita on noudatettava; ottaa huomioon, että vuoropuhelun tarkoituksena on saada aikaan kouriintuntuvia tuloksia eikä sitä voi pitää itsessään päämääränä; katsoo, että mihin tahansa poliittiseen vuoropuheluun on sisällyttävä riippumattoman kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien oppositiota edustavien poliittisten toimijoiden suora tiivis osallistuminen ilman rajoituksia, kuten poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen 36 artiklassa korostetaan;

| N. | toteaa, että parlamentti on useaan otteeseen kutsunut Kuuban hallituksen diplomaattiedustajia Kuubaa käsitteleviin kuulemisiin ja tilaisuuksiin; ottaa huomioon, että näitä kutsuja ei ole ainoastaan torjuttu vaan että niihin on myös vastattu kirjeillä, jotka ovat olleet täynnä solvauksia ja perusteettomia syytöksiä parlamenttia ja sen jäseniä kohtaan; toteaa, että parlamentti on mitä todennäköisimmin ainoa EU:n toimielin, jolle ei ole myönnetty lupaa vierailla maassa poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen väliaikaisen voimaantulon jälkeen, ja huomauttaa, että tämä asenne on selvästi ristiriidassa sen olennaisen osan kanssa, johon poliittista vuoropuhelua koskevan sopimuksen olisi perustuttava; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että parlamentti on useaan otteeseen kutsunut Kuuban hallituksen diplomaattiedustajia Kuubaa käsitteleviin kuulemisiin ja tilaisuuksiin; ottaa huomioon, että näitä kutsuja ei ole ainoastaan torjuttu vaan että niihin on myös vastattu kirjeillä, jotka ovat olleet täynnä solvauksia ja perusteettomia syytöksiä parlamenttia ja sen jäseniä kohtaan; toteaa, että parlamentti on mitä todennäköisimmin ainoa EU:n toimielin, jolle ei ole myönnetty lupaa vierailla maassa poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen väliaikaisen voimaantulon jälkeen, ja huomauttaa, että tämä asenne on selvästi ristiriidassa sen olennaisen osan kanssa, johon poliittista vuoropuhelua koskevan sopimuksen olisi perustuttava;

| O. | toteaa, että poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyssä sopimuksessa on niin sanottu ihmisoikeuslauseke, joka on vakiomuotoinen olennainen osa EU:n kansainvälisiä sopimuksia ja jonka perusteella sopimuksen soveltaminen voidaan keskeyttää, jos ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä rikotaan; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyssä sopimuksessa on niin sanottu ihmisoikeuslauseke, joka on vakiomuotoinen olennainen osa EU:n kansainvälisiä sopimuksia ja jonka perusteella sopimuksen soveltaminen voidaan keskeyttää, jos ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä rikotaan;

| 1. | tuomitsee jyrkästi poliittisten vankien olemassaolon sekä toisinajattelijoiden pitkään jatkuneen poliittisen vainon, häirinnän ja mielivaltaiset pidätykset Kuubassa; tuomitsee myös tämänhetkiset hyökkäykset San Isidro -liikkeen taiteilijoita, rauhanomaisia toisinajattelijoita, riippumattomia toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia ja poliittisen opposition jäseniä vastaan; kehottaa lopettamaan välittömästi nämä toimet ja vaatii Kuuban viranomaisia vapauttamaan viipymättä kaikki poliittiset vangit ja henkilöt, jotka on pidätetty mielivaltaisesti pelkästään sen vuoksi, että he ovat käyttäneet sananvapauttaan ja kokoontumisvapauttaan; tuomitsee jyrkästi Aymara Nieto Muñozin, Mitzael Díaz Paseiron, Iván Amaro Hidalgon, Edilberto Ronal Arzuaga Alcalán, Yandier García Labradan, Denis Solís Gonzálezin, Luis Robles Elizásteguin ja 77 mielipidevangin mielivaltaisen pidätyksen; ilmaisee solidaarisuutensa San Isidro -liikkeen jäsenille ja kaikille aktivisteille ja ihmisoikeuksien puolustajille heidän pyrkimyksissään edistää sananvapautta Kuubassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa takaamaan paremmin oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen sekä varmistamaan, että vapautensa menettäneillä henkilöillä on mahdollisuus turvautua riippumattomaan asianajajaan; pitää valitettavina niitä 1 941:tä sortotoimea, jotka tapahtuivat huhtikuussa (1 018) ja toukokuussa 2021 (923); vaatii, että pidätetyille annetaan mahdollisuus riippumattomaan lääkärintarkastukseen ja heidän annetaan käyttää puhelinta ja heidän annetaan tavata säännöllisesti perheenjäseniä, ystäviä, toimittajia ja diplomaatteja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pahoittelee syvästi Kuuban hallinnon sitoutumattomuutta ja haluttomuutta pyrkiä etenemään edes vähäisessä määrin kohti muutosta tai avata kanavia, joiden avulla voitaisiin löytää keinoja uudistaa hallintoa, mikä parantaisi yhteskunnallista ja poliittista osallistumista sekä kansalaisten elinoloja; pitää valitettavana, että vaikka sopimus poliittisesta yhteistyöstä ja vuoropuhelusta tuli voimaan melkein neljä vuotta sitten, ihmisoikeus- ja demokratiatilanne ei ole parantunut eikä sopimus ole johtanut merkittäviin eikä kouriintuntuviin myönteisiin tuloksiin Kuuban kansalle; kehottaa noudattamaan sopimuksessa vahvistettuja sitovia velvoitteita ja hyväksymään tältä osin selkeät vertailuarvot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustaa Kuuban kansan oikeuden vaatia maansa demokratisointia vuoropuhelussa kansalaisyhteiskunnan ja poliittisen opposition kanssa, jotta voidaan laatia etenemissuunnitelma kohti demokraattisia monipuoluevaaleja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vaatii Kuuban hallitusta toteuttamaan oikeudellisia uudistuksia, joilla taataan lehdistön- ja yhdistymisvapaus ja vapaus osoittaa mieltä, sekä käynnistämään poliittiset uudistukset, jotka mahdollistavat vapaat, oikeudenmukaiset ja demokraattiset vaalit, joissa otetaan huomioon Kuuban kansan suvereeni ja vapaasti ilmaisema tahto; kehottaa Kuuban hallitusta mukauttamaan ihmisoikeuspolitiikkansa kansainvälisiin normeihin, jotka on määritelty Kuuban allekirjoittamissa peruskirjoissa, julistuksissa ja kansainvälisissä välineissä, ja sallimaan sen, että kansalaisyhteiskunta ja poliittinen oppositio osallistuvat aktiivisesti poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään ilman rajoituksia; kehottaa Kuuban hallitusta tunnustamaan riippumattoman journalismin oikeutetuksi toiminnaksi ja kunnioittamaan riippumattomien toimittajien oikeuksia Kuubassa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa kumoamaan välittömästi asetukset nro 349 ja 370 sekä muut sananvapauden vastaiset Kuuban lait; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan Kuuban hallituksen kanssa käytävissä keskusteluissa esille poliittisen opposition olemassaolon ja siten sisällyttämään sen instituutioiden puitteissa tapahtuvaan, viralliseen, avoimeen ja julkiseen EU:n ja Kuuban väliseen poliittiseen vuoropuheluun poliittista yhteistyötä ja vuoropuhelua koskevan sopimuksen pilareita kunnioittaen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että EUH ja EU:n Havannan-edustusto sulkivat Kuuban demokraattisen opposition ja sekä eurooppalaiset että kuubalaiset riippumattomat kansalaisyhteiskunnan järjestöt poliittisen vuoropuhelun ulkopuolelle siksi, että Kuuban viranomaiset eivät hyväksyneet niiden osallistumista; korostaa, että tämä päätös on vastoin poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehtyä sopimusta, ja painottaa, että molemmat osapuolet ovat velvollisia noudattamaan sopimusta täysimääräisesti; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EUH:ta kieltäytymään osallistumasta tuleviin poliittisiin ja ihmisoikeusvuoropuheluihin Kuuban kanssa, ellei kansalaisyhteiskunta ole asianmukaisesti edustettuna; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa EUH:ta siitä, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen poliittiseen vuoropuheluun ja sopimuksen mukaisiin yhteistyöhankkeisiin on olennainen osa poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehtyä sopimusta ja että kansalaisyhteiskunnan sulkemiseen yhteistyövarojen ja/tai sopimukseen osallistumisen ulkopuolelle, kun sallitaan ainoastaan valtion osaomistuksessa tai määräysvallassa olevien yritysten osallistuminen ja rajoitetaan yhteistyövarojen saantimahdollisuus näihin yrityksiin – kuten sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien on tapahtunut – olisi puututtava välittömästi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee järjestelmälliset työ- ja ihmisoikeuksien loukkaukset, joita Kuuban valtio on kohdistanut ulkomaille lääkintäkomennuksille lähetettyyn terveydenhuoltohenkilöstöönsä, ja toteaa komennusten rikkovan Kuuban ratifioimia ILO:n keskeisiä yleissopimuksia; kehottaa Kuubaa panemaan tosiasiallisesti täytäntöön Amerikan ihmisoikeussopimuksen ja ILO:n yleissopimukset nro 29 ja 105 sekä noudattamaan niitä; kehottaa Kuuban hallitusta varmistamaan, että kuubalaisilla, myös ulkomaankomennukselle lähetetyillä lääkäreillä, on oikeus poistua maasta ja palata maahan, kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; kehottaa Kuuban hallitusta ratifioimaan taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja varmistamaan oikeuden yhdistymisvapauteen, mukaan lukien järjestöjen rekisteröinti, ja oikeuden työehtosopimusneuvotteluihin, ILO:n normien mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EUH:ta vaatimaan, että Kuuban viranomaiset täyttävät poliittisesta yhteistyöstä ja vuoropuhelusta tehdyssä sopimuksessa määrätyt sitovat velvoitteet, erityisesti kun on kyse perustavaa laatua olevien ihmisoikeuksien ja olennaisten perusvapauksien kunnioittamisesta, kuten sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa, 2 artiklan c alakohdassa, 5 artiklassa, 22 artiklassa ja 43 artiklan 2 kohdassa korostetaan; vaatii siksi Euroopan unionia seuraamaan ja valvomaan tiiviisti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista Kuubassa, kun sopimus poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä pannaan täytäntöön, ja toimittamaan parlamentille säännöllisesti asiaa koskevia raportteja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että Denis Solís Gonzálezin, Luis Robles Elizásteguin, Maykel Castillo Pérezin (”Osorbo”) – joka on San Isidro -liikkeen jäsen ja yksi ”Patria y Vida” -kappaleen tekijöistä ja on tällä hetkellä mielivaltaisesti vangittuna ja jonka tahdonvastaisia katoamisia käsittelevä YK:n komitea ilmoitti kadonneen 14 päivän ajaksi – ja yli 120 poliittisen vangin ja mielipidevangin vangitseminen sekä kaikki muut huhti–kesäkuussa 2021 tietoon tulleet mielivaltaiset ja sortotoimet muodostavat sopimuksen 85 artiklan 3 b alakohdassa tarkoitetun erityisen kiireellisen tapauksen; kehottaa EU:ta järjestämään tästä asiasta kiireellisen kokouksen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää erittäin valitettavana, että Kuuban viranomaiset eivät salli Euroopan parlamentin valtuuskuntien vierailla Kuubassa; kehottaa viranomaisia päästämään ne maahan heti, kun terveysolosuhteet sallivat; kehottaa kaikkien jäsenvaltioiden edustajia ottamaan puheeksi ihmisoikeusloukkaukset Kuubassa, kun he tapaavat Kuuban viranomaisia, ja tapaamaan myös Saharov-palkinnon saajia, jotta voidaan taata Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan johdonmukainen sisäinen ja ulkoinen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Kuuban tasavallan hallitukselle ja kansalliskokoukselle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetulle. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 70.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0073.

(3)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 99.

(4)  EUVL L 337 I, 13.12.2016, s. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/fi/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20/

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/fi/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Valko-Venäjän järjestelmälliset sortotoimet ja niiden seuraukset Euroopan turvallisuudelle Valko-Venäjän viranomaisten kaappaamasta EU:n siviililentokoneesta tehtyjen pidätysten jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Valko-Venäjän järjestelmällisistä sortotoimista ja niiden seurauksista Euroopan turvallisuudelle Valko-Venäjän viranomaisten kaappaamasta EU:n siviililentokoneesta tehtyjen pidätysten jälkeen (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2020 ja 24. toukokuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2020 ja 24. toukokuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta antamat julkilausumat ja erityisesti 24. toukokuuta 2021 annetun julkilausuman Ryanairin lennon FR4978 pakottamisesta laskeutumaan Minskiin 23. toukokuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta antamat julkilausumat ja erityisesti 24. toukokuuta 2021 annetun julkilausuman Ryanairin lennon FR4978 pakottamisesta laskeutumaan Minskiin 23. toukokuuta 2021,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2021 annetun G7-maiden ulkoministerien ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen julkilausuman Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2021 annetun G7-maiden ulkoministerien ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen julkilausuman Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon Valko-Venäjän tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2012/642/YUTP muuttamisesta 4. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/908 (1), jolla kielletään kaikenlaisilta valkovenäläisiltä lentoliikenteen harjoittajilta lentäminen EU:n ilmatilassa ja estetään niiden pääsy EU:n lentoasemille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Valko-Venäjän tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2012/642/YUTP muuttamisesta 4. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/908 (1), jolla kielletään kaikenlaisilta valkovenäläisiltä lentoliikenteen harjoittajilta lentäminen EU:n ilmatilassa ja estetään niiden pääsy EU:n lentoasemille,

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2021 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman EU:n tuesta kansainväliselle Valko-Venäjän vastuuta koskevalle foorumille (International Accountability Platform for Belarus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2021 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkilausuman EU:n tuesta kansainväliselle Valko-Venäjän vastuuta koskevalle foorumille (International Accountability Platform for Belarus),

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) raportoijan Moskovan mekanismin puitteissa laaditun raportin Valko-Venäjällä 9. elokuuta 2020 pidettyihin presidentinvaaleihin liittyvistä väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) raportoijan Moskovan mekanismin puitteissa laaditun raportin Valko-Venäjällä 9. elokuuta 2020 pidettyihin presidentinvaaleihin liittyvistä väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista,

| — | ottaa huomioon Chicagon yleissopimuksen kansainvälisestä siviili-ilmailusta ja Montrealin yleissopimuksen siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Chicagon yleissopimuksen kansainvälisestä siviili-ilmailusta ja Montrealin yleissopimuksen siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemisestä,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon myöntämisen vuonna 2020 Valko-Venäjän demokraattiselle oppositiolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon myöntämisen vuonna 2020 Valko-Venäjän demokraattiselle oppositiolle,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 23. toukokuuta 2021 Puolaan rekisteröity lentokone, jolla liikennöitiin Ryanairin kansainvälistä matkustajalentoa FR4978 kahden EU:n pääkaupungin välillä (Ateenasta Vilnaan), pakotettiin Valko-Venäjän ilmatilassa Aljaksandr Lukašenkan määräyksestä poikkeamaan reitiltään tekaistun pommiuhkan perusteella ja valkovenäläinen taisteluhävittäjä saattoi sen Minskin kansainväliselle lentoasemalle, mikä vaaransi lennolla olleiden yli 170 matkustajan ja miehistön jäsenen turvallisuuden, joista monet olivat EU:n kansalaisia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 23. toukokuuta 2021 Puolaan rekisteröity lentokone, jolla liikennöitiin Ryanairin kansainvälistä matkustajalentoa FR4978 kahden EU:n pääkaupungin välillä (Ateenasta Vilnaan), pakotettiin Valko-Venäjän ilmatilassa Aljaksandr Lukašenkan määräyksestä poikkeamaan reitiltään tekaistun pommiuhkan perusteella ja valkovenäläinen taisteluhävittäjä saattoi sen Minskin kansainväliselle lentoasemalle, mikä vaaransi lennolla olleiden yli 170 matkustajan ja miehistön jäsenen turvallisuuden, joista monet olivat EU:n kansalaisia;

| B. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät löytäneet minkäänlaisia räjähteitä mutta pidättivät kaksi matkustajaa – Raman Pratasevitšin, joka on Valko-Venäjän kansalainen, ja hänen seuralaisensa Sofia Sapegan, joka on Venäjän kansalainen ja Vilnassa sijaitsevan European Humanities University -yliopiston opiskelija; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät löytäneet minkäänlaisia räjähteitä mutta pidättivät kaksi matkustajaa – Raman Pratasevitšin, joka on Valko-Venäjän kansalainen, ja hänen seuralaisensa Sofia Sapegan, joka on Venäjän kansalainen ja Vilnassa sijaitsevan European Humanities University -yliopiston opiskelija;

| C. | ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš on valkovenäläinen toimittaja, aktivisti ja Telegram-sovelluksen vaikutusvaltaisen Nexta-kanavan entinen päätoimittaja; toteaa, että kanavalla oli keskeinen rooli tietojen antamisessa väestölle viranomaisten väärinkäytöksistä ja mielenosoitusten liikkeellepanemisessa Valko-Venäjällä 9. elokuuta 2020 pidettyjen vilpillisten presidentinvaalien jälkeen ja se paljasti osaltaan hallinnon järjestelmällisiä sortotoimia ja vakavia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš oli elänyt maanpaossa EU:ssa vuodesta 2019 välttyäkseen tekaistuilta rikossyytteiltä ja että hänelle oli myönnetty poliittinen turvapaikka EU:ssa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš on valkovenäläinen toimittaja, aktivisti ja Telegram-sovelluksen vaikutusvaltaisen Nexta-kanavan entinen päätoimittaja; toteaa, että kanavalla oli keskeinen rooli tietojen antamisessa väestölle viranomaisten väärinkäytöksistä ja mielenosoitusten liikkeellepanemisessa Valko-Venäjällä 9. elokuuta 2020 pidettyjen vilpillisten presidentinvaalien jälkeen ja se paljasti osaltaan hallinnon järjestelmällisiä sortotoimia ja vakavia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš oli elänyt maanpaossa EU:ssa vuodesta 2019 välttyäkseen tekaistuilta rikossyytteiltä ja että hänelle oli myönnetty poliittinen turvapaikka EU:ssa;

| D. | katsoo, että Valko-Venäjän hallinnon suorittama Raman Pratasevitšin laiton pidätys ja sen harjoittama epäinhimillinen kohtelu, mukaan lukien Valko-Venäjän valtiollisen television lavastetussa haastattelussa pakottamalla annetut tunnustukset, ovat erittäin suuri huolenaihe kansainväliselle yhteisölle ja korostavat koordinoitujen kansainvälisten toimien kiireellisyyttä erityisesti siksi, että Valko-Venäjä on edelleen ainoa Euroopan maa, jossa vielä käytetään kuolemanrangaistusta, eikä se sen vuoksi ole Euroopan neuvoston jäsen; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš ei näyttänyt henkilöltä, joka antoi tunnustuksen omasta vapaasta tahdostaan, ja toteaa, että pakottamalla saadut tunnustukset on kielletty kidutuksen vastaisen yleissopimuksen nojalla; ottaa huomioon, että hänen asianajajiltaan evätään edelleen pääsy hänen luokseen ja että presidentti Aljaksandr Lukašenka uhkasi kutsua häntä varten kuulustelijoita Venäjän miehittämältä Donbassin alueelta; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš on asetettu terroristien seurantaluetteloon ja että häntä saattaa odottaa kuolemanrangaistus; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Valko-Venäjän hallinnon suorittama Raman Pratasevitšin laiton pidätys ja sen harjoittama epäinhimillinen kohtelu, mukaan lukien Valko-Venäjän valtiollisen television lavastetussa haastattelussa pakottamalla annetut tunnustukset, ovat erittäin suuri huolenaihe kansainväliselle yhteisölle ja korostavat koordinoitujen kansainvälisten toimien kiireellisyyttä erityisesti siksi, että Valko-Venäjä on edelleen ainoa Euroopan maa, jossa vielä käytetään kuolemanrangaistusta, eikä se sen vuoksi ole Euroopan neuvoston jäsen; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš ei näyttänyt henkilöltä, joka antoi tunnustuksen omasta vapaasta tahdostaan, ja toteaa, että pakottamalla saadut tunnustukset on kielletty kidutuksen vastaisen yleissopimuksen nojalla; ottaa huomioon, että hänen asianajajiltaan evätään edelleen pääsy hänen luokseen ja että presidentti Aljaksandr Lukašenka uhkasi kutsua häntä varten kuulustelijoita Venäjän miehittämältä Donbassin alueelta; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitš on asetettu terroristien seurantaluetteloon ja että häntä saattaa odottaa kuolemanrangaistus;

| E. | katsoo, että siviililentokoneen kaappaaminen rikkoo vakavasti lentoturvallisuutta koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia ja korostaa Valko-Venäjällä jatkuvien ja lakkaamattomien sortotoimien kansainvälisiä seurauksia Euroopan turvallisuudelle sekä osoittaa kiistatta, että hallinnosta on tullut uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; katsoo, että lentokoneen pakottaminen laskeutumaan on valtioterrorismia ja niin kutsutun Valko-Venäjän hallinnon vihollisen pidätyksen tarkoituksena oli lähettää kaikille opposition edustajille, erityisesti ulkomailla asuville, hyytävä signaali siitä, että hallinto jahtaa heitä päättäväisesti ja että he eivät ole turvassa ulkomailla; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että siviililentokoneen kaappaaminen rikkoo vakavasti lentoturvallisuutta koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia ja korostaa Valko-Venäjällä jatkuvien ja lakkaamattomien sortotoimien kansainvälisiä seurauksia Euroopan turvallisuudelle sekä osoittaa kiistatta, että hallinnosta on tullut uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; katsoo, että lentokoneen pakottaminen laskeutumaan on valtioterrorismia ja niin kutsutun Valko-Venäjän hallinnon vihollisen pidätyksen tarkoituksena oli lähettää kaikille opposition edustajille, erityisesti ulkomailla asuville, hyytävä signaali siitä, että hallinto jahtaa heitä päättäväisesti ja että he eivät ole turvassa ulkomailla;

| F. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön tutkinta on käynnissä; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan lisäksi myös useita tunnistamattomia henkilöitä poistui koneesta Minskissä; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on pidättänyt useita valkovenäläisiä oppositioaktivisteja, jotka pakenivat Moskovaan, ja tukee edelleen Valko-Venäjän hallintoa myös taloudellisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön tutkinta on käynnissä; ottaa huomioon, että Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan lisäksi myös useita tunnistamattomia henkilöitä poistui koneesta Minskissä; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on pidättänyt useita valkovenäläisiä oppositioaktivisteja, jotka pakenivat Moskovaan, ja tukee edelleen Valko-Venäjän hallintoa myös taloudellisesti;

| G. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset ovat jatkaneet rauhanomaiseen Valko-Venäjän väestöön kohdistettuja sortotoimia ja monia kansalaisia on häiritty, pidätetty ja tuomittu heidän ilmaistuaan vastustavansa hallintoa tai Valko-Venäjällä tapahtuneita laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että arviolta 34 000 valkovenäläistä on jossakin vaiheessa ennen 9. elokuuta 2020 toimitettuja vaaleja ja niiden jälkeen pidätetty mielenilmauksista hallintoa vastaan; ottaa huomioon, että Valko-Venäjällä on yli 470 poliittista vankia, joista seitsemän on alaikäistä; ottaa huomioon, että mielenosoittajia vastaan on aloitettu noin 3 000 poliittisiin syihin perustuvaa rikosasiaa ja kidutuksesta, väkivallasta ja pahoinpitelystä on esitetty yli 4 600 valitusta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset ovat jatkaneet rauhanomaiseen Valko-Venäjän väestöön kohdistettuja sortotoimia ja monia kansalaisia on häiritty, pidätetty ja tuomittu heidän ilmaistuaan vastustavansa hallintoa tai Valko-Venäjällä tapahtuneita laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia; ottaa huomioon, että arviolta 34 000 valkovenäläistä on jossakin vaiheessa ennen 9. elokuuta 2020 toimitettuja vaaleja ja niiden jälkeen pidätetty mielenilmauksista hallintoa vastaan; ottaa huomioon, että Valko-Venäjällä on yli 470 poliittista vankia, joista seitsemän on alaikäistä; ottaa huomioon, että mielenosoittajia vastaan on aloitettu noin 3 000 poliittisiin syihin perustuvaa rikosasiaa ja kidutuksesta, väkivallasta ja pahoinpitelystä on esitetty yli 4 600 valitusta;

| H. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ihmisoikeustilanne heikkenee edelleen ja poliittisten vankien määrä kasvaa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat ovat dokumentoineet satoja kidutus- ja pahoinpitelytapauksia ja että useita ihmisiä on kadoksissa tai löytynyt kuolleina; ottaa huomioon, että epäinhimillinen kohtelu, kidutus ja tarkoituksellinen kieltäytyminen antamasta lääketieteellistä hoitoa jatkuu Valko-Venäjällä sijaitsevissa pidätyskeskuksissa ja vankiloissa, joissa on kuollut useita mielenosoittajia epäilyttävissä olosuhteissa, kuten Vitold Ašurak, ja joissa toisia, kuten 17-vuotiasta Dzmitry Stahouskia ja Stsjapan Latypouta, on häiritty ja uhkailtu aina itsemurhan partaalle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ihmisoikeustilanne heikkenee edelleen ja poliittisten vankien määrä kasvaa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat ovat dokumentoineet satoja kidutus- ja pahoinpitelytapauksia ja että useita ihmisiä on kadoksissa tai löytynyt kuolleina; ottaa huomioon, että epäinhimillinen kohtelu, kidutus ja tarkoituksellinen kieltäytyminen antamasta lääketieteellistä hoitoa jatkuu Valko-Venäjällä sijaitsevissa pidätyskeskuksissa ja vankiloissa, joissa on kuollut useita mielenosoittajia epäilyttävissä olosuhteissa, kuten Vitold Ašurak, ja joissa toisia, kuten 17-vuotiasta Dzmitry Stahouskia ja Stsjapan Latypouta, on häiritty ja uhkailtu aina itsemurhan partaalle;

| I. | ottaa huomioon, että Eurooppalainen Valko-Venäjä -liikkeen aktivistit Jauhen Afnahel, Pavel Juhnevitš, Maksim Vinjarski ja Andrei Vojnitš, oppositiojohtaja Pavel Sevjarynets, bloggaaja Dzmitry Kazlou ja yhteisöaktivisti Iryna Štšasnaja tuomittiin 25. toukokuuta 2021 vankeusrangaistuksiin, joiden pituus vaihtelee neljästä seitsemään vuoteen, tekaistujen ekstremismisyytteiden nojalla; ottaa huomioon, että poliittinen vanki Dzmitry Furmanau tuomittiin yhdessä Jauhen Raznitšenkan ja Uladzimir Knihan kanssa 2. kesäkuuta 2021 enimmillään neljäksi vuodeksi vankeuteen niin kutsutussa Tsihanouskin tapauksessa; ottaa huomioon, että tuomioistuin tuomitsi 3. kesäkuuta 2021 vielä viidennen ryhmän syytettyjä, joihin kuuluivat poliittiset vangit Aljaksandr Hrapko, Radzivon Medušeuski, Ihar Vinakurau, Andrei Aniskevitš, Alena Loika, Halina Tšuhunova, Andrei Niamirski, Dzmitry Kurhanau, Katsiaryna Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Ništ, Sjarhei Ksenžuk ja Illia Palhouski, niin kutsutussa tanssiprotestioikeudenkäynnissä, jossa annetut tuomiot vaihtelivat 18 kuukaudesta kotiarestia yhteen vuoteen vankeutta; ottaa huomioon, että poliittinen vanki Sjarhei Pjarfilijeu tuomittiin 3. kesäkuuta 2021 kahden vuoden vankeuteen ja hänen poikansa Stanislau Pjarfilijeu kahden vuoden vapaudenrajoitukseen (kotiarestiin); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Eurooppalainen Valko-Venäjä -liikkeen aktivistit Jauhen Afnahel, Pavel Juhnevitš, Maksim Vinjarski ja Andrei Vojnitš, oppositiojohtaja Pavel Sevjarynets, bloggaaja Dzmitry Kazlou ja yhteisöaktivisti Iryna Štšasnaja tuomittiin 25. toukokuuta 2021 vankeusrangaistuksiin, joiden pituus vaihtelee neljästä seitsemään vuoteen, tekaistujen ekstremismisyytteiden nojalla; ottaa huomioon, että poliittinen vanki Dzmitry Furmanau tuomittiin yhdessä Jauhen Raznitšenkan ja Uladzimir Knihan kanssa 2. kesäkuuta 2021 enimmillään neljäksi vuodeksi vankeuteen niin kutsutussa Tsihanouskin tapauksessa; ottaa huomioon, että tuomioistuin tuomitsi 3. kesäkuuta 2021 vielä viidennen ryhmän syytettyjä, joihin kuuluivat poliittiset vangit Aljaksandr Hrapko, Radzivon Medušeuski, Ihar Vinakurau, Andrei Aniskevitš, Alena Loika, Halina Tšuhunova, Andrei Niamirski, Dzmitry Kurhanau, Katsiaryna Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Ništ, Sjarhei Ksenžuk ja Illia Palhouski, niin kutsutussa tanssiprotestioikeudenkäynnissä, jossa annetut tuomiot vaihtelivat 18 kuukaudesta kotiarestia yhteen vuoteen vankeutta; ottaa huomioon, että poliittinen vanki Sjarhei Pjarfilijeu tuomittiin 3. kesäkuuta 2021 kahden vuoden vankeuteen ja hänen poikansa Stanislau Pjarfilijeu kahden vuoden vapaudenrajoitukseen (kotiarestiin);

| J. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat riippumattomiin valkovenäläisiin toimittajiin kohdistamiaan väkivaltaisia toimia ja pyrkivät tarkoituksellisesti estämään puolueettoman raportoinnin; ottaa huomioon, että satoja toimittajia on pidätetty, mukaan lukien kaksi Belsat-kanavan toimittajaa, jotka tuomittiin myöhemmin; ottaa huomioon, että kymmenet ovat joutuneet hallinnollisen säilöönoton kohteeksi ja kokeneet väkivaltaa ja useille on määrätty sakkoja; ottaa huomioon, että toimittajia on pidetty tutkintavankeudessa ja heitä vastaan on nostettu rikossyytteitä; ottaa huomioon, että lukuisten saatujen tietojen mukaan viranomaiset ovat peruuttaneet toimittajien, myös ulkomaisten tiedotusvälineiden kirjeenvaihtajien, akkreditoinnin ja monet heistä on pidätetty ja karkotettu Valko-Venäjältä; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset tekivät 18. toukokuuta 2021 ratsian Valko-Venäjän suurimman riippumattoman uutissivuston Tut.by:n toimistoon, pidättivät useita sen henkilöstön jäseniä ja estivät pääsyn sen verkkosivustolle; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset jatkavat riippumattomiin valkovenäläisiin toimittajiin kohdistamiaan väkivaltaisia toimia ja pyrkivät tarkoituksellisesti estämään puolueettoman raportoinnin; ottaa huomioon, että satoja toimittajia on pidätetty, mukaan lukien kaksi Belsat-kanavan toimittajaa, jotka tuomittiin myöhemmin; ottaa huomioon, että kymmenet ovat joutuneet hallinnollisen säilöönoton kohteeksi ja kokeneet väkivaltaa ja useille on määrätty sakkoja; ottaa huomioon, että toimittajia on pidetty tutkintavankeudessa ja heitä vastaan on nostettu rikossyytteitä; ottaa huomioon, että lukuisten saatujen tietojen mukaan viranomaiset ovat peruuttaneet toimittajien, myös ulkomaisten tiedotusvälineiden kirjeenvaihtajien, akkreditoinnin ja monet heistä on pidätetty ja karkotettu Valko-Venäjältä; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän viranomaiset tekivät 18. toukokuuta 2021 ratsian Valko-Venäjän suurimman riippumattoman uutissivuston Tut.by:n toimistoon, pidättivät useita sen henkilöstön jäseniä ja estivät pääsyn sen verkkosivustolle;

| K. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, oppositiopoliitikkoihin, kansalaisyhteiskunnan toimijoihin, ammattiyhdistysten edustajiin ja muihin aktivisteihin kohdistuu järjestelmällisesti pelottelua, häirintää ja heidän perusvapauksiaan koskevia rajoituksia; toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Valko-Venäjän viranomaiset tutkisivat vuoden 2020 elokuun puolivälin jälkeen jätettyjä tuhansia ilmoituksia poliisin raakuuksista tai mielenosoittajien surmaamisista; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt ihmisoikeusloukkausten rankaisemattomuus pahentaa Valko-Venäjän kansan epätoivoista tilannetta; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen puuttuminen heikentää uhrien oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, oppositiopoliitikkoihin, kansalaisyhteiskunnan toimijoihin, ammattiyhdistysten edustajiin ja muihin aktivisteihin kohdistuu järjestelmällisesti pelottelua, häirintää ja heidän perusvapauksiaan koskevia rajoituksia; toteaa, että mikään ei viittaa siihen, että Valko-Venäjän viranomaiset tutkisivat vuoden 2020 elokuun puolivälin jälkeen jätettyjä tuhansia ilmoituksia poliisin raakuuksista tai mielenosoittajien surmaamisista; ottaa huomioon, että laajalle levinnyt ihmisoikeusloukkausten rankaisemattomuus pahentaa Valko-Venäjän kansan epätoivoista tilannetta; ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatteen puuttuminen heikentää uhrien oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin;

| L. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän riippumattoman opiskelijajärjestön mukaan yli 460 opiskelijaa on pidätetty ja heistä lähes kolmannes on naisia ja yli 150 opiskelijaa on mielivaltaisesti erotettu yliopistoista ja monet heistä ovat paenneet naapurimaihin peläten turvallisuutensa puolesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän riippumattoman opiskelijajärjestön mukaan yli 460 opiskelijaa on pidätetty ja heistä lähes kolmannes on naisia ja yli 150 opiskelijaa on mielivaltaisesti erotettu yliopistoista ja monet heistä ovat paenneet naapurimaihin peläten turvallisuutensa puolesta;

| M. | ottaa huomioon, että 31. toukokuuta 2021 Valko-Venäjän viranomaiset kiristivät edelleen jo ennestään tiukkoja matkustussääntöjä, joilla rajoitetaan Valko-Venäjän kansalaisten mahdollisuutta poistua maasta, mukaan lukien henkilöt, joilla on pitkäaikainen oleskelulupa ulkomailla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 31. toukokuuta 2021 Valko-Venäjän viranomaiset kiristivät edelleen jo ennestään tiukkoja matkustussääntöjä, joilla rajoitetaan Valko-Venäjän kansalaisten mahdollisuutta poistua maasta, mukaan lukien henkilöt, joilla on pitkäaikainen oleskelulupa ulkomailla;

| N. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän puolalaisen vähemmistön sortaminen on lisääntymässä, mistä on osoituksena esimerkiksi Valko-Venäjän puolalaisten liiton puheenjohtajan Andżelika Borysin sekä toimittajan, bloggaajan ja Valko-Venäjän puolalaisten liiton jäsenen Andrzej Poczobutin pidättäminen ja tuomitseminen; ottaa huomioon, että hallinto painostaa yhä voimakkaammin puolankielistä koulujärjestelmää Valko-Venäjällä; ottaa huomioon, että näihin toimiin on liittynyt Puolan vastaista propagandaa valtion TV:ssä; ottaa huomioon, että Lukašenka loi Valko-Venäjälle uuden juhlapäivän, jota vietetään 17. syyskuuta Neuvostoliiton hyökkäyksen Puolaan vuonna 1939 vuosipäivänä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän puolalaisen vähemmistön sortaminen on lisääntymässä, mistä on osoituksena esimerkiksi Valko-Venäjän puolalaisten liiton puheenjohtajan Andżelika Borysin sekä toimittajan, bloggaajan ja Valko-Venäjän puolalaisten liiton jäsenen Andrzej Poczobutin pidättäminen ja tuomitseminen; ottaa huomioon, että hallinto painostaa yhä voimakkaammin puolankielistä koulujärjestelmää Valko-Venäjällä; ottaa huomioon, että näihin toimiin on liittynyt Puolan vastaista propagandaa valtion TV:ssä; ottaa huomioon, että Lukašenka loi Valko-Venäjälle uuden juhlapäivän, jota vietetään 17. syyskuuta Neuvostoliiton hyökkäyksen Puolaan vuonna 1939 vuosipäivänä;

| O. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä aloitti Astravetsin ydinvoimalan kaupallisen toiminnan ottamatta huomioon kaikkia vuonna 2018 laadittuun EU:n stressitestiraporttiin sisältyneitä turvallisuussuosituksia ja että Astravetsin voimala ei siksi ole turvallinen ja siihen liittyy vakavia ydinturvallisuusuhkia koko Euroopan kannalta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä aloitti Astravetsin ydinvoimalan kaupallisen toiminnan ottamatta huomioon kaikkia vuonna 2018 laadittuun EU:n stressitestiraporttiin sisältyneitä turvallisuussuosituksia ja että Astravetsin voimala ei siksi ole turvallinen ja siihen liittyy vakavia ydinturvallisuusuhkia koko Euroopan kannalta;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tähän mennessä määrännyt pakotteita 88 valkovenäläiselle yksityishenkilölle, mukaan lukien Aljaksandr Lukašenka, ja seitsemälle yhteisölle; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tähän mennessä määrännyt pakotteita 88 valkovenäläiselle yksityishenkilölle, mukaan lukien Aljaksandr Lukašenka, ja seitsemälle yhteisölle;

| 1. | tuomitsee jyrkästi 23. toukokuuta toteutetun Ryanairin lennon FR4978 kaappauksen ja sille annetun määräyksen laskeutua Minskiin sekä sen, että Valko-Venäjän viranomaiset pidättivät toimittaja Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan; katsoo, että tämä kauhistuttava teko on kansainvälisen oikeuden loukkaus, jota voidaan pitää valtioterrorismina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan sekä kaikki muut Valko-Venäjällä pidätettynä olevat toimittajat ja poliittiset vangit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin neuvoston päätöksen vahvistaa nykyisiä rajoittavia toimenpiteitä asettamalla kaikkia valkovenäläisiä liikenteenharjoittajia koskeva kielto käyttää EU:n ilmatilaa ja päästä EU:n lentoasemille ja kehottaa neuvostoa laatimaan suunnitelman, jolla voidaan helpottaa valkovenäläisten pyrkimyksiä poistua maasta; kehottaa Kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä ja Euroopan lentoturvallisuusvirastoa tutkimaan tämän välikohtauksen, jota ei voida hyväksyä ja joka rikkoo kansainvälisiä normeja ja vaatimuksia, ja toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä sen suhteen; korostaa, että tämä vakava vaaratilanne murensi merkittävästi luottamusta ja että jokaisen valtion olisi toimittava vastuullisesti Chicagon yleissopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämisessä, jotta ilma-alukset voivat liikennöidä turvallisesti; kehottaa Ryanairia tekemään yhteistyötä viranomaisten kanssa ja antamaan niille kaikki tätä välikohtausta koskevat merkitykselliset tiedot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa arvioimaan perusteellisesti kaapatusta siviililentokoneesta tehtyjen pidätysten seuraukset kansainvälisen lentoliikenteen ja lentoturvallisuuden lisäksi myös Euroopan yleisen turvallisuuden kannalta ja niiden Valko-Venäjän ja muiden maiden kansalaisten turvallisuuden kannalta, jotka ovat joutuneet pakenemaan maastaan EU:n jäsenvaltioihin tai hakemaan niistä suojaa tai turvapaikkaa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että tällaisessa tutkinnassa olisi tutkittava Venäjän mahdollista roolia Valko-Venäjän hallinnon tekemissä terroriteoissa; korostaa, että jos näin katsotaan tapahtuneen, operaatioon suoraan tai välillisesti osallistuneille Venäjän kansalaisille olisi määrättävä pakotteita EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän (EU:n Magnitski-lain) nojalla; korostaa, että EU:n osallistuminen tutkintaan on tärkeää, myös siten, että EU:n elimet, kuten Europol, Eurojust ja Euroopan syyttäjänvirasto, osallistuvat yhteisten tutkintaryhmien työhön ja operaatioihin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa jälleen, että parlamentti ei tunnusta Aljaksandr Lukašenkan valintaa Valko-Venäjän presidentin virkaan; pitää Valko-Venäjän nykyistä hallintoa laittomana, lainvastaisena ja rikollisena; antaa edelleen tukensa Valko-Venäjän kansalle sen vaatiessa ja tavoitellessa oikeutetusti vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, demokraattista edustusta, poliittista osallistumista ja ihmisarvoa; tuomitsee rauhanomaisesti oikeuttaan vapauteen, demokratiaan ja ihmisarvoon puolustaneisiin tuhansiin valkovenäläisiin kohdistetut tukahduttamistoimet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee jyrkästi Valko-Venäjän viranomaisten väkivaltaisuudet ja sortotoimet ja erityisesti laittomat pidätykset, kidutuksen, pahoinpitelyt pidätystilanteissa ja rauhanomaisiin kansalaisiin kohdistuvat rikosoikeudelliset syytteet ja vaatii lopettamaan ne välittömästi sekä ilmaisee tukensa ja solidaarisuutensa Valko-Venäjän yhteiskunnalle; tuomitsee hallinnon siviileihin kohdistamat järjestelmälliset sortotoimet, joiden vuoksi elokuun 2020 vilpillisten vaalien jälkeen yli 14 000 valkovenäläistä on joutunut pakenemaan maasta väkivallan, pelottelun ja muunlaisen pakottamisen takia; muistuttaa, että tämä jatkuva sortokampanja ja siviiliväestön pakkomuutto ovat vakavia ihmisoikeusloukkauksia; pitää valitettavana, että Valko-Venäjä edelleen ainoana Euroopan maana panee täytäntöön kuolemanrangaistuksia, ja kehottaa poistamaan kuolemanrangaistuksen välittömästi ja pysyvästi; tuomitsee Valko-Venäjän viranomaisten äskettäiset toimet, joilla kiellettiin useimpia Valko-Venäjän kansalaisia, heidän joukossaan monia ulkomaisen oleskeluluvan haltijoita, poistumasta maasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee äskettäin lukuisille poliittisille vangeille ja pidätetyille, muun muassa Pavel Sevjarynetsille, annetut ankarat ja epäoikeudenmukaiset tuomiot sekä Valko-Venäjän demokraattisen opposition johtohahmoja, kuten Viktar Babarykaa, Mikola Statkevitšia ja Sjarhei Tsihanouskia, vastaan nostetut oikeudenkäynnit; pitää valitettavana Pavel Sevjarynetsin, Jauhen Afnahelin, Andrei Vojnitšin, Pavel Juhnevitšin, Zmitser Kazloun, Maksim Vinjarskin ja Iryna Štšasnajan tuomitsemista suljetussa oikeudenkäynnissä Mahiljoun kaupungissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa Valko-Venäjän riippumattomien tiedotusvälineiden ja toimittajien merkityksestä ja heidän tärkeästä roolistaan Valko-Venäjän yhteiskunnassa; tuomitsee tiedotusvälineiden toiminnan tukahduttamisen ja internetiin pääsyn estämisen sekä toimittajien ja bloggaajien pahoinpitelyn, pidättämisen ja uhkailun; korostaa Valko-Venäjän kansalaisten oikeutta esteettömään tiedonsaantiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee sortotoimet ja vihamielisen toiminnan, joita viranomaiset ovat kohdistaneet puolalaisvähemmistön edustajiin ja puolankieliseen koulujärjestelmään Valko-Venäjällä; kehottaa tässä yhteydessä vapauttamaan ehdoitta Andżelika Borysin, Andrzej Poczobutin ja muut poliittiset vangit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH), komissiota ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja Valko-Venäjällä seuraamaan tiiviisti Valko-Venäjän yksittäisten poliittisten vankien, kuten Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan, tilannetta ja oikeudenkäyntejä, tarjoamaan heille tukea ja työskentelemään heidän vapauttamisensa varmistamiseksi; kehottaa tässä yhteydessä Lukašenkan hallintoa lopettamaan välittömästi kaikki toimet, joilla pelotellaan tai häiritään kansallisten tai eurooppalaisten diplomaattiedustustojen jäseniä, kuten diplomaattisia suhteita ja konsulisuhteita koskevista Wienin yleissopimuksista johtuvat Valko-Venäjän kansainväliset velvoitteet edellyttävät; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on kiireellisesti ylläpidettävä ja laajennettava yhteyksiä ja yhteistyötä Valko-Venäjän demokraattisten voimien edustajien kanssa Minskissä ja maanpaossa ja erityisesti yhteyksiä Svjatlana Tsihanouskajaan ja koordinointineuvoston ja Kansallisen antikriisinhallinta -järjestön jäseniin; yhtyy näin ollen kehotuksiin kutsua heidän edustajansa 11.–13. kesäkuuta 2021 pidettävään G7-huippukokoukseen ja vuonna 2021 pidettävään itäisen kumppanuuden huippukokoukseen ja suosittelee, että heidät kutsutaan edelleen korkean tason kahdenvälisiin kokouksiin hallitusten tasolla sekä parlamentin istuntoihin ja parlamenttien välisiin kokouksiin, ja kehottaa perustamaan Valko-Venäjään erikoistuneita ryhmiä kaikkiin EU:n jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa neuvostoa laajentamaan mahdollisimman pian luetteloa henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan EU:n pakotteita, sisällyttämällä siihen yksityishenkilöt ja yhteisöt, jotka ovat olleet mukana Ryanairin lennon FR4978 kaappaamisessa ja pakottamisessa laskeutumaan sekä Raman Pratasevitšin ja Sofia Sapegan pidättämisessä; muistuttaa, että toimittaja Raman Pratasevitšia saattaa odottaa kuolemanrangaistus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa neuvostoa viemään äärimmäisen kiireellisesti eteenpäin neljättä pakotepakettia niitä henkilöitä ja yhteisöjä vastaan, jotka osallistuivat tai olivat osasyyllisiä vaalivilppiin, sortotoimiin, kidutukseen tai pahoinpitelyihin ja ihmisoikeusloukkauksiin Valko-Venäjällä, mukaan lukien riippumattomien toimittajien ja bloggaajien vainoaminen, ja kehottaa sitä alkamaan työstää seuraavaa pakettia; kehottaa määräämään seuraamuksia huomattavasti suuremmalle joukolle valkovenäläisiä virkamiehiä, kuten syyttäjille, tuomareille ja lainvalvontahenkilöstölle, jotka ovat osallisina hallinnon arvostelijoiden sortamisessa ja väärässä tuomitsemisessa, sekä poliiseille, vankiloiden henkilöstölle, parlamentin ja hallituksen jäsenille ja hallinnon puolesta propagandan, tiedotusvälineiden, disinformaation ja vihapuheen alalla toimiville henkilöille, Lukašenkaa ja hänen hallintoaan tukeville henkilöille ja yhteisöille, kuten Marat Markaulle, joka haastatteli Raman Pratasevitšia valtion ONT-kanavalla 2. kesäkuuta, sekä henkilöille, jotka osallistuivat 23. toukokuuta tapahtuneeseen välikohtaukseen, kuten tiedusteluvirkailijoille ja ilmailuviranomaisille; muistuttaa tässä yhteydessä tarpeesta hyödyntää täysimääräisesti EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän (EU:n Magnitski-laki) mukaisia rajoittavia toimenpiteitä koskevia vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään tiukasti kaiken taloudellisen tuen Valko-Venäjän hallinnolle ja sen vuoksi epäämään kaikki uudet luottojärjestelyt valkovenäläisiltä pankeilta ja lopettamaan investoinnit infrastruktuurihankkeisiin tai liikeyrityksiin Valko-Venäjällä; kehottaa komissiota hyväksymään toimenpiteitä, joilla estetään eurooppalaisia rahoituslaitoksia hankkimasta Valko-Venäjän hallituksen ja siihen liittyvien julkisten laitosten liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja tai muita rahoitusvälineitä; pitää myönteisenä, että Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat keskeyttäneet hankkeiden rahoittamisen Valko-Venäjän julkisella sektorilla, ja kehottaa tutkimaan, miten käyttämättömät varat voidaan suunnata uudelleen kansalaisyhteiskuntaan ja yksityiselle sektorille, kun ne eivät liity hallintoon; kehottaa Kansainvälistä valuuttarahastoa ja EU:n jäsenvaltioita olemaan myöntämättä suoraa talousarviotukea hallinnolle missään olosuhteissa ja pidättymään vuodelle 2021 ilmoitetun erityisen nostomenettelyn käyttämisestä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa kaikkia Valko-Venäjällä toimivia EU:n yrityksiä aiemmasta kehotuksestaan noudattaa erityistä huolellisuutta ja kantaa vastuunsa ihmisoikeuksien kunnioittamisesta yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti; pyytää lisäksi niitä pidättymään uusista investoinneista ja myös esittämään julkisesti vastalauseita Valko-Venäjän viranomaisten maassa harjoittamia jatkuvia sortotoimia vastaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa neuvostoa hyväksymään nopeasti ja panemaan täytäntöön talouspakotteita, joiden on oltava merkittäviä ja joilla on mahdollisuuksien mukaan oltava välitön vaikutus Valko-Venäjän hallintoon, sen kannattajiin ja sitä tukeviin talouden toimijoihin; kehottaa kohdistamaan nämä talouspakotteet julkisiin ja yksityisiin yrityksiin, jotka ovat hallinnon määräysvallassa tai jotka ovat tiiviisti sidoksissa hallinnon liiketaloudellisiin etuihin tai joiden tiedetään irtisanovan työntekijöitään lakkoihin tai mielenosoituksiin osallistumisen vuoksi; kehottaa kohdistamaan alakohtaisia pakotteita erityisesti raakaöljy-, öljytuote-, potaska-, teräs- ja puunjalostusteollisuuteen; kehottaa lisäksi lopettamaan yhteistyön Valko-Venäjän valtion omistamien pankkien kanssa ja niiden rahoituksen ja rajoittamaan kansainvälisten pankkien luottolimiittejä tytärpankeille Valko-Venäjällä sekä harkitsemaan Valko-Venäjän väliaikaista erottamista SWIFT-järjestelmästä; pyytää EU:hun rekisteröityneitä yrityksiä, erityisesti Siemens AG:tä, lopettamaan teknologian ja taitotiedon jakamiseen perustuvan yhteistyön Valko-Venäjän viranomaisten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä tehostamaan toimiaan, joilla pyritään suitsimaan merkittävää Valko-Venäjältä EU:hun suuntautuvaa savukkeiden salakuljetusta, josta kertyy varoja Lukašenkan hallinnolle; kannustaa toteuttamaan koordinoituja EU:n solidaarisuustoimia niiden jäsenvaltioiden taloudellisten vaikeuksien kompensoimiseksi, joihin Valko-Venäjälle asetetut talouspakotteet vaikuttavat eniten; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan yleisradioliiton (EBU) päätöksen keskeyttää Valko-Venäjän yleisradioyhtiön BTRC:n jäsenyys EBUssa; kehottaa keskeyttämään Valko-Venäjän osallistumisen kansainvälisten urheiluelinten toimintaan ja kansainvälisiin urheilutapahtumiin, muun muassa Euroopan ja maailmanmestaruuskilpailuihin sekä Tokion olympialaisiin; kehottaa Euroopan jalkapalloliittoa (UEFA) poistamaan tämän vuoden jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailujen lähetysoikeudet Valko-Venäjän valtion TVR-televisiolta ja antamaan ne maksutta riippumattomalle Belsat-televisiolle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yhteistyötään Valko-Venäjällä puhjennutta kriisiä koskevissa tiedusteluasioissa ja karkottamaan unionin alueella aktiiviset tunnetut ja epäillyt Valko-Venäjän tiedusteluvirkailijat; kannustaa puhemiestä rajoittamaan Valko-Venäjän Brysselin-suurlähetystön henkilöstön pääsyä Euroopan parlamenttiin, mukaan lukien fyysinen ja etäpääsy Euroopan parlamentin isännöimiin kokouksiin, ja tarkastelemaan uudelleen parlamentin viestintää Valko-Venäjän suurlähetystön kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on syvästi huolissaan Venäjän osallistumisesta Lukašenkan hallintoon, mukaan lukien taloudellinen tuki ja tiedustelupalvelujen tiivis yhteistyö; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että tarvitaan kansainvälistä sitoutumista, muun muassa keskusteluja YK:ssa ja Natossa; kehottaa EU:ta koordinoimaan toimiaan tiiviisti Yhdysvaltojen, G7-kumppaneiden ja muiden samanmielisten maiden kanssa ja pyrkimään siihen, että EU:n kumppanit, erityisesti eurooppalaiset naapurit, kuten Ukraina, yhdenmukaistavat laajasti toimiaan pakotteiden mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi; muistuttaa Ukrainan hallituksen päätöksestä liittyä EU:n jäsenvaltioiden valkovenäläisille lentoyhtiöille määräämiin liikennealan pakotteisiin ja kehottaa komissiota ja neuvostoa määräämään rangaistuksia Belavialle ja sen matkustajille, jotka lentävät Venäjän miehittämälle Krimin niemimaalle; suhtautuu myönteisesti tuleviin EU:n ja Yhdysvaltojen sekä Yhdysvaltojen ja Venäjän huippukokouksiin ja pitää niitä tärkeinä mahdollisuuksina koordinoida EU:n ja sen kumppaneiden kantoja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että vaikka EU pystyy parhaiten vaikuttamaan laittomasti toimiviin valtioihin pakotemekanismin avulla, EU:n olisi Valko-Venäjän valtion omistamiin yrityksiin kohdistettujen pakotteiden lisäksi hyödynnettävä Valko-Venäjän sisäisiä painostuskeinoja tukemalla Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa yhdessä kansainvälisten kumppaneiden kanssa käynnistämään Valko-Venäjän kriisin ratkaisemista ja demokraattisen Valko-Venäjän tulevaisuutta käsittelevän korkean tason kansainvälisen konferenssin järjestämisen ja Valko-Venäjän viranomaisten Valko-Venäjän kansaa vastaan tekemien rikosten tutkinta- ja syytetoimet sekä Valko-Venäjän demokraattisen muutoksen; katsoo, että tällainen konferenssi, jota johtaa EU ja johon osallistuu kansainvälisiä rahoituslaitoksia, G7-maita, EU:n jäsenvaltioita ja toimielimiä sekä muita toimijoita, jotka ovat halukkaita sitoutumaan monen miljardin euron rahoituspakettiin, tukee tulevia uudistuspyrkimyksiä ja talouden rakennemuutosta ja antaa vahvan signaalin Valko-Venäjän kansalle annettavasta tuesta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palauttaa mieliin aiemman aloitteensa korkean tason valtuuskunnasta, johon otettaisiin mukaan entisiä korkea-arvoisia EU:n virkamiehiä, tutkimaan kaikkia mahdollisia keinoja väkivallan lopettamiseksi ja poliittisten vankien vapauttamiseksi, mikä voisi auttaa luomaan suotuisan ympäristön osallistavalle sisäiselle poliittiselle vuoropuhelulle Valko-Venäjällä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita lisäämään suoraa tukea Valko-Venäjän oppositiolle, ihmisoikeuksien puolustajille ja riippumattomille tiedotusvälineille Valko-Venäjällä ja sen ulkopuolella ja tehostamaan yhteistyötä niiden kanssa muun muassa valmiuksien kehittämisen ja taloudellisen tuen avulla ja lisäämään tukea eurooppalaiselle demokratiarahastolle sen toiminnassa paikan päällä; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja muita kansainvälisiä järjestöjä antamaan taloudellista ja teknistä tukea kaikille tiedotusvälineille ja riippumattomille toimittajille, jotta nämä voivat täyttää velvollisuutensa ja tiedottaa yhteiskunnalle Valko-Venäjän meneillään olevista tapahtumista; toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa lisätä Belsat-televisiokanavalle annettavaa tukea; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sitoutuu auttamaan demokraattisten voimien valmiuksien parantamisessa, kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamisessa sekä täysimittaisen poliittisen vuoropuhelun tukemisessa siten, että se johtaa rauhanomaiseen vallansiirtoon Valko-Venäjällä, sekä auttamaan nuoria poliittisia johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia parlamentin demokratiaa tukevien mekanismien avulla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä komission esittämää kattavaa suunnitelmaa, joka koskee kolmen miljardin euron taloudellista tukea tulevalle demokraattiselle Valko-Venäjälle; kehottaa komissiota ja neuvostoa kehittämään ja edistämään tätä suunnitelmaa edelleen ja ilmoittamaan selkeästi, että EU on demokraattisen muutoksen toteutuessa Valko-Venäjällä valmis antamaan konkreettista apua saattaakseen maan uudistusten ja nykyaikaistamisen tielle; toteaa, että EU:n on ehdotettava kattavia toimia Valko-Venäjän demokraattisten voimien valmistelemiseksi tämän paketin täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa EU:ta koordinoimaan toimia Yhdysvaltojen, G7-kumppaneiden ja muiden samanmielisten maiden kanssa jäädyttääkseen yhteistyön Lukašenkan julkisen sektorin kanssa ja suunnatakseen yhteistyön kohti Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa ja valkovenäläisiä yksityisyrityksiä, jotka toimivat hallinnon ulkopuolella; |
| --- | --- |

28.

| 29. | paheksuu Aljaksandr Lukašenkan esittämiä uhkauksia, joita ei voida hyväksyä ja joiden mukaan Valko-Venäjän viranomaiset eivät pysäytä laittomien siirtolaisten saapumista ja laitonta huumausainekauppaa, ja on huolestunut Valko-Venäjältä EU:hun suuntautuvan laittoman muuttoliikkeen lisääntymisestä sekä Valko-Venäjän viranomaisten mahdollisesta osallisuudesta tähän ilmiöön; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä seuraamaan kehitystä näillä aloilla ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuomitsee sen, että Valko-Venäjän johto käyttää lainvalvontaviranomaisia väärin poliittisiin tarkoituksiin; kehottaa Interpolia välittömästi tarkastelemaan perusteellisesti Valko-Venäjän esittämiä nykyisiä ja tulevia pyyntöjä ja toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet estääkseen Valko-Venäjää käyttämästä Interpolia väärin poliittisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on pantava toimeen kattava tutkimus Valko-Venäjän kansaan kohdistuneista Lukašenkan hallinnon rikoksista ja se olisi saatettava päätökseen perustamalla kansainvälinen tuomioistuin näiden rikosten syytteeseenpanoa varten; vaatii, että koska Valko-Venäjän viranomaiset eivät ole halukkaita ottamaan käyttöön oikeusvaltioperiaatetta ja vastuuvelvollisuutta, kansainvälisen yhteisön on ryhdyttävä toimiin rikostodisteiden turvaamiseksi ja varmistettava tutkinta ja syyllisten syytteeseenpano koko komentoketjussa; suhtautuu myönteisesti useiden EU:n jäsenvaltioiden aloitteisiin soveltaa yleismaailmallisen tuomiovallan periaatetta ja valmistella oikeustapauksia valkovenäläisiä sortotoimiin syyllistyneitä vastaan ja kannustaa kaikkia muita EU:n jäsenvaltioita seuraamaan niiden esimerkkiä; kehottaa tukemaan aktiivisesti kaikkia kansainvälisiä aloitteita, joilla pyritään puuttumaan rankaisemattomuuteen Valko-Venäjällä, kuten rankaisemattomuuden vastaista kansainvälistä foorumia ja Vilnan oikeuskeskusta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita jatkamaan Valko-Venäjän tilanteen nostamista esille kaikissa asiaankuuluvissa eurooppalaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, kuten Etyjissä, Euroopan neuvostossa, YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja muissa YK:n erityiselimissä, jotta voidaan varmistaa Valko-Venäjän tilannetta koskevat kiireelliset kansainväliset toimet ja päästä eroon Venäjän ja muiden maiden vastustuksesta tällaiselle toiminnalle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa jäsenvaltioita helpottamaan edelleen Valko-Venäjältä poliittisista syistä pakenevien henkilöiden tai henkilöiden, jotka tarvitsevat lääketieteellistä hoitoa heihin kohdistetun väkivallan seurauksena, viisumi- ja oleskelulupamenettelyjä ja antamaan heille ja heidän perheilleen kaiken tarvittavan tuen ja avun; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön Etyjin Moskovan mekanismin raportoijan suositukset turvapaikan myöntämisestä Geneven pakolaisyleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan vainoamisen yhteydessä ja helpottamaan edelleen hätäviisumien myöntämismenettelyä ja tilapäisen majoituksen tarjoamista EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamaan apurahoja valkovenäläisille opiskelijoille ja tutkijoille, jotka on erotettu yliopistoista ja vangittu demokratianäkemystensä takia; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan taloudellista tukea maanpaossa oleville instituutioille, kuten Vilnassa sijaitsevalle European Humanities University -yliopistolle, joka tukee Valko-Venäjän uutta sukupolvea, joka haastaa maan korruptoituneen ja laittoman järjestelmän; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja EUH:ta tekemään yhteistyötä kansainvälisten kumppanien, kuten Etyj:n Moskovan mekanismin ja YK:n ihmisoikeusneuvoston sekä ihmisoikeuksien puolustajien ja paikan päällä olevan kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta ihmisoikeuksien loukkausten tarkkailu, dokumentointi ja uutisointi varmistetaan ja tämän seurauksena teoista kannetaan vastuu ja uhrit saavat oikeutta; pitää myönteisenä kansainvälisen Valko-Venäjän vastuuta koskevan foorumin (International Accountability Platform for Belarus) perustamista ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tukemaan sen toimintaa; sitoutuu edistämään rankaisemattomuuden torjuntaa Valko-Venäjällä käsittelevän Euroopan parlamentin foorumin tehokasta toimintaa ja koordinoimaan oikea-aikaista kansainvälistä reagointia Valko-Venäjän kehityskulkuihin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palauttaa mieliin, että kaikkien jäsenvaltioiden on omaksuttava yhtenäinen kanta Aljaksandr Lukašenkan hallinnon toteuttamaan ja Kremlin tukemaan valtioterrorismiin vastaamiseen; korostaa, että EU:n on torjuttava Valko-Venäjän tilannetta koskevaa disinformaatiota EU:ssa sekä muunlaisia tähän liittyviä hybridiuhkia kolmansien osapuolten taholta; ilmaisee solidaarisuutensa Latvialle sen jälkeen, kun Valko-Venäjä karkotti perusteettomasti sen diplomaatteja; tuomitsee Valko-Venäjän valtakunnansyyttäjän Latvian ulkoministeriä ja maan pääkaupungin Riian pormestaria vastaan käynnistämän rikostutkinnan; tuomitsee kaikki Valko-Venäjän viranomaisten pyrkimykset painostaa EU:n jäsenvaltioita, mukaan lukien Valko-Venäjän syyttäjien pyyntö kuulustella Liettuan entistä presidenttiä Valdas Adamkusia hänen väitetyistä yhteyksistään SS:n alaisuudessa toimineeseen poliisiyksikköön, joka toteutti rankaisuoperaatioita Valko-Venäjällä toisen maailmansodan aikana; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toistaa olevansa huolissaan Astravetsin ydinvoimalan kaupallisesta toiminnasta vain 45 kilometrin päässä Vilnasta ja korostaa, että voimala aiheuttaa vaaraa EU-maille; korostaa, että on tärkeää puuttua Astravetsin ydinvoimalan ydinturvallisuusuhkiin, pitää valitettavana, että Valko-Venäjä ei ole täysin avoin Astravetsin ydinvoimalan ydinturvallisuuden suhteen eikä ole sitoutunut panemaan Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) tästä voimalasta tekemässä vertaisarvioinnissa annettuja suosituksia täysimääräisesti täytäntöön, ja kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaat suojatoimet estämään Astravetsin voimalassa tuotetun valkovenäläisen sähkön suoraa tai välillistä myyntiä EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että tämänhetkinen tilanne testaa Euroopan unionin uskottavuutta ja sen ulkopoliittisen päätöksenteon tehokkuutta; muistuttaa, että tilanne Valko-Venäjällä, joka on naapurimaa ja itäisen kumppanuuden jäsen, vaikuttaa suoraan EU:hun ja että EU:n olisi osoitettava riittävää päättäväisyyttä ja tarjottava konkreettista ja pitkäaikaista tukea demokraattisille voimille, jotka pyrkivät tuomaan vapauden ja demokratian Valko-Venäjälle; kehottaa EU:ta olemaan epäröimättä ja toimimaan nopeasti ja ennakoivasti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle, Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle sekä Valko-Venäjän tasavallan viranomaisille. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUVL L 197 I, 4.6.2021, s. 3.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Afganistanin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 Afganistanin tilanteesta (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Afganistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Afganistanista,

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2016 hyväksytyn muuttoliikekysymyksiä koskevan EU:n ja Afganistanin yhteisen etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2016 hyväksytyn muuttoliikekysymyksiä koskevan EU:n ja Afganistanin yhteisen etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2017 allekirjoitetun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Afganistanin islamilaisen tasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2017 allekirjoitetun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Afganistanin islamilaisen tasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun Pohjois-Atlantin neuvoston julkilausuman Afganistanin rauhanneuvotteluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun Pohjois-Atlantin neuvoston julkilausuman Afganistanin rauhanneuvotteluista,

| — | ottaa huomioon presidentti Joe Bidenin 14. huhtikuuta 2021 esittämät huomautukset Afganistanin etenemissuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon presidentti Joe Bidenin 14. huhtikuuta 2021 esittämät huomautukset Afganistanin etenemissuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon omavaraisuutta keskinäisen vastuun avulla koskevan puiteasiakirjan, josta sovittiin Brysselissä 4.–5. lokakuuta 2016 pidetyssä Afganistania käsitelleessä konferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon omavaraisuutta keskinäisen vastuun avulla koskevan puiteasiakirjan, josta sovittiin Brysselissä 4.–5. lokakuuta 2016 pidetyssä Afganistania käsitelleessä konferenssissa,

| — | ottaa huomioon 23. ja 24. marraskuuta 2020 järjestetyn kansainvälisen ministeritason avunantajakonferenssin (Afganistan-konferenssi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. ja 24. marraskuuta 2020 järjestetyn kansainvälisen ministeritason avunantajakonferenssin (Afganistan-konferenssi),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Intian ulkoasiainministerin 4. toukokuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman Afganistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Intian ulkoasiainministerin 4. toukokuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman Afganistanista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin, Ranskan, Saksan, Italian, Naton, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen erityislähettiläiden ja erityisedustajien 7. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Afganistanin rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin, Ranskan, Saksan, Italian, Naton, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen erityislähettiläiden ja erityisedustajien 7. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Afganistanin rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon Afganistanin kansallisen tilasto- ja tietoviranomaisen ja Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston huhtikuussa 2021 yhdessä julkaiseman tutkimuksen Afganistanin oopiumitilanteesta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afganistanin kansallisen tilasto- ja tietoviranomaisen ja Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston huhtikuussa 2021 yhdessä julkaiseman tutkimuksen Afganistanin oopiumitilanteesta 2020,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta, lapsista aseellisissa selkkauksissa ja ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat lapsen oikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta, lapsista aseellisissa selkkauksissa ja ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Afganistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Afganistanista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat Afganistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat Afganistanista,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja taleban allekirjoittivat helmikuussa 2020 sopimuksen, joka pohjusti talebanin ja Afganistanin islamilaisen tasavallan edustajien ensimmäisiä suoria neuvotteluja sitten vuoden 2001; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja taleban allekirjoittivat helmikuussa 2020 sopimuksen, joka pohjusti talebanin ja Afganistanin islamilaisen tasavallan edustajien ensimmäisiä suoria neuvotteluja sitten vuoden 2001;

| B. | toteaa, että Yhdysvaltojen ulkoministeri Anthony Blinken ilmoitti 14. huhtikuuta 2021, että kaikki Yhdysvaltojen joukot vedetään yksipuolisesti maasta 11. syyskuuta 2021 mennessä; ottaa huomioon, että Naton jäsenet noudattavat periaatetta, jonka mukaan operaatiot aloitetaan yhdessä ja lopetetaan yhdessä, ja vetävät joukkonsa samaan aikaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Yhdysvaltojen ulkoministeri Anthony Blinken ilmoitti 14. huhtikuuta 2021, että kaikki Yhdysvaltojen joukot vedetään yksipuolisesti maasta 11. syyskuuta 2021 mennessä; ottaa huomioon, että Naton jäsenet noudattavat periaatetta, jonka mukaan operaatiot aloitetaan yhdessä ja lopetetaan yhdessä, ja vetävät joukkonsa samaan aikaan;

| C. | ottaa huomioon, että Afganistanin hallituksen ja talebanin väliset Afganistanin rauhanneuvottelut aloitettiin Dohassa vuonna 2020; ottaa huomioon, että tulitaukosopimusta ei ole noudatettu, rauhanneuvottelut ovat tällä hetkellä umpikujassa ja taleban odottaa Naton joukkojen vetäytymistä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Afganistanin hallituksen ja talebanin väliset Afganistanin rauhanneuvottelut aloitettiin Dohassa vuonna 2020; ottaa huomioon, että tulitaukosopimusta ei ole noudatettu, rauhanneuvottelut ovat tällä hetkellä umpikujassa ja taleban odottaa Naton joukkojen vetäytymistä;

| D. | ottaa huomioon, että EU on ollut vuodesta 2001 lähtien aktiivisesti läsnä Afganistanissa ja tukenut sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja koordinoinut kansainvälistä apua; ottaa huomioon, että monet EU:n jäsenvaltiot, Naton kumppanit ja liittolaismaat ovat osallistuneet sotilas- ja siviiliresurssein Afganistanin vakauttamiseen ja kehittämiseen ja siitä on koitunut niille paljon henkilötappioita ja raskaita menetyksiä; toteaa, että vakaa ja itsenäinen Afganistan, joka selviytyy omillaan eikä toimi terroristiryhmien turvapaikkana, on edelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Naton ja sen jäsenmaiden elintärkeiden turvallisuusetujen mukainen tavoite; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU on ollut vuodesta 2001 lähtien aktiivisesti läsnä Afganistanissa ja tukenut sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja koordinoinut kansainvälistä apua; ottaa huomioon, että monet EU:n jäsenvaltiot, Naton kumppanit ja liittolaismaat ovat osallistuneet sotilas- ja siviiliresurssein Afganistanin vakauttamiseen ja kehittämiseen ja siitä on koitunut niille paljon henkilötappioita ja raskaita menetyksiä; toteaa, että vakaa ja itsenäinen Afganistan, joka selviytyy omillaan eikä toimi terroristiryhmien turvapaikkana, on edelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Naton ja sen jäsenmaiden elintärkeiden turvallisuusetujen mukainen tavoite;

| E. | ottaa huomioon, että on ehdottoman tärkeää pitää yllä edistystä, jota Afganistanissa on tapahtunut kahden viime vuosikymmenen aikana erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien aloilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että on ehdottoman tärkeää pitää yllä edistystä, jota Afganistanissa on tapahtunut kahden viime vuosikymmenen aikana erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien aloilla;

| F. | ottaa huomioon, että naiset eivät ole oikeasuhteisesti edustettuna Afganistanin rauhanneuvotteluissa eikä heidän oikeuksiaan oteta niissä oikeasuhteisesti huomioon, ja katsoo, että neuvotteluosapuolten on sitouduttava huomioimaan paremmin nämä seikat; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että naiset eivät ole oikeasuhteisesti edustettuna Afganistanin rauhanneuvotteluissa eikä heidän oikeuksiaan oteta niissä oikeasuhteisesti huomioon, ja katsoo, että neuvotteluosapuolten on sitouduttava huomioimaan paremmin nämä seikat;

| G. | ottaa huomioon, että Afganistanin rauhanneuvottelujen epäonnistuminen ja pyrkimykset ratkaista konflikti sotilaallisesti vaikuttavat eniten naisiin, lapsiin ja etnisiin vähemmistöihin; ottaa huomioon, että afganistanilaisnaiset ovat jo alkaneet rajoittaa liikkumistaan riskien vähentämiseksi ja että väkivallan uhka haittaa lasten koulutuksen saantia ja mahdollisuuksia leikkiä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Afganistanin rauhanneuvottelujen epäonnistuminen ja pyrkimykset ratkaista konflikti sotilaallisesti vaikuttavat eniten naisiin, lapsiin ja etnisiin vähemmistöihin; ottaa huomioon, että afganistanilaisnaiset ovat jo alkaneet rajoittaa liikkumistaan riskien vähentämiseksi ja että väkivallan uhka haittaa lasten koulutuksen saantia ja mahdollisuuksia leikkiä;

| H. | ottaa huomioon, että Afganistanin turvallisuustilanne heikkenee vähitellen ja että Afganistanin turvallisuusjoukkoihin kohdistuvat hyökkäykset sekä afganistanilaisten aktivistien, tiedotusvälineiden työntekijöiden, opettajien, lääkäreiden, tuomareiden ja hallituksen virkamiesten kohdennetut salamurhat lisääntyvät; ottaa huomioon, että taleban on lisännyt merkittävästi iskujaan Afganistanin rauhanneuvottelujen alettua ja että sen tavoitteena on saada hallintaansa hallituksen hallinnassa olevat alueet; ottaa huomioon, että vuoden 2020 Global Terrorism Index -raportin mukaan Afganistan oli terrorismista eniten kärsinyt maa; ottaa huomioon, että maan 36-miljoonaisesta väestöstä neljä miljoonaa on kotiseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä; ottaa huomioon, että kolme miljoonaa afganistanilaista on joutunut siirtymään maan sisällä väkivaltaisuuksien vuoksi ja toiset miljoona luonnonkatastrofien vuoksi; ottaa huomioon, että 2,5 miljoonaa afganistanilaista on jo paennut maasta hakeakseen turvaa ja että heistä suurin osa on asettunut Iraniin ja Pakistaniin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Afganistanin turvallisuustilanne heikkenee vähitellen ja että Afganistanin turvallisuusjoukkoihin kohdistuvat hyökkäykset sekä afganistanilaisten aktivistien, tiedotusvälineiden työntekijöiden, opettajien, lääkäreiden, tuomareiden ja hallituksen virkamiesten kohdennetut salamurhat lisääntyvät; ottaa huomioon, että taleban on lisännyt merkittävästi iskujaan Afganistanin rauhanneuvottelujen alettua ja että sen tavoitteena on saada hallintaansa hallituksen hallinnassa olevat alueet; ottaa huomioon, että vuoden 2020 Global Terrorism Index -raportin mukaan Afganistan oli terrorismista eniten kärsinyt maa; ottaa huomioon, että maan 36-miljoonaisesta väestöstä neljä miljoonaa on kotiseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä; ottaa huomioon, että kolme miljoonaa afganistanilaista on joutunut siirtymään maan sisällä väkivaltaisuuksien vuoksi ja toiset miljoona luonnonkatastrofien vuoksi; ottaa huomioon, että 2,5 miljoonaa afganistanilaista on jo paennut maasta hakeakseen turvaa ja että heistä suurin osa on asettunut Iraniin ja Pakistaniin;

| I. | toteaa, että maailman maista juuri Afganistan saa eniten EU:n kehitysapua; ottaa huomioon, että viimeisten 20 vuoden aikana EU:n Afganistanin hyväksi toteuttamat toimet ovat parantaneet tilannetta huomattavasti elinajanodotteen, lukutaidon, äitiys- ja lapsikuolleisuuden sekä naisten oikeuksien osalta; ottaa huomioon, että vuosina 2002–2020 EU antoi yli neljä miljardia euroa ja että se on jo luvannut 1,2 miljardin euron edestä pitkäaikaista ja hätäapua vuosina 2021–2025; ottaa huomioon, että lupauksen lisäksi EU ja maat, joiden antama osuus kattaa yhteensä noin 80 prosenttia Afganistanille myönnettävästä virallisesta kehitysavusta, antoivat tiedonannon, jossa korostettiin keskeisiä edellytyksiä sille, että maa saa jatkossakin apua, mukaan lukien jatkuva sitoutuminen demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että maailman maista juuri Afganistan saa eniten EU:n kehitysapua; ottaa huomioon, että viimeisten 20 vuoden aikana EU:n Afganistanin hyväksi toteuttamat toimet ovat parantaneet tilannetta huomattavasti elinajanodotteen, lukutaidon, äitiys- ja lapsikuolleisuuden sekä naisten oikeuksien osalta; ottaa huomioon, että vuosina 2002–2020 EU antoi yli neljä miljardia euroa ja että se on jo luvannut 1,2 miljardin euron edestä pitkäaikaista ja hätäapua vuosina 2021–2025; ottaa huomioon, että lupauksen lisäksi EU ja maat, joiden antama osuus kattaa yhteensä noin 80 prosenttia Afganistanille myönnettävästä virallisesta kehitysavusta, antoivat tiedonannon, jossa korostettiin keskeisiä edellytyksiä sille, että maa saa jatkossakin apua, mukaan lukien jatkuva sitoutuminen demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin;

| J. | ottaa huomioon, että Afganistanissa tehdyistä iskuista ja surmista ei juuri joudu vastuuseen; ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet tuomitsivat 12. maaliskuuta 2021 siviileihin tarkoituksellisesti kohdistetut iskut, joita tapahtuu Afganistanissa hälyttävän paljon; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Afganistanissa tehdyistä iskuista ja surmista ei juuri joudu vastuuseen; ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet tuomitsivat 12. maaliskuuta 2021 siviileihin tarkoituksellisesti kohdistetut iskut, joita tapahtuu Afganistanissa hälyttävän paljon;

| K. | ottaa huomioon, että väkivallan viimeaikaisen kiihtymisen taustalla ovat terroristien, aseellisten ryhmien ja turvallisuusjoukkojen maassa tekemät pitkäaikaiset ja laajalle levinneet ihmisoikeusloukkaukset, joihin kuuluu laittomia teloituksia, kidutusta ja seksuaalista väkivaltaa; ottaa huomioon, että 20 vuotta kestäneessä sodassa on kuollut arvioiden mukaan noin 150 000 ihmistä, mukaan lukien 35 000 siviiliä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että väkivallan viimeaikaisen kiihtymisen taustalla ovat terroristien, aseellisten ryhmien ja turvallisuusjoukkojen maassa tekemät pitkäaikaiset ja laajalle levinneet ihmisoikeusloukkaukset, joihin kuuluu laittomia teloituksia, kidutusta ja seksuaalista väkivaltaa; ottaa huomioon, että 20 vuotta kestäneessä sodassa on kuollut arvioiden mukaan noin 150 000 ihmistä, mukaan lukien 35 000 siviiliä;

| L. | ottaa huomioon, että Afganistanissa on vuodesta 2001 lähtien tapahtunut naisten ja tyttöjen oikeuksissa todistettavissa olevaa edistystä, myös koulutuksen ja terveydenhuollon saannin ja kansalaistoimintaan ja poliittiseen elämään osallistumisen alalla; toteaa, että nämä parannukset ovat todennäköisesti suurimpia saavutuksia maan viimeaikaisessa kehityksessä; ottaa huomioon, että tämä osittainen edistyminen on nyt uhattuna ja että sitä on kiireellisesti ylläpidettävä ja vahvistettava; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Afganistanissa on vuodesta 2001 lähtien tapahtunut naisten ja tyttöjen oikeuksissa todistettavissa olevaa edistystä, myös koulutuksen ja terveydenhuollon saannin ja kansalaistoimintaan ja poliittiseen elämään osallistumisen alalla; toteaa, että nämä parannukset ovat todennäköisesti suurimpia saavutuksia maan viimeaikaisessa kehityksessä; ottaa huomioon, että tämä osittainen edistyminen on nyt uhattuna ja että sitä on kiireellisesti ylläpidettävä ja vahvistettava;

| M. | ottaa huomioon, että näistä parannuksista huolimatta naiset ja tytöt kohtaavat edelleen päivittäin järkyttäviä uhkia, kuten esteitä keskeisten palvelujen saannille ja hyökkäyksiä, joihin kuuluu lähisuhdeväkivaltaa sekä seksuaalista ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että vuosien 2019–2020 Women, Peace and Security Index -julkaisun mukaan Afganistan oli toiseksi huonoin maa naisille; ottaa huomioon, että ainakin 85 ihmistä sai surmansa ja 147 haavoittui ja että suurin osa heistä oli koulutyttöjä, kun Kabulissa toimivaa Sayed al-Shuhadan tyttökoulua pommitettiin 8. toukokuuta 2021; ottaa huomioon, että 2. maaliskuuta 2021 Jalalabadissa surmattiin kolme naistoimittajaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että näistä parannuksista huolimatta naiset ja tytöt kohtaavat edelleen päivittäin järkyttäviä uhkia, kuten esteitä keskeisten palvelujen saannille ja hyökkäyksiä, joihin kuuluu lähisuhdeväkivaltaa sekä seksuaalista ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että vuosien 2019–2020 Women, Peace and Security Index -julkaisun mukaan Afganistan oli toiseksi huonoin maa naisille; ottaa huomioon, että ainakin 85 ihmistä sai surmansa ja 147 haavoittui ja että suurin osa heistä oli koulutyttöjä, kun Kabulissa toimivaa Sayed al-Shuhadan tyttökoulua pommitettiin 8. toukokuuta 2021; ottaa huomioon, että 2. maaliskuuta 2021 Jalalabadissa surmattiin kolme naistoimittajaa;

| N. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on nostanut dramaattisesti köyhyysastetta Afganistanissa; ottaa huomioon, että covid-19:ään liittyvät toimenpiteet ja turvallisuustilanteen heikkeneminen ovat rajoittaneet Afganistanin väestön mahdollisuuksia saada humanitaarista apua; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on nostanut dramaattisesti köyhyysastetta Afganistanissa; ottaa huomioon, että covid-19:ään liittyvät toimenpiteet ja turvallisuustilanteen heikkeneminen ovat rajoittaneet Afganistanin väestön mahdollisuuksia saada humanitaarista apua;

| O. | ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan Afganistan kärsii vuonna 2021 kuivuudesta, joten niiden 5,5 miljoonan ihmisen lisäksi, joita kohtaa puutteellisen ruokaturvan vuoksi hätätilanne, 17,6 miljoonan henkilön odotetaan kärsivän akuutista puutteellisesta ruokaturvasta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ennusteiden mukaan Afganistan kärsii vuonna 2021 kuivuudesta, joten niiden 5,5 miljoonan ihmisen lisäksi, joita kohtaa puutteellisen ruokaturvan vuoksi hätätilanne, 17,6 miljoonan henkilön odotetaan kärsivän akuutista puutteellisesta ruokaturvasta;

| P. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 terrorismin taloudelliset kustannukset Afganistanissa olivat lähes 20 prosenttia sen BKT:stä ja että tämän vuoksi afganistanilaiset lapset jäävät vaille tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia saada koulutusta, pysyvä työpaikka ja valtion tarjoamien terveydenhuoltopalvelujen kaltaisia palveluja; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 terrorismin taloudelliset kustannukset Afganistanissa olivat lähes 20 prosenttia sen BKT:stä ja että tämän vuoksi afganistanilaiset lapset jäävät vaille tulevaisuudennäkymiä ja mahdollisuuksia saada koulutusta, pysyvä työpaikka ja valtion tarjoamien terveydenhuoltopalvelujen kaltaisia palveluja;

| Q. | ottaa huomioon, että afganistanilaiset yritykset kärsivät talebanin harjoittamasta kiristyksestä, sillä se pakottaa maanviljelijät viljelemään oopiumia ja harjoittamaan laitonta kaivostoimintaa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että afganistanilaiset yritykset kärsivät talebanin harjoittamasta kiristyksestä, sillä se pakottaa maanviljelijät viljelemään oopiumia ja harjoittamaan laitonta kaivostoimintaa;

| 1. | katsoo, että Afganistan on kriittisessä murrosvaiheessa, sillä sen lisäksi, että maan sisäinen tilanne on hauras, sen turvallisuustilanne heikkenee, sisäiset rauhanneuvottelut ovat ajautuneet käytännössä umpikujaan ja Yhdysvaltojen ja Naton joukot on päätetty vetää pois 11. syyskuuta 2021 mennessä, mikä voi synnyttää uusia epävarmuustekijöitä, epävakautta, vaaran sisäisten konfliktien voimistumisesta sekä tyhjiön, jonka taleban pahimmassa tapauksessa täyttää; kantaa huolta näistä seikoista, jotka voivat merkitä kovin synkkää tulevaisuutta maalle ja viimeisten 20 vuoden yhteiskunnallis-poliittisten saavutusten ja edistyksen kestävyydelle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee syvän huolensa väkivallan hälyttävästä lisääntymisestä Afganistanissa, tuomitsee sen erittäin ankarasti ja toteaa, että siihen kuuluu lasten, naispuolisten ammattihenkilöiden, toimittajien ja tiedotusvälineiden työntekijöiden, opettajien, ihmisoikeuksien puolustajien, kansalaisyhteiskunnan aktivistien, lääkäreiden, hallituksen virkamiesten ja oikeuslaitoksen jäsenten kohdennettuja surmia; kehottaa kaikkia osapuolia sopimaan välittömästi pysyvästä ja kattavasta tulitauosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on huolissaan Afganistanin keskushallinnon hauraudesta ja epävakaudesta ja siitä, että suuri osa maasta ei ole sen hallinnassa, mikä pahentaa väkivaltaisuuksien vaikutuksia siviiliväestöön; kehottaa talebania lopettamaan välittömästi siviileihin ja kansallisiin joukkoihin kohdistamansa hyökkäykset ja noudattamaan kaikilta osin kansainvälistä humanitaarista oikeutta; ilmaisee syvimmän osanottonsa ja tukensa terrori-iskujen uhreille ja heidän perheilleen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että toimintakyvyttömän valtion skenaariota on vältettävä, ja toteaa jälleen sitoutuneensa afganistanilaisten johtamaan ja omaksi kokemaan rauhanprosessiin ja konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen ainoana uskottavana väylänä osallistavaan pitkäaikaiseen rauhaan, turvallisuuteen ja kehitykseen; pitää tätä tärkeämpänä kuin koskaan, koska päivä, jona Yhdysvaltojen ja Naton joukot vedetään maasta, on pian käsillä; kehottaa neuvostoa, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja komissiota laatimaan ja esittämään parlamentille mahdollisimman pian kattavan strategian, joka koskee tulevaa yhteistyötä Afganistanin kanssa Naton jäsenten joukkojen vetäytymisen jälkeen, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita, Natoa ja Yhdysvaltoja sitoutumaan edelleen tähän tavoitteeseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannattaa tässä mielessä Dohan rauhanneuvottelujen aloittamista välittömästi uudelleen poliittisen ratkaisun löytämiseksi konfliktiin ja pysyvän, koko maan kattavan tulitauon aikaansaamiseksi neuvottelujen pohjalta; korostaa, että vain poliittinen ratkaisu luo toivoa kestävästä rauhasta, ja suosittaa, että osapuolet pyytävät apua ulkopuoliselta sovittelijalta, kuten Yhdistyneiltä kansakunnilta, joka auttaisi sopimaan poliittisesta etenemissuunnitelmasta kohti vaurasta Afganistania; kannustaa EUH:ta ja komissiota omaksumaan vahvemman roolin kannustaessaan kumpaakin osapuolta neuvottelupöytään ja tarjoamaan neuvotteluja helpottavaa tai välitystoimintaa, jos afganistanilaiset niin toivovat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vahvistaa, että rauhaan johtavan poliittisen neuvotteluratkaisun on perustuttava viimeisten 20 vuoden taloudellisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin saavutuksiin; korostaa, että Afganistanin pitkän aikavälin kehitys riippuu vastuuvelvollisuudesta, hyvästä hallinnosta ja ihmisten turvallisuuden kestävästä takaamisesta, johon kuuluu muun muassa köyhyyden vähentäminen ja työpaikkojen luominen, sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuus, koulutus sekä perusvapauksien ja ihmisoikeuksien suojelu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Afganistanin hallitusta ottamaan maan parlamentin aktiivisesti mukaan kaikkiin asiaankuuluviin menettelyihin, lopettamaan kaikki toimenpiteet, jotka estävät hallituksen ja parlamentin välisen tehokkaan yhteistyön, ja parantamaan parlamentin valvontaoikeuksia, ja katsoo, että parlamentin olisi edustettava Afganistanin monimuotoista väestöä; korostaa, että edelleen tarvitaan tukea vapaiden ja rehellisten vaalien järjestämiseen kansainvälisten normien mukaisesti, maahan lähetettäville vaalitarkkailuvaltuuskunnille sekä julkisten menojen avoimuuden parantamiseen, jotta Afganistanin hallituksen vastuuvelvollisuus maan kansalaisia kohtaan toteutuisi täysimääräisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että viimeisten 20 vuoden saavutusten hyödyntämiseksi Afganistanin valtion olisi aidosti sitouduttava torjumaan ja ehkäisemään terrorismia ja aseellisia ryhmiä ja huumausaineiden tuotantoa ja kauppaa, puuttumaan laittoman muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin ja hallitsemaan niitä, torjumaan alueellista epävakautta, ponnistelemaan köyhyyden poistamiseksi, ehkäisemään väkivaltaista ääriliikehdintää synnyttävää radikalisoitumista ja torjumaan ihmisoikeusloukkausten ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkausten rankaisemattomuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, ettei komissio esitellyt muuttoliikettä koskevasta yhteistyöstä annettua yhteistä julkilausumaa parlamentille ennen sen allekirjoittamista, joten parlamentilla ei ollut tilaisuutta ilmaista kantaansa siihen; kehottaa komissiota tekemään muuttoliikettä koskevasta yhteistyöstä annetusta yhteisestä julkilausumasta ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan terrorismin Afganistanille ja koko alueelle aiheuttamasta uhasta, ja erityisesti Irakin ja Levantin islamilainen valtio -ryhmän (ISIL-Da'esh) ja siihen kytköksissä olevien liikkeiden, erityisesti Khorasanin maakunnan islamilaisen valtion ja al-Qaidan, jatkuvasta läsnäolosta; palauttaa mieliin, että terrori-iskuja tekevät Afganistanissa monet toimijat, kuten taleban, al-Qaida ja niin kutsuttu Islamilainen valtio; korostaa, että epävakauden ja väkivallan lisääntymisen riski on todellinen, kun Yhdysvaltojen ja Naton joukot vetäytyvät; toteaa siksi jälleen, että EU:n on kiireellisesti koordinoitava toimintaansa sidosryhmien, kuten Afganistanin hallituksen ja turvallisuusjoukkojen, Yhdysvaltojen, Naton ja YK:n, kanssa, jotta varmistetaan mahdollisimman sujuva siirtymä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee kaiken terroritoiminnan ja kaikki terrori-iskut Afganistanissa; korostaa, että on tärkeää torjua tehokkaasti terrorismin rahoitusta ja purkaa terrorismia tukevat rahoitusverkostot; on erittäin huolissaan YK:n seurantaryhmän raportin havainnoista, joiden mukaan talebanin ja al-Qaidan suhteet ovat syventyneet, ja siinä esitetystä varoituksesta, jonka mukaan taleban vastustaisi rauhanneuvotteluja ja pitäisi sotilaallista vallansiirtoa parempana; panee lisäksi merkille raportit, joiden mukaan taleban on valmistellut vuonna 2021 aktiivisesti sotilaallisia operaatioita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että kestävä kehitys ei ole mahdollista ilman turvallisuutta ja päinvastoin; toteaa tässä yhteydessä, että Afganistanille joukkojen vetäytymisen jälkeen annettavalla kansainvälisellä tuella on varmistettava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jotta voidaan jatkaa taloudellista ja teknistä tukea turvallisuuteen, Afganistanin kansalliset puolustus- ja turvallisuusjoukot mukaan luettuina, sekä taloudellisille ja kehitysuudistuksille kiinnittäen erityistä huomiota demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien vahvistamiseen, etenkin naisten, nuorten ja vähemmistöjen osalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille niiden paikallisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen työn, jotka tarjoavat palveluja, apua ja hätäapua Afganistanin väestölle turvallisuusriskeistä huolimatta; on edelleen huolissaan vaarallisesta ilmapiiristä, jossa kansalaisyhteiskunnan järjestöt, toimittajat ja ihmisoikeuksien puolustajat mukaan luettuina, toimivat; kehottaa EUH:ta, komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen tuntuvasti kansalaisyhteiskuntaa ja jatkamaan vuoropuheluaan Afganistanin hallituksen kanssa, jotta voidaan pikaisesti vähentää kansalaisjärjestöjen toiminnan esteitä; kehottaa Afganistanin viranomaisia, talebania ja kaikkia muita asiaankuuluvia toimijoita varmistamaan paikallisten ja kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja humanitaaristen järjestöjen turvallisuuden; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa toteuttamaan YK:n johdolla uskottavan ja avoimen tutkinnan äskettäisestä tyttökouluun tehdystä iskusta, jossa kuoli 85 ihmistä, joista suurin osa oli 11–17-vuotiaita tyttöjä, sekä 12. toukokuuta 2020 Kabulissa toimivan Dasht-e Barchin sairaalan Lääkärit ilman rajoja -järjestön ylläpitämälle synnytysosastolle tehdystä iskusta; kehottaa EUH:ta, komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan, että ne pyytäisivät YK:n ihmisoikeusneuvostoa perustamaan tutkintakomission tutkimaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavia loukkauksia Afganistanissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että rankaisemattomuus ja korruptio ovat edelleen vakavia esteitä turvallisuuden koordinoinnin parantamiselle, julkisten palvelujen tarjoamiselle ja talousuudistuksille; pitää myönteisenä, että Afganistaniin perustettiin marraskuussa 2020 korruptiontorjuntakomissio panemaan täytäntöön äskettäin hyväksyttyä korruptiontorjuntastrategiaa, ja kehottaa EUH:ta ja komissiota pitämään EU:n maan korruption torjuntaan antaman tuen korkealla tasolla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että EU:n tuen ehtona on edelleen, että viimeisten 20 vuoden saavutukset säilytetään ja niitä käytetään tulevan toiminnan perustana, parannetaan tehokkaasti osallistavaa ja vastuullista hallintoa, vahvistetaan instituutioita, demokraattista moniarvoisuutta ja oikeusvaltioperiaatetta, torjutaan korruptiota, lujitetaan riippumattomia tiedotusvälineitä ja turvataan kaikkien afganistanilaisten, etenkin naisten, lasten ja kaikkien vähemmistöihin kuuluvien ja muiden haavoittuvaisten henkilöiden, ihmisoikeudet ja perusvapaudet; muistuttaa, että tytöiltä ei saa evätä oikeutta koulutukseen, joka on viimeisten 20 vuoden suuri saavutus; korostaa, että tarvitaan selkeitä vertailuarvoja ja seurantamekanismeja saavutetun edistyksen ja EU:n varojen tehokkaan ja avoimen käytön mittaamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että naisten oikeuksien alalla Afganistanissa viimeisten 20 vuoden aikana aikaan saatu edistys on ehdottomasti säilytettävä; palauttaa mieliin, että rauhanneuvotteluihin osallistuu Afganistanin hallituksen puolella naisia, ja vaatii, ettei rauhanprosessissa tingitä naisten oikeuksista; korostaa, että neuvotteluissa on käsiteltävä naisten oikeuksien edistymistä myös maan niillä alueilla, jotka eivät ole hallituksen hallinnassa; vaatii, että naisjärjestöjen edustusta lisätään ja että niitä kuullaan kattavasti neuvottelujen kaikissa vaiheissa; korostaa, että naisten kattava osallistuminen jälleenrakentamisen jälkeiseen vaiheeseen sekä poliittiseen ja kansalaistoimintaan Afganistanissa on perusedellytys kestävän rauhan, turvallisuuden ja kehityksen luomiselle; kehottaa EUH:ta, komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä keskeisenä edellytyksenä maalle myönnettävän rahoitustuen jatkamiselle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää erittäin valitettavana, että naiset ja tytöt kohtaavat edelleen merkittäviä haasteita, joita ovat esimerkiksi lähisuhdeväkivalta, seksuaalinen ja sukupuolistunut väkivalta, pakkoavioliitot ja terveydenhuollon rajallinen saatavuus; katsoo ehdottomasti, että edistymisen näillä aloilla on yhä oltava EU:n ensisijaisia tavoitteita; suhtautuu myönteisesti EU:n rahoittamiin hankkeisiin, joilla tuetaan naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja osallistumista päätöksentekoon; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa jälleen, että EU:n jatkuvaa tukea tarvitaan, jotta Afganistania voidaan auttaa covid-19-pandemian torjunnassa, afganistanilaisille voidaan toimittaa rokotteita ja voidaan auttaa rokottamistoimien järjestämisessä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää tärkeänä puuttua ruokaturvaan kohdistuviin kiireellisiin uhkiin, jotka johtuvat ilmastonmuutoksesta, kuivuudesta ja covid-19-pandemiasta; kehottaa EU:ta noudattamaan vuoden 2020 Afganistanin avunantajien konferenssissa antamaansa sitoumusta ja kehottaa EUH:ta ja komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosastoa ottamaan johtavan roolin ja kuromaan umpeen rahoitusvajeen sen varmistamiseksi, että elintarvikeapu saadaan käyttöön ja koordinoidaan oikea-aikaisesti, jotta voidaan puuttua uhkaavaan puutteelliseen ruokaturvaan; kehottaa kaikkia avunantajia jatkamaan tai lisäämään humanitaarista apuaan, etenkin tukeaan Afganistanin terveydenhuoltojärjestelmälle, ja edistämään erityisesti afganistanilaisten naisten ja tyttöjen mahdollisuuksia saada terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin, että oopiumiunikon viljelyn vaikutukset ulottuvat Afganistanin rajojen ulkopuolelle ja vaikuttavat naapurimaihin ja Eurooppaan, joka on Afganistanissa tuotetun heroiinin tärkein kohdealue; painottaa, että Afganistanin hallituksen on tehostettava toimiaan tämän uhan torjumiseksi, ja toteaa jälleen, että tarvitaan pidemmän aikavälin maatalouden kehittämistä ja tukea, jotta oopiumin viljelyn vaihtoehdoista voidaan luoda luotettavia työpaikkoja ja tuloja; pitää tätä välttämättömänä toimena, jotta voidaan puuttua laittomaan huumausainekauppaan, rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että Afganistan voisi kehittää talouskasvua hyödyntämällä luonnonvarojaan kestävästi; korostaa, että infrastruktuurin kehittämiseen annettava EU:n apu voisi hyödyttää Afganistanin väestöä tarjoamalla työpaikkoja ja resursseja kriittisiä julkisia palveluja varten ja varmistamalla ympäristönsuojelun; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa tarvetta käyttää EU:n varoja alueellisten yhteyksien parantamiseen tehtäviin investointeihin, jotta voidaan parantaa kauppaa ja kauttakulkua, mikä tarjoaisi Afganistanille keinot luoda talouskasvua; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että Afganistan on Aasian ja Lähi-idän yhtymäkohdassa sijaitseva sisämaavaltio, ja toteaa, että sen Keski-Aasian naapurimaiden ja alueellisten mahtien, erityisesti Kiinan, Iranin, Intian, Venäjän ja Pakistanin, tuki ja myönteinen yhteistyö ovat olennaisen tärkeitä Afganistanin vakauttamiselle, kehitykselle ja taloudelliselle elinkelpoisuudelle; kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan vuoropuheluaan Afganistanin naapurivaltioiden kanssa; korostaa näiden maiden ratkaisevaa roolia Afganistanin vakauttamisessa ja pyrittäessä estämään sen ajautuminen kaaokseen, kun ulkomaiset joukot lähtevät maasta; korostaa tarvetta lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen välistä koordinointia Afganistaniin liittyvissä kysymyksissä, jotta ne voisivat mahdollisuuksien mukaan jatkossakin näytellä tärkeää roolia Afganistanissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa joukkonsa Afganistanista vetävien maiden hallituksia niiden vastuusta suojella paikallisia työntekijöitä, erityisesti kääntäjiä, jotka ovat avustaneet näitä maita niiden toimissa ja joiden henki saattaa nyt olla suuressa vaarassa, ja tarvittaessa myöntää heille viisumeita ja kotiuttaa heidät; kehottaa suorittamaan tätä ennen perusteellisen yksilöllisen arvioinnin, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon kaikki viisumin myöntämisen oikeuttavat ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EUH:ta, komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan Afganistanissa olevien eurooppalaisten joukkojen ja henkilöstön sekä jäsenvaltioiden edustustojen tai EU:n edustuston palveluksessa työskentelevän tai työskennelleen paikallisen henkilöstön turvallisuuden; pyytää EUH:ta ja komissiota myöntämään osaltaan rahoitusta tehostetulle turvallisuusvyöhykkeelle, jotta voidaan varmistaa diplomaattinen läsnäolo joukkojen vetäytymisen jälkeen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n Afganistanin erityislähettiläälle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Afganistanin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

27.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Eurooppalainen kansalaisaloite ”End the Cage Age”

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”End the Cage Age” (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”End the cage age” (ECI(2018)000004), joka sai 1,4 miljoonaa todennettua allekirjoitusta kaikista silloisista 28:sta EU:n jäsenvaltioista ja on ensimmäinen riittävän määrän tukijoita kerännyt tuotantoeläimiä koskeva kansalaisaloite, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”End the cage age” (ECI(2018)000004), joka sai 1,4 miljoonaa todennettua allekirjoitusta kaikista silloisista 28:sta EU:n jäsenvaltioista ja on ensimmäinen riittävän määrän tukijoita kerännyt tuotantoeläimiä koskeva kansalaisaloite,

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2021 järjestetyn julkisen kuulemisen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”End the Cage Age” (häkkikasvatuksen aika on ohi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2021 järjestetyn julkisen kuulemisen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”End the Cage Age” (häkkikasvatuksen aika on ohi),

| — | ottaa huomioon erityiseurobarometrin 442 ”Attitudes of Europeans towards Animal Welfare”, jossa todettiin, että 82 prosenttia EU:n kansalaisista katsoo, että tuotantoeläinten hyvinvointia olisi suojeltava nykyistä paremmin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityiseurobarometrin 442 ”Attitudes of Europeans towards Animal Welfare”, jossa todettiin, että 82 prosenttia EU:n kansalaisista katsoo, että tuotantoeläinten hyvinvointia olisi suojeltava nykyistä paremmin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY (1),

| — | ottaa huomioon munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY (2),

| — | ottaa huomioon vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY (3),

| — | ottaa huomioon sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY (4),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon yhteisestä maatalouspolitiikasta (CDR 3637/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon yhteisestä maatalouspolitiikasta (CDR 3637/2018),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon agroekologiasta (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon agroekologiasta (CDR 3137/2020),

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2019 annetun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon eri tuotantojärjestelmissä kasvatettujen kanien terveydestä ja hyvinvoinnista (”Health and welfare of rabbits farmed in different production systems”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2019 annetun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon eri tuotantojärjestelmissä kasvatettujen kanien terveydestä ja hyvinvoinnista (”Health and welfare of rabbits farmed in different production systems”),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista (5),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman eläinten hyvinvoinnista, mikrobilääkkeiden käytöstä ja teollisen broilerituotannon ympäristövaikutuksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman eläinten hyvinvoinnista, mikrobilääkkeiden käytöstä ja teollisen broilerituotannon ympäristövaikutuksista (6),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevan Euroopan unionin strategian 2012–2015 arvioinnista (”Evaluation of the European Union Strategy for the Protection and Welfare of Animals 2012–2015”) (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevan Euroopan unionin strategian 2012–2015 arvioinnista (”Evaluation of the European Union Strategy for the Protection and Welfare of Animals 2012–2015”) (SWD(2021)0077),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 31/2018 eläinten hyvinvoinnista EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 31/2018 eläinten hyvinvoinnista EU:ssa,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tutkimuksen ”End the Cage Age: Looking for Alternatives”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2020 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tutkimuksen ”End the Cage Age: Looking for Alternatives”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 222 artiklan 8 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 222 artiklan 8 kohdan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen (ECI) kautta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen (ECI) kautta;

| B. | ottaa huomioon, että olisi tunnustettava eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitys EU:n politiikka-aloitteiden ja politiikan kehityksen muokkaamisessa ja samoin olisi tunnustettava menestyksekkäiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden jälkeisten jatkotoimien puute; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että olisi tunnustettava eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitys EU:n politiikka-aloitteiden ja politiikan kehityksen muokkaamisessa ja samoin olisi tunnustettava menestyksekkäiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden jälkeisten jatkotoimien puute;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklassa tunnustetaan selvästi eläinten olevan tuntevia olentoja; toteaa lisäksi, että unionin ja jäsenvaltioiden on otettava eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset täysimääräisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalouspolitiikkaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artiklassa tunnustetaan selvästi eläinten olevan tuntevia olentoja; toteaa lisäksi, että unionin ja jäsenvaltioiden on otettava eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset täysimääräisesti huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalouspolitiikkaa;

| D. | ottaa huomioon, että EU:ssa on jo käytössä tiukat eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset, jotka ovat maailman korkeimpien joukossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:ssa on jo käytössä tiukat eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset, jotka ovat maailman korkeimpien joukossa;

| E. | ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiassa todetaan kiireellinen tarve parantaa eläinten hyvinvointia ja laajentaa sen alaa sekä korostetaan sen tuomia hyötyjä eläinten, elintarvikkeiden laadun, lääkkeiden tarpeen vähentämisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta sekä viimeisimpien tieteellisten lausuntojen noudattamista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategiassa todetaan kiireellinen tarve parantaa eläinten hyvinvointia ja laajentaa sen alaa sekä korostetaan sen tuomia hyötyjä eläinten, elintarvikkeiden laadun, lääkkeiden tarpeen vähentämisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta sekä viimeisimpien tieteellisten lausuntojen noudattamista;

| F. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan tilaamassa Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksessa ”Ending the Cage Age: Looking for Alternatives” todettiin, että Euroopassa voidaan saavuttaa eläinsuojajärjestelmien häkittömyys ja suositeltiin lyhyen aikavälin rahoitus- ja politiikkatoimia ja pitkän aikavälin lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että tutkimuksessa vahvistettiin se, että EU pystyy varmistamaan, että eläintuotteita, jotka eivät ole EU:n vähimmäisvaatimusten mukaisia, ei voida tuoda EU:hun; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan tilaamassa Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksessa ”Ending the Cage Age: Looking for Alternatives” todettiin, että Euroopassa voidaan saavuttaa eläinsuojajärjestelmien häkittömyys ja suositeltiin lyhyen aikavälin rahoitus- ja politiikkatoimia ja pitkän aikavälin lainsäädäntöä; ottaa huomioon, että tutkimuksessa vahvistettiin se, että EU pystyy varmistamaan, että eläintuotteita, jotka eivät ole EU:n vähimmäisvaatimusten mukaisia, ei voida tuoda EU:hun;

| G. | ottaa huomioon, että ehdotetussa kansalaisaloitteessa todetaan, että ”EU:ssa pidetään satoja miljoonia tuotantoeläimiä häkeissä lähes koko niiden elämän ajan”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ehdotetussa kansalaisaloitteessa todetaan, että ”EU:ssa pidetään satoja miljoonia tuotantoeläimiä häkeissä lähes koko niiden elämän ajan”;

| H. | ottaa huomioon, että yleisimmin häkeissä pidettäviä eläimiä ovat kanit, joista noin 85 prosenttia pidetään virikkeettömissä häkeissä ja 9 prosenttia virikehäkeissä, kun taas munivista kanoista noin 50 prosenttia pidettiin EU:ssa virikehäkeissä vuonna 2019, ja prosenttiosuus on huomattavasti suurempi useimmissa EU:n itä-, keski- ja eteläosien jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että siankasvatusalalla suurin osa emakoista on lisääntymiskierron tietyissä vaiheissa häkissä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yleisimmin häkeissä pidettäviä eläimiä ovat kanit, joista noin 85 prosenttia pidetään virikkeettömissä häkeissä ja 9 prosenttia virikehäkeissä, kun taas munivista kanoista noin 50 prosenttia pidettiin EU:ssa virikehäkeissä vuonna 2019, ja prosenttiosuus on huomattavasti suurempi useimmissa EU:n itä-, keski- ja eteläosien jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että siankasvatusalalla suurin osa emakoista on lisääntymiskierron tietyissä vaiheissa häkissä;

| I. | ottaa huomioon, että ehdotetulla kansalaisaloitteella pyritään parantamaan eläinten hyvinvointia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ehdotetulla kansalaisaloitteella pyritään parantamaan eläinten hyvinvointia;

| J. | ottaa huomioon, että karjantuotantojärjestelmän, jossa eläimiä pidetään häkeissä, syntymiseen vaikuttivat useat tekijät, kuten tarve tunnistaa parhaat eläimet geneettistä valintaa varten, hygieniaolosuhteiden parantaminen ja automatisoinnin mahdollistava parempi hallinnointi ja siten vähenevän työvoiman tehokkaampi käyttö maan hinnan nousun tai tilojen kustannusten kompensoimiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että karjantuotantojärjestelmän, jossa eläimiä pidetään häkeissä, syntymiseen vaikuttivat useat tekijät, kuten tarve tunnistaa parhaat eläimet geneettistä valintaa varten, hygieniaolosuhteiden parantaminen ja automatisoinnin mahdollistava parempi hallinnointi ja siten vähenevän työvoiman tehokkaampi käyttö maan hinnan nousun tai tilojen kustannusten kompensoimiseksi;

| K. | panee merkille, että eläinten terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttaa moni asia ja tämä olisi otettava huomioon; toteaa, että olisi otettava huomioon erilaisten eläinten ominaispiirteet, kun suunnitellaan niille sopivia eläinsuojajärjestelmiä; |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että eläinten terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttaa moni asia ja tämä olisi otettava huomioon; toteaa, että olisi otettava huomioon erilaisten eläinten ominaispiirteet, kun suunnitellaan niille sopivia eläinsuojajärjestelmiä;

| L. | ottaa huomioon, että vuosittain yli 300 miljoonaa kasvatettua eläintä on häkissä osan elämästään tai koko elämänsä ajan, että kaikkialla EU:ssa on vakavia huolenaiheita häkeissä kasvatettujen ja pidettyjen eläinten hyvinvoinnista, kun eläimet eivät pysty edes seisomaan suorassa, venyttelemään tai kääntymään ympäri, ja että häkeissä pidettävillä eläimillä ei ole mahdollisuutta luontaiseen käyttäytymiseen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vuosittain yli 300 miljoonaa kasvatettua eläintä on häkissä osan elämästään tai koko elämänsä ajan, että kaikkialla EU:ssa on vakavia huolenaiheita häkeissä kasvatettujen ja pidettyjen eläinten hyvinvoinnista, kun eläimet eivät pysty edes seisomaan suorassa, venyttelemään tai kääntymään ympäri, ja että häkeissä pidettävillä eläimillä ei ole mahdollisuutta luontaiseen käyttäytymiseen;

| M. | ottaa huomioon, että maataloustuottajat ovat tehneet eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi suuria investointeja, jotka eivät ole vielä maksaneet itseään takaisin; ottaa huomioon, että maataloustuottajat, eläinlääkärit, tiedemiehet ja kansalaisjärjestöt ovat yhdessä kehittäneet näitä järjestelmiä varmistaakseen, että ne kattavat kunkin lajin hyvinvointivaatimukset; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että maataloustuottajat ovat tehneet eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi suuria investointeja, jotka eivät ole vielä maksaneet itseään takaisin; ottaa huomioon, että maataloustuottajat, eläinlääkärit, tiedemiehet ja kansalaisjärjestöt ovat yhdessä kehittäneet näitä järjestelmiä varmistaakseen, että ne kattavat kunkin lajin hyvinvointivaatimukset;

| N. | ottaa huomioon, että maataloustuottajat ovat toteuttaneet markkinalähtöisiä ponnisteluja, ja toteaa, että heidän olisi saatava tuottoja markkinoilta voidakseen edelleen investoida kestävyyteen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maataloustuottajat ovat toteuttaneet markkinalähtöisiä ponnisteluja, ja toteaa, että heidän olisi saatava tuottoja markkinoilta voidakseen edelleen investoida kestävyyteen;

| O. | panee merkille riskin, että eläintuotanto ja siten eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevat keskeiset ongelmat siirtyvät kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

O.

panee merkille riskin, että eläintuotanto ja siten eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevat keskeiset ongelmat siirtyvät kolmansiin maihin;

| P. | ottaa huomioon, että siirtyminen täysin häkittömiin järjestelmiin edellyttää lisäinvestointeja ja lisää tuotantokustannuksia erityisesti tämän siirtymän alussa maataloustuottajille koituvista investointikustannuksista johtuen; ottaa huomioon, että tuotantoeläinten jalostuksessa terveyskysymykset on pidettävä aina mielessä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että siirtyminen täysin häkittömiin järjestelmiin edellyttää lisäinvestointeja ja lisää tuotantokustannuksia erityisesti tämän siirtymän alussa maataloustuottajille koituvista investointikustannuksista johtuen; ottaa huomioon, että tuotantoeläinten jalostuksessa terveyskysymykset on pidettävä aina mielessä;

| Q. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden vuoden 2019 lopussa ilmoittamat vuosien 2014–2020 kumulatiiviset YMP-menot eläinten hyvinvointia koskeviin toimiin olivat vain 1,15 prosenttia YMP:n määrärahoista (7); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden vuoden 2019 lopussa ilmoittamat vuosien 2014–2020 kumulatiiviset YMP-menot eläinten hyvinvointia koskeviin toimiin olivat vain 1,15 prosenttia YMP:n määrärahoista (7);

| R. | katsoo, että eläinsuojajärjestelmien muutoksilla olisi saavutettava tasapaino kestävyyden eri näkökohtien, kuten eläinten hyvinvoinnin, eläinten terveyden, ympäristönsuojelun ja maataloustuottajien kilpailukyvyn, välillä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että eläinsuojajärjestelmien muutoksilla olisi saavutettava tasapaino kestävyyden eri näkökohtien, kuten eläinten hyvinvoinnin, eläinten terveyden, ympäristönsuojelun ja maataloustuottajien kilpailukyvyn, välillä;

| S. | katsoo, että täydellisten häkittömien eläinsuojajärjestelmien on tarjottava riittävät mikroilmasto-olosuhteet ja niiden on oltava sopivia kullekin maantieteelliselle alueelle kaikkialla EU:ssa ja kaikissa ilmasto-olosuhteissa, myös äärimmäisissä sääolosuhteissa; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että täydellisten häkittömien eläinsuojajärjestelmien on tarjottava riittävät mikroilmasto-olosuhteet ja niiden on oltava sopivia kullekin maantieteelliselle alueelle kaikkialla EU:ssa ja kaikissa ilmasto-olosuhteissa, myös äärimmäisissä sääolosuhteissa;

| T. | ottaa huomioon, että muutamat jäsenvaltiot ovat jo edenneet EU:n vähimmäisvaatimuksia pidemmälle ja kieltäneet virikehäkkien käytön muniville kanoille, sekä virikkeettömien että virikehäkkien käytön kaneille tai emakkokarsinat ja porsitushäkit, ja muissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön lainsäädäntöä niistä asteittaiseksi luopumiseksi viimeistään vuonna 2030; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että muutamat jäsenvaltiot ovat jo edenneet EU:n vähimmäisvaatimuksia pidemmälle ja kieltäneet virikehäkkien käytön muniville kanoille, sekä virikkeettömien että virikehäkkien käytön kaneille tai emakkokarsinat ja porsitushäkit, ja muissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön lainsäädäntöä niistä asteittaiseksi luopumiseksi viimeistään vuonna 2030;

| U. | katsoo, että ennen kuin eläinsuojajärjestelmiä voidaan ryhtyä muuttamaan, on arvioitava tarvittavan muutoksen kustannuksia sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä; katsoo, että vaikutustenarvioinnissa on otettava huomioon eläinlajikohtaiset tarpeet, myös taloudelliset ja terveyttä koskevat kysymykset; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että ennen kuin eläinsuojajärjestelmiä voidaan ryhtyä muuttamaan, on arvioitava tarvittavan muutoksen kustannuksia sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä; katsoo, että vaikutustenarvioinnissa on otettava huomioon eläinlajikohtaiset tarpeet, myös taloudelliset ja terveyttä koskevat kysymykset;

| V. | ottaa huomioon, että eläinsuojajärjestelmien muutos lisää riskiä, että tarttuvat taudit leviävät ja että eläimille kehittyy sosiaalista stressiä dominanssin ja kilpailun vuoksi, mikä vaikuttaa niiden terveyteen ja voi lisätä lääkkeiden tarvetta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että eläinsuojajärjestelmien muutos lisää riskiä, että tarttuvat taudit leviävät ja että eläimille kehittyy sosiaalista stressiä dominanssin ja kilpailun vuoksi, mikä vaikuttaa niiden terveyteen ja voi lisätä lääkkeiden tarvetta;

| W. | toteaa, että tällaisen merkittävän muutoksen helpottamiseksi on varmistettava riittävä taloudellinen investointituki ja korvaukset maataloustuottajille suurempien tuotantokustannusten ja tulonmenetysten kompensoimiseksi; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että tällaisen merkittävän muutoksen helpottamiseksi on varmistettava riittävä taloudellinen investointituki ja korvaukset maataloustuottajille suurempien tuotantokustannusten ja tulonmenetysten kompensoimiseksi;

| X. | ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointi on sisällytetty yhteiseen maatalouspolitiikkaan erityisenä tavoitteena ja että jäsenvaltiot voivat sen vuoksi myöntää tätä rahoitusta häkeistä luopumiseen esimerkiksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointi on sisällytetty yhteiseen maatalouspolitiikkaan erityisenä tavoitteena ja että jäsenvaltiot voivat sen vuoksi myöntää tätä rahoitusta häkeistä luopumiseen esimerkiksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta;

| Y. | ottaa huomioon, että joissain tapauksissa jonkinlaiset häkit eläinsuojana tuovat asianomaiselle eläimelle enemmän hyvinvointiin liittyviä hyötyjä kuin kielteisiä vaikutuksia; ottaa huomioon, että häkkien on joka tapauksessa oltava oikeassa suhteessa pidettävän eläimen kokoon ja häkissä pitämisen tarkoitukseen; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että joissain tapauksissa jonkinlaiset häkit eläinsuojana tuovat asianomaiselle eläimelle enemmän hyvinvointiin liittyviä hyötyjä kuin kielteisiä vaikutuksia; ottaa huomioon, että häkkien on joka tapauksessa oltava oikeassa suhteessa pidettävän eläimen kokoon ja häkissä pitämisen tarkoitukseen;

| Z. | ottaa huomioon, että eläinten hyvinvoinnista EU:ssa annetussa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todettiin, että jäsenvaltiot käyttivät vain rajallisesti yhteisen maatalouspolitiikan varoja eläinten hyvinvointia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että eläinten hyvinvoinnista EU:ssa annetussa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todettiin, että jäsenvaltiot käyttivät vain rajallisesti yhteisen maatalouspolitiikan varoja eläinten hyvinvointia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi;

| AA. | ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointia koskevat säännöt ja parannukset on ohjelmoitu useisiin maaseudun kehittämisohjelmiin vuosien mittaan; ottaa huomioon, että toimenpide on sisällytetty oletusarvoisesti useisiin ohjelmiin vuosien mittaan siten, että tavoitteena on häkkien kokojen kasvattaminen; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että eläinten hyvinvointia koskevat säännöt ja parannukset on ohjelmoitu useisiin maaseudun kehittämisohjelmiin vuosien mittaan; ottaa huomioon, että toimenpide on sisällytetty oletusarvoisesti useisiin ohjelmiin vuosien mittaan siten, että tavoitteena on häkkien kokojen kasvattaminen;

| AB. | katsoo, että jos eläinten pitoa koskevia oikeudellisia velvoitteita on muutettava, on otettava huomioon eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen täytäntöönpanon taso EU:n jäsenvaltioissa ja omaksuttava lajikohtainen lähestymistapa; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että jos eläinten pitoa koskevia oikeudellisia velvoitteita on muutettava, on otettava huomioon eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen täytäntöönpanon taso EU:n jäsenvaltioissa ja omaksuttava lajikohtainen lähestymistapa;

| AC. | ottaa huomioon, että Euroopan unioniin tuodaan tuotteita, jotka on tuotettu eläimistä, joiden kasvatusolosuhteita ei yleensä voida tarkistaa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että Euroopan unioniin tuodaan tuotteita, jotka on tuotettu eläimistä, joiden kasvatusolosuhteita ei yleensä voida tarkistaa;

| AD. | ottaa huomioon, että käytössä on jo kaupallisesti kannattavia vaihtoehtoisia järjestelmiä, kuten kanojen kasvatus ladossa, vapaana ja luonnonmukaisesti, kanien kasvatus lattiakarsinoissa ja ulkona tai luonnonmukaisesti, sisä- ja ulkovapaaporsitusjärjestelmät emakoita varten, lato- ja kerroslattiajärjestelmät viiriäisiä varten ja vasikoiden pitäminen ryhmässä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että käytössä on jo kaupallisesti kannattavia vaihtoehtoisia järjestelmiä, kuten kanojen kasvatus ladossa, vapaana ja luonnonmukaisesti, kanien kasvatus lattiakarsinoissa ja ulkona tai luonnonmukaisesti, sisä- ja ulkovapaaporsitusjärjestelmät emakoita varten, lato- ja kerroslattiajärjestelmät viiriäisiä varten ja vasikoiden pitäminen ryhmässä;

| 1. | pyytää komissiota toimittamaan vuoteen 2022 mennessä tietoa sen meneillään olevasta eläinten hyvinvointia koskevasta EU:n lainsäädännön toimivuustarkastuksesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota kehittämään kattavampaa elintarvikepolitiikkaa, jolla tuetaan siirtymistä kestävämpään elintarvikejärjestelmään ja otetaan huomioon sen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä ympäristövaikutukset ja tuetaan asianmukaisesti maataloustuottajia, jotta estetään erityisesti pieniä ja keskisuuria tiloja luopumasta entistä enemmän kotieläintuotannosta ja estetään kotieläintuotannon keskittyminen entisestään; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että vaihtoehtoja häkkikasvatukselle pannaan menestyksekkäästi täytäntöön useissa jäsenvaltioissa; katsoo, että vaihtoehtoisia järjestelmiä olisi kehitettävä, parannettava ja kannustettava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota perustamaan uudet eläinten hyvinvointia koskevat aloitteet tiukasti riippumattomaan tieteelliseen tutkimukseen ja ottamaan huomioon myös mahdolliset kielteiset vaikutukset, kuten sairauksien, rintaluun murtumien tai kannibalismin riskin siipikarjankasvatuksessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ”End the cage age” -kansalaisaloitteen vaatimukset saatetaan asianmukaisesti osaksi lainsäädäntöä direktiivin 98/58/EY nykyisen tarkistuksen yhteydessä ja EU:n vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota poistamaan byrokratiaan ja sääntelyyn liittyvät rajoitukset, jotta karjankasvattajat voivat tehdä tarvittavat rakenteelliset muutokset tiloihinsa eläinten hyvinvointia koskevien uusien säännösten integroimiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että häkittömistä, vapaan kasvatuksen ja luonnonmukaisista järjestelmistä peräisin olevien eläintuotteiden markkinat sekä kasvipohjaisten vaihtoehtojen markkinat kasvavat EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että EU on asettanut tiettyjä tuotantoeläinten häkkejä koskevia kieltoja ja näistä voidaan mainita erityisesti vasikkakarsinoiden osittainen kieltäminen vuonna 2007, munivien kanojen virikkeettömien häkkien kieltäminen vuonna 2012 ja emakkokarsinoiden osittainen kieltäminen vuonna 2013 ja häkkien kieltäminen kokonaan luonnonmukaisessa maataloudessa kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että osa EU:n jäsenvaltioista on jo mennyt EU:n vähimmäisvaatimuksia pidemmälle ja ottanut käyttöön tietyt häkkikasvatuksen muodot kieltävää kansallista lainsäädäntöä, mikä lisää kiirettä ottaa käyttöön EU:n tason lainsäädäntöä häkkituotannon lopettamiseksi ja maataloustuottajien tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudenmukaista ja kestävää maataloutta koskevia lainsäädäntövälineitä ja erityisesti ehdottamaan direktiivin 98/58/EY tarkistamista siten, että tavoitteena on luopua häkkien käytöstä EU:n eläintaloudessa asteittain, ja arvioimaan niistä luopumista vuoteen 2027 mennessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että tämän asteittaisen luopumisen on perustuttava tieteelliseen vaikutustenarviointiin ja että on varmistettava asianmukainen siirtymäaika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota omaksumaan lajikohtaisen lähestymistavan, jossa otetaan huomioon kunkin eläimen ominaispiirteet, ja katsoo, että eri eläimillä olisi oltava niiden erityistarpeisiin sopivat eläinsuojajärjestelmät; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen kauppasopimuksia kolmansien maiden kanssa, jotta varmistetaan, että ne vastaavat samoja eläinten hyvinvointia ja tuotteiden laatua koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että kanit ovat määrällisesti EU:n toiseksi kasvatetuimpia eläimiä ja että niistä suurin osa on kasvatettu häkeissä, jotka eivät täytä hyvinvointia koskevia vaatimuksia; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ehdottamaan tarhattujen kanien suojelun vähimmäisvaatimuksia koskevaa erityistä EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa lyhentämään eläinten ja ihmisten ravinnon toimitusketjuja käyttämällä paikallisesti tai alueellisesti tuotettuja valkuaiskasveja eläinten rehuksi ja ihmisravinnoksi; panee merkille, että Pellolta pöytään -strategialla tuetaan kestävämpää eläintuotantoa ja lyhyempien elintarvikeketjujen luomista sekä oikeudenmukaisempaa kauppapolitiikkaa, jossa eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset ovat entistä näkyvämpiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille EU:n viime vuosina toteuttamat myönteiset toimet, joihin sisältyy eläinten hyvinvoinnin kattava parantaminen, tiettyjen tuotantoeläinten häkkikasvatuksen kieltäminen ja häkkien kieltäminen kaikessa luonnonmukaisessa maataloudessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti parhaisiin käytäntöihin, joita useat jäsenvaltiot ovat jo panneet täytäntöön hyväksyessään eläinten hyvinvointia koskevia EU:n vähimmäisvaatimuksia pidemmälle menevää kansallista lainsäädäntöä eli kieltäessään tietyt häkkituotantomuodot; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään pikaisesti toimenpiteitä, joilla edistetään häkkikasvatuksen korvaamista vaihtoehtoisilla häkittömillä järjestelmillä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota tukemaan maataloustuottajia heidän pyrkimyksissään parantaa eläinten hyvinvointia, erityisesti EU:n vihreän kehityksen ohjelman, YMP:n strategiasuunnitelman ja Pellolta pöytään -strategian yhteydessä, jotta vältetään kilpailukyvyn heikkeneminen ja EU:n tuotannon siirtyminen kolmansiin maihin, joissa eläinten hyvinvointia koskevat tavoitteet ovat alhaisemmat; katsoo, että kaikille EU:n tuotantojärjestelmille olisi annettava mahdollisuus investoida kestävyyteen ja eläinten hyvinvointiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia, joilla kielletään ankkojen ja hanhien julma ja tarpeeton pakkoruokinta hanhen- ja ankanmaksan tuotantoa varten; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita auttamaan maataloustuottajia ja karjankasvattajia tarjoamalla tarvittaessa neuvontaa ja koulutusta häkittömiin järjestelmiin siirtymisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tuontituotteita valvotaan ja tullitarkastuksia tehdään tehokkaasti laatu- ja turvallisuusvaatimusten vastavuoroisuuden varmistamiseksi sekä eläinten hyvinvointia koskevien EU:n vaatimusten osalta kaikkien EU:hun tuotavien maatalouselintarvikkeiden osalta ja jotta voidaan vahvistaa Euroopan maatalouden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää tärkeänä varmistaa, että kaikissa EU:n kauppasopimuksissa on täytäntöönpanokelpoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut, sillä näin taataan, että esitetyt tiukemmat sääntelytavoitteet ovat johdonmukaisia EU:n kauppapolitiikan kanssa ja että EU:n kanssa kauppasopimuksia allekirjoittaneet kolmannet maat noudattavat niitä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa olisi myös otettava huomioon vastaavat tuotantovaatimukset, erityisesti eläinten hyvinvoinnin osalta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että oikeudenmukainen kauppapolitiikka, jolla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset, on edellytys korkeammille eurooppalaisille vaatimuksille; kehottaa siksi komissiota tehostamaan ponnistelujaan tuontielintarvikkeiden valvonnan alalla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vaatii, että kaikki EU:hun tuodut eläintuotteet olisi tuotettava noudattaen täysimääräisesti asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä, mukaan lukien häkittömien kasvatusjärjestelmien käyttö; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota varmistamaan maataloustuottajien investointisyklin huomioonottavan riittävän siirtymäajan maataloustuottajien ja karjankasvattajien asteittaiselle sopeutumiselle sekä rahoitusmekanismit siirtymän helpottamiseksi ja säilyttämään samalla EU:n maatalouselintarvikealan kilpailukyvyn ja sosiaalisen kestävyyden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että tämä tuki ja siirtymäaika olisi varmistettava ennen kuin ehdotetaan lainsäädännöllisiä muutoksia eläinten ja ihmisten terveyttä koskeviin takeisiin ja työntekijöiden suojeluun, jotta estetään maan poistuminen viljelykäytöstä ja karjankasvatuksesta luopuminen, erityisesti pienillä ja keskisuurilla tiloilla, joilla ei ole resursseja tällaiseen mukautumiseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toistaa, että komission on tuettava maataloustuottajia, kun he valistavat kuluttajia ja tiedottavat heille nykyisistä korkeista eläinten hyvinvointia koskevista vaatimuksista; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita määräämään asianmukaisesta taloudellisesta tuesta ja ohjauksesta, jotta asianomaisille eurooppalaisille maataloustuottajille varmistetaan sujuva siirtyminen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että karjankasvatusala on hyvin dynaaminen ja kykenee mukautumaan sekä sääntelyn että kuluttajien mieltymysten muutoksiin; korostaa kuitenkin, että tätä varten sen ponnistelut on palkittava suoralla tuella, jotta tuotannon kestävyys ja maatilojen elinkelpoisuus eivät vaarannu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa elintarvikeketjun kustannusten ja hyötyjen oikeudenmukaisen jakautumisen yleistä tärkeyttä ja markkinoiden merkitystä, kun mahdollistetaan maataloustuottajien siirtyminen kestävämpiin käytäntöihin; harkitsee tässä yhteydessä vapaaehtoista eläinten hyvinvointia koskevaa merkintää, joka soveltuisi sitoumukseksi edistämään ”End the cage age” -kansalaisaloitteen pyrkimyksiä maatilan ja ruokapöydän välisen ketjun osalta, samalla kun varmistetaan riittävä hinnoittelu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on tärkeää tukea maataloustuottajia ja auttaa heitä siirtymään kestävämpään maatalouteen tarjoamalla asianmukaisia neuvonta- ja koulutuspalveluja, kannustimia ja rahoitusohjelmia viljelijöiden kilpailukyvyn ja maaseudun elintason tukemiseksi, edistämällä investointeja ja elintarvikeketjun organisointia, vahvistamalla pieniä paikallisia jalostajia ja tukemalla lyhyttä toimitusketjua; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää komissiota edistämään eläinten hyvinvointia kansainvälisesti ja toteuttamaan aloitteita tietoisuuden lisäämiseksi EU:n ulkopuolisten maiden keskuudessa, mukaan lukien toimenpiteet, kuten keskinäisen avun antaminen jatkossa ja nopeutettu tietojenvaihto kaikkien jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että karjatilat ovat innovatiivisia paikkoja, jotka investoivat jatkuvasti infrastruktuurinsa ja käytäntöjensä parantamiseen pysyäkseen viimeisimmän tieteellisen näytön ja kuluttajien odotusten tasalla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa kehittämään asianmukaiset kysyntämarkkinat, joilla on mahdollista markkinoida kaikkia korkeammat laatuvaatimukset täyttäviä tuotteita korkeammilla hinnoilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota esittämään häkkikasvatuksen asteittaisen lopettamisen nopeuttamiseksi mahdollisia siirtymäohjelmia, mukaan lukien jatkotoimien kustannusten arviointi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23.

(2)  EYVL L 203, 3.8.1999, s. 53.

(3)  EUVL L 10, 15.1.2009, s. 7.

(4)  EUVL L 47, 18.2.2009, s. 5.

(5)  EUVL C 263, 25.7.2018, s. 90.

(6)  EUVL C 345, 16.10.2020, s. 28.

(7)  Euroopan komission kolmastoista rahoituskertomus Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), varainhoitovuosi 2019. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=FI

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Sukupuolten tasa-arvon edistäminen luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alojen koulutuksessa ja uralla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 sukupuolten tasa-arvon edistämisestä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) alojen koulutuksessa ja uralla (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin 10. elokuuta 2017 julkistaman tutkimuksen ”Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin 10. elokuuta 2017 julkistaman tutkimuksen ”Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth”,

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten tiede- ja yliopistourista sekä naisten urakehityksen esteistä (1),

| — | ottaa huomioon eurooppalaista koulutuspoliittista yhteistyötä vuonna 2020 koskevat strategiset puitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaista koulutuspoliittista yhteistyötä vuonna 2020 koskevat strategiset puitteet,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (3),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (4),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (5),

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta, nuorista ja digitalisaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta, nuorista ja digitalisaatiosta,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. huhtikuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. huhtikuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (6),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ”Women in the Digital Age” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ”Women in the Digital Age” (7),

| — | ottaa huomioon vuosittain 11. helmikuuta vietettävän Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen naisten ja tyttöjen tiedepäivän, jolla pyritään edistämään naisten ja tyttöjen täyttä ja yhtäläistä pääsyä ja osallistumista tieteeseen sekä lisäämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosittain 11. helmikuuta vietettävän Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen naisten ja tyttöjen tiedepäivän, jolla pyritään edistämään naisten ja tyttöjen täyttä ja yhtäläistä pääsyä ja osallistumista tieteeseen sekä lisäämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 voimaan tulleen kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 5, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 voimaan tulleen kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 5,

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2020 naisia ja digitalisaatiota koskevan tulostaulun (Women in Digital), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2020 naisia ja digitalisaatiota koskevan tulostaulun (Women in Digital),

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin tasa-arvoindeksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin tasa-arvoindeksistä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta ja erityisesti sen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta ja erityisesti sen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0163/2021),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on EU:n perusarvo ja keskeinen tavoite sekä perusedellytys sille, että naiset ja tytöt voivat täysin nauttia ihmisoikeuksista, mikä on olennaista heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi, heidän täyden potentiaalinsa kehittämiseksi sekä kestävän ja osallistavan yhteiskunnan aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että naisten kohtaamalla sukupuoleen, stereotypioihin ja eriarvoisuuteen liittyvällä syrjinnällä yhdistettynä risteävään syrjintään on lukuisia haitallisia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, kuten julkisille sektorille ja yrityksille tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä yleiselle talouskehitykselle mahdollisesti koituvien hyötyjen väheneminen; ottaa huomioon, että jos luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla toimiville naisille ja heidän ammatilliselle panokselleen annetaan enemmän näkyvyyttä, tämä voi luoda menestymisen malleja ja viime kädessä lisätä osallisuutta sekä yhteiskunnissamme tapahtuvaa muutosta ja innovointia, mikä hyödyttää kansalaisia yleisesti; katsoo, että vanhojen mallien poistaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa; toteaa, että naisilla voisi olla ratkaiseva rooli EU:n työvoimapulan korjaamisessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on EU:n perusarvo ja keskeinen tavoite sekä perusedellytys sille, että naiset ja tytöt voivat täysin nauttia ihmisoikeuksista, mikä on olennaista heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi, heidän täyden potentiaalinsa kehittämiseksi sekä kestävän ja osallistavan yhteiskunnan aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että naisten kohtaamalla sukupuoleen, stereotypioihin ja eriarvoisuuteen liittyvällä syrjinnällä yhdistettynä risteävään syrjintään on lukuisia haitallisia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, kuten julkisille sektorille ja yrityksille tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä yleiselle talouskehitykselle mahdollisesti koituvien hyötyjen väheneminen; ottaa huomioon, että jos luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla toimiville naisille ja heidän ammatilliselle panokselleen annetaan enemmän näkyvyyttä, tämä voi luoda menestymisen malleja ja viime kädessä lisätä osallisuutta sekä yhteiskunnissamme tapahtuvaa muutosta ja innovointia, mikä hyödyttää kansalaisia yleisesti; katsoo, että vanhojen mallien poistaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa; toteaa, että naisilla voisi olla ratkaiseva rooli EU:n työvoimapulan korjaamisessa;

| B. | toteaa, että EU:ssa naisia on STEM-alojen työurilla ja koulutuksessa ennennäkemättömän vähän, etenkin kun otetaan huomioon, että naisten osuus Euroopan väestöstä on 52 prosenttia ja EU:n korkea-asteen tutkinnon suorittaneista 57,7 prosenttia (8) ja tästä huolimatta vain kaksi viidestä tutkijasta ja insinööristä on naisia (9); ottaa huomioon, että Euroopassa naiset ovat digitaalialalla aliedustettuina kaikilla tasoilla aina opiskelijoista (32 prosenttia kandidaatti- ja maisteritasolla tai vastaavilla tasoilla) akateemisiin huipputehtäviin (15 prosenttia) asti useimmilla tieteen, insinööritieteiden ja hallinnon aloilla ja hierarkian ylemmillä tasoilla, myös aloilla, joilla naiset muodostavat enemmistön, kuten koulutusalalla; katsoo, että sukupuolistereotypiat muodostavat jo koulutusvaiheessa vakavan esteen mies- ja naisopiskelijoiden väliselle tasa-arvolle ja laajentavat edelleen sukupuolten välistä kuilua STEM-alojen työtehtävissä, mikä muodostaa vakavan esteen naisten ja miesten väliselle tasa-arvolle; toteaa, että vaje on suurin tieto- ja viestintätekniikan erityisosaamisessa ja työpaikoissa, joista EU:ssa naisten hallussa on vain 18 prosenttia (10), STEM-alojen loppututkinnon suorittaneiden joukossa, jossa naisten osuus on vain 36 prosenttia, sekä digitaalialalla, jolla miehiä on kolminkertainen määrä naisiin verrattuna; toteaa, että sukupuolten voimakas eriytyminen STEM-alojen opiskelijoiden ja valmistuneiden parissa luo perustan myöhemmälle STEM-alojen työuriin liittyvälle sukupuolten eriytymiselle; toteaa, että hyvin harvat teini-ikäiset tytöt (alle kolme prosenttia) EU:n jäsenvaltioissa ovat kiinnostuneita työskentelemään tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisena 30-vuotiaana (11); ottaa huomioon, että sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien naisten on erityisen vaikeaa päästä STEM-alalle; toteaa, että vaikka tyttöjen osallistumisessa ja kiinnostuksessa STEM-alojen koulutukseen on tapahtunut myönteistä kehitystä, prosenttiosuudet eivät edelleenkään ole riittävän korkeat; ottaa huomioon, että poikien ja tyttöjen asenteet STEM-aineita kohtaan eivät poikkea toisistaan alemman perusasteen koulutuksessa ja monissa tapauksissa tytöt pärjäävät STEM-aineisiin sekä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvissä tehtävissä usein poikia paremmin (12); ottaa huomioon, että akateeminen suoriutuminen ei riitä korkeakoulutuksen STEM-aineiden sukupuolierojen perusteeksi, koska toisen asteen koulutuksessa tyttöjen ja poikien saavutukset tieteen ja matematiikan alalla ovat keskenään saman tasoisia; ottaa kuitenkin huomioon, että tytöt pelkäävät menestyvänsä poikia huonommin STEM-aineisiin liittyvillä urilla ja että tästä syystä naiset luottavat miehiä vähemmän omiin digitaalisiin taitoihinsa; ottaa huomioon, että yhteiskunnalliset normit ja sukupuoleen perustuvat odotukset uravalinnoista, joita koulutussisällöt ja opetussuunnitelmat usein vahvistavat, ovat keskeisiä tekijöitä sukupuolten eriytymisessä korkea-asteen koulutuksessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:ssa naisia on STEM-alojen työurilla ja koulutuksessa ennennäkemättömän vähän, etenkin kun otetaan huomioon, että naisten osuus Euroopan väestöstä on 52 prosenttia ja EU:n korkea-asteen tutkinnon suorittaneista 57,7 prosenttia (8) ja tästä huolimatta vain kaksi viidestä tutkijasta ja insinööristä on naisia (9); ottaa huomioon, että Euroopassa naiset ovat digitaalialalla aliedustettuina kaikilla tasoilla aina opiskelijoista (32 prosenttia kandidaatti- ja maisteritasolla tai vastaavilla tasoilla) akateemisiin huipputehtäviin (15 prosenttia) asti useimmilla tieteen, insinööritieteiden ja hallinnon aloilla ja hierarkian ylemmillä tasoilla, myös aloilla, joilla naiset muodostavat enemmistön, kuten koulutusalalla; katsoo, että sukupuolistereotypiat muodostavat jo koulutusvaiheessa vakavan esteen mies- ja naisopiskelijoiden väliselle tasa-arvolle ja laajentavat edelleen sukupuolten välistä kuilua STEM-alojen työtehtävissä, mikä muodostaa vakavan esteen naisten ja miesten väliselle tasa-arvolle; toteaa, että vaje on suurin tieto- ja viestintätekniikan erityisosaamisessa ja työpaikoissa, joista EU:ssa naisten hallussa on vain 18 prosenttia (10), STEM-alojen loppututkinnon suorittaneiden joukossa, jossa naisten osuus on vain 36 prosenttia, sekä digitaalialalla, jolla miehiä on kolminkertainen määrä naisiin verrattuna; toteaa, että sukupuolten voimakas eriytyminen STEM-alojen opiskelijoiden ja valmistuneiden parissa luo perustan myöhemmälle STEM-alojen työuriin liittyvälle sukupuolten eriytymiselle; toteaa, että hyvin harvat teini-ikäiset tytöt (alle kolme prosenttia) EU:n jäsenvaltioissa ovat kiinnostuneita työskentelemään tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisena 30-vuotiaana (11); ottaa huomioon, että sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien naisten on erityisen vaikeaa päästä STEM-alalle; toteaa, että vaikka tyttöjen osallistumisessa ja kiinnostuksessa STEM-alojen koulutukseen on tapahtunut myönteistä kehitystä, prosenttiosuudet eivät edelleenkään ole riittävän korkeat; ottaa huomioon, että poikien ja tyttöjen asenteet STEM-aineita kohtaan eivät poikkea toisistaan alemman perusasteen koulutuksessa ja monissa tapauksissa tytöt pärjäävät STEM-aineisiin sekä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvissä tehtävissä usein poikia paremmin (12); ottaa huomioon, että akateeminen suoriutuminen ei riitä korkeakoulutuksen STEM-aineiden sukupuolierojen perusteeksi, koska toisen asteen koulutuksessa tyttöjen ja poikien saavutukset tieteen ja matematiikan alalla ovat keskenään saman tasoisia; ottaa kuitenkin huomioon, että tytöt pelkäävät menestyvänsä poikia huonommin STEM-aineisiin liittyvillä urilla ja että tästä syystä naiset luottavat miehiä vähemmän omiin digitaalisiin taitoihinsa; ottaa huomioon, että yhteiskunnalliset normit ja sukupuoleen perustuvat odotukset uravalinnoista, joita koulutussisällöt ja opetussuunnitelmat usein vahvistavat, ovat keskeisiä tekijöitä sukupuolten eriytymisessä korkea-asteen koulutuksessa;

| C. | ottaa huomioon, että STEM-aineita pääaineenaan opiskelevilla naisilla voi olla vaikeuksia löytää paikkaansa STEM-alojen työmarkkinoilla ja he siirtyvät miehiä epätodennäköisemmin STEM-ammatteihin tai jäävät niihin, mikä johtuu heidän kohtaamistaan erilaisista esteistä, kuten sukupuolistereotypioista, miesvaltaisista työympäristöistä, syrjinnästä ja ennakkoluuloista, tietoisista ja tiedostamattomista ennakkoasenteista, seksuaalisesta häirinnästä, lannistavasta työympäristöstä sekä naispuolisten roolimallien ja mentorien puuttumisesta; katsoo, että sukupuolten välisen eron kaventaminen STEM-koulutusaloilla voisi vähentää osaamisvajetta, lisätä naisten työllisyyttä ja tuottavuutta sekä vähentää ammatillista eriytymistä, mikä edistäisi viime kädessä myös talouskasvua tuottavuuden kasvun ja työvoiman lisääntymisen myötä; ottaa huomioon, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen kasvattaisi EU:n BKT:tä henkeä kohti 2,2–3,0 prosentilla vuoteen 2050 mennessä (13); katsoo, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen olisi askel kohti sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksien toteutumista ja että sillä olisi myönteinen vaikutus sukupuolten välisen palkka- ja eläkekuilun kaventamiseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että STEM-aineita pääaineenaan opiskelevilla naisilla voi olla vaikeuksia löytää paikkaansa STEM-alojen työmarkkinoilla ja he siirtyvät miehiä epätodennäköisemmin STEM-ammatteihin tai jäävät niihin, mikä johtuu heidän kohtaamistaan erilaisista esteistä, kuten sukupuolistereotypioista, miesvaltaisista työympäristöistä, syrjinnästä ja ennakkoluuloista, tietoisista ja tiedostamattomista ennakkoasenteista, seksuaalisesta häirinnästä, lannistavasta työympäristöstä sekä naispuolisten roolimallien ja mentorien puuttumisesta; katsoo, että sukupuolten välisen eron kaventaminen STEM-koulutusaloilla voisi vähentää osaamisvajetta, lisätä naisten työllisyyttä ja tuottavuutta sekä vähentää ammatillista eriytymistä, mikä edistäisi viime kädessä myös talouskasvua tuottavuuden kasvun ja työvoiman lisääntymisen myötä; ottaa huomioon, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen kasvattaisi EU:n BKT:tä henkeä kohti 2,2–3,0 prosentilla vuoteen 2050 mennessä (13); katsoo, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen olisi askel kohti sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksien toteutumista ja että sillä olisi myönteinen vaikutus sukupuolten välisen palkka- ja eläkekuilun kaventamiseen;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n perusoikeusviraston tutkimuksen (14) mukaan arviolta 55 prosenttia EU:n naisista on kohdannut seksuaalista häirintää 15 vuotta täytettyään ja 14 prosenttia naisista on kokenut verkkohäirintää 15 vuoden iästä lähtien; ottaa huomioon, että monet naiset ovat covid-19-pandemian aikana joutuneet verkkoväkivallan uudenlaisten muotojen, kuten verkossa tapahtuvan seksuaalisen ja psykologisen häirinnän, uhriksi; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti toimenpiteitä näihin uudenlaisiin seksuaalisiin ja psykologisiin häirintämuotoihin puuttumiseksi; ottaa huomioon, että STEM-tieteiden koulutuskeskuksissa, myös kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, on kerrottu esiintyvän paljon seksuaalista häirintää, mikä sulkee naiset alan ulkopuolelle entistäkin enemmän; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n perusoikeusviraston tutkimuksen (14) mukaan arviolta 55 prosenttia EU:n naisista on kohdannut seksuaalista häirintää 15 vuotta täytettyään ja 14 prosenttia naisista on kokenut verkkohäirintää 15 vuoden iästä lähtien; ottaa huomioon, että monet naiset ovat covid-19-pandemian aikana joutuneet verkkoväkivallan uudenlaisten muotojen, kuten verkossa tapahtuvan seksuaalisen ja psykologisen häirinnän, uhriksi; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti toimenpiteitä näihin uudenlaisiin seksuaalisiin ja psykologisiin häirintämuotoihin puuttumiseksi; ottaa huomioon, että STEM-tieteiden koulutuskeskuksissa, myös kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, on kerrottu esiintyvän paljon seksuaalista häirintää, mikä sulkee naiset alan ulkopuolelle entistäkin enemmän;

| E. | katsoo, että innovoivien teknologioiden, kuten tekoälyn, parissa työskentelevien naisten aliedustus on merkittävä huolenaihe, koska se voi vaikuttaa kielteisesti näiden teknologioiden suunnitteluun, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, mikä johtaa nykyisten syrjivien käytäntöjen ja stereotypioiden toistumiseen ja sukupuolittuneiden algoritmien kehittymiseen; katsoo, että toimet sukupuolittuneiden käytäntöjen, stereotypioiden ja eriarvoisuuden torjumiseksi digitaalialalla ovat riittämättömiä; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen kuilu vallitsee edelleen kaikilla digitaaliteknologian aloilla ja erityisesti tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla, mikä vahvistaa digitaalialan miehiä suosivaa kehityspolkua lähitulevaisuudessa; katsoo, että näihin vinoumiin puuttuminen edellyttää eettisyyttä ja avoimuutta koskevien selkeiden vaatimusten kehittämistä; katsoo, että epätäydelliset ja epätarkat tietoaineistot ja sukupuolittain eritellyn tiedon puute voivat vääristää tekoälyjärjestelmien taustalla olevaa tiedonkäsittelyä ja päättelyä ja vaarantaa entistä vakavammin sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen yhteiskunnassa; katsoo, että olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ainutlaatuiset olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti niiden kokoon, kykyyn panna täytäntöön uusia vaatimuksia ja mahdollisuuksiin toimia arvokkaina alustoina ja tukijoina, joiden avulla tytöt, naiset ja naispuoliset johtajat voivat edistää sukupuolten tasa-arvoa STEM-aineiden koulutuksessa ja urilla; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että innovoivien teknologioiden, kuten tekoälyn, parissa työskentelevien naisten aliedustus on merkittävä huolenaihe, koska se voi vaikuttaa kielteisesti näiden teknologioiden suunnitteluun, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, mikä johtaa nykyisten syrjivien käytäntöjen ja stereotypioiden toistumiseen ja sukupuolittuneiden algoritmien kehittymiseen; katsoo, että toimet sukupuolittuneiden käytäntöjen, stereotypioiden ja eriarvoisuuden torjumiseksi digitaalialalla ovat riittämättömiä; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen kuilu vallitsee edelleen kaikilla digitaaliteknologian aloilla ja erityisesti tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla, mikä vahvistaa digitaalialan miehiä suosivaa kehityspolkua lähitulevaisuudessa; katsoo, että näihin vinoumiin puuttuminen edellyttää eettisyyttä ja avoimuutta koskevien selkeiden vaatimusten kehittämistä; katsoo, että epätäydelliset ja epätarkat tietoaineistot ja sukupuolittain eritellyn tiedon puute voivat vääristää tekoälyjärjestelmien taustalla olevaa tiedonkäsittelyä ja päättelyä ja vaarantaa entistä vakavammin sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen yhteiskunnassa; katsoo, että olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ainutlaatuiset olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti niiden kokoon, kykyyn panna täytäntöön uusia vaatimuksia ja mahdollisuuksiin toimia arvokkaina alustoina ja tukijoina, joiden avulla tytöt, naiset ja naispuoliset johtajat voivat edistää sukupuolten tasa-arvoa STEM-aineiden koulutuksessa ja urilla;

| F. | ottaa huomioon, että uudet teknologiat, jotka ovat sukupuolen, etnisyyden, rodun, ihonvärin, kielen, uskonnon tai kansallisen tai yhteiskunnallisen alkuperän osalta vinoutuneita, ovat vinoutuneita pääasiassa tietojen erittelemättömyyden ja tilannesidonnaisen tiedon puutteen seurauksena ja siksi, että tutkimuksessa ei ole otettu huomioon sukupuolinäkökulmaa, millä voi olla haitallisia seurauksia naisten ja erityisesti risteävää syrjintää kohtaavien naisten terveydelle ja hyvinvoinnille sekä tuotteiden turvallisuudelle ja kielteinen vaikutus naisten henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseen (15); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uudet teknologiat, jotka ovat sukupuolen, etnisyyden, rodun, ihonvärin, kielen, uskonnon tai kansallisen tai yhteiskunnallisen alkuperän osalta vinoutuneita, ovat vinoutuneita pääasiassa tietojen erittelemättömyyden ja tilannesidonnaisen tiedon puutteen seurauksena ja siksi, että tutkimuksessa ei ole otettu huomioon sukupuolinäkökulmaa, millä voi olla haitallisia seurauksia naisten ja erityisesti risteävää syrjintää kohtaavien naisten terveydelle ja hyvinvoinnille sekä tuotteiden turvallisuudelle ja kielteinen vaikutus naisten henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseen (15);

| G. | katsoo, että opettajat ja vanhemmat voivat juurruttaa sukupuolistereotypioita vaikuttamalla lannistavasti niin, etteivät tytöt suuntaa STEM-alojen opintoihin ja työurille; ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat suuresti ainevalintoihin; toteaa, että kulttuuriperusteinen väheksyminen ja se, että naispuolisia roolimalleja ei tunneta eikä heitä tehdä tunnetuksi, estävät ja haittaavat tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia STEM-alojen opinnoissa, niihin liittyvillä työurilla ja digitaalialan yrittäjätoiminnassa sekä johtavat siihen, että naisia syrjitään työmarkkinoilla ja heillä on vähemmän työmahdollisuuksia; katsoo, että olisi painotettava tekijöitä, jotka motivoivat ja tukevat tyttöjen kiinnostusta STEM-alojen opintoihin, niihin liittyviin työuriin ja digitaalialan yrittäjyyteen, kuten naispuolisten roolimallien, opettajamentoreiden ja vertaisryhmien hyväksynnän edistämistä sekä luovuuden ja käytännön kokemuksen kehittämistä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että opettajat ja vanhemmat voivat juurruttaa sukupuolistereotypioita vaikuttamalla lannistavasti niin, etteivät tytöt suuntaa STEM-alojen opintoihin ja työurille; ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat suuresti ainevalintoihin; toteaa, että kulttuuriperusteinen väheksyminen ja se, että naispuolisia roolimalleja ei tunneta eikä heitä tehdä tunnetuksi, estävät ja haittaavat tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia STEM-alojen opinnoissa, niihin liittyvillä työurilla ja digitaalialan yrittäjätoiminnassa sekä johtavat siihen, että naisia syrjitään työmarkkinoilla ja heillä on vähemmän työmahdollisuuksia; katsoo, että olisi painotettava tekijöitä, jotka motivoivat ja tukevat tyttöjen kiinnostusta STEM-alojen opintoihin, niihin liittyviin työuriin ja digitaalialan yrittäjyyteen, kuten naispuolisten roolimallien, opettajamentoreiden ja vertaisryhmien hyväksynnän edistämistä sekä luovuuden ja käytännön kokemuksen kehittämistä;

| H. | toteaa, että covid-19-kriisi muuttaa todennäköisesti pysyvästi elämää Euroopassa ja vaikuttaa ihmisten elämän useimpiin osa-alueisiin, tapaan, jolla teemme työtämme, sekä opiskelu- ja oppimistapoihimme, joiden kohdalla digitalisaatio on oleva tärkeässä asemassa; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia pahentaa myös sukupuolten välistä digitaalista kahtiajakoa (16) aikana, jolloin digitaalisia taitoja tarvitaan enemmän kuin koskaan työssä ja opiskelussa tai yhteyksien ylläpitämiseksi; toteaa, että nopea digitaalinen muutos tarjoaa monia mahdollisuuksia muuttaa sukupuoleen perustuvia työllisyysmalleja mutta sillä voi myös olla suhteettoman suuri vaikutus naisten työllisyyteen lukuisilla aloilla; toteaa, että naiset joutuvat vastaamaan suuremmasta osasta vanhemmuuteen tai perheeseen liittyvistä velvoitteista kuin miehet ja että tämän vuoksi kaikissa ehdotetuissa toimenpiteissä on otettava huomioon naisten mahdollisuus sovittaa onnistuneesti yhteen työ- ja perhe-elämä siten, että miehetkin ottavat osaa näihin velvoitteisiin; ottaa huomioon, että etätyön tekemisen seurauksena työ- ja perhe-elämän välinen raja hämärtyy ja että naiset voivat joutua kantamaan suurimman vastuun työuran ja perheenjäsenten hoitoon liittyvien tehtävien yhteensovittamisesta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että covid-19-kriisi muuttaa todennäköisesti pysyvästi elämää Euroopassa ja vaikuttaa ihmisten elämän useimpiin osa-alueisiin, tapaan, jolla teemme työtämme, sekä opiskelu- ja oppimistapoihimme, joiden kohdalla digitalisaatio on oleva tärkeässä asemassa; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia pahentaa myös sukupuolten välistä digitaalista kahtiajakoa (16) aikana, jolloin digitaalisia taitoja tarvitaan enemmän kuin koskaan työssä ja opiskelussa tai yhteyksien ylläpitämiseksi; toteaa, että nopea digitaalinen muutos tarjoaa monia mahdollisuuksia muuttaa sukupuoleen perustuvia työllisyysmalleja mutta sillä voi myös olla suhteettoman suuri vaikutus naisten työllisyyteen lukuisilla aloilla; toteaa, että naiset joutuvat vastaamaan suuremmasta osasta vanhemmuuteen tai perheeseen liittyvistä velvoitteista kuin miehet ja että tämän vuoksi kaikissa ehdotetuissa toimenpiteissä on otettava huomioon naisten mahdollisuus sovittaa onnistuneesti yhteen työ- ja perhe-elämä siten, että miehetkin ottavat osaa näihin velvoitteisiin; ottaa huomioon, että etätyön tekemisen seurauksena työ- ja perhe-elämän välinen raja hämärtyy ja että naiset voivat joutua kantamaan suurimman vastuun työuran ja perheenjäsenten hoitoon liittyvien tehtävien yhteensovittamisesta;

| I. | katsoo, että on edelleen edistettävä toimintapolitiikkoja, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista STEM-aloille ja tekoälyyn liittyville aloille, ja otettava käyttöön monitasoinen lähestymistapa sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi kaikilla digitaalialan koulutuksen ja työllisyyden tasoilla; ottaa huomioon, että vain harvat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön sukupuolten tasa-arvoa koskevia säännöksiä tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja että edistyminen sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisessa kansallisiin tutkimusohjelmiin on ollut hidasta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on edelleen edistettävä toimintapolitiikkoja, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista STEM-aloille ja tekoälyyn liittyville aloille, ja otettava käyttöön monitasoinen lähestymistapa sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi kaikilla digitaalialan koulutuksen ja työllisyyden tasoilla; ottaa huomioon, että vain harvat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön sukupuolten tasa-arvoa koskevia säännöksiä tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja että edistyminen sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisessa kansallisiin tutkimusohjelmiin on ollut hidasta;

| J. | katsoo, että naisten yrittäjyyden yleistymistä on edistettävä ja tuettava ja että on kehitettävä mahdollistava toimintaympäristö, jossa naisyrittäjät voivat menestyä ja jossa yrittäjyyteen rohkaistaan; toteaa, että STEM- ja tieto- ja viestintätekniikan alan yrittäjyyttä koskevat tiedot viittaavat naisten vieläkin suurempaan marginalisoitumiseen; toteaa, että sukupuolten välinen kuilu startup-yrityksissä ja riskipääomasijoituksissa on yhtä merkittävä; toteaa, että koska tytöt opiskelevat yleisesti vähemmän tieto- ja viestintätekniikkaa ja STEM-aineita ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa ja yliopistossa, näillä aloilla työskentelemään ja yksityisten yritysten ja startup-yritysten perustajiksi ja omistajiksi päätyy paljon vähemmän naisia; ottaa huomioon, että vain 17 prosenttia startup-yritysten perustajista on naisia; toteaa, että naisten omistamat startup-yritykset saavat keskimäärin 23 prosenttia vähemmän rahoitusta kuin miesten johtamat yritykset; toteaa, että Euroopan yrittäjistä 30 prosenttia on naisia mutta he saavat vain kaksi prosenttia saatavilla olevasta pankkisektorin ulkopuolisesta rahoituksesta (17); toteaa, että tämä luku näyttää pudonneen yhteen prosenttiin pandemian myötä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että naisten yrittäjyyden yleistymistä on edistettävä ja tuettava ja että on kehitettävä mahdollistava toimintaympäristö, jossa naisyrittäjät voivat menestyä ja jossa yrittäjyyteen rohkaistaan; toteaa, että STEM- ja tieto- ja viestintätekniikan alan yrittäjyyttä koskevat tiedot viittaavat naisten vieläkin suurempaan marginalisoitumiseen; toteaa, että sukupuolten välinen kuilu startup-yrityksissä ja riskipääomasijoituksissa on yhtä merkittävä; toteaa, että koska tytöt opiskelevat yleisesti vähemmän tieto- ja viestintätekniikkaa ja STEM-aineita ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa ja yliopistossa, näillä aloilla työskentelemään ja yksityisten yritysten ja startup-yritysten perustajiksi ja omistajiksi päätyy paljon vähemmän naisia; ottaa huomioon, että vain 17 prosenttia startup-yritysten perustajista on naisia; toteaa, että naisten omistamat startup-yritykset saavat keskimäärin 23 prosenttia vähemmän rahoitusta kuin miesten johtamat yritykset; toteaa, että Euroopan yrittäjistä 30 prosenttia on naisia mutta he saavat vain kaksi prosenttia saatavilla olevasta pankkisektorin ulkopuolisesta rahoituksesta (17); toteaa, että tämä luku näyttää pudonneen yhteen prosenttiin pandemian myötä;

Yleiset huomautukset

| 1. | katsoo, että kun otetaan huomioon huomattava sukupuolten välinen palkkaero EU:ssa ja se, että naiset ovat miehiä todennäköisemmin matalapalkkaisissa, osa-aikaisissa ja muuten epävarmoissa töissä, sekä STEM-alojen ammattilaisten kasvava kysyntä ja STEM-aloihin liittyvien työurien merkitys Euroopan talouden tulevaisuuden kannalta, on ratkaisevan tärkeää lisätä naisten osuutta STEM-aloilla, jotta voidaan saavuttaa naisten oikeuksien ja naisissa piilevien mahdollisuuksien toteutuminen ja rakentaa kestävämpi ja osallistavampi yhteiskunta ja talous tieteellisten, digitaalisten ja teknologisten innovaatioiden avulla; korostaa, että korkeatasoiset STEM-taidot ovat ratkaisevan tärkeitä innovointiprosessille huipputason tieto- ja viestintätekniikan aloilla, kuten tekoälyssä tai kyberturvallisuudessa, ja yhä tärkeämpiä EU:n kilpailukyvylle maailmanmarkkinoilla; korostaa siksi, että naisten taitojen, tietojen ja ammattitaidon täysi potentiaali näillä aloilla voi osaltaan vauhdittaa Euroopan taloutta ja tukea EU:n eri toimintapolitiikkojen ja erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden toteutumista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että päätavoitteena olisi oltava kaikkien naisten ja tyttöjen etuja, mieltymyksiä ja valintoja rajoittavien esteiden, erityisesti sosiokulttuuristen, psykologisten ja pedagogisten esteiden, poistaminen, mukaan luettuina sukupuolistereotypiat, sukupuoleen perustuva syrjintä ja biologisten ja sosiaalisten tekijöiden yhdistelmät, eritoten äitiyden ja naisten urapolun kannalta ratkaisevimpien vuosien yhdistäminen, ilman, että vaarannetaan naisten vapaus tehdä päätöksiä; kannustaa jäsenvaltioita edistämään naisten hakeutumista STEM-alojen opintoihin ja työurille asiaankuuluvissa kansallisissa tai alueellisissa sukupuolten tasa-arvoa koskevissa toimintasuunnitelmissaan tai strategioissaan tarjoamalla asianmukaisia kannustimia; toteaa, että näiden toimintasuunnitelmien tai strategioiden olisi muiden aloitteiden ohella tähdättävä sukupuolten tasa-arvon lisäämiseen keskittymällä sukupuolistereotyyppien kitkemiseen, koulutukseen pääsemisen ja pätevyyksien hankkimisen helpottamiseen, parempaan työ- ja yksityiselämän väliseen tasapainoon, yhtäläisiin mahdollisuuksiin, terveellisen ja turvallisen työ- ja opiskeluympäristön tarjoamiseen naisille, syrjimättömyyteen työmarkkinoilla, sukupuoleen liittyviä vinoumia ja stereotypioita koskevan tietämyksen lisäämiseen kaikilla STEM-alojen kannalta merkityksellisillä aloilla, pakollisten palkkaan liittyvien avoimuuspolitiikkojen käyttöönottoon, nollatoleranssiin seksuaalista häirintää vastaan sekä naispuolisten roolimallien näkyvyyden lisäämiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa uudelleen, että sukupuolistereotypiat, kulttuuriperusteinen väheksyminen ja se, että naispuolisia roolimalleja ei tunneta eikä heitä tehdä tunnetuksi, estävät ja haittaavat tyttöjen ja naisten mahdollisuuksia STEM-alojen opinnoissa, niihin liittyvillä työurilla ja digitaalialan yrittäjätoiminnassa sekä voivat johtaa siihen, että naisia syrjitään työmarkkinoilla ja heillä on vähemmän työmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vahvistaa, että tietoisuus sukupuolittuneista käytännöistä on tärkeä kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, myös opettajien perus- ja jatkokoulutuksessa; korostaa tarvetta puuttua rakenteellisiin esteisiin, kuten sosioekonomiseen huono-osaisuuteen ja naisvihamielisiin työympäristöihin ja -oloihin, jotka estävät tyttöjä ja naisia pääsemästä pääasiassa miesvaltaiselle alalle, sekä tarvetta lisätä tähän asti aliarvostettujen roolimallien näkyvyyttä, jotta voidaan innostaa naisia ja tyttöjä; kehottaa komissiota käynnistämään ja tukemaan tiedotuskampanjoita sekä muita ohjelmia ja aloitteita, joilla pyritään vähentämään näitä esteitä yliopistomaailmassa; korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevat toimenpiteet, kuten sukupuolistereotypioiden poistaminen koulutuksesta, tietoisuuden lisääminen ja STEM-aineiden edistäminen tyttöjen ja naisten parissa sekä uraohjaus, jolla kannustetaan tyttöjä harkitsemaan opiskelua miesvaltaisilla aloilla, johtaisivat siihen, että STEM-aineista valmistuvia naisia olisi enemmän; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan STEM-uriin liittyvää sukupuoleen perustuvaa työmarkkinoiden segmentoitumista investoimalla naisten viralliseen ja epäviralliseen koulutukseen ja arkioppimiseen sekä elinikäiseen oppimiseen ja ammatilliseen koulutukseen, jotta varmistetaan, että heillä on mahdollisuus laadukkaisiin työpaikkoihin ja että he voivat kouluttautua uudelleen ja parantaa osaamistaan työmarkkinoiden tulevia tarpeita varten sekä välttää työmarkkinoiden eriytymiseen sukupuolen mukaan liittyvän noidankehän; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suunnittelemaan politiikkatoimia, joissa sukupuolinäkökulma otetaan täysimääräisesti huomioon tiedotuskampanjoiden, koulutuksen, opetussuunnitelmien ja etenkin uraohjauksen avulla, jotta voidaan tehdä yrittäjyyttä, STEM-aineita ja digitaalista koulutusta tunnetuksi tytöille jo varhaisesta iästä lähtien ja torjua näin nykyisiä koulutusstereotypioita ja varmistaa, että yhä useammat naiset siirtyvät kehittyville ja hyvin palkatuille aloille; korostaa tarvetta ottaa mukaan tiedotusvälineet, myös sosiaaliset mediat, jotta niiden kielenkäyttö olisi osallistavaa ja jotta vältettäisiin sellaisia stereotypioita, jotka synnyttävät näkemyksiä, jotka ovat tyttöjen osallistumista vastaan ja jotka vähentävät tyttöjen mielenkiintoa STEM-aineiden opiskelua kohtaan; kehottaa parantamaan STEM-aloihin liittyviä palveluja ja takaamaan yhtäläisen pääsyn niiden pariin; kehottaa perustamaan erityisiä stipendejä tytöille ja naisille, jotka haluavat STEM-alan uralle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien naisten tilanteeseen, kuten vammaisten tai syrjäisimmillä alueilla tai maaseudulla asuvien naisten, köyhyydessä elävien naisten, yksinhuoltajaäitien, epävarmassa tilanteessa olevien opiskelijoiden, muuttajanaisten ja romaninaisten tilanteeseen, ja varmistamaan, että heillä on täydet mahdollisuudet päästä ja osallistua digitaaliseen koulutukseen ja STEM-alojen työurille, jotta vältetään digitaalisen kuilun syveneminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään toimintasuunnitelmiaan laatiessaan tarkkaa huomiota etnisyyteen, uskontoon, seksuaaliseen suuntautumiseen, ikään tai vammaisuuteen perustuvaan risteävään syrjintään ja niihin perustuviin ennakkoluuloihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään vertailukelpoisia ja yhdenmukaistettuja tietoja, joilla voidaan seurata, miten erilaisista sosioekonomisista, rodullisista tai etnisistä taustoista lähtöisin olevat naiset etenevät eri koulutustasoilla ja millaisia uravalintoja he tekevät ja miten he menestyvät urillaan, ja joissa keskitytään STEM-aloilla ja digitaalialalla esiintyvään eriarvoisuuteen ja joiden avulla voidaan seurata toimintapolitiikkojen vaikutuksia ja sidosryhmät voivat havaita puutteita ja tunnistaa niiden perimmäiset syyt; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta laajennetaan Women in Digital Scoreboard -välineessä käytettyjä indikaattoreita niin, että ne sisältävät tietoa naisista STEM-alojen koulutuksessa ja urilla, ja kehittämään välineistön, joka sisältää menetelmiä, indikaattoreita ja kehyksiä tarkempien tietojen tuottamiseksi ja olemassa olevien tietojen hyödyntämiseksi paremmin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan täyden tukensa komission aloitteille tietoisuuden lisäämiseksi digitaalisista mahdollisuuksista, kuten ”ei naisia, ei paneelia” -lähestymistavasta, EU:n koodausviikosta, digitaalisia taitoja ja työpaikkoja edistävästä koalitiosta, innovatiivisille naisille tarkoitetusta EU:n palkinnosta, unionin laajuisista #SaferInternet4EU-aloitteista ja Euroopan osaamisohjelmasta; |
| --- | --- |

7.

Koulutus

| 8. | suhtautuu myönteisesti digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan 2021–2027 ja siihen sisältyvään toimeen, jolla kannustetaan naisia STEM-aloille, ja toivoo, että se auttaa kehittämään houkuttelevampia ja luovempia tapoja kannustaa tyttöjä opiskelemaan STEM-aineita sekä lisäämään naisten luottamusta omiin digitaalisiin taitoihinsa; korostaa, että STEM-alojen tutkinnon suorittaneista vain 36 prosenttia on tyttöjä (18), vaikka tytöt päihittävät pojat digitaalisessa lukutaidossa (19); korostaa, että sukupuolistereotypioita sisäistäneiden tyttöjen itsevarmuus ja luottamus omiin kykyihinsä ovat heikommat kuin pojilla ja että itsevarmuus vaikuttaa huomattavasti sekä STEM-alojen koulutustuloksiin että STEM-aloihin liittyviin uratoiveisiin; korostaa, että tytöt näyttävät menettävän kiinnostuksensa STEM-oppiaineisiin iän myötä, mikä viittaa siihen, että asiaan on puututtava jopa esiopetuksessa ja alemman perusasteen koulutuksessa, jotta tyttöjen kiinnostus näitä aloja kohtaan voidaan säilyttää ja jotta voidaan torjua niin tyttöjen kuin poikien sukupuolirooleja koskevia haitallisia stereotypioita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään uusia tytöille suunnattuja yhteyskanavia ja varmistamaan, että digitaalinen koulutus tavoittaa kaikki tytöt, sekä tunnustamaan opettajien roolin kulttuurin muutoksen edistäjinä ja antamaan heille mahdollisuudet siihen, sillä he pystyvät parantamaan tyttöjen jatkuvaa osallistumista tiedeaineisiin koulussa; ehdottaa, että näitä pyrkimyksiä olisi vahvistettava kehittämällä jäsenvaltioille yhteisiä ohjeita, joiden tarkoituksena on parantaa toisen asteen koulutuksen aloittavien nuorten tietoja ja taitoja; kehottaa käyttämään tehokkaasti hyväksi EU:n rahastoja, ohjelmia ja strategioita, kuten Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, jotta voidaan aktiivisesti kannustaa tyttöjä ryhtymään opiskelemaan TVT- ja STEM-aineita ja tukea vaikuttavasti STEM-alojen elinikäistä oppimista ja koulutusta; kehottaa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon asianmukaisesti EU:n tulevaan nuorisostrategiaan ja EU:n tuleviin nuorisoa koskeviin toimintapolitiikkoihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että laadukkaalla, osallistavalla ja syrjimättömällä digitaalisella koulutuksella on oltava merkittävä rooli pyrittäessä lisäämään tyttöjen ja naisten osallistumista tieto- ja viestintätekniikan sekä STEM-aineisiin liittyvillä aloilla ja poistamaan sukupuolten välinen digitaalinen kahtiajako; korostaa, että digitaalisella koulutuksella on luotava parempi digitaalinen osallisuus ja digitaalinen lukutaito sekä varmistettava tyttöjen ja naisten yhdenvertainen osallistuminen digitaaliaikana; korostaa, että on tärkeää varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen STEM-alojen koulutuksessa kaikilla tasoilla, myös opetussuunnitelman ulkopuolisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä arkioppimisessa ja myös opetushenkilöstön osalta; kehottaakin laatimaan erityisiä ikäkohtaisia strategioita; kannustaa jäsenvaltioita edistämään tietotekniikan opetusta kansallisissa opetussuunnitelmissa ja kehottaa oppilaitoksia sisällyttämään robotiikan, koodauksen, tieto- ja viestintätekniikan ja ohjelmoinnin aiempaa aikaisemmassa vaiheessa esiopetukseen ja alemman perusasteen koulutukseen tyttöjen ja naispuolisten opiskelijoiden kannustamiseksi valitsemaan koulussa oppiaineeksi matematiikan, koodauksen, TVT-aineita ja luonnontieteitä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnustaa koulun ja opettajien roolin sukupuolten välisen kuilun poistamisessa STEM-aineiden koulutuksessa ja korostaa koulutuksen merkitystä tyttöjen STEM-aineisiin liittyville kursseille osallistumisen edistämisessä sekä vertailuarvojen määrittämisessä naisten rekrytoinnin ja työssä pysymisen seuraamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan STEM-aineiden perus- ja keskiasteen opettajien taitojen kehittämiseen, jotta heitä autetaan ymmärtämään tiedostamattomia ennakkoluuloja opetuskäytännöissä ja -arvioinneissa ja puuttumaan niihin sekä osallistamaan kaikki oppijat tasapuolisesti; korostaa, että jäsenvaltioiden on otettava mukaan koko opettajakunta STEM-liikkeisiin ja osallistettava opettajat muutosta edistävinä tekijöinä; ehdottaa, että oppilaitokset laativat tasa-arvosuunnitelmia, joilla edistetään sukupuolten tasapuolista edustusta opettajien keskuudessa; kehottaa vahvistamaan STEM-aineiden opetussuunnitelmia ja opetusmateriaaleja, jotta edistetään paremmin tasavertaista osallistumista STEM-aineiden opetukseen; kehottaa parantamaan uraohjausta ja kehittämään uusia ja luovia tapoja naispuolisten opiskelijoiden rohkaisemiseksi harkitsemaan STEM-alan urapolkua; korostaa tässä yhteydessä, että on vahvistettava opettajien ja opinto-ohjaajien valmiuksia kannustaa kiinnostusta STEM-aineita kohtaan osoittavia tyttöjä uraan STEM-aloilla, koska parempi tietoisuus STEM-aloilla vallitsevista stereotypioista ja sukupuolieroista antaa opettajille ja opinto-ohjaajille mahdollisuuden ymmärtää opiskelijoiden kohtaamia esteitä, varmistaa tasavertainen osallistuminen STEM-aineiden kursseille ja antaa naisopiskelijoille tietoa STEM-alojen urista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että miespuoliset opettajat ja muu miespuolinen henkilöstö hallitsevat STEM-aineisiin liittyviä opintoja kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, mikä johtaa naispuolisten roolimallien puuttumiseen ja rajallisiin ohjaus- ja mentorointimahdollisuuksiin; kannustaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen perus-, keski- ja korkea-asteen koulutuksessa sukupuolinäkökulman huomioivan opetussisällön, opettajien koulutuksen ja opetussuunnitelmien avulla ja kehottaa palvelukseenottoon osallistuvia komiteoita ja instituutioita edistämään sukupuolten tasapuolista edustusta, jotta vältytään naisten kokemista ulkopuolisiksi; korostaa tarvetta investoida sukupuolisensitiivisiä rekrytointi- ja valintamenettelyjä hyödyntävään koulutukseen kaikilla koulutusaloilla mutta erityisesti STEM-aloilla ja kehittyvillä digitaalialoilla, joilla naiset ovat aliedustettuina; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita etsimään houkuttelevampia ja luovempia tapoja esitellä naispuolisia roolimalleja, joilla on menestyksekäs ura TVT- tai STEM-alalla, jotta voidaan vahvistaa tyttöjen luottamusta omiin digitaalisiin taitoihinsa ja kannustaa heitä ryhtymään opiskelemaan TVT- ja STEM-aineita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta tarkastella talousvalistusta, talouden hallintaan liittyviä käytäntöjä koskevat simulaatiot mukaan luettuina, ja sen suhdetta sukupuolten väliseen eläke-eroon; korostaa, että sukupuolten palkkaeron kaltaisista aiheista opettaminen nuorille naisille tasoittaa tietä tulevaisuudelle, jossa naiset ovat luottavaisia taloutensa suhteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että jokaisen tytön olisi voitava hyödyntää entistä paremmin saatavilla olevia maailmanluokan digitaalisia oppimisratkaisuja ja saatava välineet ja motivaatio toimia digitaaliteknologian parissa käyttäjinä ja luojina; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon vallitsevan huolen covid-19:n edelleen leviämisen vaarasta ja puuttumaan TVT-laitteiden ja internetyhteyksien puuttumisen aiheuttamaan ongelman, josta haavoittuvat ja sosioekonomisesti heikossa asemassa olevat opiskelijat, kuten maaseutualueiden ja vaikeasti tavoitettavien alueiden tytöt, kärsivät, sekä kehittämään välineitä, joilla varmistetaan digitaalisen koulutuksen täysimääräinen saatavuus ja sujuva toiminta; korostaa, että maaseutualueiden kouluille on laadittava erityisiä rahoitusohjelmia, koska niiltä yhä useammin puuttuu monien kaupungeissa toimivien koulujen itsestään selvinä pitämiin kehittyneisiin teknologioihin liittyvää rahoitusta; kehottaa lisäksi tukemaan paremmin maaseutualueiden koulujen opettajia STEM-opetusohjelmien toteuttamisessa, erityisesti koulutuksen, välineiden tai infrastruktuurin osalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tärkeää kehittää naispuolisten STEM-ammattilaisten verkostoja laajamittaisia viestintäkampanjoita varten, jotta käsityksiä naisista STEM-aloilla voidaan muuttaa, ja että STEM-aloilla työskentelevillä naisilla on oltava yhteys tyttöihin uraohjauksen, taitojen kehittämisen ja verkostoitumisen kautta; antaa tunnustusta erilaisille koulutusaloitteille, joilla pyritään tukemaan tyttöjä ja edistämään naisten osallistumista digitaalitalouteen ja joissa hyödynnetään muun muassa sosiaalisessa mediassa laajasti levinneitä tarinoita, naisten naisille järjestämiä ammatillisia verkostoja ja teknologiayritysten aloitteita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan kaikilla koulutustasoilla mentorointijärjestelmiä, joissa esitetään naispuolisia roolimalleja STEM-aloilla; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön kohdennetun sukupuolinäkökulman digitaalisiin mahdollisuuksiin liittyvien harjoittelujaksojen käynnistämisen yhteydessä, jotta eri taustoista tuleville nuorille naisille annetaan mahdollisuus saada digitaali-, TVT- ja STEM-aloihin liittyvää käytännön kokemusta työmarkkinoilla kysytyillä aloilla, ja kannustaa voimakkaasti edistämään harjoittelujaksoja STEM-alojen yrityksissä koulutuksen aikana; kannustaa jäsenvaltioita luomaan aloitteita, joilla tuetaan tyttöjen siirtymistä koulusta työelämään, kuten uraohjausta koulussa, oppisopimuskoulutusta ja työkokemusohjelmia, tyttöjen tulevaisuuden toiveiden edistämiseksi ja väylien rakentamiseksi heidän siirtymiselleen STEM-alojen työvoimaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että neuvosto kehotti toukokuussa 2015 antamissaan päätelmissä eurooppalaisen tutkimusalueen etenemissuunnitelmasta 2015–2020 (tuloksetta) komissiota ja jäsenvaltioita muuntamaan kansallista tasa-arvolainsäädäntöä vaikuttavaksi toiminnaksi sukupuolten välisen epätasa-arvon torjumiseksi tutkimuslaitoksissa ja päätöksentekoelimissä sekä sukupuolinäkökulman sisällyttämiseksi paremmin tutkimusta ja innovointia koskevaan politiikkaan, ohjelmiin ja hankkeisiin; panee merkille komission tavoitteen kannustaa yhdessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kanssa naisia STEM-aloille ja tukea EU:n STEM-koalitiota sen pyrkiessä kehittämään korkea-asteen koulutuksen opetussuunnitelmia, jotka houkuttelevat naisia insinööritieteiden ja tieto- ja viestintätekniikan aloille; pitää valitettavana, että naisilla ei edelleenkään ole yhtäläisiä mahdollisuuksia saada tutkijanvirkoja, rahoitusta ja töitään julkaistuksi ja tiede- ja yliopistomaailmassa vallitsee myös korjaamaton sukupuolten välinen palkkaero huolimatta siitä, että unionissa ja jäsenvaltioissa on lainsäädäntöä yhtäläisestä kohtelusta ja syrjinnän torjunnasta työmarkkinoilla sekä samapalkkaisuutta koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa STEM-aineiden naisopiskelijoiden korkea-asteen koulutuksen aikana kokemien seksuaalista häirintää koskevien tapausten määrää ja kehottaa jäsenvaltioita ja oppilaitoksia noudattamaan seksuaalisen häirinnän osalta nollatoleranssia, sopimaan tiukoista käytännesäännöistä ja menettelyistä, luomaan turvallisia ja yksityisiä raportointikanavia naisille ja tytöille sekä ilmoittamaan kaikista seksuaalista häirintää koskevista tapauksista asianomaisille viranomaisille; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja oppilaitoksia ottamaan käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä ja asianmukaisia seuraamuksia seksuaaliseen häirintään syyllistyville, jotta kouluissa ja STEM-aineiden oppilaitoksissa voidaan puuttua seksuaalisen häirinnän esiintymiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta sisällyttää sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia STEM-aineiden koulutus- ja uramahdollisuuksia kansallisiin kehityssuunnitelmiin sekä koulutus-, tieto- ja viestintätekniikka- ja tiedepolitiikkaan; |
| --- | --- |

17.

Urat

| 18. | pitää valitettavana, että naiset kohtaavat suhteettomasti enemmän esteitä urallaan kuin miehet, mikä johtuu asianmukaisen työ- ja yksityiselämän välisen tasapainon puutteesta ja palkattoman hoivatyön lisääntymisestä useimmissa kotitalouksissa; panee merkille, että covid-19-pandemia on pahentanut entisestään naisten tilannetta, sillä heidän on täytynyt löytää oikea tasapaino etäylitöiden, lastenhoidon ja palkattoman hoivatyön välillä; pitää valitettavana, että ”aina päällä” -kulttuuri vaikuttaa erityisen kielteisesti sellaisten työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapainoon, joilla on hoitovastuita, ja toteaa, että he ovat yleensä naisia; kehottaa julkisia ja yksityisiä instituutioita varmistamaan, että etätyöskentelyssä otetaan huomioon paremman työ- ja yksityiselämän tasapainon ylläpitämisen esteet ja kunnioitetaan oikeutta olla tavoittamattomissa, ja ottamaan käyttöön perheystävällisiä toimintapolitiikkoja; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaisia toimia, joilla taataan nollatoleranssi seksuaaliselle häirinnälle, paremmat äitiysvapaat, huomattavasti runsaammat ja pidemmät isyysvapaat ja palkallinen vanhempainvapaa, jota ei voi siirtää ja joka antaa naisille ja miehille mahdollisuuden pitää vapaata hoitaakseen lapsiaan, ja muuttamaan normia, jonka mukaan vanhemmista nainen pitää taukoa urastaan, jotta voidaan poistaa merkittävä naisten urakehitystä hidastava este, sekä varmistamaan joustavat työajat, työpaikan yhteydessä olevat lastenhoitopalvelut ja mahdollisuus tehdä etätyötä; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin (20) täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön ja kehottaa komissiota valvomaan sitä tehokkaasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan perusteellisesti syitä ja tekijöitä, jotka johtavat naisten korkeaan keskeyttämisasteeseen STEM-urilla, laatimaan suosituksia toimiksi, joilla tarvittaessa voidaan ehkäistä keskeyttämisiä, sekä kehittämään mekanismeja ja ohjelmia naisten ja tyttöjen osallistamiseksi koulutus- ja työllisyysaloitteisiin ja ottamaan käyttöön tätä tavoitetta edistäviä asianmukaisia toimintapolitiikkoja ja toimia; korostaa, että covid-19-pandemia käynnistää uuden vaiheen työelämässä, koulutuksessa, hallinnossa ja jokapäiväisessä elämässä ja että se on osoittanut digitaalisen lukutaidon ja osaamisen erityisen merkityksen ja tuonut esille tarpeen muuttaa etätyöskentelyn edellytyksiä, joihin liittyvä sukupuolten välinen ero on osoittautunut merkittäväksi pandemian ja sitä seuranneiden sulkutoimien aikana; korostaa, että on kiireesti edistettävä sukupuolten tasapuolista edustusta digitaalialalla, kun otetaan huomioon, miten ihmiset ja yritykset käyttävät tieto- ja viestintätekniikkaa ja muuta digitaaliteknologiaa työskennellessään uudessa digitaalisessa yhteiskunnassa ja ollessaan vuorovaikutuksessa sen kanssa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että on erittäin tärkeää saada lisää naispuolisia roolimalleja ja lisätä STEM-alojen johtotehtävissä toimivien naisten määrää; korostaa, että naisten pienenevä osuus johtotehtävissä vaikuttaa kielteisesti naisten rekrytointiin, mikä vähentää entisestään naisten mahdollisuuksia tulla nimitetyksi johtotehtäviin; pitää valitettavana, että naiset ovat aliedustettuina STEM-alojen johtotehtävissä, ja korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa on kiireellisesti edistettävä kaikilla päätöksenteon tasoilla liike-elämässä ja hallinnossa; korostaa, että sukupuolten tasapuolinen edustus johtokunnissa ja päätöksentekoasemissa parantaa yritysten suorituskykyä tietojen, asenteiden ja kokemusten laajemman kirjon myötä; pitää valitettavana, että Euroopan yliopistojen ja koulujen hierarkioissa esiintyy niin horisontaalista kuin vertikaalista sukupuolisegregaatiota; kiinnittää huomiota siihen, että naiset ovat erityisen aliedustettuina akateemisten instituutioiden ja yliopistojen korkeimmissa akateemisissa ja päätöksentekotehtävissä, mikä viittaa siihen, että on olemassa lasikatto eli näkymättömiä esteitä, jotka estävät naisia pääsemästä vastuuasemiin ennakkoluulojen johdosta; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita hyväksymään naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiiviehdotuksen ja asettamaan tavoitteita sukupuolten tasapuoliselle edustukselle päätöksentekoelimissä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää valitettavana, että sukupuolten välinen palkkaero on edelleen todellisuutta ja että se on vieläkin selvempi miesvaltaisilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan alalla ja teknologiayrityksissä (21); kehottaa kaikkia toimijoita noudattamaan palkkauksen avoimuutta; kehottaa neuvostoa viemään eteenpäin ehdotusta uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevaksi direktiiviksi, jonka tavoitteena on laajentaa syrjinnältä suojelua horisontaalisen lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa kaikkia asianomaisia sidosryhmiä puuttumaan rekrytointikäytäntöihinsä liittyvään syrjintään ja ottamaan käyttöön kiintiöitä, joilla edistetään naisten, erityisesti eri rotuja ja etnistä alkuperää edustavien naisten, vammaisten naisten ja HLBTI + -henkilöiden osallisuutta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannustaa käynnistämään osallistavan vuoropuhelun asiankuuluvien sidosryhmien, kuten yksityisten yritysten, valtiosta riippumattomien järjestöjen, ammattiyhdistysten ja -instituuttien, valtion instituutioiden, alue- ja paikallisviranomaisten, poliittisten päättäjien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien, kanssa, jotta voidaan koordinoida ja käsitellä puuttuvia yhteyksiä naisten aseman edistämiseksi STEM-aloilla; korostaa, että kun pidetään mielessä, että on äärimmäisen tärkeää torjua naisten kykyjä ja tehtäviä STEM-aloilla väheksyviä kulttuurisia ja sosiaalisia stereotypioita, olisi otettava käyttöön kohdennettuja toimenpiteitä sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseksi, kuten sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia lainsäädäntötoimia tai toimintapolitiikkoja, kuten taloudellisia kannustimia tai muita toimia, jotta voidaan lisätä tyttöjen osallistumista STEM-alojen koulutukseen ja siirtymistä STEM-urille: kehottaa tarjoamaan kannustimia yrityksille, jotka tukevat naispuolisia roolimalleja sekä mentorointiohjelmia ja urapolkuja naisia varten, ja lisäämään naisten näkyvyyttä; toteaa, että tietyillä toimitusjohtajilla ja yritysten ylimpään johtoon kuuluvilla on keskeinen rooli sukupuolten välisen digitaalisen kahtiajaon poistamisessa kehittämällä yrityspolitiikkaa, jolla pyritään torjumaan digitaalisuuteen ja sukupuoleen liittyviä stereotypioita, edistämään roolimalleja, motivoimaan naisia tutustumaan STEM-alojen opintoihin, edistämään naisten uusien taitojen hankkimista tai uudelleenkoulutusta, edistämään mentorointijärjestelmiä ja parantamaan mielikuvaa tieto- ja viestintätekniikan työpaikoista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötään kaikkien tieto- ja viestintätekniikan, digitaalialan, televiestinnän, median sekä audiovisuaalisen ja teknologia-alan liikekumppaneiden kanssa osallistavan ja sukupuolinkäkökulmasta tasapuolisen työkulttuurin ja -ympäristön edistämiseksi, myös ottamalla käyttöön toimia, kuten tiedotuskampanjoita, sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi yksityisillä STEM-aloilla, perustamalla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia hiljan valmistuneiden opiskelijoiden pääsyn helpottamiseksi STEM-alojen työmarkkinoille, edistämällä tytöille ja nuorille naisille suunnattuja harjoittelujärjestelyjä, jotta voidaan helpottaa heidän siirtymistään työmarkkinoille, käynnistämällä heikommassa asemassa olevien tyttöjen mentorointia ja heille myönnettäviä stipendejä koskevia aloitteita, perustamalla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joissa on mukana koulutusjärjestelmiä, hallituksen elimiä ja uusien teknologioiden aloilla, kuten 3D-teknologian, tekoälyn, nanoteknologian, robotiikan ja geenihoidon aloilla, toimivia yrityksiä, ja jakamalla näitä tavoitteita edistäviä tietoja ja hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa sukupuolten välisen kuilun ja eläke-eron välistä suhdetta; kehottaa siksi jäsenvaltioita puuttumaan näihin ongelmiin ja vähentämään niitä sekä toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että naiset saavat riittävästi koulutusta sekä mahdollisuuksia taloudelliseen riippumattomuuteen ja uralla etenemiseen; |
| --- | --- |

23.

Digitaaliala

| 24. | pitää valitettavana, että sukupuolten välinen kuilu on olemassa kaikilla digitaaliteknologian aloilla, mutta on erityisen huolestunut sukupuolten välisestä kuilusta innovatiivisissa teknologioissa, kuten tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla, joilla naisten osuus on maailmanlaajuisesti keskimäärin 12 prosenttia tekoälyn alalla ja 20 prosenttia kyberturvallisuuden alalla (22); ehdottaa, että harvaan asuttuihin alueisiin ja etenkin maaseutualueisiin kiinnitetään enemmän huomiota ja että niille osoitetaan lisää tukea, sillä niiden tilanne heikkenee jatkuvasti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että käytettyjen datajoukkojen laatu on erittäin tärkeä tekijä tekoälyteknologioiden toimivuuden kannalta, että tekoäly ei saa vahvistaa sukupuolten eriarvoisuutta ja sukupuolistereotypioita muuttamalla analogiset vinoumat ja ennakkoluulot digitaalisiksi käytettyjen algoritmien välityksellä ja että tekoäly voi merkittävästi myötävaikuttaa sukupuolten tasa-arvon edistämiseen edellyttäen, että kehitetään asianmukainen oikeudellinen kehys ja tietoiset ja tiedostamattomat ennakkoasenteet poistetaan; korostaa, että yksi tekoälyn kriittisimmistä heikkouksista liittyy tietyntyyppisiin vinoumiin, jotka liittyvät muun muassa sukupuoleen, ikään, vammaisuuteen, uskontoon, rotuun tai etniseen alkuperään, sosiaaliseen taustaan tai seksuaaliseen suuntautumiseen ja jotka johtuvat työvoiman homogeenisuudesta; toteaa, että syrjinnän eri tyyppien risteäminen syrjäyttää naiset kehittyvän teknologian parista esimerkiksi tapauksissa, joissa tummaihoiset naiset joutuvat kärsimään kasvojentunnistusteknologian virheistä; korostaa, että tarvitaan monitaustaisia kehittäjä- ja insinööriryhmiä, jotka työskentelevät keskeisten yhteiskunnallisten toimijoiden rinnalla, jotta estetään sukupuoleen ja kulttuuriin liittyvien ennakkokäsitysten tahaton sisällyttäminen tekoälyalgoritmeihin, -järjestelmiin ja -sovelluksiin; tukee tekoälyn yhteiskunnallisia, oikeudellisia ja eettisiä vaikutuksia käsittelevien opetusohjelmien ja tiedotustoimien kehittämistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin tällaisten vinoumien välttämiseksi ja perusoikeuksien täysimääräisen suojelun varmistamiseksi; korostaa, että on kehitettävä ihmisen suorittaman valvonnan infrastruktuuri ennen kuin tekoälyteknologiaa otetaan käyttöön suuririskisillä aloilla, erityisesti terveydenhuollossa, ja että kehittämiseen on otettava mukaan sukupuolten tasa-arvon asiantuntijoita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että jos tekoälyyn ei liity vinoumia, se voi olla tehokas väline sukupuolten eriarvoisuuden ja stereotypioiden poistamiseksi siten, että kehitetään puolueettomia ”sisäänrakennettua eettisyyttä” noudattavia algoritmeja, jotka edistävät yleistä oikeudenmukaisuutta ja hyvinvointia; korostaa yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan merkitystä tekoälyn eettisten näkökohtien osalta; korostaa lisäksi, että EU:n tekoälypolitiikassa ja -lainsäädännössä on noudatettava eurooppalaisia arvoja, EU:n perussopimuksia ja säädöksiä sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettuja periaatteita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa suunnittelemaan tekoälyn ja automaation siten, että ne ovat yhteiskunnallisesti vastuullisia ja auttavat voittamaan epätasa-arvon käytäntöjä, kuten sukupuoleen perustuvan syrjinnän, ja vastaamaan naisten kohtaamiin haasteisiin, kuten palkattomaan hoivatyöhön, sukupuolten välisiin palkkaeroihin, verkkokiusaamiseen, sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja seksuaaliseen häirintään, ihmiskauppaan, seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien loukkauksiin sekä aliedustukseen johtotehtävissä; kehottaa huolehtimaan siitä, että tekoäly ja automaatio parantavat naisten terveyttä ja taloudellista vaurautta, tasa-arvoisia mahdollisuuksia, työntekijöiden ja sosiaalisia oikeuksia, laadukasta koulutusta, lasten suojelua, kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, sukupuolten tasa-arvoa, digitaalista lukutaitoa, innovointia ja luovuutta, myös mahdollisuuksia saada rahoitusta, korkeakoulutusta sekä joustavia työmahdollisuuksia; kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota sukupuoleen perustuvan väkivallan uusiin muotoihin, kuten verkkohäirintään ja -ahdisteluun (23), sekä suorittamaan jatkuvasti arviointeja ja puuttumaan näihin ongelmiin aiempaa tehokkaammin; |
| --- | --- |

27.

Yrittäjyys ja rahoituksen saanti

| 28. | pitää valitettavana, että naiset ovat aliedustettuina innovaatiovetoisissa startup-yrityksissä, ja tuo esiin sukupuolittuneita käytäntöjä ja systeemisiä haittoja, joita esiintyy sosiaalisissa rakenteissa, erityisesti STEM-aineiden ja yrittäjyyden risteyskohdissa; katsoo, että on erittäin tärkeää saada lisää naispuolisia roolimalleja ja lisätä STEM-alojen johtotehtävissä toimivien naisten määrää; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimintapolitiikkoja, joilla tuetaan ja vapautetaan naisten yrittäjyyspotentiaalia, koska se on edelleen hyödyntämätön talouskasvun, innovoinnin ja työpaikkojen luomisen lähde, antamaan enemmän ja parempia tietoja yrittäjyydestä houkuttelevana uravaihtoehtona erityisesti nuorille naisille koulussa ja panemaan täytäntöön julkisia politiikkoja, joilla edistetään naisten yrittäjyyttä; katsoo, että covid-19-kriisistä elpyminen on merkittävä tilaisuus parantaa naispuolisten yrittäjien asemaa yhteiskunnassa, jotta he voivat rakentaa taloutemme ja yhteiskuntamme uudelleen; korostaa, että covid-19-kriisistä elpyminen voi onnistua tosiasiallisesti vain silloin, jos samalla olemme rakentaneet vihreämmän, oikeudenmukaisemman ja tasa-arvoisemman Euroopan ja jos sukupuolinäkökulma on valtavirtaistettu asianmukaisesti EU:n elpymisrahastoissa ja jos samalla varmistetaan, että naiset voivat hyötyä niistä täysimääräisesti sekä työllisyyden että yrittäjyyden osalta aloilla, joilla he ovat perinteisesti olleet ja ovat edelleen merkittävästi aliedustettuina, kuten digitaalialalla, tekoälyn alalla, tieto- ja viestintätekniikan alalla ja STEM-aloilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että naisten aliedustus riskipääomayritysten sijoituspäätöksissä on merkittävä syy naisten johtamien startup-yritysten ja muiden yritysten jatkuvaan rahoitusvajeeseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään naispuolisten startup-yrittäjien ja innovoijien mahdollisuuksia saada rahoitusta, myös lainoja ja oman pääoman ehtoista rahoitusta, EU:n rahastoista ja ohjelmista, helpottamaan heidän mahdollisuuksiaan saada rahoitusta olemassa olevista varoista, perustamaan erityisrahastoja ja etsimään uusia ja innovatiivisia tapoja tukea heitä taloudellisesti ja auttaa heitä voittamaan kohtaamansa esteet; kehottaa sisällyttämään tähän myös Euroopan investointipankin mikrorahoituksen saatavuuden osalta; toteaa, että tietoisuuden lisääminen ja tiedotuskampanjat EU:n rahoitusmahdollisuuksista ovat tarpeen räätälöidyn tuen tarjoamiseksi naispuolisille yritysten omistajille ja yrittäjille; kehottaa laajentamaan edelleen eurooppalaista bisnesenkeliverkostoa ja naisyrittäjien mentorien eurooppalaista verkostoa muun muassa edistämällä naispuolisten innovoijien, teknologia-alan ammattilaisten ja sijoittajien kokoontumisia innovoinnin ja naisten johtamien yritysten rahoituksen lisäämiseksi ja tehostamiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen perustaa innovatiivisille naisille tarkoitettu EU:n palkinto, joka myönnetään vuosittain eurooppalaisille naisille, jotka ovat perustaneet menestyksekkään yrityksen ja tuoneet markkinoille innovaation; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita etsimään uusia tapoja kannustaa useampia naisia perustamaan omia yrityksiä ja juhlistaa innostavia naispuolisia innovaatiojohtajia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön huhtikuussa 2019 hyväksytyn naisia ja digitalisaatiota koskevan aiejulistuksen ja kehittämään konkreettisia toimia sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi STEM-aloilla, myös julistamalla tietty päivä eurooppalaiseksi tyttöjen TVT- ja STEM-päiväksi; kehottaa komissiota seuraamaan jäsenvaltioiden toimia ja raportoimaan niistä sekä varmistamaan tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 173.

(2)  EUVL C 349, 17.10.2017, s. 56.

(3)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

(4)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0026.

(6)  Tutkimus – ”Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. huhtikuuta 2020.

(7)  Iclaves-konsulttiyhtiön Euroopan komission viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosastolle laatima tutkimus.

(8)  Eurostat, korkeakoulutustilastot, tiedot poimittu syyskuussa 2020.

(9)  Eurostat, Tieteen ja teknologian inhimilliset voimavarat, vuosittaiset keskiarvotiedot 2016–2020.

(10)  Euroopan komissio, ”Women in Digital Scoreboard”, 2020.

(11)  Kansainvälinen koulutussaavutusten arviointijärjestö (IEA), kansainvälinen monilukutaidon tutkimus (ICILS), 2018.

(12)  R.E. O’Dea, M. Lagisz, M.D. Jennions ja muut, ”Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM”, Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13)  Euroopan tasa-arvoinstituutin tutkimus ”Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth”, 2017.

(14)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, ”Violence against Women: an EU-wide survey”, 2014.

(15)  Innovation through Gender -asiantuntijaryhmän raportti, ”Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research”, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, Euroopan komissio, 2013.

(16)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimus ”Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate”, 2018.

(17)  Euroopan komissio ja Euroopan investointipankki, ”Funding women entrepreneurs: How to empower growth”, 2018.

(18)  Euroopan komissio, ”She Figures 2018”.

(19)  Kansainvälinen monilukutaidon tutkimus (ICILS), 2018.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

(21)  A. Lambrecht ja C.E. Tucker: ”Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads”, Management Science, nide 65, nro 7, 2019, s. 2 970.

(22)  L.J. Sax, M.A. Kanny, J.A. Jacobs ja muut,”Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011”, Research in Higher Education, nide 57, nro 5, 2016; L.R. Shade, ”Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda”, Signs: Journal of Women in Culture and Society, nide 39, nro 4, 2014, s. 887–896.

(23)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, ”Violence against Women: an EU-wide survey”, 2014, s. 87.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

EU:n tuleva rahoitus Euranet Plus -radioverkostolle

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n tulevasta rahoituksesta Euranet Plus -radioverkostolle (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2021 tekemän päätöksen multimediatoimien rahoituksesta ja vuoden 2021 työohjelman hyväksymisestä sekä sen liitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 2021 tekemän päätöksen multimediatoimien rahoituksesta ja vuoden 2021 työohjelman hyväksymisestä sekä sen liitteen,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n tulevasta rahoituksesta Euranet Plus -radioverkostolle (O-000036/2021 – B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n tulevasta rahoituksesta Euranet Plus -radioverkostolle (O-000036/2021 – B9-0023/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | toteaa, että radio on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi välineeksi EU-asioista viestimisessä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että radio on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi välineeksi EU-asioista viestimisessä;

| B. | toteaa, että kooltaan ja väkiluvultaan suuremmissa jäsenmaissa alueelliset ja paikalliset radioasemat tarjoavat usein hyvin laajan markkinaosuutensa vuoksi erityisen käyttökelpoisen väylän unionia koskevan sisällön esittämiseen huomattavalle yleisölle ja edistävät siten tehokkaasti vähemmistökielten säilyttämistä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kooltaan ja väkiluvultaan suuremmissa jäsenmaissa alueelliset ja paikalliset radioasemat tarjoavat usein hyvin laajan markkinaosuutensa vuoksi erityisen käyttökelpoisen väylän unionia koskevan sisällön esittämiseen huomattavalle yleisölle ja edistävät siten tehokkaasti vähemmistökielten säilyttämistä;

| C. | katsoo, että vaikka radio pitää puolensa keskeisenä viestinvälineenä laajasti digitalisoituneessa mediaympäristössä, EU:n ääniradiolähetysten digitalisaatio on pitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää radioasemilta ja -verkostoilta siirtymää koskevia suunnitelmia, tarvittavan rahoituksen jakamista ja siirtymän taloudellisten vaikutusten lieventämistä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vaikka radio pitää puolensa keskeisenä viestinvälineenä laajasti digitalisoituneessa mediaympäristössä, EU:n ääniradiolähetysten digitalisaatio on pitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää radioasemilta ja -verkostoilta siirtymää koskevia suunnitelmia, tarvittavan rahoituksen jakamista ja siirtymän taloudellisten vaikutusten lieventämistä;

| D. | toteaa, että Euranet Plus -radioverkosto on ainutlaatuinen radioasemien verkosto, joka tiedottaa EU:ssa Euroopan tapahtumista ylikansallisesta näkökulmasta; toteaa, että verkoston operatiivinen toiminta on sen perustamisesta lähtien ollut pääosin EU:n rahoittamaa; toteaa, että Euranet Plus -radioverkoston muodostavat tällä hetkellä 13 jäsenvaltiossa toimivat 13 johtavaa julkista ja yksityistä yleisradiopalvelun harjoittajaa, jotka tavoittavat päivittäin yhteensä yli 15 miljoonaa kuulijaa (1), ja se tarjoaa jäsenilleen ainutlaatuisen valikoiman korkealaatuista tuotantoa ja yleislähetys- ja toimituspalveluita täyttäen siten varainhoitoasetuksen 195 artiklan vaatimukset (2), jotka koskevat sellaisia toimintoja, jotka niiden erityispiirteiden vuoksi voi toteuttaa vain tietyntyyppinen elin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euranet Plus -radioverkosto on ainutlaatuinen radioasemien verkosto, joka tiedottaa EU:ssa Euroopan tapahtumista ylikansallisesta näkökulmasta; toteaa, että verkoston operatiivinen toiminta on sen perustamisesta lähtien ollut pääosin EU:n rahoittamaa; toteaa, että Euranet Plus -radioverkoston muodostavat tällä hetkellä 13 jäsenvaltiossa toimivat 13 johtavaa julkista ja yksityistä yleisradiopalvelun harjoittajaa, jotka tavoittavat päivittäin yhteensä yli 15 miljoonaa kuulijaa (1), ja se tarjoaa jäsenilleen ainutlaatuisen valikoiman korkealaatuista tuotantoa ja yleislähetys- ja toimituspalveluita täyttäen siten varainhoitoasetuksen 195 artiklan vaatimukset (2), jotka koskevat sellaisia toimintoja, jotka niiden erityispiirteiden vuoksi voi toteuttaa vain tietyntyyppinen elin;

| E. | toteaa, että Euranet Plus -radioverkoston kanssa tehty tämänhetkinen avustussopimus (2,16 miljoonaa euroa vuodessa) päättyy 31. joulukuuta 2021; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euranet Plus -radioverkoston kanssa tehty tämänhetkinen avustussopimus (2,16 miljoonaa euroa vuodessa) päättyy 31. joulukuuta 2021;

| F. | toteaa, että Euroopan parlamentille tiedotettiin komission päätöksestä tulevasta rahoitusmallista multimediatoimille komission edustajan Bretonin kirjeessä 18. tammikuuta 2021; toteaa, että kirjeessä todettiin, että Euranet Plus -radioverkoston kanssa tehtyä avustussopimusta ei uusita ja että se korvataan kilpailuun perustuvilla vuosittaisilla ehdotuspyynnöillä, jotka käynnistetään vuonna 2021; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan parlamentille tiedotettiin komission päätöksestä tulevasta rahoitusmallista multimediatoimille komission edustajan Bretonin kirjeessä 18. tammikuuta 2021; toteaa, että kirjeessä todettiin, että Euranet Plus -radioverkoston kanssa tehtyä avustussopimusta ei uusita ja että se korvataan kilpailuun perustuvilla vuosittaisilla ehdotuspyynnöillä, jotka käynnistetään vuonna 2021;

| G. | toteaa, että komissio ei käynyt Euranet Plus -radioverkoston kanssa strategista vuoropuhelua ennen päätöksen tekemistä tulevasta rahoituksesta yleislähetyksille, vaikka sitä suositeltiin hiljattain tehdyssä tarkastuksessa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että komissio ei käynyt Euranet Plus -radioverkoston kanssa strategista vuoropuhelua ennen päätöksen tekemistä tulevasta rahoituksesta yleislähetyksille, vaikka sitä suositeltiin hiljattain tehdyssä tarkastuksessa;

| H. | toteaa, että kulttuuri- ja koulutusvaliokunta (CULT) on toistuvasti pyytänyt komissiota osallistumaan multimediatoimia koskevaan päätöksentekoprosessiin ja ilmaissut komissiolle pitävänsä suunniteltua lähestymistapaa erittäin epäoikeudenmukaisena Euranet Plus -radioverkostolle, joka yleiseurooppalaisena radioverkostona on julkinen palvelu ja ansaitsee tulla kohdelluksi erityisenä yhteistyökumppanina EU:n yhdentymisen ja tiedotusvälineiden moninaisuuden edistämisessä, ja ilmaissut sekä suullisesti että kirjallisesti, ettei se mitenkään hyväksy komission suunnittelemaa nopeaa muutosta EU:n radiolähetyksiin antamaan rahoitukseen, sillä muutos voi estää palvelun jatkumisen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kulttuuri- ja koulutusvaliokunta (CULT) on toistuvasti pyytänyt komissiota osallistumaan multimediatoimia koskevaan päätöksentekoprosessiin ja ilmaissut komissiolle pitävänsä suunniteltua lähestymistapaa erittäin epäoikeudenmukaisena Euranet Plus -radioverkostolle, joka yleiseurooppalaisena radioverkostona on julkinen palvelu ja ansaitsee tulla kohdelluksi erityisenä yhteistyökumppanina EU:n yhdentymisen ja tiedotusvälineiden moninaisuuden edistämisessä, ja ilmaissut sekä suullisesti että kirjallisesti, ettei se mitenkään hyväksy komission suunnittelemaa nopeaa muutosta EU:n radiolähetyksiin antamaan rahoitukseen, sillä muutos voi estää palvelun jatkumisen;

| I. | toteaa, että 18. maaliskuuta 2021 komissio eteni suunnitellusti hyväksymällä päätöksen multimediatoimien rahoituksesta ja vuoden 2021 työohjelman; toteaa, että komissio on tehnyt monissa henkilökunnan ja komission edustajien välisissä keskusteluissa selväksi, että se aikoo pysyä päätöksessään Euranet Plus -radioverkoston rahoituksesta – jättäen täysin huomioimatta parlamentin poliittisen kannan tässä asiassa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että 18. maaliskuuta 2021 komissio eteni suunnitellusti hyväksymällä päätöksen multimediatoimien rahoituksesta ja vuoden 2021 työohjelman; toteaa, että komissio on tehnyt monissa henkilökunnan ja komission edustajien välisissä keskusteluissa selväksi, että se aikoo pysyä päätöksessään Euranet Plus -radioverkoston rahoituksesta – jättäen täysin huomioimatta parlamentin poliittisen kannan tässä asiassa;

| J. | toteaa, että vuosittaisiin avoimiin ehdotuspyyntöihin perustuva ja hyvin lyhytaikainen rahoitusmalli ei ole taloudellisesti kestävä; toteaa, että ehdotuspyynnön käynnistäminen tänä vuonna ilman siirtymätoimia on epäoikeudenmukaista Euranet Plus -radioverkostolle, joka on pitkäaikainen ja luotettava yhteistyökumppani, ja tekee pitkän aikavälin digitaaliseen siirtymään tähtäävän kehityssuunnitelman tekemisestä ja investoinneista muiden tuotteiden ja palveluiden parannuksiin sille mahdotonta, ja johtaa hyvin todennäköisesti radioverkoston lakkauttamiseen ja sen henkilökunnan vähentämiseen alkuvuodesta 2022; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vuosittaisiin avoimiin ehdotuspyyntöihin perustuva ja hyvin lyhytaikainen rahoitusmalli ei ole taloudellisesti kestävä; toteaa, että ehdotuspyynnön käynnistäminen tänä vuonna ilman siirtymätoimia on epäoikeudenmukaista Euranet Plus -radioverkostolle, joka on pitkäaikainen ja luotettava yhteistyökumppani, ja tekee pitkän aikavälin digitaaliseen siirtymään tähtäävän kehityssuunnitelman tekemisestä ja investoinneista muiden tuotteiden ja palveluiden parannuksiin sille mahdotonta, ja johtaa hyvin todennäköisesti radioverkoston lakkauttamiseen ja sen henkilökunnan vähentämiseen alkuvuodesta 2022;

| 1. | kehottaa komissiota tunnustamaan Euranet Plus -radioverkoston erityisen luonteen itsenäisenä radioverkostona, joka kuroo onnistuneesti umpeen viestintäkuilua EU:n ja sen kansalaisten välillä vahvistaen kansalaisten ymmärrystä ja edistämällä keskustelua kaikilla EU:n toimintapolitiikan aloilla; korostaa, että Euranet Plus -radioverkosto yhdistää tuotannon ja yleislähetyksen valmiudet tarjoamalla korkealaatuisia toimituspalveluita sen kanssa yhteistyötä tekeville radioasemille ja omalle virastolleen, joka suunnittelee yhteistuotantoja, kannustaa vaihtoihin ja tuottaa yleiseurooppalaisia, räätälöityjä ja tilaustuotantoformaatteja jäsenilleen; toteaa, että Euranet Plus -radioverkosto edustaa ainutlaatuista väylää niille julkisille ja yksityisille yleisradiopalvelun harjoittajille, jotka ovat sen jäseniä ja jotka tarjoavat sisältöä 12 EU:n virallisella kielellä tavoittaen yli 15 miljoonaa kuulijaa joka päivä, ja jotka eivät muuten välttämättä käsittelisi EU:hun liittyviä aiheita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää Euranet Plus -radioverkoston nykyisen rahoituksen uusimista vähintään kahdeksi vuodeksi siirtymäkauden rahoitustuen muodossa, jotta se voisi kehittää pitkän aikavälin strategisen suunnitelman verkoston kehittämiseksi vuoden 2027 loppuun asti keskittyen jäsenmääränsä ja maantieteellisen ja kielellisen kattavuutensa kasvattamiseen, valmistautumaan digitaaliseen siirtymään ja investoimaan tuotteiden ja palveluiden tuleviin parannuksiin; pyytää, että komission viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto (PO CONNECT) ja budjettipääosasto (PO BUDG) muodostavat toimielinten välisen työryhmän yhdessä Euranet Plus -radioverkoston ja CULT-valiokunnan kanssa, jotta voitaisiin löytää sopivia teknisiä ratkaisuja monivuotisen toimintakehyksen toteuttamiseksi; korostaa, että tällaiset siirtymätoimenpiteet auttavat verkostoa valmistautumaan kilpailuun perustuvaan monivuotiseen prosessiin, joka voisi alkaa vuonna 2024; painottaa, että tämä lähestymistapa tarjoaa eniten kestävyyttä, tehokkuutta ja EU:n julkisen rahoituksen järkevää käyttöä koskevaa lisäarvoa, sillä lyhyen aikavälin menettelyt eivät vain pakota rahoituksen saajia elämään kädestä suuhun, vaan myös niiden hallinnolliset kustannukset ovat korkeat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota kiireellisesti tarkistamaan 18. maaliskuuta 2021 tekemäänsä päätöstä varmistaakseen, että sen liitteen 2 kohdassa radiolähetysten käyttöön vuonna 2022 merkittyjä 2,2 miljoonaa euroa ei jaeta avointen ehdotuspyyntöjen kautta vaan annetaan suoraan Euranet Plus -radioverkostolle sillä perusteella, että kyseinen organisaatio täyttää edelleen varainhoitoasetuksen 195 artiklan vaatimukset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euranet Plus -radioverkoston virallinen verkkosivu, ”Our Network”.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunto

Euroopan parlamentin suositus 9. kesäkuuta 2021 neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21, 34 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 21, 34 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, erityisesti sen johdanto-osan ja 18 artiklan, sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, erityisesti sen johdanto-osan ja 18 artiklan, sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 73. istunnosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 73. istunnosta (1),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 3. toukokuuta 2011 Euroopan unionin osallistumisesta YK:n työhön hyväksytyn päätöslauselman, jossa EU:lle myönnetään oikeus käyttää puheenvuoroja YK:n yleiskokouksessa, esittää suullisesti ehdotuksia ja muutoksia, joista voidaan äänestää jäsenvaltion pyynnöstä, sekä vastata puheenvuoroon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 3. toukokuuta 2011 Euroopan unionin osallistumisesta YK:n työhön hyväksytyn päätöslauselman, jossa EU:lle myönnetään oikeus käyttää puheenvuoroja YK:n yleiskokouksessa, esittää suullisesti ehdotuksia ja muutoksia, joista voidaan äänestää jäsenvaltion pyynnöstä, sekä vastata puheenvuoroon,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä vahvistavasta EU:n toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät sääntöihin perustuvaa monenvälisyyttä vahvistavasta EU:n toiminnasta,

| — | ottaa huomioon neuvoston 13. heinäkuuta 2020 antamat päätelmät EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa (syyskuu 2020 – syyskuu 2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 13. heinäkuuta 2020 antamat päätelmät EU:n prioriteeteista YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa (syyskuu 2020 – syyskuu 2021),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2020 pitämän puheen ”Vahvempi ja riippumattomampi Euroopan unioni edistää oikeudenmukaisempaa maailmaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2020 pitämän puheen ”Vahvempi ja riippumattomampi Euroopan unioni edistää oikeudenmukaisempaa maailmaa”,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2020 julkaistun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan mielipidekirjoituksen ”EU seisoo YK:n rinnalla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2020 julkaistun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan mielipidekirjoituksen ”EU seisoo YK:n rinnalla”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman Yhdistyneiden kansakuntien 75-vuotispäivän muistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman Yhdistyneiden kansakuntien 75-vuotispäivän muistamisesta,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (2),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn YK:n neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja naisten voimaannuttamista koskevan toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005, Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 ja Peking + 20 -erityisistunnossa 9. maaliskuuta 2015 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat uusia toimia ja aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn YK:n neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja naisten voimaannuttamista koskevan toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005, Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 ja Peking + 20 -erityisistunnossa 9. maaliskuuta 2015 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat uusia toimia ja aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 vahvistaman päätöslauselman turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 vahvistaman päätöslauselman turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta,

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 hyväksytyn Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 hyväksytyn Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon naisten tärkeästä roolista konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, rauhanneuvotteluissa, rauhanrakentamisessa, rauhanturvaamisessa, humanitaarisessa toiminnassa ja konfliktien jälkeisessä jälleenrakentamisessa 31. lokakuuta 2000 hyväksytyn YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) 20. vuosipäivän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten tärkeästä roolista konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa, rauhanneuvotteluissa, rauhanrakentamisessa, rauhanturvaamisessa, humanitaarisessa toiminnassa ja konfliktien jälkeisessä jälleenrakentamisessa 31. lokakuuta 2000 hyväksytyn YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) 20. vuosipäivän,

| — | ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2019–2024 ja korostaa, että toimintasuunnitelman toimintaohjelma on tärkeää panna täysimääräisesti täytäntöön monialaisena asiana kaikissa rauhaa ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2019–2024 ja korostaa, että toimintasuunnitelman toimintaohjelma on tärkeää panna täysimääräisesti täytäntöön monialaisena asiana kaikissa rauhaa ja turvallisuutta koskevissa kysymyksissä,

| — | ottaa huomioon YK:n riippumattoman asiantuntijan raportit suojelusta seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n riippumattoman asiantuntijan raportit suojelusta seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2532 (2020) vihamielisyyksien lopettamisesta koronaviruksen (covid-19) aiheuttaman pandemian ajaksi ja maailmanlaajuista tulitaukoa koskevan, YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin esittämän vetoomuksen tukemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2532 (2020) vihamielisyyksien lopettamisesta koronaviruksen (covid-19) aiheuttaman pandemian ajaksi ja maailmanlaajuista tulitaukoa koskevan, YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin esittämän vetoomuksen tukemisesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on määrä saattaa pian ajan tasalle seitsemännen kerran, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on määrä saattaa pian ajan tasalle seitsemännen kerran,

| — | ottaa huomioon asekauppasopimuksen (ATT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asekauppasopimuksen (ATT),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (3),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Rauhanoperaatiot – EU:n yhteistyö YK:n ja Afrikan unionin kanssa” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Rauhanoperaatiot – EU:n yhteistyö YK:n ja Afrikan unionin kanssa” (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 118 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0173/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0173/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Yhdistyneet Kansakunnat viettää tänä vuonna 75-vuotisjuhlaansa; toteaa, että YK on osoittautunut tärkeäksi maailmanlaajuiseksi foorumiksi rauhaa ja turvallisuutta, kestävää kehitystä sekä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista koskevan kansainvälisen yhteisymmärryksen rakentamiselle; toteaa, että sillä on myös keskeinen asema hauraiden valtioiden ja haavoittuvien yhteisöjen tukemisessa valtiorakenteiden kehittämisessä ja konfliktien ratkaisemisessa; ottaa huomioon, että lisääntyvät poliittiset jännitteet häiritsevät YK:n toimia; toteaa, että YK:n saavutukset ja korvaamaton rooli jäävät usein huomiotta joidenkin maiden pyrkiessä edistämään yksipuolisia päätöksiä; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tärkeää varmistaa, että YK pysyy tehokkaana ja vaikuttavana foorumina, joka hyödyttää kansainvälistä yhteisöä, ja että se voi edelleen vastata nykyisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mikä voidaan saavuttaa vain panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat ja monenväliset ratkaisut; ottaa huomioon, että YK:n kolme pilaria, i) rauha ja turvallisuus, ii) kehitys, ihmisoikeudet ja iii) oikeusvaltioperiaate, ovat toisistaan erottamattomia ja toisiaan vahvistavia; toteaa, että demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuu yhä suurempi uhka maailman eri alueilla ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kapenevat useissa YK:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuu heidän maailmanlaajuisella tasolla tekemänsä laillisen työn vuoksi yhä enemmän uhkia tilanteessa, jossa covid-19-pandemian aiheuttamat rajoitukset ja sulkutoimet ovat vähentäneet ihmisoikeusrikkomusten raportointia ja seurantaa; ottaa huomioon, että valtioilla on velvollisuus toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että kaikilla ihmisillä, paikallisyhteisöillä ja väestöryhmillä on oikeus nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan YK:n perustavoitteiden ja ohjaavien periaatteiden mukaisesti, sellaisina kuin ne on vahvistettu YK:n peruskirjassa vuodelta 1945 ja YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa; ottaa huomioon, että rauhan, turvallisuuden ja kestävän kehityksen turvaaminen ja edistäminen sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen kuuluvat YK:n keskeisiin periaatteisiin; ottaa huomioon, että YK:n viimeaikaisissa raporteissa on korostettu, että useat YK:n jäsenvaltiot rikkovat ja heikentävät järjestelmällisesti ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että jatkuvat monitahoiset kriisit ovat aiheuttaneet haasteita YK:n alkuperäiselle tarkoitukselle eli rauhan säilyttämiselle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Yhdistyneet Kansakunnat viettää tänä vuonna 75-vuotisjuhlaansa; toteaa, että YK on osoittautunut tärkeäksi maailmanlaajuiseksi foorumiksi rauhaa ja turvallisuutta, kestävää kehitystä sekä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista koskevan kansainvälisen yhteisymmärryksen rakentamiselle; toteaa, että sillä on myös keskeinen asema hauraiden valtioiden ja haavoittuvien yhteisöjen tukemisessa valtiorakenteiden kehittämisessä ja konfliktien ratkaisemisessa; ottaa huomioon, että lisääntyvät poliittiset jännitteet häiritsevät YK:n toimia; toteaa, että YK:n saavutukset ja korvaamaton rooli jäävät usein huomiotta joidenkin maiden pyrkiessä edistämään yksipuolisia päätöksiä; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tärkeää varmistaa, että YK pysyy tehokkaana ja vaikuttavana foorumina, joka hyödyttää kansainvälistä yhteisöä, ja että se voi edelleen vastata nykyisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, mikä voidaan saavuttaa vain panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat ja monenväliset ratkaisut; ottaa huomioon, että YK:n kolme pilaria, i) rauha ja turvallisuus, ii) kehitys, ihmisoikeudet ja iii) oikeusvaltioperiaate, ovat toisistaan erottamattomia ja toisiaan vahvistavia; toteaa, että demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuu yhä suurempi uhka maailman eri alueilla ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kapenevat useissa YK:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuu heidän maailmanlaajuisella tasolla tekemänsä laillisen työn vuoksi yhä enemmän uhkia tilanteessa, jossa covid-19-pandemian aiheuttamat rajoitukset ja sulkutoimet ovat vähentäneet ihmisoikeusrikkomusten raportointia ja seurantaa; ottaa huomioon, että valtioilla on velvollisuus toteuttaa toimia sen varmistamiseksi, että kaikilla ihmisillä, paikallisyhteisöillä ja väestöryhmillä on oikeus nauttia täysimääräisesti ihmisoikeuksistaan YK:n perustavoitteiden ja ohjaavien periaatteiden mukaisesti, sellaisina kuin ne on vahvistettu YK:n peruskirjassa vuodelta 1945 ja YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa; ottaa huomioon, että rauhan, turvallisuuden ja kestävän kehityksen turvaaminen ja edistäminen sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen kuuluvat YK:n keskeisiin periaatteisiin; ottaa huomioon, että YK:n viimeaikaisissa raporteissa on korostettu, että useat YK:n jäsenvaltiot rikkovat ja heikentävät järjestelmällisesti ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että jatkuvat monitahoiset kriisit ovat aiheuttaneet haasteita YK:n alkuperäiselle tarkoitukselle eli rauhan säilyttämiselle;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että on kiireellisesti kehitettävä joustavia valmiuksia kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä ja että tarvitaan tiivistä monenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti julkishyödykkeiden saatavuuden osalta; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) rooli, asiantuntemus ja luotettavuus ovat nyt erityisen tärkeitä covid-19-pandemian maailmanlaajuisen koordinoinnin ja torjunnan kannalta; katsoo, että WHO:n on edelleen parannettava valmiuksiaan hallita nykyistä pandemiaa ja tulevia pandemiariskejä; ottaa huomioon, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet muodostavat elpymistä ja toimintaa koskevan keskeisen etenemissuunnitelman, jonka kansainvälinen yhteisö on jo vahvistanut; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia todennäköisesti nopeuttaa kielteisiä suuntauksia – demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin, erityisesti naisten ja lasten oikeuksiin sekä sukupuolten tasa-arvoon, kohdistuvat uhat mukaan lukien – ellei maailmanlaajuisella tasolla toteuteta nopeita, merkittäviä ja olennaisia politiikkatoimia; katsoo, että hallitusten päätösten parlamentaarinen valvonta on tärkeää myös sen varmistamiseksi, että kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitetaan ehdottomasti; ottaa huomioon, että EU:n ja YK:n yhteistyö on keskeistä näiden suuntausten torjumisessa; ottaa huomioon, että pandemia on korostanut, että yleisen terveyden edistäminen ei ole ainoastaan moraalinen välttämättömyys vaan myös edellytys taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille ja kehitykselle sekä kaikkien ihmisten, erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien, vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle; ottaa huomioon, että pandemia on myös korostanut, että on tärkeää investoida enemmän ja paremmin kriittisiin terveystarpeisiin vastaamiseen maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että on kiireellisesti kehitettävä joustavia valmiuksia kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä ja että tarvitaan tiivistä monenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti julkishyödykkeiden saatavuuden osalta; ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) rooli, asiantuntemus ja luotettavuus ovat nyt erityisen tärkeitä covid-19-pandemian maailmanlaajuisen koordinoinnin ja torjunnan kannalta; katsoo, että WHO:n on edelleen parannettava valmiuksiaan hallita nykyistä pandemiaa ja tulevia pandemiariskejä; ottaa huomioon, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet muodostavat elpymistä ja toimintaa koskevan keskeisen etenemissuunnitelman, jonka kansainvälinen yhteisö on jo vahvistanut; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia todennäköisesti nopeuttaa kielteisiä suuntauksia – demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin, erityisesti naisten ja lasten oikeuksiin sekä sukupuolten tasa-arvoon, kohdistuvat uhat mukaan lukien – ellei maailmanlaajuisella tasolla toteuteta nopeita, merkittäviä ja olennaisia politiikkatoimia; katsoo, että hallitusten päätösten parlamentaarinen valvonta on tärkeää myös sen varmistamiseksi, että kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitetaan ehdottomasti; ottaa huomioon, että EU:n ja YK:n yhteistyö on keskeistä näiden suuntausten torjumisessa; ottaa huomioon, että pandemia on korostanut, että yleisen terveyden edistäminen ei ole ainoastaan moraalinen välttämättömyys vaan myös edellytys taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille ja kehitykselle sekä kaikkien ihmisten, erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien, vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle; ottaa huomioon, että pandemia on myös korostanut, että on tärkeää investoida enemmän ja paremmin kriittisiin terveystarpeisiin vastaamiseen maailmanlaajuisesti;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n järjestelmässä terveystoimia koordinoivana toimeenpanevana viranomaisena WHO toimii johtajana maailmanlaajuisissa terveyskysymyksissä; ottaa huomioon, että WHO:n terveyden ja kehityksen 2000-luvun toimintaohjelman kuuden kohdan joukossa mainitaan tutkimusten, tietojen ja näytön hyödyntäminen sekä liittoumien vahvistaminen YK:n elinten ja muiden kansainvälisten järjestöjen, avunantajien sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja yksityisen sektorin toimijoiden kaltaisten kumppaneiden välisen tuen ja yhteistyön avulla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n järjestelmässä terveystoimia koordinoivana toimeenpanevana viranomaisena WHO toimii johtajana maailmanlaajuisissa terveyskysymyksissä; ottaa huomioon, että WHO:n terveyden ja kehityksen 2000-luvun toimintaohjelman kuuden kohdan joukossa mainitaan tutkimusten, tietojen ja näytön hyödyntäminen sekä liittoumien vahvistaminen YK:n elinten ja muiden kansainvälisten järjestöjen, avunantajien sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja yksityisen sektorin toimijoiden kaltaisten kumppaneiden välisen tuen ja yhteistyön avulla;

| D. | ottaa huomioon, että YK on tärkeä foorumi osallistavalle vuoropuhelulle velallisten, velkojien ja muiden sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että YK on tärkeä foorumi osallistavalle vuoropuhelulle velallisten, velkojien ja muiden sidosryhmien välillä;

| E. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on osoittanut erinomaista johtajuutta YK:n uudistamisen edistämisessä; ottaa huomioon, että tarvitaan lisää rohkeita toimenpiteitä ja poliittista päättäväisyyttä, jotta voidaan puuttua keskeisiin ratkaisemattomiin kysymyksiin, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston rakenteen uudistamiseen; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat tärkeimpinä YK:n taloudellisina tukijoina osoittaneet yhdessä merkittävää sitoutumista tehokkaaseen monenvälisyyteen antamalla poliittista, symbolista ja taloudellista tukea YK:lle, jonka ensisijaisia tavoitteita ovat köyhyyden poistaminen, pitkäaikaisen rauhan ja vakauden edistäminen, ihmisoikeuksien puolustaminen, ihmiskaupan torjuminen ja humanitaarisen avun tarjoaminen väestölle, maille ja alueille, jotka kohtaavat kaikentyyppisiä luonnollisia tai ihmisen aikaansaamia kriisejä; ottaa huomioon, että riittävän rahoituksen järjestäminen YK:lle on edelleen haaste; katsoo, että EU:n olisi kehotettava YK:ta lisäämään ponnistelujaan uudistuspyrkimyksissään, joilla lisätään naisten, nuorten ja vammaisten henkilöiden määrää sen henkilöstön ja johdon keskuudessa sekä tietoisuutta intersektionaalisuudesta YK:n rakenteissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on osoittanut erinomaista johtajuutta YK:n uudistamisen edistämisessä; ottaa huomioon, että tarvitaan lisää rohkeita toimenpiteitä ja poliittista päättäväisyyttä, jotta voidaan puuttua keskeisiin ratkaisemattomiin kysymyksiin, erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston rakenteen uudistamiseen; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat tärkeimpinä YK:n taloudellisina tukijoina osoittaneet yhdessä merkittävää sitoutumista tehokkaaseen monenvälisyyteen antamalla poliittista, symbolista ja taloudellista tukea YK:lle, jonka ensisijaisia tavoitteita ovat köyhyyden poistaminen, pitkäaikaisen rauhan ja vakauden edistäminen, ihmisoikeuksien puolustaminen, ihmiskaupan torjuminen ja humanitaarisen avun tarjoaminen väestölle, maille ja alueille, jotka kohtaavat kaikentyyppisiä luonnollisia tai ihmisen aikaansaamia kriisejä; ottaa huomioon, että riittävän rahoituksen järjestäminen YK:lle on edelleen haaste; katsoo, että EU:n olisi kehotettava YK:ta lisäämään ponnistelujaan uudistuspyrkimyksissään, joilla lisätään naisten, nuorten ja vammaisten henkilöiden määrää sen henkilöstön ja johdon keskuudessa sekä tietoisuutta intersektionaalisuudesta YK:n rakenteissa;

| 1. | suosittaa neuvostolle, että






  a) | jatketaan neuvoston merkittäviä saavutuksia tehokkaan monenvälisyyden, tehokkaiden ja avoimien monenvälisten järjestöjen ja erityisesti YK:n tukemisessa välttämättömänä foorumina monenvälisille ratkaisuille maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä politiikkavaikuttamiselle, politiikkavuoropuhelulle ja yhteisymmärryksen rakentamiselle kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä; parlamentti pitää myönteisenä 13. heinäkuuta 2020 annettuja neuvoston päätelmiä EU:n painopisteistä YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa, joita pidetään tehokkaina foorumeina edistää yleismaailmallisia arvoja, jotka ovat myös EU:n keskeisiä arvoja; muistuttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on samat arvot ja periaatteet kuin YK:n peruskirjassa ja että niillä on erittäin tärkeä rooli näiden periaatteiden sekä YK:n tavoitteiden edistämisessä EU:n ulkoisissa toimissa; katsoo, että EU tarvitsee globaaleja ja alueellisia kumppaneita saavuttaakseen onnistuneesti ulkopoliittiset tavoitteensa, erityisesti rauhan ja turvallisuuden alalla, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, alueellisissa konflikteissa sekä toimintakyvyttömien valtioiden ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjunnassa; katsoo, että EU:n olisi tehostettava viestintätoimiaan kehittääkseen laajempia kumppanuuksia tehokkaan monenvälisyyden tukemiseksi ja että sen olisi harkittava tehokasta monenvälisyyttä koskevien kohdennettujen keskustelujen sisällyttämistä kaikkiin kumppaneidensa kanssa käytäviin jäsenneltyihin vuoropuheluihin; toteaa lisäksi, että unioni perustuu ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoihin, kuten SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrätään, ja että näiden arvojen tunnetuksi tekemisen ulkoisessa toiminnassa edistämällä demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta olisi oltava EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskiössä SEU-sopimuksen 21 artiklan ja unionin strategisten etujen mukaisesti ja sen olisi heijastuttava tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikille osa-alueille unionin suhteissa EU:n ulkopuolisiin maihin ja instituutioihin ja EU:n tavoitteisiin YK:n järjestelmässä kiinnittäen erityistä huomiota kansainvälisen oikeuden täytäntöönpanoon; katsoo näin ollen, että neuvoston olisi tuettava kaikkia toimia, joilla pidetään ihmisoikeuskysymykset YK:n asialistan kärjessä, kun otetaan huomioon pyrkimykset heikentää ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muiden asiaankuuluvien YK:n säännösten asemaa asettamalla yksilön ihmisoikeudet toissijaisiksi suhteessa koko yhteiskunnan väitettyyn hyvinvointiin; tukee tältä osin konkreettisia toimia YK:n rakenteen vahvistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jatketaan neuvoston merkittäviä saavutuksia tehokkaan monenvälisyyden, tehokkaiden ja avoimien monenvälisten järjestöjen ja erityisesti YK:n tukemisessa välttämättömänä foorumina monenvälisille ratkaisuille maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä politiikkavaikuttamiselle, politiikkavuoropuhelulle ja yhteisymmärryksen rakentamiselle kaikkialla kansainvälisessä yhteisössä; parlamentti pitää myönteisenä 13. heinäkuuta 2020 annettuja neuvoston päätelmiä EU:n painopisteistä YK:ssa ja YK:n 75. yleiskokouksessa, joita pidetään tehokkaina foorumeina edistää yleismaailmallisia arvoja, jotka ovat myös EU:n keskeisiä arvoja; muistuttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on samat arvot ja periaatteet kuin YK:n peruskirjassa ja että niillä on erittäin tärkeä rooli näiden periaatteiden sekä YK:n tavoitteiden edistämisessä EU:n ulkoisissa toimissa; katsoo, että EU tarvitsee globaaleja ja alueellisia kumppaneita saavuttaakseen onnistuneesti ulkopoliittiset tavoitteensa, erityisesti rauhan ja turvallisuuden alalla, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, alueellisissa konflikteissa sekä toimintakyvyttömien valtioiden ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjunnassa; katsoo, että EU:n olisi tehostettava viestintätoimiaan kehittääkseen laajempia kumppanuuksia tehokkaan monenvälisyyden tukemiseksi ja että sen olisi harkittava tehokasta monenvälisyyttä koskevien kohdennettujen keskustelujen sisällyttämistä kaikkiin kumppaneidensa kanssa käytäviin jäsenneltyihin vuoropuheluihin; toteaa lisäksi, että unioni perustuu ihmisarvon kunnioittamisen, vapauden, kansanvallan, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoihin, kuten SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrätään, ja että näiden arvojen tunnetuksi tekemisen ulkoisessa toiminnassa edistämällä demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta olisi oltava EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskiössä SEU-sopimuksen 21 artiklan ja unionin strategisten etujen mukaisesti ja sen olisi heijastuttava tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikille osa-alueille unionin suhteissa EU:n ulkopuolisiin maihin ja instituutioihin ja EU:n tavoitteisiin YK:n järjestelmässä kiinnittäen erityistä huomiota kansainvälisen oikeuden täytäntöönpanoon; katsoo näin ollen, että neuvoston olisi tuettava kaikkia toimia, joilla pidetään ihmisoikeuskysymykset YK:n asialistan kärjessä, kun otetaan huomioon pyrkimykset heikentää ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muiden asiaankuuluvien YK:n säännösten asemaa asettamalla yksilön ihmisoikeudet toissijaisiksi suhteessa koko yhteiskunnan väitettyyn hyvinvointiin; tukee tältä osin konkreettisia toimia YK:n rakenteen vahvistamiseksi;

| b) | katsotaan, että moninapaisessa tilanteessa, jossa jotkin maat edistävät valikoivaa monenvälisyyttä pikemmin kuin yleismaailmallisiin arvoihin ankkuroitua tehokasta monenvälisyyttä, EU:n on pyrittävä edistämään YK:n jäsenten ehdotonta sitoutumista yleismaailmallisiin arvoihin, sääntöihin perustuvaan järjestelmään ja ihmisoikeuksien ensisijaisuuteen kaikilla politiikanaloilla; parlamentti kehottaa edistämään tällaisten arvojen ja oikeuksien valtavirtaistamista kaikilla YK:n politiikka- ja ohjelmasuunnittelualoilla tiiviissä yhteistyössä samanmielisten maiden kanssa, jotta voidaan edistää poliittista vuoropuhelua ja poliittisia ratkaisuja, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamisvalmiuksia pitäen mielessä, että YK on jäsenvaltioidensa kuulemista ja osallistumista tarvitseva hallitustenvälinen järjestö; kehottaa neuvostoa hyödyntämään Yhdysvaltojen nykyhallintoon liittyviä mahdollisuuksia ja jatkamaan yhteydenpitoa Yhdysvaltojen kanssa yhteistä etua koskevissa poliittisissa ja politiikkakysymyksissä ja pitämään yllä vuoropuhelu- ja kumppanuusvalmiuksia transatlanttisen kumppanuus- ja yhteistyöpotentiaalin palauttamiseksi ja säilyttämiseksi YK:n järjestelmässä tulevaisuudessa; antaa tässä yhteydessä tunnustusta Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin ehdottamalle demokratiaa koskevalle maailmanlaajuiselle huippukokoukselle, jonka tavoitteena on palauttaa vapaan maailman kansakuntien henki ja yhteinen tarkoitus, ja kehottaa neuvostoa osallistumaan tämän huippukokouksen järjestämiseen niin, että tavoitteena on koota yhteen maailman demokratiat demokraattisten instituutioiden vahvistamiseksi ja oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämiseksi; kehottaa neuvostoa myös jatkamaan edelleen tuloksellista tiivistä vuoropuheluaan ja yhteistyötään YK:n turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa; |
| --- | --- |

b)

katsotaan, että moninapaisessa tilanteessa, jossa jotkin maat edistävät valikoivaa monenvälisyyttä pikemmin kuin yleismaailmallisiin arvoihin ankkuroitua tehokasta monenvälisyyttä, EU:n on pyrittävä edistämään YK:n jäsenten ehdotonta sitoutumista yleismaailmallisiin arvoihin, sääntöihin perustuvaan järjestelmään ja ihmisoikeuksien ensisijaisuuteen kaikilla politiikanaloilla; parlamentti kehottaa edistämään tällaisten arvojen ja oikeuksien valtavirtaistamista kaikilla YK:n politiikka- ja ohjelmasuunnittelualoilla tiiviissä yhteistyössä samanmielisten maiden kanssa, jotta voidaan edistää poliittista vuoropuhelua ja poliittisia ratkaisuja, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamisvalmiuksia pitäen mielessä, että YK on jäsenvaltioidensa kuulemista ja osallistumista tarvitseva hallitustenvälinen järjestö; kehottaa neuvostoa hyödyntämään Yhdysvaltojen nykyhallintoon liittyviä mahdollisuuksia ja jatkamaan yhteydenpitoa Yhdysvaltojen kanssa yhteistä etua koskevissa poliittisissa ja politiikkakysymyksissä ja pitämään yllä vuoropuhelu- ja kumppanuusvalmiuksia transatlanttisen kumppanuus- ja yhteistyöpotentiaalin palauttamiseksi ja säilyttämiseksi YK:n järjestelmässä tulevaisuudessa; antaa tässä yhteydessä tunnustusta Yhdysvaltojen presidentin Joe Bidenin ehdottamalle demokratiaa koskevalle maailmanlaajuiselle huippukokoukselle, jonka tavoitteena on palauttaa vapaan maailman kansakuntien henki ja yhteinen tarkoitus, ja kehottaa neuvostoa osallistumaan tämän huippukokouksen järjestämiseen niin, että tavoitteena on koota yhteen maailman demokratiat demokraattisten instituutioiden vahvistamiseksi ja oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämiseksi; kehottaa neuvostoa myös jatkamaan edelleen tuloksellista tiivistä vuoropuheluaan ja yhteistyötään YK:n turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa;

| c) | jatketaan pyrkimyksiä mahdollistaa, että EU ja sen jäsenvaltiot voisivat puhua yhdellä äänellä YK:ssa ja muilla monenvälisillä foorumeilla, ja parantaa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan vaikuttavuutta ja ennakoivuutta soveltamalla neuvostossa määräenemmistöpäätöksenteon sääntöä, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä EU:n kannalta keskeisten strategisten intressien parissa tai ilmentää sen perusarvoja, koska vain siten unioni voi toimia johtavassa asemassa kansainvälisellä näyttämöllä ja käyttää vaikutusvaltaansa myönteisten muutosten aikaansaamiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, ja toimia näin erityisesti YK:n turvallisuusneuvostossa ja saada jatkossakin hyviä tuloksia yhteistyöstä niiden YK:n turvallisuusneuvoston pysyvien ja kiertävien jäsenten kanssa, jotka ovat EU:n jäsenvaltioita, sekä YK:n yleiskokouksen ja ihmisoikeusneuvoston kanssa; parlamentti kiittää Euroopan ulkosuhdehallintoa ja sen edustustoja sekä EU:n jäsenvaltioiden edustustoja erinomaisesta työstä tällaisen vuoropuhelun ja yhteistyön edistämisessä; katsoo, että tavoitteidensa ja etujensa tueksi EU:n olisi pyrittävä saamaan aikaan yhteisiä kantoja turvallisuusneuvostossa käsiteltävinä olevista asioista koordinoimalla asioita neuvostossa ja EU:n toimielinten kesken SEU-sopimuksen 34 artiklan mukaisesti EU:n johdonmukaisuuden ja uskottavuuden parantamiseksi YK:n tasolla; muistuttaa, että EU:ta edustavat YK:ssa monet toimijat: |
| --- | --- |

c)

jatketaan pyrkimyksiä mahdollistaa, että EU ja sen jäsenvaltiot voisivat puhua yhdellä äänellä YK:ssa ja muilla monenvälisillä foorumeilla, ja parantaa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan vaikuttavuutta ja ennakoivuutta soveltamalla neuvostossa määräenemmistöpäätöksenteon sääntöä, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä EU:n kannalta keskeisten strategisten intressien parissa tai ilmentää sen perusarvoja, koska vain siten unioni voi toimia johtavassa asemassa kansainvälisellä näyttämöllä ja käyttää vaikutusvaltaansa myönteisten muutosten aikaansaamiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, ja toimia näin erityisesti YK:n turvallisuusneuvostossa ja saada jatkossakin hyviä tuloksia yhteistyöstä niiden YK:n turvallisuusneuvoston pysyvien ja kiertävien jäsenten kanssa, jotka ovat EU:n jäsenvaltioita, sekä YK:n yleiskokouksen ja ihmisoikeusneuvoston kanssa; parlamentti kiittää Euroopan ulkosuhdehallintoa ja sen edustustoja sekä EU:n jäsenvaltioiden edustustoja erinomaisesta työstä tällaisen vuoropuhelun ja yhteistyön edistämisessä; katsoo, että tavoitteidensa ja etujensa tueksi EU:n olisi pyrittävä saamaan aikaan yhteisiä kantoja turvallisuusneuvostossa käsiteltävinä olevista asioista koordinoimalla asioita neuvostossa ja EU:n toimielinten kesken SEU-sopimuksen 34 artiklan mukaisesti EU:n johdonmukaisuuden ja uskottavuuden parantamiseksi YK:n tasolla; muistuttaa, että EU:ta edustavat YK:ssa monet toimijat:

| d) | vahvistetaan edelleen EU:n ja YK:n yhteistyötä sellaisten välineiden kehittämisessä, joilla puututaan toistuvaan vaaleihin liittyvään väkivaltaan muun muassa hyödyntämällä Euroopan parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskuntien kokemuksia; |
| --- | --- |

d)

vahvistetaan edelleen EU:n ja YK:n yhteistyötä sellaisten välineiden kehittämisessä, joilla puututaan toistuvaan vaaleihin liittyvään väkivaltaan muun muassa hyödyntämällä Euroopan parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskuntien kokemuksia;

| e) | muistutetaan, että useiden jäsenvaltioiden vahvistettujen rahoitusosuuksien maksuviivästyksillä on erittäin kielteisiä vaikutuksia YK:n työhön eikä niitä voida siksi hyväksyä; |
| --- | --- |

e)

muistutetaan, että useiden jäsenvaltioiden vahvistettujen rahoitusosuuksien maksuviivästyksillä on erittäin kielteisiä vaikutuksia YK:n työhön eikä niitä voida siksi hyväksyä;

| f) | tuetaan kaikkia pyrkimyksiä, joilla asevalvonta- ja aseistariisuntaohjelma pyritään saattamaan takaisin kansainväliseksi tavoitteeksi, ja kannustaa siihen, että tavanomaisten aseiden siirrot YK:n jäsenvaltioiden välillä täyttävät täysimääräisesti kaikki asekauppasopimuksen kriteerit; vakuutetaan YK:n turvallisuusneuvosto hyväksymään aseiden vientiä koskevien EU:n käytännesääntöjen mukaisesti sitova oikeudellinen kehys, jolla kielletään myymästä tai viemästä aseita ja kybervalvontateknologioita käytettäväksi sotarikosten tekemiseen ja/tai sisäisten erimielisyyksien tukahduttamiseen; muistutetaan, että tehokas monenvälisyys ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys ovat edellytys aseistariisunnan edistämiselle ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiselle; vahvistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden täysi tuki nykyisille kansainvälisille sopimuksille, muun muassa ydinsulkusopimukselle, täydellistä ydinkoekieltoa koskevalle sopimukselle, kemiallisten aseiden kieltosopimukselle, biologisten aseiden kieltosopimukselle, asekauppasopimukselle sekä rypäleammuksia ja jalkaväkimiinoja koskeville yleissopimuksille, ja edistetään pyrkimyksiä laatia poliittinen julistus räjähtävistä aseista asutuilla alueilla sekä autonomisia aseita koskeva selkeä määritelmä; parlamentti kannustaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja neuvostoa aloittamaan kansainväliset neuvottelut oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kielletään tappavat autonomiset asejärjestelmät, joita ei valvota merkityksellisesti ihmisvoimin; suosittaa, että neuvosto kehottaa suuria ydinasevaltoja olemaan vetäytymättä asevalvontajärjestelmästä ja edistymään ydinasevalvontaneuvotteluissa; suosittaa, että neuvosto kehottaa Yhdysvaltoja ja Venäjää ryhtymään rakentamaan keskinäistä luottamusta vuoropuhelun käynnistämiseksi jälleen siitä, miten uusi asevalvontasuhde olisi mahdollista rakentaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n aseidenriisuntakomission ulkoavaruustyöryhmän työtä avoimuuden ja luottamusta lisäävien toimien käytännön toteuttamisesta ulkoavaruustoiminnassa; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston olisi tarjottava arvokas tilaisuus määritellä uusia sotilasteknologioita, kuten tekoälyä, ulkoavaruusaseita, bioteknologiaa ja hyperääniaseita, koskevat yhteiset normit ja varaumat; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteerin vetoomusta maailmanlaajuisen tulitauon puolesta ja edistettävä sitä aktiivisesti muun muassa toteuttamalla tehokkaita toimia laittoman asekaupan torjumiseksi ja lisäämällä jäsenvaltioiden aseviennin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

f)

tuetaan kaikkia pyrkimyksiä, joilla asevalvonta- ja aseistariisuntaohjelma pyritään saattamaan takaisin kansainväliseksi tavoitteeksi, ja kannustaa siihen, että tavanomaisten aseiden siirrot YK:n jäsenvaltioiden välillä täyttävät täysimääräisesti kaikki asekauppasopimuksen kriteerit; vakuutetaan YK:n turvallisuusneuvosto hyväksymään aseiden vientiä koskevien EU:n käytännesääntöjen mukaisesti sitova oikeudellinen kehys, jolla kielletään myymästä tai viemästä aseita ja kybervalvontateknologioita käytettäväksi sotarikosten tekemiseen ja/tai sisäisten erimielisyyksien tukahduttamiseen; muistutetaan, että tehokas monenvälisyys ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys ovat edellytys aseistariisunnan edistämiselle ja joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiselle; vahvistetaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden täysi tuki nykyisille kansainvälisille sopimuksille, muun muassa ydinsulkusopimukselle, täydellistä ydinkoekieltoa koskevalle sopimukselle, kemiallisten aseiden kieltosopimukselle, biologisten aseiden kieltosopimukselle, asekauppasopimukselle sekä rypäleammuksia ja jalkaväkimiinoja koskeville yleissopimuksille, ja edistetään pyrkimyksiä laatia poliittinen julistus räjähtävistä aseista asutuilla alueilla sekä autonomisia aseita koskeva selkeä määritelmä; parlamentti kannustaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja neuvostoa aloittamaan kansainväliset neuvottelut oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kielletään tappavat autonomiset asejärjestelmät, joita ei valvota merkityksellisesti ihmisvoimin; suosittaa, että neuvosto kehottaa suuria ydinasevaltoja olemaan vetäytymättä asevalvontajärjestelmästä ja edistymään ydinasevalvontaneuvotteluissa; suosittaa, että neuvosto kehottaa Yhdysvaltoja ja Venäjää ryhtymään rakentamaan keskinäistä luottamusta vuoropuhelun käynnistämiseksi jälleen siitä, miten uusi asevalvontasuhde olisi mahdollista rakentaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n aseidenriisuntakomission ulkoavaruustyöryhmän työtä avoimuuden ja luottamusta lisäävien toimien käytännön toteuttamisesta ulkoavaruustoiminnassa; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston olisi tarjottava arvokas tilaisuus määritellä uusia sotilasteknologioita, kuten tekoälyä, ulkoavaruusaseita, bioteknologiaa ja hyperääniaseita, koskevat yhteiset normit ja varaumat; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteerin vetoomusta maailmanlaajuisen tulitauon puolesta ja edistettävä sitä aktiivisesti muun muassa toteuttamalla tehokkaita toimia laittoman asekaupan torjumiseksi ja lisäämällä jäsenvaltioiden aseviennin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| g) | tunnustetaan suoran alueellisen osallistumisen mahdollisuudet YK:ssa tukemalla muiden järjestöjen, kuten Afrikan unionin (AU), mahdollisuutta pyytää erityistä asemaa tehostettuna tarkkailijana; tunnustetaan EU:n potentiaali kaikkein kehittyneimpänä alueellisena järjestönä ja hyödynnetään sitä, jotta se voi edistää YK:n järjestelmän elvyttämistä ja vahvistamista monitasoisen monenvälisyyden avulla; |
| --- | --- |

g)

tunnustetaan suoran alueellisen osallistumisen mahdollisuudet YK:ssa tukemalla muiden järjestöjen, kuten Afrikan unionin (AU), mahdollisuutta pyytää erityistä asemaa tehostettuna tarkkailijana; tunnustetaan EU:n potentiaali kaikkein kehittyneimpänä alueellisena järjestönä ja hyödynnetään sitä, jotta se voi edistää YK:n järjestelmän elvyttämistä ja vahvistamista monitasoisen monenvälisyyden avulla;

| h) | jatketaan arvokkaan tuen antamista YK:n pääsihteerille hänen pyrkiessään edistämään YK:n uudistusohjelmaa ja vahvistamaan YK:n valmiuksia edistää kestävää kehitystä, rauhaa ja turvallisuutta sekä virtaviivaistaa sisäistä hallintojärjestelmäänsä, jotta YK voi toimia tehokkaasti, avoimesti, taloudellisesti kestävästi ja vastuullisesti ja jotta se voi luoda uudelleen yhteyden kansalaisiin, mukaan lukien paikallisyhteisöt ja muut ruohonjuuritason toimijat sekä kansalaisyhteiskunta, ja noudattaa paremmin haastavaa globaalia toimintaohjelmaa; otetaan johtava rooli asiassa, joka koskee useiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen YK:n neuvoa-antavaa asemaa koskevien hakemusten mielivaltaista lykkäämistä; parlamentti korostaa, että YK:n uudistusprosessissa on edistytty merkittävästi hallinnon ja byrokratian alalla, vaikka merkittäviä poliittisia uudistuksia ei ole vielä toteutettu, ja toteaa, että näihin uudistuksiin olisi sisällytettävä YK:n yleiskokouksen elvyttäminen ja konkreettiset toimet, joilla nopeutetaan kehitysjärjestelmän mukauttamista Agenda 2030 -toimintaohjelmaan; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi päästävä laajaan yksimielisyyteen YK:n turvallisuusneuvoston uudistamisesta, muun muassa Euroopan unionin pysyvästä jäsenyydestä jäsenvaltioiden nykyisen jäsenyyden lisäksi, sekä veto-oikeuden käytön rajoittamisesta erityisesti sotarikoksissa ja rikoksissa ihmisyyttä vastaan sekä sen jäsenistön muuttamista niin, että se vastaa paremmin nykymaailmaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteeriä tämän ponnistelussa sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n strategian täytäntöönpanossa, jotta varmistetaan naisten tasapuolinen edustus YK:n järjestelmän kaikilla tasoilla; katsoo, että EU:n olisi muistutettava YK:ta siitä, että YK:n perustamisesta vuonna 1945 alkaen sen pääsihteeriksi ei ole nimitetty yhtään naista; |
| --- | --- |

h)

jatketaan arvokkaan tuen antamista YK:n pääsihteerille hänen pyrkiessään edistämään YK:n uudistusohjelmaa ja vahvistamaan YK:n valmiuksia edistää kestävää kehitystä, rauhaa ja turvallisuutta sekä virtaviivaistaa sisäistä hallintojärjestelmäänsä, jotta YK voi toimia tehokkaasti, avoimesti, taloudellisesti kestävästi ja vastuullisesti ja jotta se voi luoda uudelleen yhteyden kansalaisiin, mukaan lukien paikallisyhteisöt ja muut ruohonjuuritason toimijat sekä kansalaisyhteiskunta, ja noudattaa paremmin haastavaa globaalia toimintaohjelmaa; otetaan johtava rooli asiassa, joka koskee useiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen YK:n neuvoa-antavaa asemaa koskevien hakemusten mielivaltaista lykkäämistä; parlamentti korostaa, että YK:n uudistusprosessissa on edistytty merkittävästi hallinnon ja byrokratian alalla, vaikka merkittäviä poliittisia uudistuksia ei ole vielä toteutettu, ja toteaa, että näihin uudistuksiin olisi sisällytettävä YK:n yleiskokouksen elvyttäminen ja konkreettiset toimet, joilla nopeutetaan kehitysjärjestelmän mukauttamista Agenda 2030 -toimintaohjelmaan; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi päästävä laajaan yksimielisyyteen YK:n turvallisuusneuvoston uudistamisesta, muun muassa Euroopan unionin pysyvästä jäsenyydestä jäsenvaltioiden nykyisen jäsenyyden lisäksi, sekä veto-oikeuden käytön rajoittamisesta erityisesti sotarikoksissa ja rikoksissa ihmisyyttä vastaan sekä sen jäsenistön muuttamista niin, että se vastaa paremmin nykymaailmaa; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n pääsihteeriä tämän ponnistelussa sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n strategian täytäntöönpanossa, jotta varmistetaan naisten tasapuolinen edustus YK:n järjestelmän kaikilla tasoilla; katsoo, että EU:n olisi muistutettava YK:ta siitä, että YK:n perustamisesta vuonna 1945 alkaen sen pääsihteeriksi ei ole nimitetty yhtään naista;

| i) | jatketaan pyrkimyksiä suurempaan synergiaan YK:n ihmisoikeusneuvoston, YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston työn välillä; parlamentti antaa tunnustusta EU:n työlle sen tukiessa ihmisoikeusneuvoston työtä ja sen erityismenettelyjä YK:ssa, mukaan lukien erityisraportoijat erityisesti silloin, kun he tuovat esille ja seuraavat ihmisoikeusloukkauksia, ja muut aihe- ja maakohtaiset ihmisoikeusmekanismit, tilanteessa, jossa on tarve valtavirtaistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen jakamattomina, toisistaan riippuvaisina ja toisiinsa liittyvinä oikeuksina kaikkiin YK:n päätöksenteko- ja politiikanaloihin; katsoo, että EU:n olisi edelleen kehotettava kaikkia YK:n jäsenvaltioita sitoutumaan täysimääräisesti ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamisen suojelemiseen ja edistämiseen ja pyrittävä käynnistämään käytettävissä olevat YK:n mekanismit ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevien henkilöiden saattamiseksi oikeuden eteen erityisesti silloin, kun kyseiset maat eivät pysty tutkimaan tällaisia rikoksia tai kieltäytyvät tutkimasta niitä eivätkä takaa kaikkien kansalaisten perusoikeuksien suojelua; korostaa ihmisoikeusvaltuutetun ja hänen toimistonsa työtä ihmisoikeusloukkausten paljastamiseksi; kehottaa varmistamaan kaikkien ihmisoikeuksien puolustamiseen ja takaamiseen liittyvien elinten puolueettomuuden ja erityisesti suojelemaan niitä sellaisten valtioiden mahdolliselta sekaantumiselta, joita epäillään ihmisoikeuksien loukkauksista tai niiden kunnioittamisen puutteesta; pitää valitettavana, että autoritaariset hallinnot edelleen käyttävät ihmisoikeusneuvostoa väärin omiin tarkoituksiinsa, erityisesti heikentääkseen sen toimintaa ja ihmisoikeusnormijärjestelmää; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan ihmisoikeusneuvoston kokonaisvaltaista uudistamista; korostaa tämän vuoksi, että on tärkeää edistää YK:n ihmisoikeusneuvoston uudistamista, jolla voidaan varmistaa todellinen sitoutuminen ihmisoikeuksien edistämiseen tehokkaasti ja puolueettomasti kaikissa jäsenvaltioissa, sillä muutoin on vaarana ihmisoikeusneuvoston uskottavuuden mureneminen; muistuttaa tarpeesta tarkistaa YK:n ihmisoikeusneuvoston vaaliprosessia esimerkiksi kieltämällä suljetut valtiot ja perustamalla julkinen ”sitoumusten tarkistusmekanismi” neuvoston jäsenten vastuuvelvollisuuden parantamiseksi ja sen takaamiseksi, että jokainen neuvostossa istuva valtio tekee parhaansa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi neuvoston perustana olevan päätöslauselman mukaisesti; kehottaa EU:n jäsenvaltioita omaksumaan koordinoidun kannan ihmisoikeusneuvoston jäsenyyteen ja äänestämään kaikkia sellaisia ihmisoikeusneuvoston ehdokkaita vastaan, jotka eivät täytä YK:n yleiskokouksen 15. maaliskuuta 2006 antamassa päätöslauselmassa 60/251 esitettyjä kriteerejä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita pyytämään YK:n ihmisoikeusvaltuutettua laatimaan vuosittain kertomuksen, jossa keskitytään neuvoston jäsenten yhteistyöhön YK:n mekanismien kanssa, ja painostamaan neuvostoon valittua jäsentä esittämään pysyviä kutsuja kaikkiin ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyihin; pitää valitettavana, että Venezuela on vuosina 2020–2022 YK:n ihmisoikeusneuvoston täysivaltainen jäsen, kun otetaan huomioon, että YK on vahvistanut itse tänä vuonna antamassaan raportissa kyseisen maan hallinnon syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan, ja toteaa tämän tilanteen olevan selvästi epälooginen; |
| --- | --- |

i)

jatketaan pyrkimyksiä suurempaan synergiaan YK:n ihmisoikeusneuvoston, YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston työn välillä; parlamentti antaa tunnustusta EU:n työlle sen tukiessa ihmisoikeusneuvoston työtä ja sen erityismenettelyjä YK:ssa, mukaan lukien erityisraportoijat erityisesti silloin, kun he tuovat esille ja seuraavat ihmisoikeusloukkauksia, ja muut aihe- ja maakohtaiset ihmisoikeusmekanismit, tilanteessa, jossa on tarve valtavirtaistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen jakamattomina, toisistaan riippuvaisina ja toisiinsa liittyvinä oikeuksina kaikkiin YK:n päätöksenteko- ja politiikanaloihin; katsoo, että EU:n olisi edelleen kehotettava kaikkia YK:n jäsenvaltioita sitoutumaan täysimääräisesti ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamisen suojelemiseen ja edistämiseen ja pyrittävä käynnistämään käytettävissä olevat YK:n mekanismit ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevien henkilöiden saattamiseksi oikeuden eteen erityisesti silloin, kun kyseiset maat eivät pysty tutkimaan tällaisia rikoksia tai kieltäytyvät tutkimasta niitä eivätkä takaa kaikkien kansalaisten perusoikeuksien suojelua; korostaa ihmisoikeusvaltuutetun ja hänen toimistonsa työtä ihmisoikeusloukkausten paljastamiseksi; kehottaa varmistamaan kaikkien ihmisoikeuksien puolustamiseen ja takaamiseen liittyvien elinten puolueettomuuden ja erityisesti suojelemaan niitä sellaisten valtioiden mahdolliselta sekaantumiselta, joita epäillään ihmisoikeuksien loukkauksista tai niiden kunnioittamisen puutteesta; pitää valitettavana, että autoritaariset hallinnot edelleen käyttävät ihmisoikeusneuvostoa väärin omiin tarkoituksiinsa, erityisesti heikentääkseen sen toimintaa ja ihmisoikeusnormijärjestelmää; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan ihmisoikeusneuvoston kokonaisvaltaista uudistamista; korostaa tämän vuoksi, että on tärkeää edistää YK:n ihmisoikeusneuvoston uudistamista, jolla voidaan varmistaa todellinen sitoutuminen ihmisoikeuksien edistämiseen tehokkaasti ja puolueettomasti kaikissa jäsenvaltioissa, sillä muutoin on vaarana ihmisoikeusneuvoston uskottavuuden mureneminen; muistuttaa tarpeesta tarkistaa YK:n ihmisoikeusneuvoston vaaliprosessia esimerkiksi kieltämällä suljetut valtiot ja perustamalla julkinen ”sitoumusten tarkistusmekanismi” neuvoston jäsenten vastuuvelvollisuuden parantamiseksi ja sen takaamiseksi, että jokainen neuvostossa istuva valtio tekee parhaansa ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi neuvoston perustana olevan päätöslauselman mukaisesti; kehottaa EU:n jäsenvaltioita omaksumaan koordinoidun kannan ihmisoikeusneuvoston jäsenyyteen ja äänestämään kaikkia sellaisia ihmisoikeusneuvoston ehdokkaita vastaan, jotka eivät täytä YK:n yleiskokouksen 15. maaliskuuta 2006 antamassa päätöslauselmassa 60/251 esitettyjä kriteerejä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita pyytämään YK:n ihmisoikeusvaltuutettua laatimaan vuosittain kertomuksen, jossa keskitytään neuvoston jäsenten yhteistyöhön YK:n mekanismien kanssa, ja painostamaan neuvostoon valittua jäsentä esittämään pysyviä kutsuja kaikkiin ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyihin; pitää valitettavana, että Venezuela on vuosina 2020–2022 YK:n ihmisoikeusneuvoston täysivaltainen jäsen, kun otetaan huomioon, että YK on vahvistanut itse tänä vuonna antamassaan raportissa kyseisen maan hallinnon syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan, ja toteaa tämän tilanteen olevan selvästi epälooginen;

| j) | korostetaan, että EU:n olisi tuettava UNHRC:n yhteyteen perustettavaa riippumatonta kansainvälistä tutkintakomissiota tutkimaan tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka liittyvät järjestelmällistä rasismia sekä rikkomuksia ja väärinkäytöksiä koskeviin väitteisiin; parlamentti kehottaa ratifioimaan kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; tunnustaa koulutuksen ja kulttuurin ensisijaisen aseman ihmisoikeuksien edistämisessä ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden moniperustaisessa torjunnassa; |
| --- | --- |

j)

korostetaan, että EU:n olisi tuettava UNHRC:n yhteyteen perustettavaa riippumatonta kansainvälistä tutkintakomissiota tutkimaan tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka liittyvät järjestelmällistä rasismia sekä rikkomuksia ja väärinkäytöksiä koskeviin väitteisiin; parlamentti kehottaa ratifioimaan kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; tunnustaa koulutuksen ja kulttuurin ensisijaisen aseman ihmisoikeuksien edistämisessä ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden moniperustaisessa torjunnassa;

| k) | vahvistetaan edelleen Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) ja kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän roolia vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja rankaisemattomuuden lopettamiseksi sekä annetaan ICC:lle vahvaa diplomaattista, poliittista tukea ja asianmukaiset taloudelliset resurssit, jotta se voi hoitaa toimeksiantoonsa kuuluvat tehtävät; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään ICC:hen ratifioimalla ja panemalla täytäntöön Rooman perussääntö ja kannustetaan Kampalan tarkistusten ratifiointiin; kehotetaan kaikkia ICC:stä vetäytymässä olevia perumaan päätöksensä; tuetaan ICC:tä keskeisenä toimielimenä, jolla voidaan saada rikoksentekijöitä vastuuseen ja auttaa uhreja oikeuden saavuttamisessa, ja kannustetaan vahvaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön ICC:n, YK:n ja sen virastojen sekä YK:n turvallisuusneuvoston kesken; parlamentti pitää valitettavina ICC:hen kohdistuneita hyökkäyksiä ja tuomitsee ne sekä vastustaa edelleen määrätietoisesti kaikkia loukkaavia toimia ja perusteettomia väitteitä tai lausuntoja, joilla pyritään heikentämään ICC:tä ja Rooman perussääntöjärjestelmää yleisesti; pitää myönteisenä, että on toteutettu konkreettisia toimia ICC:n henkilöstön, myös ICC:n pääsyyttäjän, vastaisten pakotteiden poistamiseksi; katsoo, että EU:n olisi aloitettava Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tehostettu vuoropuhelu ICC:hen liittyvistä kysymyksistä ja että EU:n olisi edistettävä kansainvälisten rikosten maailmanlaajuista torjuntaa tukemalla aloitteita, joilla pyritään edistämään tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta ja kehittämään YK:n jäsenvaltioiden valmiuksia soveltaa sitä kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä; korostaa EU:n johtavaa roolia rankaisemattomuuden torjunnassa, mukaan lukien sen tuki ICC:lle, joka on keskeinen osa EU:n ääntä YK:ssa, ja korostaa lisäksi, että ICC on ainoa kansainvälinen instituutio, joka pystyy nostamaan syytteitä maailman hirvittävimmistä rikoksista ja puolustamaan uhreja, joilla ei ole muita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

k)

vahvistetaan edelleen Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) ja kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän roolia vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja rankaisemattomuuden lopettamiseksi sekä annetaan ICC:lle vahvaa diplomaattista, poliittista tukea ja asianmukaiset taloudelliset resurssit, jotta se voi hoitaa toimeksiantoonsa kuuluvat tehtävät; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään ICC:hen ratifioimalla ja panemalla täytäntöön Rooman perussääntö ja kannustetaan Kampalan tarkistusten ratifiointiin; kehotetaan kaikkia ICC:stä vetäytymässä olevia perumaan päätöksensä; tuetaan ICC:tä keskeisenä toimielimenä, jolla voidaan saada rikoksentekijöitä vastuuseen ja auttaa uhreja oikeuden saavuttamisessa, ja kannustetaan vahvaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön ICC:n, YK:n ja sen virastojen sekä YK:n turvallisuusneuvoston kesken; parlamentti pitää valitettavina ICC:hen kohdistuneita hyökkäyksiä ja tuomitsee ne sekä vastustaa edelleen määrätietoisesti kaikkia loukkaavia toimia ja perusteettomia väitteitä tai lausuntoja, joilla pyritään heikentämään ICC:tä ja Rooman perussääntöjärjestelmää yleisesti; pitää myönteisenä, että on toteutettu konkreettisia toimia ICC:n henkilöstön, myös ICC:n pääsyyttäjän, vastaisten pakotteiden poistamiseksi; katsoo, että EU:n olisi aloitettava Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tehostettu vuoropuhelu ICC:hen liittyvistä kysymyksistä ja että EU:n olisi edistettävä kansainvälisten rikosten maailmanlaajuista torjuntaa tukemalla aloitteita, joilla pyritään edistämään tuomioistuimen yleistoimivallan periaatetta ja kehittämään YK:n jäsenvaltioiden valmiuksia soveltaa sitä kansalliseen oikeusjärjestelmäänsä; korostaa EU:n johtavaa roolia rankaisemattomuuden torjunnassa, mukaan lukien sen tuki ICC:lle, joka on keskeinen osa EU:n ääntä YK:ssa, ja korostaa lisäksi, että ICC on ainoa kansainvälinen instituutio, joka pystyy nostamaan syytteitä maailman hirvittävimmistä rikoksista ja puolustamaan uhreja, joilla ei ole muita oikeussuojakeinoja;

| l) | vahvistetaan tarve ja tuki oikeusvaltioperiaatteen yleiselle noudattamiselle ja täytäntöönpanolle sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla sekä sitoutuminen oikeusvaltioperiaatteeseen ja kansainväliseen oikeuteen perustuvaan kansainväliseen järjestykseen; suhtaudutaan myönteisesti oikeusvaltioperiaatteen yhteensovittamista ja voimavaroja käsittelevän ryhmän ja pääsihteerin kabinetin oikeusvaltioperiaatteen toteutumista käsittelevän yksikön jäsenvaltioiden kanssa käymään vuoropuheluun oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä kansainvälisellä tasolla ja kehotetaan jatkamaan tätä vuoropuhelua oikeusvaltioperiaatteen edistämiseksi kansainvälisellä tasolla; parlamentti kehottaa pääsihteeriä ja YK:n järjestelmää edistämään soveltuvin osin järjestelmällisesti oikeusvaltioperiaatteen näkökohtia asiaankuuluvissa toimissa, mukaan lukien naisten osallistuminen oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviin toimiin; |
| --- | --- |

l)

vahvistetaan tarve ja tuki oikeusvaltioperiaatteen yleiselle noudattamiselle ja täytäntöönpanolle sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla sekä sitoutuminen oikeusvaltioperiaatteeseen ja kansainväliseen oikeuteen perustuvaan kansainväliseen järjestykseen; suhtaudutaan myönteisesti oikeusvaltioperiaatteen yhteensovittamista ja voimavaroja käsittelevän ryhmän ja pääsihteerin kabinetin oikeusvaltioperiaatteen toteutumista käsittelevän yksikön jäsenvaltioiden kanssa käymään vuoropuheluun oikeusvaltioperiaatteen edistämisestä kansainvälisellä tasolla ja kehotetaan jatkamaan tätä vuoropuhelua oikeusvaltioperiaatteen edistämiseksi kansainvälisellä tasolla; parlamentti kehottaa pääsihteeriä ja YK:n järjestelmää edistämään soveltuvin osin järjestelmällisesti oikeusvaltioperiaatteen näkökohtia asiaankuuluvissa toimissa, mukaan lukien naisten osallistuminen oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviin toimiin;

| m) | torjutaan aktiivisesti joidenkin maiden tai niiden yhteenliittymien pyrkimyksiä heikentää lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevaa kansainvälistä yksimielisyyttä; parlamentti tuomitsee erityisesti hiljattain annetun Geneven konsensuksen julistuksen, jonka Trumpin hallinnon johdolla allekirjoitti 32 suurelta osin epäliberaalia tai autoritaarista hallitusta; ilmaisee syvän tyytymättömyytensä kahden EU:n jäsenvaltion, Unkarin ja Puolan, päätökseen allekirjoittaa tämä taantumuksellinen julistus, jolla pyritään heikentämään naisten lisääntymisvapautta ja hlbt-henkilöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

m)

torjutaan aktiivisesti joidenkin maiden tai niiden yhteenliittymien pyrkimyksiä heikentää lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia koskevaa kansainvälistä yksimielisyyttä; parlamentti tuomitsee erityisesti hiljattain annetun Geneven konsensuksen julistuksen, jonka Trumpin hallinnon johdolla allekirjoitti 32 suurelta osin epäliberaalia tai autoritaarista hallitusta; ilmaisee syvän tyytymättömyytensä kahden EU:n jäsenvaltion, Unkarin ja Puolan, päätökseen allekirjoittaa tämä taantumuksellinen julistus, jolla pyritään heikentämään naisten lisääntymisvapautta ja hlbt-henkilöiden oikeuksia;

| n) | tuetaan äskettäin perustetun avoimen hallitustenvälisen työryhmän (OEIGWG) työtä rajat ylittäviä yrityksiä ja muita yrityksiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen laatimiseksi sellaisen oikeudellisesti sitovan välineen luomiseksi, jolla varmistetaan, että yritykset ovat täysin vastuussa ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristörikoksista; |
| --- | --- |

n)

tuetaan äskettäin perustetun avoimen hallitustenvälisen työryhmän (OEIGWG) työtä rajat ylittäviä yrityksiä ja muita yrityksiä koskevan oikeudellisesti sitovan sopimuksen laatimiseksi sellaisen oikeudellisesti sitovan välineen luomiseksi, jolla varmistetaan, että yritykset ovat täysin vastuussa ihmisoikeusrikkomuksista ja ympäristörikoksista;

| o) | vahvistetaan edelleen EU:n sitoumusta torjua toimittajiin, tiedotusvälineiden työntekijöihin ja niiden yhteydessä toimivaan henkilöstöön, myös paikallisiin työntekijöihin ja henkilöstöön, kohdistuviin rikoksiin liittyvää rankaisemattomuutta ja käynnistetään konkreettisia aloitteita tässä suhteessa; tuetaan sananvapautta ja laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevien YK:n erityisraportoijien kehotusta perustaa toimittajiin kohdistuvia rikoksia käsittelevä YK:n pysyvä tutkintamekanismi ja tuetaan toimittajien suojelua maailmanlaajuisesti käsittelevän YK:n erityisedustajan nimittämistä; kehotetaan omaksumaan toimintapolitiikka, jolla tuomitaan järjestelmällisesti ja yksiselitteisesti ihmisoikeuksien puolustajien surmaaminen, mukaan lukien ympäristöön ja maahan liittyvien ihmisoikeuksien puolustajat, ja kaikki yritykset kohdistaa heihin minkäänlaista väkivaltaa, vainoa, uhkailuja, ahdistelua, katoamisia, vangitsemisia tai mielivaltaisia pidätyksiä; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, joilla suojellaan ja tuetaan vaarassa olevia ihmisoikeuksien puolustajia, jatketaan työtä kuolemanrangaistuksen poistamista maailmanlaajuisesti kaikin diplomaattisin keinoin ja tiiviissä yhteistyössä YK:n kanssa ja kehotetaan keskeyttämään kuolemanrangaistukset; |
| --- | --- |

o)

vahvistetaan edelleen EU:n sitoumusta torjua toimittajiin, tiedotusvälineiden työntekijöihin ja niiden yhteydessä toimivaan henkilöstöön, myös paikallisiin työntekijöihin ja henkilöstöön, kohdistuviin rikoksiin liittyvää rankaisemattomuutta ja käynnistetään konkreettisia aloitteita tässä suhteessa; tuetaan sananvapautta ja laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevien YK:n erityisraportoijien kehotusta perustaa toimittajiin kohdistuvia rikoksia käsittelevä YK:n pysyvä tutkintamekanismi ja tuetaan toimittajien suojelua maailmanlaajuisesti käsittelevän YK:n erityisedustajan nimittämistä; kehotetaan omaksumaan toimintapolitiikka, jolla tuomitaan järjestelmällisesti ja yksiselitteisesti ihmisoikeuksien puolustajien surmaaminen, mukaan lukien ympäristöön ja maahan liittyvien ihmisoikeuksien puolustajat, ja kaikki yritykset kohdistaa heihin minkäänlaista väkivaltaa, vainoa, uhkailuja, ahdistelua, katoamisia, vangitsemisia tai mielivaltaisia pidätyksiä; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, joilla suojellaan ja tuetaan vaarassa olevia ihmisoikeuksien puolustajia, jatketaan työtä kuolemanrangaistuksen poistamista maailmanlaajuisesti kaikin diplomaattisin keinoin ja tiiviissä yhteistyössä YK:n kanssa ja kehotetaan keskeyttämään kuolemanrangaistukset;

| p) | laajennetaan edelleen neuvoston diplomatian ja viestinnän keinovalikoimaa kiinnittäen erityistä huomiota rauhaan, kansainväliseen turvallisuuteen ja pitkän aikavälin vakauteen, ilmastodiplomatiaan, kulttuuridiplomatiaan, ihmisoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, oikeudenmukaiseen globalisaatioon sekä kykyyn jatkaa poliittista vuoropuhelua ja poliittista yhteisymmärrystä sekä YK:n jäsenten että asiaankuuluvien keskustelukumppaneiden, kuten kaupunkien, alueiden, tiedemaailman, uskonnollisten yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alkuperäisyhteisöjen sekä yksityisen sektorin, kanssa; pyritään löytämään ratkaisuja ilmastonmuutoksen kaltaisiin maailmanlaajuisiin ongelmiin diplomaattisten suhteiden solmimiseksi kumppaneihin, joiden kanssa muut asialistan kohdat ovat erittäin kiistanalaisia, ja tarjoamaan siten mahdollisuus lisätä vakautta ja rauhaa; parlamentti suhtautuu myönteisesti siihen, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti YK:n järjestelmään liittyvään työhön eri tavoin ja eri muodoissa; |
| --- | --- |

p)

laajennetaan edelleen neuvoston diplomatian ja viestinnän keinovalikoimaa kiinnittäen erityistä huomiota rauhaan, kansainväliseen turvallisuuteen ja pitkän aikavälin vakauteen, ilmastodiplomatiaan, kulttuuridiplomatiaan, ihmisoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, oikeudenmukaiseen globalisaatioon sekä kykyyn jatkaa poliittista vuoropuhelua ja poliittista yhteisymmärrystä sekä YK:n jäsenten että asiaankuuluvien keskustelukumppaneiden, kuten kaupunkien, alueiden, tiedemaailman, uskonnollisten yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan, paikallis- ja alkuperäisyhteisöjen sekä yksityisen sektorin, kanssa; pyritään löytämään ratkaisuja ilmastonmuutoksen kaltaisiin maailmanlaajuisiin ongelmiin diplomaattisten suhteiden solmimiseksi kumppaneihin, joiden kanssa muut asialistan kohdat ovat erittäin kiistanalaisia, ja tarjoamaan siten mahdollisuus lisätä vakautta ja rauhaa; parlamentti suhtautuu myönteisesti siihen, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti YK:n järjestelmään liittyvään työhön eri tavoin ja eri muodoissa;

| q) | muistutetaan, että neuvosto tuomitsee yksiselitteisesti terrorismin ja tukee täysin toimia, joiden tarkoituksena on kukistaa ja hävittää terroristijärjestöt, erityisesti Daesh/Isis, jotka ovat selvä uhka alueelliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle; toimitaan yhdessä YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston kanssa terrorismin rahoituksen torjumiseksi ja terroristien ja terroristijärjestöjen nimeämismekanismien kehittämiseksi ja varojen jäädyttämismekanismien vahvistamiseksi maailmanlaajuisesti; sitoudutaan vahvistamaan EU:n ja YK:n yhteisiä toimia terrorismin perimmäisten syiden torjumiseksi, erityisesti hybridiuhkien torjumiseksi ja kyberpuolustuksen tutkimuksen ja valmiuksien kehittämiseksi; tuetaan paikallisten kumppaneiden nykyisiä aloitteita, joiden mukaisesti suunnitellaan, toteutetaan ja kehitetään lähestymistapoja radikalisoitumisen ja terroristijärjestöihin värväämisen torjumiseksi; jatketaan ponnisteluja värväämisen hillitsemiseksi, vierastaistelijoiden torjumiseksi, väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi ja terroristipropagandan torjumiseksi; tuetaan toimia, joilla vahvistetaan radikalisoitumiselle alttiiden yhteisöjen selviytymiskykyä muun muassa varmistamalla sosiaalinen osallisuus ja tutkimalla aloitteita maltillisten uskonnollisten johtajien ja ministereiden mukaan saamiseksi; pyritään vahvistamaan kansainvälisen poliisitoiminnan tehokkuutta sekä oikeudellista ja laillista yhteistyötä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa radikalisoitumisen torjumista ja radikalismista luopumista edistävin toimin väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskevan YK:n toimintaohjelman mukaisesti; edistetään YK:ssa tehtävää työtä terrorismin torjumiseksi panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian neljä pilaria ja saattamalla ne ajan tasalle; ottamaan johtoaseman YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian tulevassa tarkistuksessa vahvistamalla ihmisoikeuksiin ja ennaltaehkäisyyn liittyviä lähestymistapoja; |
| --- | --- |

q)

muistutetaan, että neuvosto tuomitsee yksiselitteisesti terrorismin ja tukee täysin toimia, joiden tarkoituksena on kukistaa ja hävittää terroristijärjestöt, erityisesti Daesh/Isis, jotka ovat selvä uhka alueelliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle; toimitaan yhdessä YK:n yleiskokouksen ja YK:n turvallisuusneuvoston kanssa terrorismin rahoituksen torjumiseksi ja terroristien ja terroristijärjestöjen nimeämismekanismien kehittämiseksi ja varojen jäädyttämismekanismien vahvistamiseksi maailmanlaajuisesti; sitoudutaan vahvistamaan EU:n ja YK:n yhteisiä toimia terrorismin perimmäisten syiden torjumiseksi, erityisesti hybridiuhkien torjumiseksi ja kyberpuolustuksen tutkimuksen ja valmiuksien kehittämiseksi; tuetaan paikallisten kumppaneiden nykyisiä aloitteita, joiden mukaisesti suunnitellaan, toteutetaan ja kehitetään lähestymistapoja radikalisoitumisen ja terroristijärjestöihin värväämisen torjumiseksi; jatketaan ponnisteluja värväämisen hillitsemiseksi, vierastaistelijoiden torjumiseksi, väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi ja terroristipropagandan torjumiseksi; tuetaan toimia, joilla vahvistetaan radikalisoitumiselle alttiiden yhteisöjen selviytymiskykyä muun muassa varmistamalla sosiaalinen osallisuus ja tutkimalla aloitteita maltillisten uskonnollisten johtajien ja ministereiden mukaan saamiseksi; pyritään vahvistamaan kansainvälisen poliisitoiminnan tehokkuutta sekä oikeudellista ja laillista yhteistyötä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa radikalisoitumisen torjumista ja radikalismista luopumista edistävin toimin väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskevan YK:n toimintaohjelman mukaisesti; edistetään YK:ssa tehtävää työtä terrorismin torjumiseksi panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian neljä pilaria ja saattamalla ne ajan tasalle; ottamaan johtoaseman YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian tulevassa tarkistuksessa vahvistamalla ihmisoikeuksiin ja ennaltaehkäisyyn liittyviä lähestymistapoja;

| r) | laajennetaan edelleen EU:n, Afrikan unionin (AU) ja YK:n kolmenvälistä yhteistyötä; parlamentti korostaa, että EU:n, YK:n ja AU:n on tärkeää pyrkiä yhdessä kehittämään valmiuksia jatkaa AU:n kanssa tehtävää yhteistyötä, jonka tarkoituksena on kehittää AU:n valmiuksia ehkäistä ja hallita kriisejä ja ratkaista konflikteja Afrikan mantereella, myös jatkamalla johdonmukaisesti EU:n ja YK:n pitkäaikaistukea Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteen (APSA) täysimääräiselle toteuttamiselle, sekä kehittää valmiuksia muilla Afrikan turvallisuuden ja vakauden kannalta merkityksellisillä politiikan aloilla esimerkiksi ihmisten turvallisuusindeksin perusteella, myös talouden ja ympäristön sekä julkisten hyödykkeiden saatavuuden osalta; korostaa tässä yhteydessä, että Sahelin alueen tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota lisääntyvän epävakauden vuoksi; katsoo, että EU:lla voi olla valtava vetovoima, koska se kykenee toteuttamaan Afrikan mantereen ja sen instituutioiden kumppanuuspyrkimykset tasa-arvoisien kumppanuuksien avulla uuden EU–Afrikka-strategian mukaisesti; korostaa, että on tärkeää tiivistää poliittista ja toimintapoliittista vuoropuhelua EU:n afrikkalaisten kumppaneiden kanssa, myös tukemalla alueellisia organisaatioita ja käymällä vuoropuhelun niiden kanssa sekä parlamentaaristen ulottuvuuksien osalta; korostaa, että YK:n puitteissa tapahtuvaa vuoropuhelua ja yhteistyötä Afrikassa sijaitsevien Välimeren alueen eteläisten naapurimaiden kanssa on syytä tehostaa, jotta voidaan ratkaista yhteisiä haasteita; |
| --- | --- |

r)

laajennetaan edelleen EU:n, Afrikan unionin (AU) ja YK:n kolmenvälistä yhteistyötä; parlamentti korostaa, että EU:n, YK:n ja AU:n on tärkeää pyrkiä yhdessä kehittämään valmiuksia jatkaa AU:n kanssa tehtävää yhteistyötä, jonka tarkoituksena on kehittää AU:n valmiuksia ehkäistä ja hallita kriisejä ja ratkaista konflikteja Afrikan mantereella, myös jatkamalla johdonmukaisesti EU:n ja YK:n pitkäaikaistukea Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteen (APSA) täysimääräiselle toteuttamiselle, sekä kehittää valmiuksia muilla Afrikan turvallisuuden ja vakauden kannalta merkityksellisillä politiikan aloilla esimerkiksi ihmisten turvallisuusindeksin perusteella, myös talouden ja ympäristön sekä julkisten hyödykkeiden saatavuuden osalta; korostaa tässä yhteydessä, että Sahelin alueen tilanteeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota lisääntyvän epävakauden vuoksi; katsoo, että EU:lla voi olla valtava vetovoima, koska se kykenee toteuttamaan Afrikan mantereen ja sen instituutioiden kumppanuuspyrkimykset tasa-arvoisien kumppanuuksien avulla uuden EU–Afrikka-strategian mukaisesti; korostaa, että on tärkeää tiivistää poliittista ja toimintapoliittista vuoropuhelua EU:n afrikkalaisten kumppaneiden kanssa, myös tukemalla alueellisia organisaatioita ja käymällä vuoropuhelun niiden kanssa sekä parlamentaaristen ulottuvuuksien osalta; korostaa, että YK:n puitteissa tapahtuvaa vuoropuhelua ja yhteistyötä Afrikassa sijaitsevien Välimeren alueen eteläisten naapurimaiden kanssa on syytä tehostaa, jotta voidaan ratkaista yhteisiä haasteita;

| s) | tunnustetaan EU:n ja YK:n merkittävä edistys tuen ja valmiuksien kehittämisessä Sahelin, Länsi-Afrikan ja Afrikan sarven alueilla ja jatketaan toimintaa sen pohjalta; parlamentti kiittää EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviili- ja sotilasoperaatioiden ja YK:n operaatioiden roolia ja yhteistyötä, mukaan lukien YK:n Sahelia koskeva yhdennetty strategia ja sen tukisuunnitelma, YK:n vakautusoperaatio Malissa (MINUSMA) ja YK:n Länsi-Afrikan toimisto; pitää myönteisenä G5 Sahel -ryhmän, EU:n ja YK:n välisen teknisen järjestelyn allekirjoittamista ja YK:n operatiivisen ja logistisen tuen toimittamista yhteisille turvallisuusjoukoille G5 Sahel -ryhmän viidessä maassa osoituksena näiden kolmen järjestön erinomaisesta yhteistyöstä; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n turvallisuusneuvostolle esitettyä pyyntöä, että G5 Sahel -ryhmän yhteiset turvallisuusjoukot lisättäisiin YK:n peruskirjan VII luvun soveltamisalaan ja että ne pääsisivät osallisiksi pysyvästä rahoituksesta; muistuttaa, että Afrikan mantereen, erityisesti Maghrebin ja Sahelin alueiden, kehitys, turvallisuus ja vakaus vaikuttavat suoraan EU:hun ja sen ulkorajoihin; kehottaa EU:ta tukemaan ja vahvistamaan yhteistyötä YK:n ja AU:n kanssa kehityksen tukemiseksi, köyhyyden torjumiseksi ja valmiuksien kehittämiseksi paikallisten kumppaneiden kanssa ääriliikkeiden ja ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

s)

tunnustetaan EU:n ja YK:n merkittävä edistys tuen ja valmiuksien kehittämisessä Sahelin, Länsi-Afrikan ja Afrikan sarven alueilla ja jatketaan toimintaa sen pohjalta; parlamentti kiittää EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviili- ja sotilasoperaatioiden ja YK:n operaatioiden roolia ja yhteistyötä, mukaan lukien YK:n Sahelia koskeva yhdennetty strategia ja sen tukisuunnitelma, YK:n vakautusoperaatio Malissa (MINUSMA) ja YK:n Länsi-Afrikan toimisto; pitää myönteisenä G5 Sahel -ryhmän, EU:n ja YK:n välisen teknisen järjestelyn allekirjoittamista ja YK:n operatiivisen ja logistisen tuen toimittamista yhteisille turvallisuusjoukoille G5 Sahel -ryhmän viidessä maassa osoituksena näiden kolmen järjestön erinomaisesta yhteistyöstä; katsoo, että EU:n olisi tuettava YK:n turvallisuusneuvostolle esitettyä pyyntöä, että G5 Sahel -ryhmän yhteiset turvallisuusjoukot lisättäisiin YK:n peruskirjan VII luvun soveltamisalaan ja että ne pääsisivät osallisiksi pysyvästä rahoituksesta; muistuttaa, että Afrikan mantereen, erityisesti Maghrebin ja Sahelin alueiden, kehitys, turvallisuus ja vakaus vaikuttavat suoraan EU:hun ja sen ulkorajoihin; kehottaa EU:ta tukemaan ja vahvistamaan yhteistyötä YK:n ja AU:n kanssa kehityksen tukemiseksi, köyhyyden torjumiseksi ja valmiuksien kehittämiseksi paikallisten kumppaneiden kanssa ääriliikkeiden ja ihmiskaupan torjumiseksi;

| t) | tiivistetään yhteistyötä Latinalaisen Amerikan maiden kanssa, jotta yhteisiä haasteita voidaan ratkaista koordinoidusti YK:n puitteissa, kun otetaan huomioon, että EU:lla on monia siteitä näihin maihin ja yhteisiä arvoja niiden kanssa ja että nämä maat ovat kärsineet pahoin covid-19-pandemiasta; |
| --- | --- |

t)

tiivistetään yhteistyötä Latinalaisen Amerikan maiden kanssa, jotta yhteisiä haasteita voidaan ratkaista koordinoidusti YK:n puitteissa, kun otetaan huomioon, että EU:lla on monia siteitä näihin maihin ja yhteisiä arvoja niiden kanssa ja että nämä maat ovat kärsineet pahoin covid-19-pandemiasta;

| u) | jatketaan edelleen vuoropuhelua YK-järjestelmän valmiuksista saavuttaa tuloksia ja laajentaa sen valmiuksia konfliktien ehkäisyn ja suojeluvastuun osalta sekä vahvistetaan yhteistä sitoutumista sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen, kansainväliseen oikeuteen, myös alueelliseen koskemattomuuteen, riippumattomuuteen ja suvereniteettiin, kuten myös Helsingin päätösasiakirjan ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Pariisin peruskirjan periaatteissa todetaan, sekä varmistetaan, että kaikkien ihmisten ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat konfliktien ehkäisy- ja sovittelupolitiikan keskiössä; parlamentti korostaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua ja tehdä yhteistyötä YK:n kanssa tehokkaista ja uskottavista rauhanturvaoperaatioista, joilla on selkeät tavoitteet ja selkeät valmiudet saavuttaa konkreettisia ja uskottavia tuloksia; kehottaa ottamaan käyttöön muun muassa seuraavat tehokkaat mekanismit: i) YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja sen jälkeisten naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien päätöslauselmien täytäntöönpano naisten täysimääräisen, tasapuolisen ja merkityksellisen osallistumisen ja johtamisen varmistamiseksi rauhanturvaoperaatioissa ja niihin liittyvissä YK:n rakenteissa, ii) lasten ja nuorten näkökulma, kuten nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa ja lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa todetaan, myös siltä osin kuin on kyse sellaisten kansainvälisten toimien tukemisesta ja vahvistamisesta, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttö aseellisissa konflikteissa, iii) vammaisten henkilöiden näkökulma, mukaan lukien erityisesti ne, jotka kohtaavat risteävää syrjintää ja ne, jotka ovat vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan vaarassa sekä iv) tarve varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja siviilien suojelu, jotka ovat rauhanturvatehtävien ytimessä; muistuttaa naisten keskeisestä roolista konfliktien sovittelussa ja rauhanturvaoperaatioissa; muistuttaa, että he ovat aliedustettuina kaikilla tasoilla YK:n ja EU:n operaatioissa ja että on ratkaisevan tärkeää suojella naisia ja tyttöjä konfliktitilanteissa ja konfliktien jälkeisissä tilanteissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäämään eurooppalaisten asevoimien osuutta YK:n rauhanturvaamisessa; korostaa EU:n tuen merkitystä väkivaltaisista konflikteista toipuville maille; kehottaa siksi vahvistamaan yhteistyötä siirtymävaiheiden haurauden käsittelemisessä myös vahvistamalla kansallista vastuunottoa ja lujittamalla rauhanrakentamisen saavutuksia sekä tehostamalla vuorovaikutusta paikallisyhteisöjen kanssa varmistaen, että niitä suojellaan ja ne saavat apua; kehottaa uudistamaan asiaankuuluvia rakenteita siten, että lopetetaan sotilasoperaatioissa ja siviilioperaatioissa työskentelevän YK:n henkilöstön rankaisemattomuus ja perustetaan toimivat ja avoimet valvontamekanismit ja tiukat vastuumekanismit erityisesti seksuaaliseen väkivaltaan liittyvissä tapauksissa; antaa tunnustusta laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnes Callamardin työstä ja panoksesta rankaisemattomuutta vastaan ja toteaa hänen joutuneen pelottelun ja uhkailun kohteeksi hänen tutkiessaan epäiltyjä laittomia teloituksia; |
| --- | --- |

u)

jatketaan edelleen vuoropuhelua YK-järjestelmän valmiuksista saavuttaa tuloksia ja laajentaa sen valmiuksia konfliktien ehkäisyn ja suojeluvastuun osalta sekä vahvistetaan yhteistä sitoutumista sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen, kansainväliseen oikeuteen, myös alueelliseen koskemattomuuteen, riippumattomuuteen ja suvereniteettiin, kuten myös Helsingin päätösasiakirjan ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Pariisin peruskirjan periaatteissa todetaan, sekä varmistetaan, että kaikkien ihmisten ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat konfliktien ehkäisy- ja sovittelupolitiikan keskiössä; parlamentti korostaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua ja tehdä yhteistyötä YK:n kanssa tehokkaista ja uskottavista rauhanturvaoperaatioista, joilla on selkeät tavoitteet ja selkeät valmiudet saavuttaa konkreettisia ja uskottavia tuloksia; kehottaa ottamaan käyttöön muun muassa seuraavat tehokkaat mekanismit: i) YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja sen jälkeisten naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien päätöslauselmien täytäntöönpano naisten täysimääräisen, tasapuolisen ja merkityksellisen osallistumisen ja johtamisen varmistamiseksi rauhanturvaoperaatioissa ja niihin liittyvissä YK:n rakenteissa, ii) lasten ja nuorten näkökulma, kuten nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa ja lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa todetaan, myös siltä osin kuin on kyse sellaisten kansainvälisten toimien tukemisesta ja vahvistamisesta, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttö aseellisissa konflikteissa, iii) vammaisten henkilöiden näkökulma, mukaan lukien erityisesti ne, jotka kohtaavat risteävää syrjintää ja ne, jotka ovat vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan vaarassa sekä iv) tarve varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja siviilien suojelu, jotka ovat rauhanturvatehtävien ytimessä; muistuttaa naisten keskeisestä roolista konfliktien sovittelussa ja rauhanturvaoperaatioissa; muistuttaa, että he ovat aliedustettuina kaikilla tasoilla YK:n ja EU:n operaatioissa ja että on ratkaisevan tärkeää suojella naisia ja tyttöjä konfliktitilanteissa ja konfliktien jälkeisissä tilanteissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita lisäämään eurooppalaisten asevoimien osuutta YK:n rauhanturvaamisessa; korostaa EU:n tuen merkitystä väkivaltaisista konflikteista toipuville maille; kehottaa siksi vahvistamaan yhteistyötä siirtymävaiheiden haurauden käsittelemisessä myös vahvistamalla kansallista vastuunottoa ja lujittamalla rauhanrakentamisen saavutuksia sekä tehostamalla vuorovaikutusta paikallisyhteisöjen kanssa varmistaen, että niitä suojellaan ja ne saavat apua; kehottaa uudistamaan asiaankuuluvia rakenteita siten, että lopetetaan sotilasoperaatioissa ja siviilioperaatioissa työskentelevän YK:n henkilöstön rankaisemattomuus ja perustetaan toimivat ja avoimet valvontamekanismit ja tiukat vastuumekanismit erityisesti seksuaaliseen väkivaltaan liittyvissä tapauksissa; antaa tunnustusta laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnes Callamardin työstä ja panoksesta rankaisemattomuutta vastaan ja toteaa hänen joutuneen pelottelun ja uhkailun kohteeksi hänen tutkiessaan epäiltyjä laittomia teloituksia;

| v) | jatketaan johdonmukaista vuoropuhelua YK:n foorumeiden, erityisesti YK:n yleiskokouksen, välillä tarpeesta suojella hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksia noudattaen EU:n suuntaviivoja, joilla edistetään ja suojellaan hlbti-henkilöiden kaikkia ihmisoikeuksia monenvälisillä foorumeilla (5), kuolemanrangaistusta koskevia EU:n suuntaviivoja (6) ja kansainvälisesti tunnustettujen Yogyakartan periaatteiden (7) mukaisesti; kannustetaan YK:n elimiä ja jäseniä sisällyttämään ”sukupuoli-identiteetin ja -ilmaisun” ja ”sukupuolen ominaispiirteet” ihmisoikeusloukkausten tarkastelukohteeksi ja siten ottamaan mukaan myös transsukupuoliset ja intersukupuoliset henkilöt sekä ihmisoikeusloukkaukset, joiden uhreja he ovat; käytetään kaikkia saatavilla olevia diplomaattisia välineitä, joilla edistetään maailmanlaajuisella tasolla samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen dekriminalisointia, kuolemanrangaistuksen poistamista samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen osalta, oikeudellisen sukupuolen vahvistamisen mahdollistavan lainsäädännön hyväksymistä sekä intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen kieltämistä ja niin kutsuttujen muutoshoitojen kieltämistä maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

v)

jatketaan johdonmukaista vuoropuhelua YK:n foorumeiden, erityisesti YK:n yleiskokouksen, välillä tarpeesta suojella hlbti-henkilöiden ihmisoikeuksia noudattaen EU:n suuntaviivoja, joilla edistetään ja suojellaan hlbti-henkilöiden kaikkia ihmisoikeuksia monenvälisillä foorumeilla (5), kuolemanrangaistusta koskevia EU:n suuntaviivoja (6) ja kansainvälisesti tunnustettujen Yogyakartan periaatteiden (7) mukaisesti; kannustetaan YK:n elimiä ja jäseniä sisällyttämään ”sukupuoli-identiteetin ja -ilmaisun” ja ”sukupuolen ominaispiirteet” ihmisoikeusloukkausten tarkastelukohteeksi ja siten ottamaan mukaan myös transsukupuoliset ja intersukupuoliset henkilöt sekä ihmisoikeusloukkaukset, joiden uhreja he ovat; käytetään kaikkia saatavilla olevia diplomaattisia välineitä, joilla edistetään maailmanlaajuisella tasolla samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen dekriminalisointia, kuolemanrangaistuksen poistamista samaa sukupuolta olevien suostumukseen perustuvan seksuaalisen kanssakäymisen osalta, oikeudellisen sukupuolen vahvistamisen mahdollistavan lainsäädännön hyväksymistä sekä intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen kieltämistä ja niin kutsuttujen muutoshoitojen kieltämistä maailmanlaajuisesti;

| w) | edistetään YK:n politiikan johdonmukaisuutta miehitys- ja alueliitostilanteissa; parlamentti muistuttaa, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden olisi ohjattava kansainvälistä politiikkaa kaikissa tällaisissa tilanteissa, mukaan lukien pitkäaikaiset miehitykset sekä lukuisat itäisten kumppanuusvaltioiden jäätyneet konfliktit; tukee YK:n osoittamaa kasvavaa huomiota kansainvälisesti huolestuttaviin tapauksiin liittyvään liiketoimintaan ja kehottaa neuvostoa seuraamaan tiiviisti EU:n alueelle sijoittautuneita yrityksiä, jotka ovat asiaa koskevissa YK:n raporteissa tai tietokannoissa; |
| --- | --- |

w)

edistetään YK:n politiikan johdonmukaisuutta miehitys- ja alueliitostilanteissa; parlamentti muistuttaa, että kansainvälisen humanitaarisen oikeuden olisi ohjattava kansainvälistä politiikkaa kaikissa tällaisissa tilanteissa, mukaan lukien pitkäaikaiset miehitykset sekä lukuisat itäisten kumppanuusvaltioiden jäätyneet konfliktit; tukee YK:n osoittamaa kasvavaa huomiota kansainvälisesti huolestuttaviin tapauksiin liittyvään liiketoimintaan ja kehottaa neuvostoa seuraamaan tiiviisti EU:n alueelle sijoittautuneita yrityksiä, jotka ovat asiaa koskevissa YK:n raporteissa tai tietokannoissa;

| x) | kehitetään edelleen EU:n välitysvalmiuksia ja diplomaattisia valmiuksia kriisien ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi sekä konfliktien ratkaisemiseksi, mukaan lukien jäätyneet tai uudet konfliktit tai ainakin niiden vähentäminen, synergiassa YK:n toimien kanssa siten, että käytetään Libyaa koskevaa Berliinin prosessia onnistuneena esimerkkinä EU:n tuesta YK:n johtamille välitystoimille ja synergiasta niiden kanssa, varmistetaan naisten täysimääräinen ja merkityksellinen osallistuminen välitystoimiin sekä jatketaan EU:n vahvaa tukea konflikteihin joutuneiden kumppaniensa, kuten Georgian, Moldovan ja Ukrainan, riippumattomuudelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; kehotetaan YK:ta asettamaan etusijalle konfliktien ennaltaehkäiseminen, välittäminen, sovittelu ja poliittiset ratkaisut sekä puuttumaan kriisien taustalla oleviin perussyihin ja aiheuttajiin; vaaditaan vahvempia monenvälisiä sitoumuksia kestävien poliittisten ratkaisujen löytämiseksi nykyisiin konflikteihin ja tuetaan edelleen YK:n erityisedustajien työtä, toimia ja aloitteita näiden konfliktien ratkaisemiseksi; parlamentti pitää myönteisenä EU:n ja YK:n hyvää yhteistyötä yhteisten kehitystavoitteiden saavuttamisessa ja käynnissä olevien konfliktien laajenemisen ehkäisemisessä; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n olisi edelleen kehotettava kansainvälistä yhteisöä panemaan täysimääräisesti täytäntöön toimintapolitiikka, jonka mukaan Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta; |
| --- | --- |

x)

kehitetään edelleen EU:n välitysvalmiuksia ja diplomaattisia valmiuksia kriisien ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi sekä konfliktien ratkaisemiseksi, mukaan lukien jäätyneet tai uudet konfliktit tai ainakin niiden vähentäminen, synergiassa YK:n toimien kanssa siten, että käytetään Libyaa koskevaa Berliinin prosessia onnistuneena esimerkkinä EU:n tuesta YK:n johtamille välitystoimille ja synergiasta niiden kanssa, varmistetaan naisten täysimääräinen ja merkityksellinen osallistuminen välitystoimiin sekä jatketaan EU:n vahvaa tukea konflikteihin joutuneiden kumppaniensa, kuten Georgian, Moldovan ja Ukrainan, riippumattomuudelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; kehotetaan YK:ta asettamaan etusijalle konfliktien ennaltaehkäiseminen, välittäminen, sovittelu ja poliittiset ratkaisut sekä puuttumaan kriisien taustalla oleviin perussyihin ja aiheuttajiin; vaaditaan vahvempia monenvälisiä sitoumuksia kestävien poliittisten ratkaisujen löytämiseksi nykyisiin konflikteihin ja tuetaan edelleen YK:n erityisedustajien työtä, toimia ja aloitteita näiden konfliktien ratkaisemiseksi; parlamentti pitää myönteisenä EU:n ja YK:n hyvää yhteistyötä yhteisten kehitystavoitteiden saavuttamisessa ja käynnissä olevien konfliktien laajenemisen ehkäisemisessä; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n olisi edelleen kehotettava kansainvälistä yhteisöä panemaan täysimääräisesti täytäntöön toimintapolitiikka, jonka mukaan Krimin laitonta liittämistä ei tunnusteta;

| y) | kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön kaikki keskeiset YK:n ihmisoikeusyleissopimukset, muun muassa kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainvälisen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja noudattamaan kyseisten välineiden mukaisia raportointivaatimuksia ja sitoumusta tehdä vilpittömässä mielessä yhteistyötä YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa; |
| --- | --- |

y)

kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön kaikki keskeiset YK:n ihmisoikeusyleissopimukset, muun muassa kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainvälisen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan ja noudattamaan kyseisten välineiden mukaisia raportointivaatimuksia ja sitoumusta tehdä vilpittömässä mielessä yhteistyötä YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa;

| z) | pysytään sitoutuneena edelläkävijänä siinä, että otetaan käyttöön kaikki keinot Agenda 2030:n tavoitteiden tehokasta täytäntöönpanoa ja seurantaa varten kaikissa EU:n sisäisissä ja ulkoisissa politiikkatoimissa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa strategioissa ja painopisteissä; parlamentti korostaa, että olisi pikaisesti annettava asianmukaista tukea humanitaarisille elimille, kuten Maailman ruokaohjelmalle, ja tunnustettava niiden merkittävä ja korvaamaton työ; suhtautuu myönteisesti päätökseen myöntää vuoden 2020 Nobel-palkinto Maailman elintarvikeohjelmalle sen pyrkimyksistä torjua nälkää, sen panoksesta konfliktialueilla vallitsevan rauhan edellytysten parantamiseen ja pyrkimyksistä estää nälän käyttäminen aseena sodassa ja konflikteissa; |
| --- | --- |

z)

pysytään sitoutuneena edelläkävijänä siinä, että otetaan käyttöön kaikki keinot Agenda 2030:n tavoitteiden tehokasta täytäntöönpanoa ja seurantaa varten kaikissa EU:n sisäisissä ja ulkoisissa politiikkatoimissa sekä jäsenvaltioiden kansallisissa strategioissa ja painopisteissä; parlamentti korostaa, että olisi pikaisesti annettava asianmukaista tukea humanitaarisille elimille, kuten Maailman ruokaohjelmalle, ja tunnustettava niiden merkittävä ja korvaamaton työ; suhtautuu myönteisesti päätökseen myöntää vuoden 2020 Nobel-palkinto Maailman elintarvikeohjelmalle sen pyrkimyksistä torjua nälkää, sen panoksesta konfliktialueilla vallitsevan rauhan edellytysten parantamiseen ja pyrkimyksistä estää nälän käyttäminen aseena sodassa ja konflikteissa;

| aa) | toistetaan huoli alusten aiheuttamista haitallisista vaikutuksista meriympäristöön, mukaan lukien saastuminen, erityisesti öljyn ja muiden haitallisten aineiden laittomien päästöjen ja vaarallisten jätteiden, mukaan lukien radioaktiiviset aineet, ydinjätteet ja vaaralliset kemikaalit, mereen laskemisen kautta, sekä fyysisistä vaikutuksista koralleihin; parlamentti kehottaa YK:n jäsenvaltioita edelleen asettamaan maalähteistä peräisin olevaa merten pilaantumista koskevat toimet etusijalle osana kansallisia kestävän kehityksen strategioitaan ja ohjelmiaan, edistämään meriympäristön suojelemiseksi maalla tapahtuvalta toiminnalta laaditun maailmanlaajuisen toimintaohjelman sekä meriympäristön suojelemista maalla tapahtuvalta toiminnalta koskevan Montrealin julistuksen täytäntöönpanoa; kehottaa YK:n jäsenvaltioita parantamaan meri- ja rannikkoekosysteemien tieteellistä ymmärrystä ja arviointia järkevän päätöksenteon perustana Johannesburgin täytäntöönpanosuunnitelmassa yksilöityjen toimien avulla; kehottaa YK:n jäsenvaltioita kehittämään kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä ohjelmia meriympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä meren biologisen monimuotoisuuden, erityisesti hauraiden ekosysteemien, häviämisen pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

aa)

toistetaan huoli alusten aiheuttamista haitallisista vaikutuksista meriympäristöön, mukaan lukien saastuminen, erityisesti öljyn ja muiden haitallisten aineiden laittomien päästöjen ja vaarallisten jätteiden, mukaan lukien radioaktiiviset aineet, ydinjätteet ja vaaralliset kemikaalit, mereen laskemisen kautta, sekä fyysisistä vaikutuksista koralleihin; parlamentti kehottaa YK:n jäsenvaltioita edelleen asettamaan maalähteistä peräisin olevaa merten pilaantumista koskevat toimet etusijalle osana kansallisia kestävän kehityksen strategioitaan ja ohjelmiaan, edistämään meriympäristön suojelemiseksi maalla tapahtuvalta toiminnalta laaditun maailmanlaajuisen toimintaohjelman sekä meriympäristön suojelemista maalla tapahtuvalta toiminnalta koskevan Montrealin julistuksen täytäntöönpanoa; kehottaa YK:n jäsenvaltioita parantamaan meri- ja rannikkoekosysteemien tieteellistä ymmärrystä ja arviointia järkevän päätöksenteon perustana Johannesburgin täytäntöönpanosuunnitelmassa yksilöityjen toimien avulla; kehottaa YK:n jäsenvaltioita kehittämään kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä ohjelmia meriympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä meren biologisen monimuotoisuuden, erityisesti hauraiden ekosysteemien, häviämisen pysäyttämiseksi;

| ab) | tuetaan YK:n pääsihteerin kehotusta kehittää kohtuuhintainen ja saatavilla oleva covid-19-rokote, jota olisi pidettävä globaalina julkishyödykkeenä; pannaan täytäntöön neuvoston viimeaikaisiin päätelmiin sisältyvät säännökset EU:n roolista Maailman terveysjärjestön (WHO) vahvistamisessa, erityisesti valmiuksien ja reagointivalmiuksien osalta terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa; suhtautuu myönteisesti WHO:n työhön hallitusten toimien koordinoimiseksi covid-19-pandemian torjumiseksi; parlamentti kehottaa toteuttamaan puolueettoman, avoimen ja riippumattoman tutkimuksen viruksen leviämisestä ja covid-19-pandemian käsittelystä, myös WHO:ssa; tukee WHO:n uudistusta, jotta se voisi tulevaisuudessa vastata tehokkaammin hätätilanteisiin ja luoda kansainvälisen virustentorjuntakonsortion, jolla taataan covid-19-rokotteiden ja tulevien rokotteiden saatavuus ja tasapuolinen jakelu kaikille maille; muistuttaa tuestaan Taiwanin osallistumiselle Maailman terveyskokoukseen; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että monet autoritaariset hallinnot ovat käyttäneet väärin covid-19:n torjumiseksi käyttöön otettuja toimenpiteitä vahvistaakseen valtaansa, heikentääkseen entisestään ihmisoikeuksia, tukahduttaakseen opposition ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan, lietsoakseen vihakampanjoita vähemmistöryhmiä vastaan, ottaakseen käyttöön lisätoimia kansalaistensa oikeuksien ja vapauksien rajoittamiseksi ja tavoitellakseen geopoliittista hyötyä ulkomailta; korostaa, että kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2030 mennessä olisi oltava kaikkien pandemian vastaisten toimien kulmakiviä; kehottaa EU:ta edistämään YK:n tason poliittista sitoutumista aids-epidemian lopettamiseen vuoteen 2030 mennessä, koska se on edelleen maailmanlaajuinen kansanterveydellinen uhka; suosittaa, että neuvosto lisää edelleen synergiaa YK:n jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan poistaa lait, politiikat ja käytännöt, jotka luovat esteitä hiv-palvelujen saatavuudelle ja lisäävät hiv-tartuntojen riskiä kiinnittäen erityistä huomiota syrjäytyneisiin tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; korostaa, että on tärkeää, että EU kehottaa vahvistamaan lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä ja edistämään politiikan johdonmukaisuutta kattavan yleisen terveydenhuoltojärjestelmän saavuttamiseksi muun muassa säätämällä lainsäädäntöä ja panemalla täytäntöön toimintapolitiikkoja, joilla taataan terveyspalvelujen ja -tuotteiden sekä rokotteiden parempi saatavuus erityisesti kaikkein heikommassa asemassa oleville; |
| --- | --- |

ab)

tuetaan YK:n pääsihteerin kehotusta kehittää kohtuuhintainen ja saatavilla oleva covid-19-rokote, jota olisi pidettävä globaalina julkishyödykkeenä; pannaan täytäntöön neuvoston viimeaikaisiin päätelmiin sisältyvät säännökset EU:n roolista Maailman terveysjärjestön (WHO) vahvistamisessa, erityisesti valmiuksien ja reagointivalmiuksien osalta terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa; suhtautuu myönteisesti WHO:n työhön hallitusten toimien koordinoimiseksi covid-19-pandemian torjumiseksi; parlamentti kehottaa toteuttamaan puolueettoman, avoimen ja riippumattoman tutkimuksen viruksen leviämisestä ja covid-19-pandemian käsittelystä, myös WHO:ssa; tukee WHO:n uudistusta, jotta se voisi tulevaisuudessa vastata tehokkaammin hätätilanteisiin ja luoda kansainvälisen virustentorjuntakonsortion, jolla taataan covid-19-rokotteiden ja tulevien rokotteiden saatavuus ja tasapuolinen jakelu kaikille maille; muistuttaa tuestaan Taiwanin osallistumiselle Maailman terveyskokoukseen; suhtautuu tuomitsevasti siihen, että monet autoritaariset hallinnot ovat käyttäneet väärin covid-19:n torjumiseksi käyttöön otettuja toimenpiteitä vahvistaakseen valtaansa, heikentääkseen entisestään ihmisoikeuksia, tukahduttaakseen opposition ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan, lietsoakseen vihakampanjoita vähemmistöryhmiä vastaan, ottaakseen käyttöön lisätoimia kansalaistensa oikeuksien ja vapauksien rajoittamiseksi ja tavoitellakseen geopoliittista hyötyä ulkomailta; korostaa, että kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2030 mennessä olisi oltava kaikkien pandemian vastaisten toimien kulmakiviä; kehottaa EU:ta edistämään YK:n tason poliittista sitoutumista aids-epidemian lopettamiseen vuoteen 2030 mennessä, koska se on edelleen maailmanlaajuinen kansanterveydellinen uhka; suosittaa, että neuvosto lisää edelleen synergiaa YK:n jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan poistaa lait, politiikat ja käytännöt, jotka luovat esteitä hiv-palvelujen saatavuudelle ja lisäävät hiv-tartuntojen riskiä kiinnittäen erityistä huomiota syrjäytyneisiin tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin; korostaa, että on tärkeää, että EU kehottaa vahvistamaan lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä ja edistämään politiikan johdonmukaisuutta kattavan yleisen terveydenhuoltojärjestelmän saavuttamiseksi muun muassa säätämällä lainsäädäntöä ja panemalla täytäntöön toimintapolitiikkoja, joilla taataan terveyspalvelujen ja -tuotteiden sekä rokotteiden parempi saatavuus erityisesti kaikkein heikommassa asemassa oleville;

| ac) | pannaan merkille covid-19:n vaikutuksia käsittelevä pääsihteerin raportti ”Shared responsibility, global solidarity: responding to the socioeconomic impacts of COVID-19” ja edellytetään, että covid-19-pandemiaa koskevat hallitusten toimet ovat tehokkaita, osallistavia ja täysimääräisesti hallitusten ihmisoikeusvelvoitteiden ja -sitoumusten mukaisia; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä sellaisten lasten suojelemiseksi, joiden haavoittuvuutta covid-19-pandemia saattaa pahentaa; tuetaan keskushätäapurahastoa, Maailman ruokaohjelmaa, YK:n pakolaisjärjestöä ja muita YK:n toimielimiä ja ohjelmia, jotka ovat keskeisessä asemassa covid-19-kriisiin liittyvissä humanitaarisissa toimissa; tuetaan vaatimusta koronaviruspandemian jälkeen vuonna 2021 järjestettävästä kansainvälisen talouden jälleenrakennus- ja järjestelmäuudistushuippukokouksesta, joka on tärkeä foorumi osallistavampaa ja oikeuksiin perustuvaa hallinnon tilaa varten; |
| --- | --- |

ac)

pannaan merkille covid-19:n vaikutuksia käsittelevä pääsihteerin raportti ”Shared responsibility, global solidarity: responding to the socioeconomic impacts of COVID-19” ja edellytetään, että covid-19-pandemiaa koskevat hallitusten toimet ovat tehokkaita, osallistavia ja täysimääräisesti hallitusten ihmisoikeusvelvoitteiden ja -sitoumusten mukaisia; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita toteuttamaan erityistoimenpiteitä sellaisten lasten suojelemiseksi, joiden haavoittuvuutta covid-19-pandemia saattaa pahentaa; tuetaan keskushätäapurahastoa, Maailman ruokaohjelmaa, YK:n pakolaisjärjestöä ja muita YK:n toimielimiä ja ohjelmia, jotka ovat keskeisessä asemassa covid-19-kriisiin liittyvissä humanitaarisissa toimissa; tuetaan vaatimusta koronaviruspandemian jälkeen vuonna 2021 järjestettävästä kansainvälisen talouden jälleenrakennus- ja järjestelmäuudistushuippukokouksesta, joka on tärkeä foorumi osallistavampaa ja oikeuksiin perustuvaa hallinnon tilaa varten;

| ad) | vahvistetaan kaikilla monenvälisillä foorumeilla ja kentällä EU:n toimien ja avun näkyvyyttä keskittyen erityisesti Team Europe -ohjelmaan, johon on koottu 36 miljardia euroa covid-19-kriisin tuhoisiin vaikutuksiin puuttumiseksi kumppanimaissa ja -alueilla, erityisesti Afrikassa; |
| --- | --- |

ad)

vahvistetaan kaikilla monenvälisillä foorumeilla ja kentällä EU:n toimien ja avun näkyvyyttä keskittyen erityisesti Team Europe -ohjelmaan, johon on koottu 36 miljardia euroa covid-19-kriisin tuhoisiin vaikutuksiin puuttumiseksi kumppanimaissa ja -alueilla, erityisesti Afrikassa;

| ae) | osallistutaan aktiivisesti, vahvasti ja kunnianhimoisesti YK:n 26. ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) valmisteluihin, myös ihmisoikeusnäkökulmasta, edistämällä erityisesti turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön liittyvien oikeuksien maailmanlaajuista tunnustamista ja tukemalla YK:n ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; parlamentti toteaa, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen kuuluvat suurimpiin nykyisiin haasteisiin; tukee ympäristöoikeuksia koskevaa YK:n aloitetta, joka on tunnustus siitä, että ympäristöoikeuksien rikkominen vaikuttaa syvästi useisiin eri ihmisoikeuksiin; korostaa, että biologinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet liittyvät toisiinsa ja ovat toisistaan riippuvaisia; muistutetaan valtioiden ihmisoikeusvelvoitteista suojella biologista monimuotoisuutta muun muassa tarjoamalla mahdollisuus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin biologisen monimuotoisuuden häviämisen ja heikkenemisen tapauksessa; parlamentti kannustaa tässä yhteydessä EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; katsoo, että EU:n olisi pantava täytäntöön erityistoimenpiteitä selviytymiskyvyn saattamiseksi keskeiselle sijalle elvytystoimissa ja katastrofiriskien vähentämisen valtavirtaistamiseksi kaikessa EU:n politiikassa yhteistyössä YK:n kanssa Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi vuosina 2015–2030 asetettujen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava kumppanuutta Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tukemalla ”maailmanlaajuisen nollatason koalition” luomista niiden maiden kanssa, jotka ovat jo sitoutuneet tavoitteeseen saavuttaa nollapäästöt vuoteen 2050 mennessä, tekemällä yhteistyötä muiden maiden kanssa hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmien ja -teknologioiden kehittämisessä ja edistämällä uutta kansainvälistä strategiaa biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

ae)

osallistutaan aktiivisesti, vahvasti ja kunnianhimoisesti YK:n 26. ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) valmisteluihin, myös ihmisoikeusnäkökulmasta, edistämällä erityisesti turvalliseen, puhtaaseen, terveelliseen ja kestävään ympäristöön liittyvien oikeuksien maailmanlaajuista tunnustamista ja tukemalla YK:n ihmisoikeuksia ja ympäristöä käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; parlamentti toteaa, että ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen kuuluvat suurimpiin nykyisiin haasteisiin; tukee ympäristöoikeuksia koskevaa YK:n aloitetta, joka on tunnustus siitä, että ympäristöoikeuksien rikkominen vaikuttaa syvästi useisiin eri ihmisoikeuksiin; korostaa, että biologinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet liittyvät toisiinsa ja ovat toisistaan riippuvaisia; muistutetaan valtioiden ihmisoikeusvelvoitteista suojella biologista monimuotoisuutta muun muassa tarjoamalla mahdollisuus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin biologisen monimuotoisuuden häviämisen ja heikkenemisen tapauksessa; parlamentti kannustaa tässä yhteydessä EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; katsoo, että EU:n olisi pantava täytäntöön erityistoimenpiteitä selviytymiskyvyn saattamiseksi keskeiselle sijalle elvytystoimissa ja katastrofiriskien vähentämisen valtavirtaistamiseksi kaikessa EU:n politiikassa yhteistyössä YK:n kanssa Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi vuosina 2015–2030 asetettujen tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että EU:n olisi vahvistettava kumppanuutta Yhdysvaltojen nykyhallinnon kanssa tukemalla ”maailmanlaajuisen nollatason koalition” luomista niiden maiden kanssa, jotka ovat jo sitoutuneet tavoitteeseen saavuttaa nollapäästöt vuoteen 2050 mennessä, tekemällä yhteistyötä muiden maiden kanssa hiilidioksidipäästöjen vähentämissuunnitelmien ja -teknologioiden kehittämisessä ja edistämällä uutta kansainvälistä strategiaa biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi;

| af) | vahvistetaan tarve varmistaa lain ja yhdenvertaisuuden yhtäläinen suojelu tuomioistuimissa, vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja täysimääräinen ja tehokas osallistuminen päätöksentekoprosesseihin sekä alkuperäiskansojen, myös naisten ja tyttöjen, täysipainoinen, tasa-arvoinen ja tehokas osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuurielämään; suhtaudutaan myönteisesti alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan (EMRIP ja UNPFII) työhön; kannustetaan YK:n järjestelmään kuuluvia valtioita ja yhteisöjä vahvistamaan kansainvälistä yhteistyötä alkuperäiskansoihin kohdistuviin epäkohtiin puuttumiseksi ja lisäämään teknistä yhteistyötä ja rahoitustukea tältä osin; |
| --- | --- |

af)

vahvistetaan tarve varmistaa lain ja yhdenvertaisuuden yhtäläinen suojelu tuomioistuimissa, vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja täysimääräinen ja tehokas osallistuminen päätöksentekoprosesseihin sekä alkuperäiskansojen, myös naisten ja tyttöjen, täysipainoinen, tasa-arvoinen ja tehokas osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuurielämään; suhtaudutaan myönteisesti alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan (EMRIP ja UNPFII) työhön; kannustetaan YK:n järjestelmään kuuluvia valtioita ja yhteisöjä vahvistamaan kansainvälistä yhteistyötä alkuperäiskansoihin kohdistuviin epäkohtiin puuttumiseksi ja lisäämään teknistä yhteistyötä ja rahoitustukea tältä osin;

| ag) | jatketaan valmiusyhteistyön kehittämistä ja laajentamista YK:n järjestelmässä tehokkaiden ja eettisten yhteisten normien edistämiseksi uusilla politiikan alueilla, kuten tietojen erittely ja tietosuoja, asianmukainen huolellisuus, rankaisemattomuuden lakkauttaminen, tekoäly tai kyberavaruus, samalla kun edistetään asianmukaista tukea sellaisille maille, jotka haluavat laajentaa sääntelyvalmiuttaan ja normien täytäntöönpanoa; kehotetaan koordinoimaan kyberpuolustusta tiiviimmin kyberavaruutta koskevien sääntöjen, normien, yhteisymmärryksen ja täytäntöönpanotoimien osalta; ehdotetaan että eurooppalaisen kyberturvallisuuden kulmakivet, kuten yleinen tietosuoja-asetus ja verkko- ja tietoturvadirektiivi, voivat muodostaa erinomaisen perustan, jonka pohjalta maat voivat kehittää tietosuojaa ja kyberturvallisuutta koskevia sääntelykehyksiään ”sisäänrakennettuun turvallisuuteen” perustuvan lähestymistavan avulla; todetaan, että EU:n tasolla saatuja parhaita käytäntöjä ja kokemuksia voidaan jakaa YK:n puitteissa näihin tehtäviin erikoistuneiden YK:n järjestöjen kanssa ja myös yksittäisten maiden pyynnöstä; |
| --- | --- |

ag)

jatketaan valmiusyhteistyön kehittämistä ja laajentamista YK:n järjestelmässä tehokkaiden ja eettisten yhteisten normien edistämiseksi uusilla politiikan alueilla, kuten tietojen erittely ja tietosuoja, asianmukainen huolellisuus, rankaisemattomuuden lakkauttaminen, tekoäly tai kyberavaruus, samalla kun edistetään asianmukaista tukea sellaisille maille, jotka haluavat laajentaa sääntelyvalmiuttaan ja normien täytäntöönpanoa; kehotetaan koordinoimaan kyberpuolustusta tiiviimmin kyberavaruutta koskevien sääntöjen, normien, yhteisymmärryksen ja täytäntöönpanotoimien osalta; ehdotetaan että eurooppalaisen kyberturvallisuuden kulmakivet, kuten yleinen tietosuoja-asetus ja verkko- ja tietoturvadirektiivi, voivat muodostaa erinomaisen perustan, jonka pohjalta maat voivat kehittää tietosuojaa ja kyberturvallisuutta koskevia sääntelykehyksiään ”sisäänrakennettuun turvallisuuteen” perustuvan lähestymistavan avulla; todetaan, että EU:n tasolla saatuja parhaita käytäntöjä ja kokemuksia voidaan jakaa YK:n puitteissa näihin tehtäviin erikoistuneiden YK:n järjestöjen kanssa ja myös yksittäisten maiden pyynnöstä;

| ah) | vastataan haasteisiin, jotka liittyvät laittomien rahavirtojen ehkäisemiseen ja torjumiseen sekä kansainvälisen yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vahvistamiseen varojen palauttamisen ja takaisinperinnän alalla, mukaan lukien tehokkaammat toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön korruption vastainen YK:n yleissopimus ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus ja niihin liittyvät pöytäkirjat; toteutetaan tehokkaita, osallistavia ja kestäviä toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Agenda 2030:n puitteissa; toteutetaan ja tuetaan aloitteita, joilla torjutaan veronkiertoa, rahanpesua ja korruptiota; |
| --- | --- |

ah)

vastataan haasteisiin, jotka liittyvät laittomien rahavirtojen ehkäisemiseen ja torjumiseen sekä kansainvälisen yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vahvistamiseen varojen palauttamisen ja takaisinperinnän alalla, mukaan lukien tehokkaammat toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön korruption vastainen YK:n yleissopimus ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus ja niihin liittyvät pöytäkirjat; toteutetaan tehokkaita, osallistavia ja kestäviä toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Agenda 2030:n puitteissa; toteutetaan ja tuetaan aloitteita, joilla torjutaan veronkiertoa, rahanpesua ja korruptiota;

| ai) | harkitaan uusia velkahelpotustoimenpiteitä erittäin velkaantuneille kehittyville maille, jotta vältetään maksukyvyttömyys ja luodaan tilaa kestävän kehityksen tavoitteisiin investoimiselle, ja tuetaan tässä yhteydessä YK:n pääsihteerin vaatimusta valtionvelan uudelleenjärjestelymekanismin perustamisesta osana covid-19-kriisin ja sen taloudellisten vaikutusten pitkän aikavälin ratkaisua; |
| --- | --- |

ai)

harkitaan uusia velkahelpotustoimenpiteitä erittäin velkaantuneille kehittyville maille, jotta vältetään maksukyvyttömyys ja luodaan tilaa kestävän kehityksen tavoitteisiin investoimiselle, ja tuetaan tässä yhteydessä YK:n pääsihteerin vaatimusta valtionvelan uudelleenjärjestelymekanismin perustamisesta osana covid-19-kriisin ja sen taloudellisten vaikutusten pitkän aikavälin ratkaisua;

| aj) | käsitellään muuttoliikettä ja pakkomuuttoa, sen perimmäiset syyt mukaan lukien, ja tehdään yhteistyötä sekä muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen että pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen täytäntöönpanossa; muistutetaan, että ihmisoikeudet olisi säilytettävä Global Compact -aloitteen ytimessä kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin maahanmuuttajiin, kuten lapsiin, alaikäisiin ja naisiin; jatketaan työtä, joka perustetaan yhteiselle sitoumukselle säilyttää humanitaarinen toimintatila ja parantaa humanitaarisen avun järjestelmää, ja korostetaan, että on tärkeää vaalia turvapaikkaoikeutta kaikkialla maailmassa; tuetaan ja tehostetaan asiaankuuluvien YK:n elinten, kuten UNHCR:n ja YK:n palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA), työtä; vahvistetaan, että UNRWA:lla on keskeinen rooli humanitaarisen avun ja kehitysavun antamisessa palestiinalaispakolaisille; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita säilyttämään UNRWA:n maksuosuudet ja korottamaan niitä ja tuetaan UNRWA:n päävaltuutetun ehdotusta konferenssista, joka johtaa entistä ennustettavampaan, kestäväpään ja vastuullisempaan UNRWA:n tulevaan rahoitusvirtaan ja menojärjestelmään sekä saa useammat YK:n jäsenvaltiot ja kansainväliset avunantajat sitoutumaan tähän; |
| --- | --- |

aj)

käsitellään muuttoliikettä ja pakkomuuttoa, sen perimmäiset syyt mukaan lukien, ja tehdään yhteistyötä sekä muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen että pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen täytäntöönpanossa; muistutetaan, että ihmisoikeudet olisi säilytettävä Global Compact -aloitteen ytimessä kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin maahanmuuttajiin, kuten lapsiin, alaikäisiin ja naisiin; jatketaan työtä, joka perustetaan yhteiselle sitoumukselle säilyttää humanitaarinen toimintatila ja parantaa humanitaarisen avun järjestelmää, ja korostetaan, että on tärkeää vaalia turvapaikkaoikeutta kaikkialla maailmassa; tuetaan ja tehostetaan asiaankuuluvien YK:n elinten, kuten UNHCR:n ja YK:n palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA), työtä; vahvistetaan, että UNRWA:lla on keskeinen rooli humanitaarisen avun ja kehitysavun antamisessa palestiinalaispakolaisille; kehotetaan YK:n jäsenvaltioita säilyttämään UNRWA:n maksuosuudet ja korottamaan niitä ja tuetaan UNRWA:n päävaltuutetun ehdotusta konferenssista, joka johtaa entistä ennustettavampaan, kestäväpään ja vastuullisempaan UNRWA:n tulevaan rahoitusvirtaan ja menojärjestelmään sekä saa useammat YK:n jäsenvaltiot ja kansainväliset avunantajat sitoutumaan tähän;

| ak) | puolustetaan edelleen uskonnon ja vakaumuksen vapautta; kehotetaan lisäämään ponnisteluja uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; kehotetaan suojelemaan uskonnollisia vähemmistöjä paremmin vainoamiselta ja väkivallalta; kehotetaan kumoamaan lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; tuetaan uskonnonvapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä; |
| --- | --- |

ak)

puolustetaan edelleen uskonnon ja vakaumuksen vapautta; kehotetaan lisäämään ponnisteluja uskonnollisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; kehotetaan suojelemaan uskonnollisia vähemmistöjä paremmin vainoamiselta ja väkivallalta; kehotetaan kumoamaan lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; tuetaan uskonnonvapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä;

| al) | lisätään edelleen yhdennettyä tukea sukupuolten tasa-arvolle ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle Pekingin julistuksen ja sen toimintaohjelman mukaisesti; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita edelleen tukemaan ja panemaan täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevasta YK:n toimintaohjelmasta annetut YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, joissa arvioidaan konfliktien suhteetonta vaikutusta naisiin ja tyttöihin ja ohjataan työtä ja toimia, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja vahvistetaan naisten osallistumista, suojelua ja oikeuksia konfliktin kaikissa vaiheissa konfliktinestosta konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen; kiinnitetään tässä yhteydessä erityistä huomiota naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän, mukaan lukien seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, haitalliset käytännöt sekä perheväkivalta ja perheväkivalta, poistamiseen sekä naisten merkityksellisen ja yhtäläisen aktiivisen osallistumisen tukemiseen kaikilla julkisen elämän ja päätöksenteon aloilla sekä naisten oikeuksien edistämiseen; tuetaan ja vahvistetaan YK:n kautta kansainvälisiä toimia, jotta voidaan varmistaa tasa-arvoanalyysin toteuttaminen sekä sukupuoleen ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien valtavirtaistaminen kaikissa YK:n toimissa; parlamentti muistuttaa, että seksuaalista väkivaltaa, kuten raiskauksia, käytetään sotataktiikkana ja että se on sotarikos, ja kehotetaan lisäämään naisten ja tyttöjen suojelua konfliktitilanteissa, erityisesti seksuaalisen väkivallan osalta; katsoo, että EU:n olisi tuettava laajemmin YK:n tasa-arvojärjestön työtä muun muassa riittävä rahoituksen avulla, koska sillä on YK:n järjestelmässä keskeinen rooli naisten oikeuksien edistämisessä ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kokoamisessa poliittisten muutosten aikaansaamiseksi ja politiikkatoimien koordinoimiseksi; |
| --- | --- |

al)

lisätään edelleen yhdennettyä tukea sukupuolten tasa-arvolle ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle Pekingin julistuksen ja sen toimintaohjelman mukaisesti; kehotetaan kaikkia YK:n jäsenvaltioita edelleen tukemaan ja panemaan täytäntöön naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevasta YK:n toimintaohjelmasta annetut YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, joissa arvioidaan konfliktien suhteetonta vaikutusta naisiin ja tyttöihin ja ohjataan työtä ja toimia, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja vahvistetaan naisten osallistumista, suojelua ja oikeuksia konfliktin kaikissa vaiheissa konfliktinestosta konfliktin jälkeiseen jälleenrakentamiseen; kiinnitetään tässä yhteydessä erityistä huomiota naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän, mukaan lukien seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, haitalliset käytännöt sekä perheväkivalta ja perheväkivalta, poistamiseen sekä naisten merkityksellisen ja yhtäläisen aktiivisen osallistumisen tukemiseen kaikilla julkisen elämän ja päätöksenteon aloilla sekä naisten oikeuksien edistämiseen; tuetaan ja vahvistetaan YK:n kautta kansainvälisiä toimia, jotta voidaan varmistaa tasa-arvoanalyysin toteuttaminen sekä sukupuoleen ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien valtavirtaistaminen kaikissa YK:n toimissa; parlamentti muistuttaa, että seksuaalista väkivaltaa, kuten raiskauksia, käytetään sotataktiikkana ja että se on sotarikos, ja kehotetaan lisäämään naisten ja tyttöjen suojelua konfliktitilanteissa, erityisesti seksuaalisen väkivallan osalta; katsoo, että EU:n olisi tuettava laajemmin YK:n tasa-arvojärjestön työtä muun muassa riittävä rahoituksen avulla, koska sillä on YK:n järjestelmässä keskeinen rooli naisten oikeuksien edistämisessä ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kokoamisessa poliittisten muutosten aikaansaamiseksi ja politiikkatoimien koordinoimiseksi;

| am) | otetaan käyttöön kunnianhimoinen ja rakentava rooli kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen ihmiskaupan ehkäisemistä, torjumista ja rankaisemista koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanon uudelleentarkastelumekanismissa, jotta voidaan edelleen vahvistaa kansainvälisiä toimia ihmiskaupan torjumiseksi, myös koskien naisia, lapsia ja maahanmuuttajia, joilla on suurempi hyväksikäytön riski; |
| --- | --- |

am)

otetaan käyttöön kunnianhimoinen ja rakentava rooli kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen ihmiskaupan ehkäisemistä, torjumista ja rankaisemista koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanon uudelleentarkastelumekanismissa, jotta voidaan edelleen vahvistaa kansainvälisiä toimia ihmiskaupan torjumiseksi, myös koskien naisia, lapsia ja maahanmuuttajia, joilla on suurempi hyväksikäytön riski;

| an) | kuullaan parlamenttia tiiviisti neuvoston päätelmien täytäntöönpanoprosessista ja otetaan parlamentti mukaan kaikilla politiikan aloilla, joilla parlamentaarinen diplomatia voi luoda arvokkaita synergioita ja vahvistaa valmiuksia saavuttaa tuloksia ja vaikuttaa myönteisesti ja lujittaa EU:n johtajuutta kokonaisuutena; |
| --- | --- |

an)

kuullaan parlamenttia tiiviisti neuvoston päätelmien täytäntöönpanoprosessista ja otetaan parlamentti mukaan kaikilla politiikan aloilla, joilla parlamentaarinen diplomatia voi luoda arvokkaita synergioita ja vahvistaa valmiuksia saavuttaa tuloksia ja vaikuttaa myönteisesti ja lujittaa EU:n johtajuutta kokonaisuutena;

| ao) | kehotetaan ryhtymään välittömiin toimiin Xinjiangin pahenevan ihmisoikeuskriisin ratkaisemiseksi ja vähintään etnisten ja uskonnollisten vainojen tutkimiseksi alueella; parlamentti kehottaa tässä yhteydessä perustamaan Kiinaan riippumattoman ihmisoikeuksia koskevan YK:n seurantamekanismin, johon voisi kuulua YK:n erityisraportoija, ihmisoikeusneuvoston asiantuntijapaneeli tai erityislähettiläs; kannattaa UNHRC:lle osoitettuja kehotuksia järjestää kriisiä koskeva erityisistunto; |
| --- | --- |

ao)

kehotetaan ryhtymään välittömiin toimiin Xinjiangin pahenevan ihmisoikeuskriisin ratkaisemiseksi ja vähintään etnisten ja uskonnollisten vainojen tutkimiseksi alueella; parlamentti kehottaa tässä yhteydessä perustamaan Kiinaan riippumattoman ihmisoikeuksia koskevan YK:n seurantamekanismin, johon voisi kuulua YK:n erityisraportoija, ihmisoikeusneuvoston asiantuntijapaneeli tai erityislähettiläs; kannattaa UNHRC:lle osoitettuja kehotuksia järjestää kriisiä koskeva erityisistunto;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle ja tiedoksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 165.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0008.

(3)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

(4)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/ 137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/fi/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

ETIAS-järjestelmän muutokset: poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä sekä asetuksen (EU) 2018/1862 ja asetuksen (EU) 2019/816 muuttamisesta (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0003),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 11. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 11. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0025/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0254/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0254/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001A

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1150.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

ETIAS-järjestelmän muutokset: ulkorajat ja viisumi ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytyksistä ETIAS-järjestelmän tarkoituksia varten sekä asetuksen (EU) 2018/1240, asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EU) 2017/2226 ja asetuksen (EU) 2018/1861 muuttamisesta (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0004),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0024/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0255/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0255/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 ja (EU) 2019/817 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1152.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2020/003 DE/GMH Guss – Saksa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0207 – C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0207 – C9-0156/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden ja aluekehitysvaliokunnan valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden ja aluekehitysvaliokunnan valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0189/2021),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet;

| B. | ottaa huomioon, että Saksa jätti hakemuksen EGF/2020/003 DE/GMH Guss EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 24 (Metallien jalostus) luokitetulla toimialalla toimiva yritys GMH Guss GmbH oli vähentänyt viitejakson 31. heinäkuuta 2020 – 30. marraskuuta 2020 aikana 585 työntekijää (4) yrityksen neljästä tytäryrityksestä, jotka sijaitsevat NUTS 2 -tason alueilla Düsseldorf (DEA1) (5) ja Arnsberg (DEA5) (6); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Saksa jätti hakemuksen EGF/2020/003 DE/GMH Guss EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 24 (Metallien jalostus) luokitetulla toimialalla toimiva yritys GMH Guss GmbH oli vähentänyt viitejakson 31. heinäkuuta 2020 – 30. marraskuuta 2020 aikana 585 työntekijää (4) yrityksen neljästä tytäryrityksestä, jotka sijaitsevat NUTS 2 -tason alueilla Düsseldorf (DEA1) (5) ja Arnsberg (DEA5) (6);

| C. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 585:tä työntekijää, jotka vähennettiin yrityksen GMH Guss GmbH neljästä tytäryrityksestä Saksassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 585:tä työntekijää, jotka vähennettiin yrityksen GMH Guss GmbH neljästä tytäryrityksestä Saksassa;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona;

| E. | ottaa huomioon, että Saksan valimoteollisuuteen kohdistuu akuutteja haasteita, kuten muutokset kansainvälisessä tavara- ja palvelukaupassa ja Kiinan ylituotanto, erityisesti auto- ja koneteollisuudessa, sekä toimintojen siirtäminen kolmansiin maihin, myös EU:n ehdokasmaihin, joissa sovellettavat ympäristönormit ovat vähemmän tiukat (7) ja joissa teollisuutta tuetaan voimakkaasti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Saksan valimoteollisuuteen kohdistuu akuutteja haasteita, kuten muutokset kansainvälisessä tavara- ja palvelukaupassa ja Kiinan ylituotanto, erityisesti auto- ja koneteollisuudessa, sekä toimintojen siirtäminen kolmansiin maihin, myös EU:n ehdokasmaihin, joissa sovellettavat ympäristönormit ovat vähemmän tiukat (7) ja joissa teollisuutta tuetaan voimakkaasti;

| F. | ottaa huomioon, että GMH Gussin ongelmat alkoivat, kun tytäryhtiö Walter Hundhausen GmbH:n pääasiakas, jolle tytäryhtiö toimitti 60 prosenttia tuotannostaan, päätti siirtää osan toimitusketjuaan Turkkiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että GMH Gussin ongelmat alkoivat, kun tytäryhtiö Walter Hundhausen GmbH:n pääasiakas, jolle tytäryhtiö toimitti 60 prosenttia tuotannostaan, päätti siirtää osan toimitusketjuaan Turkkiin;

| G. | ottaa huomioon, että taiwanilainen kilpailija MEITA avasi Obrenovacissa, Serbiassa, kaksi valimoa, joiden tuotanto suuntautuu pääasiassa Euroopan autoteollisuudelle, ja että tukien ja alhaisempien työvoimakustannusten ansiosta MEITA pystyi tarjoamaan paljon halvempia hintoja kuin saksalainen kilpailijansa GMH Guss; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että taiwanilainen kilpailija MEITA avasi Obrenovacissa, Serbiassa, kaksi valimoa, joiden tuotanto suuntautuu pääasiassa Euroopan autoteollisuudelle, ja että tukien ja alhaisempien työvoimakustannusten ansiosta MEITA pystyi tarjoamaan paljon halvempia hintoja kuin saksalainen kilpailijansa GMH Guss;

| H. | ottaa huomioon, että näiden globalisaatioon liittyvien haasteiden vuoksi valumetallin kokonaistuotanto Saksassa on vähentynyt 8,9 prosenttia vuosina 2018–2019 (8) ja että haasteet vaikuttavat erityisesti Nordrhein-Westfaleniin, jossa tuotetaan 25 prosenttia Saksan valumetalleista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että näiden globalisaatioon liittyvien haasteiden vuoksi valumetallin kokonaistuotanto Saksassa on vähentynyt 8,9 prosenttia vuosina 2018–2019 (8) ja että haasteet vaikuttavat erityisesti Nordrhein-Westfaleniin, jossa tuotetaan 25 prosenttia Saksan valumetalleista;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi Saksa on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 1 081 706 euroa eli 60 prosenttia 1 802 845 euron kokonaiskustannuksista, joista yksilöllisten palvelujen osuus on 1 730 731 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 72 114 euroa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Saksan viranomaiset jättivät hakemuksen 15. joulukuuta 2020 ja että Saksan toimitettua hakemusta koskevia lisätietoja komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 27. huhtikuuta 2021 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että kaikki menettelyvaatimukset täyttyivät; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että hakemus koskee yhteensä 585:tä Saksan teollisuusalalla vähennettyä työntekijää; pitää valitettavana, että Saksa odottaa ainoastaan 476 tukikelpoisen edunsaajan, joista 455 on miehiä, 21 naisia ja suurin osa 30–54 vuotiaita, osallistuvan toimenpiteisiin (kohteena olevat edunsaajat); |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että työntekijävähennyksillä odotetaan olevan huomattavia kielteisiä vaikutuksia paikalliseen talouteen, sillä Ruhrin alueella työttömyysaste oli jo valmiiksi korkea (10,7 prosenttia syyskuussa 2020) 1960-luvulta lähtien koettujen rakenteellisten haasteiden ja covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että suurin osa vähennetyistä työntekijöistä on ammattiuransa jälkipuoliskolla, heillä on alhainen koulutustaso ja usein heikko saksan kielen taito; painottaa lisäksi, että, kuten hakemuksessa todetaan, suuri osa edunsaajista on maahanmuuttajataustaisia miehiä ja että heidän menestyksekästä työmarkkinoille paluutaan voisivat helpottaa myös heidän kotitalouksiensa muut jäsenet, joilla on usein parempi saksan kielen taito kuin entisillä työntekijöillä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa ja panee tyytyväisenä merkille, että on muodostettu vertaisryhmiä, joissa otetaan huomioon asianomaisten entisten työntekijöiden henkilökohtaiset tilanteet; korostaa, että kaikki työntekijät on otettava mukaan ilman syrjintää ja heidän kansalaisuudestaan riippumatta tähän EGR-hankkeeseen sisältyviin toimenpiteisiin ja heitä on tuettava toimenpiteillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että on unionin yhteiskunnallinen vastuu tarjota näille vähennetyille työntekijöille unionin teollisuuden ekologisen ja oikeudenmukaisen siirtymän edellyttämät pätevyydet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, sillä he ovat työskennelleet hiili-intensiivisellä alalla; panee näin ollen tyytyväisenä merkille vähennetyille työntekijöille EGR:stä tarjottavat yksilölliset palvelut, joita ovat muun muassa ammattitaitojen kehittäminen ja saksan kurssit, workshopit, ammatillinen ohjaus, työnvälitys sekä koulutusavustukset ja yrityksen perustamista koskeva neuvonta, joilla pyritään tekemään alueesta ja työmarkkinoista yleensä kestävämmät ja joustavammat tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että Saksa aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen tuen kohteena oleville edunsaajille 1. elokuuta 2020, joten kausi, jolle EGR-rahoitusta voidaan myöntää, alkaa 1. elokuuta 2020 ja päättyy 15. joulukuuta 2022; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että Saksalle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. marraskuuta 2020 alkaen ja että valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. marraskuuta 2020 ja 15. kesäkuuta 2023 väliseltä ajalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että Saksan yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu työmarkkinaosapuolia ja että EGR:n yhteisrahoittaman tukitoimen ohjaamiseksi perustettiin seurantakomitea, johon kuuluu työ- ja sosiaaliministeriön, julkisten työvoimapalvelujen ja siirtymäkauden yrityksen edustajien lisäksi työmarkkinaosapuolten edustajia, IG Metall -ammattiliiton edustajia, irtisanovan yrityksen ja sen tytäryhtiöiden selvittäjiä sekä yritysneuvostojen edustajia; painottaa, että asianomaisten yritysten työmarkkinaosapuolet tekivät yhteistyötä jo EGR:n varojen käyttöönottoa edeltävinä vuosina ja kuukausina vaikean taloustilanteen parantamiseksi, mihin sisältyi myös työntekijöiden tekemiä palkkoja koskevia merkittäviä myönnytyksiä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että Saksan viranomaiset ovat vahvistaneet tukikelpoisten toimien täydentävän Euroopan sosiaalirahaston (ESR) Nordrhein-Westfalenin toimenpideohjelman välityksellä tarjoamia toimenpiteitä niitä kuitenkaan korvaamatta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että EGR-tuki ei saa korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

(5)  Tytäryhtiöt Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH ja Friedrich Wilhems-Hütte GmbH, jotka molemmat sijaitsevat Mülheim an der Ruhrissa.

(6)  Tytäryhtiö Dieckerhoff Guss GmbH Gevelsbergissä ja tytäryhtiö Walter Hundhausen GmbH Schwertessä (jossa sijaitsee myös GMH Guss GmbH:n päätoimipaikka).

(7)  Deutsche Bank Research (2020): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung; Eurofound (2016): -ERM-raportti 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe; Eurofound (2020): ERM-raportti 2020: Restructuring across borders. Mitattuna kompensoituina bruttovetoisuustonneina (cgt).

(8)  Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, julkaisussa GIESSEREI, 04/2020.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Saksan hakemuksen johdosta – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2021/1021.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2020/005 BE/Swissport – Belgia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Belgian hakemuksen johdosta – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0212 – C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0212 – C9-0159/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0188/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0188/2021),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet;

| B. | ottaa huomioon, että Belgia toimitti hakemuksen EGF/2020/005 BE/Swissport rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun Swissport Belgium -yhtiöstä oli vähennetty 1 468 työntekijää (4) hakemuksen 9. kesäkuuta 2020 alkaneen ja 9. lokakuuta 2020 päättyneen viiteajanjakson aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Belgia toimitti hakemuksen EGF/2020/005 BE/Swissport rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun Swissport Belgium -yhtiöstä oli vähennetty 1 468 työntekijää (4) hakemuksen 9. kesäkuuta 2020 alkaneen ja 9. lokakuuta 2020 päättyneen viiteajanjakson aikana;

| C. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 27. huhtikuuta 2021 ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöön ottamisesta Belgian hyväksi, jotta voidaan tukea tuen kohteena olevien 1 468 edunsaajan paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 27. huhtikuuta 2021 ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöön ottamisesta Belgian hyväksi, jotta voidaan tukea tuen kohteena olevien 1 468 edunsaajan paluuta työmarkkinoille;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 1 468:aa Swissport Belgium -yhtiön vähentämää työntekijää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 1 468:aa Swissport Belgium -yhtiön vähentämää työntekijää;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka ovat lopettaneet työskentelynsä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka ovat lopettaneet työskentelynsä;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sitä seurannut maailmanlaajuinen talouskriisi aiheuttivat valtavan häiriön Belgian matkailualalle ja erityisesti Brysselin lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille ja yrityksille, sillä sulkutoimien ensimmäisellä viikolla (16.–22. maaliskuuta 2020) lentojen määrä väheni 58 prosenttia tammikuuhun 2020 verrattuna ja seuraavien viikkojen aikana matkustajalentokoneiden liikenne lentoasemalla loppui lähes kokonaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sitä seurannut maailmanlaajuinen talouskriisi aiheuttivat valtavan häiriön Belgian matkailualalle ja erityisesti Brysselin lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille ja yrityksille, sillä sulkutoimien ensimmäisellä viikolla (16.–22. maaliskuuta 2020) lentojen määrä väheni 58 prosenttia tammikuuhun 2020 verrattuna ja seuraavien viikkojen aikana matkustajalentokoneiden liikenne lentoasemalla loppui lähes kokonaan;

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 kansainvälinen matkustajaliikenne väheni kaiken kaikkiaan 60 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna (4,5 miljardista matkustajasta 1,8 miljardiin) ja 50 prosenttia kaikista maailman ilma-aluksista siirrettiin varastoon; ottaa huomioon, että Swissport Belgium, toinen Brysselin lentoaseman kahdesta maahuolitsijasta, vastasi 60 prosentista lentoaseman huolinta- ja siivouspalveluista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 kansainvälinen matkustajaliikenne väheni kaiken kaikkiaan 60 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna (4,5 miljardista matkustajasta 1,8 miljardiin) ja 50 prosenttia kaikista maailman ilma-aluksista siirrettiin varastoon; ottaa huomioon, että Swissport Belgium, toinen Brysselin lentoaseman kahdesta maahuolitsijasta, vastasi 60 prosentista lentoaseman huolinta- ja siivouspalveluista;

| H. | ottaa huomioon, että 9. kesäkuuta 2020 Swissport Belgium julistettiin konkurssiin puuttuvan likviditeetin vuoksi, mikä johti työntekijöiden vähentämiseen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 9. kesäkuuta 2020 Swissport Belgium julistettiin konkurssiin puuttuvan likviditeetin vuoksi, mikä johti työntekijöiden vähentämiseen;

| I. | ottaa huomioon, että ennen pandemian puhkeamista Swissport Belgium oli menestyksekkäästi panemassa täytäntöön elpymissuunnitelmaa ja tappioiden ennakoitiin vähenevän 37 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna ja että Brysselin tuomioistuin asetti yhtiön konkurssiin 9. kesäkuuta 2020; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ennen pandemian puhkeamista Swissport Belgium oli menestyksekkäästi panemassa täytäntöön elpymissuunnitelmaa ja tappioiden ennakoitiin vähenevän 37 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna ja että Brysselin tuomioistuin asetti yhtiön konkurssiin 9. kesäkuuta 2020;

| J. | ottaa huomioon, että matkustajalentoliikenteen lyhyen aikavälin elpyminen oli hyvin epävarmaa, joten yksikään yritys ei ollut osoittanut kiinnostusta ottaa Swissport Belgiumin huolintatoimintaa hoitaakseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että matkustajalentoliikenteen lyhyen aikavälin elpyminen oli hyvin epävarmaa, joten yksikään yritys ei ollut osoittanut kiinnostusta ottaa Swissport Belgiumin huolintatoimintaa hoitaakseen;

| K. | ottaa huomioon, että on olemassa todellinen riski, että maahuolintapalvelujen tarjoajien konkurssit voivat jatkua koko vuoden 2021 ajan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että on olemassa todellinen riski, että maahuolintapalvelujen tarjoajien konkurssit voivat jatkua koko vuoden 2021 ajan;

| L. | ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun 18. kesäkuuta 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (5) todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun 18. kesäkuuta 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (5) todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013;

| M. | ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (6); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (6);

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi Belgia on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 3 719 224 euroa eli 60 prosenttia 6 198 708 euron kokonaiskustannuksista, joista yksilöllisten palvelujen kulut ovat 5 977 108 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kulut 221 600 euroa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Belgian viranomaiset jättivät EGR-rahoitustukea koskevan hakemuksen 22. joulukuuta 2020 ja että Belgian toimitettua lisätietoja komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 27. huhtikuuta 2021 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että kaikki menettelyvaatimukset täyttyivät; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että hakemus koskee yhteensä 1 468:aa Swissport Belgium -yhtiöstä vähennettyä työntekijää, joista 1 086 on miehiä ja 382 naisia, ja pitää myönteisenä, että kaikkien vähennettyjen työntekijöiden odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että tiettyjen keskeisten alojen (catering-palvelut, matkailu, kulttuuri jne.) äkillinen sulkeminen Belgiassa johti siihen, että työttömyys nousi Brysselissä 15 prosenttiin vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä (7), ja että suuri osa Swissport Belgiumin entisestä työvoimasta kuuluu muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, koska he ovat enimmäkseen vähäisen tai keskitason ammattitaidon omaavia työntekijöitä ja noin kolmannes (32,5 prosenttia) on yli 50-vuotiaita; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaikki työntekijät on ilman syrjintää ja heidän kansalaisuudestaan riippumatta otettava mukaan tähän EGR:n varojen käyttöön liittyviin toimenpiteisiin ja heitä on tuettava niillä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että Belgia aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen tuen kohteena oleville edunsaajille 9. kesäkuuta 2020, joten kausi, jolle EGR-rahoitusta voidaan myöntää, alkaa 9. kesäkuuta 2020 ja päättyy 22. joulukuuta 2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista: tiedotus, työnhakuneuvonta ja ammatillinen ohjaus, koulutus, tuet ja avustukset yritysten perustamiseen sekä kannustimet ja avustukset; pitää myönteisenä, että aliedustetun sukupuolen työntekijät, jotka valitsevat ammatillisen koulutuksen sukupuolijakaumaltaan merkittävästi epätasapainoiseen ammattiin (8), saavat 700 euron ylimääräisen bonuksen; muistuttaa, että sukupuolinäkökulmien huomioiminen on unionin talousarvion tärkeä piirre, ja katsoo, että sitä olisi edistettävä EGR:n rahoitustuen toteuttamisen kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että Belgialle on aiheutunut hallinnollisia kustannuksia EGR:n täytäntöönpanosta 10. kesäkuuta 2020 alkaen ja että valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 10. kesäkuuta 2020 ja 22. kesäkuuta 2023 väliseltä ajalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että Belgian yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu työntekijöiden edustajia ja työmarkkinaosapuolia sekä ilmailualaan erikoistunutta työvoimakeskusta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa Belgian viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisiin toimiin saada tukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä ja että ehdotettujen toimien saatavuudessa ja täytäntöönpanossa noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että EGR:n kautta osoitettavaa taloudellista tukea olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti; korostaa, että komission on lyhennettävä mahdollisuuksien mukaan hakemusten arviointiin kuluvaa aikaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, ettei EGR-tuki saa korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille EGR:n kautta myönnettävää taloudellista tukea koskevien hakemusten määrän viimeaikaisen kasvun; ilmaisee huolensa covid-19-pandemian synnyttämän maailmanlaajuisen talouskriisin pitkällisestä vaikutuksesta työllisyyteen sekä EGR:n riittävyydestä kaikkiin tuleviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannattaa voimakkaasti sitä, että vuosina 2021–2027 EGR:n avulla osoitetaan edelleen solidaarisuutta ja siirretään painopistettä rakenneuudistusten syistä niiden vaikutuksiin; pitää myönteisenä, että uusien sääntöjen nojalla tukikelpoisia ovat myös hakijat, joiden tukitarve johtuu hiilestä irtautumisesta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

(8)  Ammatit, joissa vähintään 75 prosenttia työntekijöistä on samaa sukupuolta.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Belgian hakemuksen johdosta – EGF/2020/005 BE/Swissport

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2021/1020.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2020/004 NL/KLM – Alankomaat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Alankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0226 – C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0226 – C9-0161/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0187/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0187/2021),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet;

| B. | ottaa huomioon, että Alankomaat toimitti hakemuksen EGF/2020/004 NL/KLM rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun KLM Royal Dutch Airlines -yrityksessä oli vähennetty 1 851 työntekijää (4) NUTS 2 -tason alueella Noord-Holland (NL32) Alankomaissa hakemuksen viiteajanjaksolla 15. elokuuta 2020 ja 15. joulukuuta 2020 välisenä aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Alankomaat toimitti hakemuksen EGF/2020/004 NL/KLM rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun KLM Royal Dutch Airlines -yrityksessä oli vähennetty 1 851 työntekijää (4) NUTS 2 -tason alueella Noord-Holland (NL32) Alankomaissa hakemuksen viiteajanjaksolla 15. elokuuta 2020 ja 15. joulukuuta 2020 välisenä aikana;

| C. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 1 851:tä KLM Royal Dutch Airlinesin palveluksesta vähennettyä työntekijää, joista 650 vähennettiin viiteajanjakson aikana ja 1 201 ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen, ja toteaa, että tällä voidaan osoittaa olevan selkeä syy-yhteys työntekijävähennyksiin viiteajanjakson aikana johtaneeseen tapahtumaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 1 851:tä KLM Royal Dutch Airlinesin palveluksesta vähennettyä työntekijää, joista 650 vähennettiin viiteajanjakson aikana ja 1 201 ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen, ja toteaa, että tällä voidaan osoittaa olevan selkeä syy-yhteys työntekijävähennyksiin viiteajanjakson aikana johtaneeseen tapahtumaan;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on todennut covid-19-terveyskriisin johtaneen talouskriisiin ja esittänyt Next Generation EU -elpymissuunnitelman, jossa korostetaan EGR:n keskeistä roolia työttömäksi jääneiden työntekijöiden auttamisessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on todennut covid-19-terveyskriisin johtaneen talouskriisiin ja esittänyt Next Generation EU -elpymissuunnitelman, jossa korostetaan EGR:n keskeistä roolia työttömäksi jääneiden työntekijöiden auttamisessa;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia aiheutti matkustusrajoitusten vuoksi ilmailualalle valtavan häiriön, minkä vuoksi huhtikuussa 2020 kansainvälinen lentoliikenne väheni 98,9 prosenttia verrattuna huhtikuuhun 2019 ja 64 prosenttia kaikista maailman ilma-aluksista siirrettiin varastoon; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia aiheutti matkustusrajoitusten vuoksi ilmailualalle valtavan häiriön, minkä vuoksi huhtikuussa 2020 kansainvälinen lentoliikenne väheni 98,9 prosenttia verrattuna huhtikuuhun 2019 ja 64 prosenttia kaikista maailman ilma-aluksista siirrettiin varastoon;

| G. | ottaa huomioon, että kansainvälisen matkustajaliikenteen kysyntä laski 75,6 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna ja että Kansainvälisen ilmakuljetusliiton maailmanlaajuisen matkustajaennusteen mukaan ilmailualan toipuminen kriisiä edeltäneelle tasolle kestää 3–4 vuotta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansainvälisen matkustajaliikenteen kysyntä laski 75,6 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna ja että Kansainvälisen ilmakuljetusliiton maailmanlaajuisen matkustajaennusteen mukaan ilmailualan toipuminen kriisiä edeltäneelle tasolle kestää 3–4 vuotta;

| H. | ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti hyväksyi 18. kesäkuuta 2020 päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (5), jossa todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti hyväksyi 18. kesäkuuta 2020 päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (5), jossa todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013;

| I. | ottaa huomioon, että ennen pandemiaa KLM:n taloudellinen tulos kasvoi vakaasti vuosina 2015–2019, ja varainhoitovuodesta 2015 varainhoitovuoteen 2019 sen nettovoitto kasvoi 54 miljoonasta eurosta 449 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ennen pandemiaa KLM:n taloudellinen tulos kasvoi vakaasti vuosina 2015–2019, ja varainhoitovuodesta 2015 varainhoitovuoteen 2019 sen nettovoitto kasvoi 54 miljoonasta eurosta 449 miljoonaan euroon;

| J. | ottaa huomioon, että KLM:n kuljettamien matkustajien määrä laski 68 prosenttia ja KLM:n tulot laskivat 53,8 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, minkä seurauksena KLM:lle kertyi 1 154 miljoonan euron tappiot vuonna 2020 verrattuna 714 miljoonan euron voittoon vuonna 2019 (6), ja sen johto ilmoitti rakenneuudistussuunnitelmasta, jolla vähennetään henkilöstöä noin 5 000 kokoaikavastaavalla (7); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että KLM:n kuljettamien matkustajien määrä laski 68 prosenttia ja KLM:n tulot laskivat 53,8 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, minkä seurauksena KLM:lle kertyi 1 154 miljoonan euron tappiot vuonna 2020 verrattuna 714 miljoonan euron voittoon vuonna 2019 (6), ja sen johto ilmoitti rakenneuudistussuunnitelmasta, jolla vähennetään henkilöstöä noin 5 000 kokoaikavastaavalla (7);

| K. | ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (8); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (8);

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi Alankomaat on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 5 019 218 euroa eli 60 prosenttia 8 365 364 euron kokonaiskustannuksista, joista yksilöllisten palvelujen kulut ovat 8 030 750 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kulut 334 614 euroa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Alankomaiden viranomaiset jättivät hakemuksen 22. joulukuuta 2020 ja että Alankomaiden toimitettua lisätietoja komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 6. toukokuuta 2021 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että näin vaikeissa olosuhteissa prosessi on pitkällinen, ja kehottaa komissiota nopeuttamaan arviointiprosessia ja varmistamaan, että irtisanotut työntekijät voivat hyötyä unionin tuesta ajoissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että hakemus koskee kaikkiaan 1 851:tä KLM Royal Dutch Airlinesin vähentämää työntekijää; panee merkille, että Alankomaat odottaa ainoastaan 1 201 tukikelpoisen edunsaajan osallistuvan toimenpiteisiin (tuen kohteena olevat edunsaajat); |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että Alankomaat on päättänyt olla tarjoamatta irtisanotuille työntekijöille tulotukea EGR:n kautta; panee merkille, että Alankomaiden hallitus oli käynnistänyt yleisen palkkatuen kaikille yrityksille, joiden liikevaihtoon covid-19-kriisi vaikuttaa yli 20 prosenttia, ja että KLM-konserni haki NOW-avustusta (Noodmaatregel Overbrugging voor Werkgelegenheid); panee merkille, että KLM-konsernin hakemus koski NOW-avustuksen kattamaa koko ajanjaksoa, että se on jo saanut 683 miljoonaa euroa ennakkomaksuja ja että sen pitäisi saada vielä 488 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että on jäsenvaltion tehtävä päättää, kuinka moni tukeen oikeutettu työntekijä kuuluu tuen piiriin, ja kehottaa Alankomaita varmistamaan, että sen piiriin kuuluvat heikoimmassa asemassa olevat henkilöt, joilla todennäköisesti on eniten vaikeuksia työmarkkinoilla, ja ettei harjoiteta minkäänlaista syrjintää; korostaa etua, joka syntyy, kun kaikki työttömäksi jääneet työntekijät, joille tämä on paras vaihtoehto, otetaan mukaan tähän EGR-hankkeeseen kuuluviin toimenpiteisiin ja heitä tuetaan niillä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että työntekijävähennysten sosiaalisten vaikutusten odotetaan olevan huomattavat, koska KLM on Alankomaiden toiseksi suurin yksityinen työnantaja, jolla oli yli 33 000 työntekijää (9) vuonna 2019; muistuttaa, että nämä työntekijävähennykset tapahtuivat tilanteessa, jossa Noord-Hollandin työttömyysaste kasvoi 1,5 prosenttiyksikköä 4,8 prosenttiin vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä verrattuna vuoden 2019 samaan vuosineljännekseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että Alankomaat aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen tuen kohteena oleville edunsaajille 1. helmikuuta 2021, joten kausi, jolle EGR-rahoitusta voidaan myöntää, alkaa 1. helmikuuta 2021 ja päättyy 1. helmikuuta 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että yksilölliset palvelut, joita tarjotaan työntekijöille, koostuvat seuraavista toimista: ammatillisen suuntautumisen ohjaus, tuki työpaikan löytämiseksi tietyiltä aloilta, koulutus ja valmennus sekä taloudellinen neuvonta; pitää myönteisenä, että viranomaiset keskittyvät työntekijöiden uudelleenkoulutukseen, jotta voidaan helpottaa heidän siirtymistään työvoimapulasta kärsiville aloille, joita ovat esimerkiksi koulutus, terveydenhuolto, logistiikka, teknologia ja tiedonhallinta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että Alankomaille on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. helmikuuta 2021 alkaen ja että valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. helmikuuta 2021 ja 1. elokuuta 2023 väliselle ajalle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että Alankomaat on laatinut yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kuullen sidosryhmiä ja työmarkkinaosapuolia, myös kahdeksaa ammattiliittoa, ja että tiiviissä yhteistyössä asianomaisten yritysneuvostojen kanssa on perustettu tukiryhmiä varmistamaan näiden palvelujen koordinointi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Alankomaiden viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa vähentämään jatkuvasti hallinnollista taakkaa koko prosessin ajan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa lisäämään tiedottamista toimista, joita tuetaan unionin talousarviosta EGR:n kautta; korostaa, että on tärkeää levittää tietoa unionin lisäarvosta ja haavoittuvassa asemassa oleville aloille ja työntekijöille annettavasta tuesta erityisesti covid-19-pandemian jälkeen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että EGR-tuki ei saa korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että komissio arvioi kaikkien menettelyvaatimuksien täyttyneen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa voimakkaasti sitä, että vuosina 2021–2027 EGR:n avulla osoitetaan edelleen solidaarisuutta ja siirretään painopistettä rakenneuudistusten syistä niiden vaikutuksiin; pitää myönteisenä, että uusien sääntöjen nojalla tukikelpoisia ovat myös hakijat, joiden tukitarve johtuu hiilestä irtautumisesta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

(7)  KLM:n Newsroom-sivusto: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

(8)  COM(2020)0442.

(9)  KLM:n vuosikertomus 2019: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

(10)  Komissio hyväksyi 13. heinäkuuta 2020 EU:n valtiontukisääntöjen nojalla 3,4 miljardin euron suuruisen Alankomaiden tukitoimenpiteen, joka koostuu valtiontakauksesta lentoyhtiö KLM:lle myönnetyille lainoille ja valtion KLM:lle myöntämästä pääomalainasta, jotta yhtiö voi saada koronaviruspandemian vuoksi pikaisesti tarvitsemaansa likviditeettiä. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Alankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2020/004 NL/KLM

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2021/1022.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2020/007 FI/Finnair – Suomi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0227 – C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0227 – C9-0162/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0186/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0186/2021),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; toteaa, että apu annetaan taloudellisena tukena työntekijöille ja yrityksille, joiden palveluksessa he ovat työskennelleet;

| B. | ottaa huomioon, että Suomi toimitti hakemuksen EGF/2020/007 FI/Finnair rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun 508 työntekijää oli vähennetty Finnair Oyj:n (4) ja yhden sen alihankkijan (5) palveluksesta NUTS 2 -tason alueella Helsinki-Uusimaa (FI1B) Suomessa hakemuksen viiteajanjakson 25. elokuuta 2020–25. joulukuuta 2020 aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Suomi toimitti hakemuksen EGF/2020/007 FI/Finnair rahoitustuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) sen jälkeen, kun 508 työntekijää oli vähennetty Finnair Oyj:n (4) ja yhden sen alihankkijan (5) palveluksesta NUTS 2 -tason alueella Helsinki-Uusimaa (FI1B) Suomessa hakemuksen viiteajanjakson 25. elokuuta 2020–25. joulukuuta 2020 aikana;

| C. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 6. toukokuuta 2021 ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöön ottamisesta, jotta voidaan tukea tuen kohteena olevien 500 edunsaajan eli NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 51 (ilmaliikenne) luokitellulta toimialalta vähennettyjen työntekijöiden paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 6. toukokuuta 2021 ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöön ottamisesta, jotta voidaan tukea tuen kohteena olevien 500 edunsaajan eli NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 51 (ilmaliikenne) luokitellulta toimialalta vähennettyjen työntekijöiden paluuta työmarkkinoille;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 504:ää Finnair Oyj:n ja neljää sen yhden alihankkijan vähentämää työntekijää Suomessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 504:ää Finnair Oyj:n ja neljää sen yhden alihankkijan vähentämää työntekijää Suomessa;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää on vähennetty jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseen toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää on vähennetty jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona;

| F. | ottaa huomioon, että komissio on todennut covid-19-terveyskriisin johtaneen talouskriisiin ja esittänyt Next Generation EU -elpymissuunnitelman, jossa korostetaan EGR:n keskeistä roolia työttömäksi jääneiden työntekijöiden auttamisessa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio on todennut covid-19-terveyskriisin johtaneen talouskriisiin ja esittänyt Next Generation EU -elpymissuunnitelman, jossa korostetaan EGR:n keskeistä roolia työttömäksi jääneiden työntekijöiden auttamisessa;

| G. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia aiheutti matkustusrajoitusten vuoksi ilmailualalle valtavan häiriön, minkä vuoksi kansainvälinen lentoliikenne väheni 98,9 prosenttia huhtikuussa 2020 huhtikuuhun 2019 (6) verrattuna ja kesäkuussa 2020 tulot matkustajakilometreistä vähenivät koko toimialalla 86,5 prosenttia verrattuna kesäkuuhun 2019 (7); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia aiheutti matkustusrajoitusten vuoksi ilmailualalle valtavan häiriön, minkä vuoksi kansainvälinen lentoliikenne väheni 98,9 prosenttia huhtikuussa 2020 huhtikuuhun 2019 (6) verrattuna ja kesäkuussa 2020 tulot matkustajakilometreistä vähenivät koko toimialalla 86,5 prosenttia verrattuna kesäkuuhun 2019 (7);

| H. | ottaa huomioon, että kansainvälinen matkustajaliikenteen kysyntä väheni 75,6 prosenttia vuonna 2020 verrattuna vuoden 2019 tasoon; ottaa huomioon, että Kansainvälisen ilmakuljetusliiton maailmanlaajuisen matkustajaennusteen mukaan ilmailualan toipuminen kriisiä edeltäneelle tasolle kestää 3–4 vuotta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansainvälinen matkustajaliikenteen kysyntä väheni 75,6 prosenttia vuonna 2020 verrattuna vuoden 2019 tasoon; ottaa huomioon, että Kansainvälisen ilmakuljetusliiton maailmanlaajuisen matkustajaennusteen mukaan ilmailualan toipuminen kriisiä edeltäneelle tasolle kestää 3–4 vuotta;

| I. | ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun 18. kesäkuuta 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (8) todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kyseessä on yksi ensimmäisistä EGR:n varojen käyttöönotoista covid-19-kriisin vuoksi sen jälkeen, kun 18. kesäkuuta 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki) (8) todettiin, että EGR:stä voitaisiin ottaa käyttöön varoja covid-19-pandemian aiheuttaman globaalin kriisin yhteydessä pysyvästi irtisanottujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseksi muuttamatta asetusta (EU) N:o 1309/2013;

| J. | ottaa huomioon, että ennen pandemian puhkeamista Finnairin taloudellinen tulos oli vakaa, sen kuljettamien matkustajien määrä kasvoi 10,3 prosenttia vuonna 2019 ja sen tulot kasvoivat samana vuonna 9,2 prosenttia ja nousivat 3 097 miljoonaan euroon, kun vuonna 2018 ne olivat 2 836 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ennen pandemian puhkeamista Finnairin taloudellinen tulos oli vakaa, sen kuljettamien matkustajien määrä kasvoi 10,3 prosenttia vuonna 2019 ja sen tulot kasvoivat samana vuonna 9,2 prosenttia ja nousivat 3 097 miljoonaan euroon, kun vuonna 2018 ne olivat 2 836 miljoonaa euroa;

| K. | ottaa huomioon, että niin Suomessa kuin muissa maissa voimassa olevat rajoitukset ovat vaikuttaneet voimakkaasti Finnairin toimintaan erityisesti kansainvälisten ja mannertenvälisten lentojen osalta; ottaa huomioon, että lentoliikenne on tärkeä liikennemuoto, joka yhdistää Suomen kaltaiset syrjäiset alueet muuhun maailmaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että niin Suomessa kuin muissa maissa voimassa olevat rajoitukset ovat vaikuttaneet voimakkaasti Finnairin toimintaan erityisesti kansainvälisten ja mannertenvälisten lentojen osalta; ottaa huomioon, että lentoliikenne on tärkeä liikennemuoto, joka yhdistää Suomen kaltaiset syrjäiset alueet muuhun maailmaan;

| L. | ottaa huomioon, että Helsinki-Vantaan lentoasema on merkittävä lentomatkailun solmukohta ja Finnair merkittävä lentoliikenteen harjoittaja Euroopan ja Aasian välisillä reiteillä ja että matkustajamäärät Kiinaan kasvoivat 58 prosenttia tammikuussa 2020 vuoden 2019 tammikuuhun verrattuna; ottaa huomioon, että helmikuussa 2020 matkustajamäärät vähenivät jyrkästi 73 prosenttia epidemiatilanteen vuoksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Helsinki-Vantaan lentoasema on merkittävä lentomatkailun solmukohta ja Finnair merkittävä lentoliikenteen harjoittaja Euroopan ja Aasian välisillä reiteillä ja että matkustajamäärät Kiinaan kasvoivat 58 prosenttia tammikuussa 2020 vuoden 2019 tammikuuhun verrattuna; ottaa huomioon, että helmikuussa 2020 matkustajamäärät vähenivät jyrkästi 73 prosenttia epidemiatilanteen vuoksi;

| M. | ottaa huomioon, että Finnairin kuljettamien matkustajien määrä laski 76,2 prosenttia ja sen tulot laskivat 73,2 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, minkä vuoksi yrityksen toimintatappio oli 464,5 miljoonaa euroa vuonna 2020 (9); ottaa huomioon, että Finnairin oli alennettava kustannuksiaan kriisin vuoksi, ja säästöjä saatiin aikaan kiinteistöissä, ilma-alusten vuokrauksessa, tietotekniikassa (asiakasprosessien digitalisointi ja automatisointi), myynti- ja jakelukustannuksissa sekä hallintokustannuksissa ja korvausrakenteissa; toteaa tämän johtaneen siihen, että työvoimaa vähennettiin 700 työpaikalla (10) ja lähes koko työvoima lomautettiin osaksi vuotta ja että suuri osa työvoimasta jatkoi lomautettuna vuonna 2021; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Finnairin kuljettamien matkustajien määrä laski 76,2 prosenttia ja sen tulot laskivat 73,2 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, minkä vuoksi yrityksen toimintatappio oli 464,5 miljoonaa euroa vuonna 2020 (9); ottaa huomioon, että Finnairin oli alennettava kustannuksiaan kriisin vuoksi, ja säästöjä saatiin aikaan kiinteistöissä, ilma-alusten vuokrauksessa, tietotekniikassa (asiakasprosessien digitalisointi ja automatisointi), myynti- ja jakelukustannuksissa sekä hallintokustannuksissa ja korvausrakenteissa; toteaa tämän johtaneen siihen, että työvoimaa vähennettiin 700 työpaikalla (10) ja lähes koko työvoima lomautettiin osaksi vuotta ja että suuri osa työvoimasta jatkoi lomautettuna vuonna 2021;

| N. | ottaa huomioon, että Finnairin pitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä ja puolittaa nettopäästönsä vuoden 2025 loppuun mennessä vuoden 2019 tasoon verrattuna (11) ja että antamiensa tietojen mukaan Finnair on jatkanut vastuullisuustyötään pandemian keskelläkin investoimalla kestäviin biopolttoaineisiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Finnairin pitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä ja puolittaa nettopäästönsä vuoden 2025 loppuun mennessä vuoden 2019 tasoon verrattuna (11) ja että antamiensa tietojen mukaan Finnair on jatkanut vastuullisuustyötään pandemian keskelläkin investoimalla kestäviin biopolttoaineisiin;

| O. | ottaa huomioon, että ilmailualan panos Suomen talouteen on merkittävä, sillä sen osuus on 3,2 prosenttia kokonaisbruttokansantuotteesta (12), ja että maan suurimman lentoyhtiön Finnairin työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus Helsingin ja Uudenmaan alueeseen ja koko kansantalouteen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ilmailualan panos Suomen talouteen on merkittävä, sillä sen osuus on 3,2 prosenttia kokonaisbruttokansantuotteesta (12), ja että maan suurimman lentoyhtiön Finnairin työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus Helsingin ja Uudenmaan alueeseen ja koko kansantalouteen;

| P. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 ilmailualalla työskenteli Suomessa 42 000 henkilöä (23 000 suoraa työpaikkaa ja 19 000 välillistä työpaikkaa), ja näillä irtisanomisilla on vakava vaikutus kansantalouteen; ottaa huomioon, että työttömien työnhakijoiden määrä Helsingin ja Uudenmaan alueella, jota työntekijävähennykset koskettavat, kasvoi 0,8 prosenttiyksikköä vuoden 2019 6,4 prosentista vuoden 2020 7,2 prosenttiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 ilmailualalla työskenteli Suomessa 42 000 henkilöä (23 000 suoraa työpaikkaa ja 19 000 välillistä työpaikkaa), ja näillä irtisanomisilla on vakava vaikutus kansantalouteen; ottaa huomioon, että työttömien työnhakijoiden määrä Helsingin ja Uudenmaan alueella, jota työntekijävähennykset koskettavat, kasvoi 0,8 prosenttiyksikköä vuoden 2019 6,4 prosentista vuoden 2020 7,2 prosenttiin;

| Q. | ottaa huomioon, että työttömyyden lisäännyttyä kriisin vuoksi Finnairin entisten työntekijöiden uudelleentyöllistyminen voi olla haasteellista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että työttömyyden lisäännyttyä kriisin vuoksi Finnairin entisten työntekijöiden uudelleentyöllistyminen voi olla haasteellista;

| R. | ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (13); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio on todennut terveyskriisin johtaneen talouskriisiin, esittänyt talouden elpymissuunnitelman ja korostanut EGR:n roolia hätätilanteen välineenä (13);

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että Suomi on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 1 752 360 euroa eli 60 prosenttia 2 920 600 euron kokonaiskustannuksista, joista yksilöllisten palvelujen kulut ovat 2 730 600 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kulut 190 000 euroa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Suomen viranomaiset toimittivat hakemuksen 30. joulukuuta 2020 ja että komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 6. toukokuuta 2021 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; pitää valitettavana, että komission arvion valmistuminen kesti niin pitkään nykyisissä olosuhteissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että kaikki menettelyvaatimukset täyttyivät; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että hakemus koskee kaikkiaan 508:aa Finnair Oyj:n ja yhden sen alihankkijan vähentämää työntekijää; toteaa lisäksi, että Suomi odottaa, että kaikista tukikelpoisista henkilöistä 500 osallistuu toimenpiteisiin (tuen kohteena olevat edunsaajat); |
| --- | --- |

4.

| 5. | palauttaa mieliin, että työntekijävähennysten sosiaalisten vaikutusten työntekijöihin odotetaan olevan huomattavia Helsingin ja Uudenmaan alueella, jossa Finnairin keskuslentoasema sijaitsee, ja missä työttömien työnhakijoiden määrä kasvoi vuoden 2020 helmi- ja huhtikuun välillä 22,5 prosenttia ja 0,8 prosenttiyksikköä vuosina 2019–2020 (14), minkä vuoksi irtisanottujen työntekijöiden uudelleentyöllistyminen on vaikeaa; pitää siksi myönteisenä, että irtisanotut työntekijät voisivat hyötyä tapauskohtaisesta neuvonnasta ja tuesta työnhaussa sekä tapauskohtaisesta täydennys- ja uudelleenkoulutuksesta parantaakseen mahdollisuuksiaan työllistyä uudelleen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaikki työntekijät on ilman syrjintää ja heidän kansalaisuudestaan riippumatta otettava mukaan tähän EGR:n varojen käyttöön ja heitä on tuettava toimenpiteillä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että 44 prosenttia tukikelpoisista henkilöistä on naisia ja suurin osa kuuluu ikäryhmään 30–54-vuotiaat; panee merkille, että toiseksi suurin ikäryhmä on 55–64-vuotiaat (28,20 prosenttia) ja että heillä voi olla lisähaasteita työmarkkinoille palaamisessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen tuen kohteena oleville edunsaajille 21. lokakuuta 2020, joten kausi, jolle EGR-rahoitusta voidaan myöntää, alkaa 21. lokakuuta 2020 ja päättyy 30. joulukuuta 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että yksilölliset palvelut, joita tarjotaan työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, koostuvat seuraavista toimista: valmennus ja muut valmistelevat toimenpiteet, työllisyys- ja yrityspalvelut, koulutus, palkkatuki, starttiraha sekä matka-, majoitus- ja muuttoavustukset; pitää myönteisenä, että edunsaajille tarjotaan ammattipätevyyteen liittyvää koulutusta, kuten tekoälyä, digitaalista turvallisuutta ja robotiikkaa käsitteleviä kursseja; suhtautuu myönteisesti myös siihen, että Suomi käyttää palkkatukea vähentämään edunsaajien palkkauskustannuksia sekä starttirahaa edistämään yritystoiminnan luomista, mutta muistuttaa, että tuen saamisen ehtona tulisi olla edunsaajien aktiivinen osallistuminen työhakuun tai koulutukseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 21. lokakuuta 2020 alkaen ja että valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 21. lokakuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2023 väliseltä ajalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu työryhmää; korostaa, että valmistelutoimiin kuului kokouksia Uudenmaan ELY-keskusten ja TE-toimistojen, Finnairin sekä ammattiliittojen – Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) ja Ammattiliitto Pro – edustajien kanssa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa Suomen viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa jälleen, ettei EGR-tuki saa korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuulle kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa voimakkaasti sitä, että vuosina 2021–2027 EGR:n avulla osoitetaan edelleen solidaarisuutta ja siirretään painopistettä rakenneuudistusten syistä niiden vaikutuksiin; pitää myönteisenä, että uusien sääntöjen nojalla tukikelpoisia ovat myös hakijat, joiden tukitarve johtuu hiilestä irtautumisesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

(5)  Hub Logistics Finland Oy sijaitsee alueella Helsinki-Uusimaa.

(6)  ATAG. 2020 Aviation Benefits Beyond Borders Report: https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf

(7)  IATA: Air Passenger Market Analysis, kesäkuu 2020: https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/fi/media/kaikki-tiedotteet/tiedote?id=3801599

(10)  News | Finnair

(11)  News | Finnair

(12)  Air Transport Action Group (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders: https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Suomen tilastotietokanta https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2020/007 FI/Finnair

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2021/1023.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

ETIAS-järjestelmän muutokset: ECRIS-TCN-järjestelmä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0003),

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 11. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 11. helmikuuta 2021 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa edellä mainittu komission ehdotus ja laatia siitä kaksi erillistä lainsäädäntömietintöä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0025/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0083/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0083/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetusten (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse edellytysten vahvistamisesta pääsylle muihin EU:n tietojärjestelmiin Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän tarkoituksia varten

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1151.)

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun siirtymäkauden jatkaminen

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun siirtymäkauden jatkamisesta 6. toukokuuta 2021 annettua komission delegoitua asetusta (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2021)3114),

| — | ottaa huomioon komission 12. toukokuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. toukokuuta 2021 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 3. kesäkuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 3. kesäkuuta 2021 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 85 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 85 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 8. kesäkuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 8. kesäkuuta 2021, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyä määritysvelvollisuutta ei sovelleta 18. kesäkuuta 2021 asti jatkuvana siirtymäaikana OTC-johdannaissopimuksiin, jotka objektiivisesti mitattavalla tavalla vähentävät eläkejärjestelmien vakavaraisuuteen suoraan liittyviä sijoitusriskejä, eikä yhteisöihin, jotka on perustettu korvauksen maksamiseksi eläkejärjestelmien jäsenille maksukyvyttömyystapauksessa; ottaa huomioon, että siirtymäaika otettiin käyttöön, jotta vältettäisiin johdannaissopimusten keskusvastapuolimäärityksen kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin ja jotta olisi aikaa kehittää toteuttamiskelpoisia teknisiä ratkaisuja, jotta eläkejärjestelmät voivat siirtää käteisvaroina ja muina kuin käteisvaroina olevia vakuuksia vaihtuvina vakuuksina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyä määritysvelvollisuutta ei sovelleta 18. kesäkuuta 2021 asti jatkuvana siirtymäaikana OTC-johdannaissopimuksiin, jotka objektiivisesti mitattavalla tavalla vähentävät eläkejärjestelmien vakavaraisuuteen suoraan liittyviä sijoitusriskejä, eikä yhteisöihin, jotka on perustettu korvauksen maksamiseksi eläkejärjestelmien jäsenille maksukyvyttömyystapauksessa; ottaa huomioon, että siirtymäaika otettiin käyttöön, jotta vältettäisiin johdannaissopimusten keskusvastapuolimäärityksen kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin ja jotta olisi aikaa kehittää toteuttamiskelpoisia teknisiä ratkaisuja, jotta eläkejärjestelmät voivat siirtää käteisvaroina ja muina kuin käteisvaroina olevia vakuuksia vaihtuvina vakuuksina;

| B. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 648/2012 85 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet pidentää tätä siirtymäaikaa kahdesti yhdellä vuodella kerrallaan, jos komissio katsoo, ettei tällaisia toteutuskelpoisia teknisiä ratkaisuja ole vielä kehitetty eivätkä johdannaissopimusten keskusvastapuolimäärityksen kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin ole muuttuneet; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 648/2012 85 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet pidentää tätä siirtymäaikaa kahdesti yhdellä vuodella kerrallaan, jos komissio katsoo, ettei tällaisia toteutuskelpoisia teknisiä ratkaisuja ole vielä kehitetty eivätkä johdannaissopimusten keskusvastapuolimäärityksen kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin ole muuttuneet;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) suositti joulukuussa 2020 antamassaan kertomuksessa komissiota pidentämään siirtymäaikaa vuodella, jotta keskusvastapuolilla on lisäaikaa hioa pääsymalleja niin, että ne ovat laajemmin eläkejärjestelmien käytettävissä ja samalla vältetään tilanne, jossa eläkejärjestelmien määritysvelvollisuus otettaisiin käyttöön covid-19-pandemian jälkeisessä markkinadynamiikassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) suositti joulukuussa 2020 antamassaan kertomuksessa komissiota pidentämään siirtymäaikaa vuodella, jotta keskusvastapuolilla on lisäaikaa hioa pääsymalleja niin, että ne ovat laajemmin eläkejärjestelmien käytettävissä ja samalla vältetään tilanne, jossa eläkejärjestelmien määritysvelvollisuus otettaisiin käyttöön covid-19-pandemian jälkeisessä markkinadynamiikassa;

| D. | ottaa huomioon, että komissio huomioi ESMAn kertomuksen ja katsoo, että siirtymäkautta on todellakin tarpeen pidentää yhdellä vuodella, jotta suunniteltuja ratkaisuja voidaan kypsyttää ja jalostaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio huomioi ESMAn kertomuksen ja katsoo, että siirtymäkautta on todellakin tarpeen pidentää yhdellä vuodella, jotta suunniteltuja ratkaisuja voidaan kypsyttää ja jalostaa;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on edellä mainituista syistä hyväksynyt delegoidun asetuksen, jolla siirtymäaikaa jatketaan 18. kesäkuuta 2022 saakka; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on edellä mainituista syistä hyväksynyt delegoidun asetuksen, jolla siirtymäaikaa jatketaan 18. kesäkuuta 2022 saakka;

| F. | katsoo, että delegoidun asetuksen tulisi astua voimaan mahdollisimman pian, jotta unionissa toimivilla eläkejärjestelmillä on riittävä varmuus keskusvastapuolimääritystä koskevasta vapautuksesta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että delegoidun asetuksen tulisi astua voimaan mahdollisimman pian, jotta unionissa toimivilla eläkejärjestelmillä on riittävä varmuus keskusvastapuolimääritystä koskevasta vapautuksesta;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustaminen ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 67/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (07234/1/2021 – C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (07234/1/2021 – C9-0196/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0474),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0196/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 67.

(2)  EUVL C 158, 30.4.2021, s. 133.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+) 2021–2027 ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 67/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06980/2/2021 – C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06980/2/2021 – C9-0195/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0382),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0447),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0197/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0197/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165.

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 84.

(3)  Hyväksytyt tekstit, 4.4.2019, P8_TA(2019)0350.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma ESR+:n investoinneista lapsiköyhyyden torjuntaan

EU:ssa oli vuonna 2019 kaikkiaan 18 miljoonaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa lasta, ja joissakin jäsenvaltioissa tällaisten lasten määrä oli hyvin suuri. Covid-19-pandemia ja sen sosioekonomiset seuraukset ovat pahentaneet eriarvoisuutta ja köyhyyttä ja vaikuttaneet voimakkaimmin näihin lapsiin. Lapsiköyhyyttä esiintyy jatkuvasti kaikissa jäsenvaltioissa, ja sitä on edelleen enemmän kuin työikäisten aikuisten köyhyyttä.

Tämän vuoksi komissio on tyytyväinen saavutettuun tasapainoiseen yhteisymmärrykseen, joka tekee ESR+:sta ratkaisevan välineen lasten köyhyyden torjunnassa. Yhteisymmärryksessä tunnustetaan, että lapsiin on investoitava kiireellisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

Komissio hyväksyi 24. maaliskuuta 2021 ehdotuksen neuvoston suositukseksi eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta. Sen tavoitteena on vastata tähän haasteeseen rakenteellisella tasolla. ESR+:n ohjelmatyössä komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että jäsenvaltiot osoittavat riittävästi ESR+ -rahoitusta eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanon tukemiseen. Lisäksi komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään myös muita EU:n rahoitusvälineitä ja käytettävissä olevia kansallisia resursseja riittävien investointien tukemiseen tällä osa-alueella.

Komission lausuma ESR+:n investoinneista nuorisotyöttömyyteen

Komissio korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttama sosioekonominen kriisi on vaikuttanut suhteettoman paljon nuoriin. Nuorisotyöttömyys kasvoi EU:ssa kolme prosenttiyksikköä joulukuusta 2019 joulukuuhun 2020 ja työttömien nuorten määrä nousi yli 3,1 miljoonaan. Komissio muistuttaa myös, että nuorisotyöttömyys on ollut jatkuvasti huomattavasti korkeampaa kuin aikuisväestön työttömyys. Viimeisimpien lukujen mukaan ero on yli 10 prosenttiyksikköä (joulukuussa 2020 nuorisotyöttömyysaste oli 17,8 prosenttia kun taas aikuisväestön työttömyysaste oli 6,6 prosenttia).

Komissio on tyytyväinen lainsäätäjien saavuttamaan yhteisymmärrykseen, jossa tunnustetaan tämä haasteen olemassaolo kaikissa jäsenvaltioissa. ESR+ on tärkein EU:n rahoitusväline äskettäin hyväksytyn vahvistetun nuorisotakuun ja muiden nuorisotyöllisyysaloitteen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

ESR+:n ohjelmatyössä komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että jäsenvaltiot osoittavat riittävästi ESR+ -rahoitusta vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpanoon. Lisäksi komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään myös muita EU:n rahoitusvälineitä ja käytettävissä olevia kansallisia resursseja riittävien investointien tukemiseen tällä osa-alueella.

---

Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

EU:n digitaalinen koronatodistus – unionin kansalaiset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0130),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 21 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0104/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  Tämä kanta korvaa 29. huhtikuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/953.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA

Komissio on sanaa mieltä siitä, että kohtuuhintaiset ja helposti saatavat covid-19-rokotteet ja SARS-CoV-2-infektion varalta tehtävät testit ovat keskeisen tärkeitä covid-19-pandemian torjumisessa. Koska koko väestöä ei ole rokotettu, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EU) 2021/953 ja (EU) 2021/954 tulevat voimaan, pääsy kohtuuhintaisiin ja laajasti saatavilla oleviin testeihin on tärkeää vapaan liikkuvuuden ja liikkuvuuden helpottamiseksi Euroopassa.

Jäsenvaltioiden testausvalmiuksien tukemiseksi komissio on jo myöntänyt hätätilanteen tukivälineestä varoja pika-antigeenitestien hankkimiseen ja käynnistänyt yli puolta miljardia pika-antigeenitestiä koskevan yhteishankinnan. Myös Punainen Risti tukee jäsenvaltioita testauskapasiteetin lisäämisessä hätätilanteen tukivälineestä saatavalla rahoituksella.

Jotta voitaisiin tukea kohtuuhintaisten testien saatavuutta erityisesti sellaisten henkilöiden keskuudessa, jotka matkustavat rajan yli päivittäin, käyvät säännöllisesti työpaikalla tai koulussa, vierailevat lähisukulaisten luona, hakeutuvat sairaanhoitoon tai hoitavat läheisiään, komissio sitoutuu antamaan hätätilanteen tukivälineestä käyttöön 100 miljoonaa euroa lisävaroja sellaisia SARS-CoV-2-infektion varalta tehtäviä testejä varten, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2021/953 mukaisen testaustodistuksen myöntämisedellytykset. Tarvittaessa voidaan antaa käyttöön yli 100 miljoonan euron lisärahoitus, jos budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

EU:n digitaalinen koronatodistus – kolmansien maiden kansalaiset ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä covid-19-pandemian aikana jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien tai asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta (digitaalinen vihreä todistus) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0140),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 77 artiklan 2 kohdan c alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0100/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Tämä kanta korvaa 29. huhtikuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 9. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville tai asuville kolmansien maiden kansalaisille covid-19-pandemian aikana sekä kyseisten todistusten todentamiseksi ja hyväksymiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/954.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA

Komissio on sanaa mieltä siitä, että kohtuuhintaiset ja helposti saatavat covid-19-rokotteet ja SARS-CoV-2-infektion varalta tehtävät testit ovat keskeisen tärkeitä covid-19-pandemian torjumisessa. Koska koko väestöä ei ole rokotettu, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EU) 2021/953 ja (EU) 2021/954 tulevat voimaan, pääsy kohtuuhintaisiin ja laajasti saatavilla oleviin testeihin on tärkeää vapaan liikkuvuuden ja liikkuvuuden helpottamiseksi Euroopassa.

Jäsenvaltioiden testausvalmiuksien tukemiseksi komissio on jo myöntänyt hätätilanteen tukivälineestä varoja pika-antigeenitestien hankkimiseen ja käynnistänyt yli puolta miljardia pika-antigeenitestiä koskevan yhteishankinnan. Myös Punainen Risti tukee jäsenvaltioita testauskapasiteetin lisäämisessä hätätilanteen tukivälineestä saatavalla rahoituksella.

Jotta voitaisiin tukea kohtuuhintaisten testien saatavuutta erityisesti sellaisten henkilöiden keskuudessa, jotka matkustavat rajan yli päivittäin, käyvät säännöllisesti työpaikalla tai koulussa, vierailevat lähisukulaisten luona, hakeutuvat sairaanhoitoon tai hoitavat läheisiään, komissio sitoutuu antamaan hätätilanteen tukivälineestä käyttöön 100 miljoonaa euroa lisävaroja sellaisia SARS-CoV-2-infektion varalta tehtäviä testejä varten, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2021/953 mukaisen testaustodistuksen myöntämisedellytykset. Tarvittaessa voidaan antaa käyttöön yli 100 miljoonan euron lisärahoitus, jos budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline 2021–2027 – Globaali Eurooppa ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. kesäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 67/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06879/1/2021 – C9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06879/1/2021 – C9-0191/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 6. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 6. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0460),

| — | ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (COM(2020)0459),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0198/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat lausumansa, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen ja kaikki tämän päätöslauselman liitteenä olevat lausumat yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL C 45, 4.2.2019, s. 1.

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 295.

(3)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 312.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin lausuma ulkoisen rahoituksen välineiden nojalla myönnetyn avun keskeyttämisestä

Euroopan parlamentti panee merkille, että naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/947 sisältää yleisen viittauksen mahdollisuuteen keskeyttää apu määrittelemättä tällaisen päätöksen konkreettista perustaa. Tällainen avun keskeyttäminen olisi pantava täytäntöön, jos kumppanimaa rikkoo jatkuvasti demokratian, oikeusvaltion tai hyvän hallintotavan periaatteita tai loukkaa jatkuvasti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia tai kansainvälisesti tunnustettuja ydinturvallisuusnormeja.

Euroopan parlamentti toteaa kuitenkin, että toisin kuin muilla maantieteellisillä yhteistyöalueilla, naapurialuetta koskevissa erityissäännöksissä ja erityisesti 20 artiklan 2 kohdassa säädetään lisätuesta kansalaisyhteiskunnalle, konfliktinestolle ja rauhanrakentamiselle, ihmisten väliselle yhteyksille, mukaan lukien paikallisten viranomaisten välinen yhteistyö, ihmisoikeuksien parantamiseksi annettavalle tuelle tai kriisiin liittyville tukitoimenpiteille, jos demokratian, ihmisoikeuksien tai oikeusvaltion tila heikkenee vakavalla tai pitkäaikaisella tavalla tai konfliktien riski kasvaa. Euroopan parlamentti katsoo, että tällaista lisätukea edellä mainituille alueille olisi annettava myös tilanteen heiketessä naapurialueen ulkopuolisissa maissa, ja muistuttaa, että erityisesti 4 artiklan 5 kohdassa säädetään, että aihekohtaisilla ohjelmilla toteutettavat toimet voidaan toteuttaa myös silloin, kun maantieteellinen ohjelma on keskeytetty.

Euroopan parlamentti katsoo, että näiden välineiden nojalla myönnettävän avun keskeyttäminen muuttaisi tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyttyä kokonaisrahoitusjärjestelmää. Lainsäädäntövallan ja budjettivallan käyttäjänä Euroopan parlamentilla on näin ollen oikeus käyttää täysimääräisesti asiaan liittyviä valtaoikeuksiaan, jos tällainen päätös on tehtävä.

Euroopan parlamentin lausuma neuvoston päätöksestä 2010/427/EU ja strategisesta koordinoinnista

Euroopan parlamentti toteaa, että neuvoston päätöksen 2010/427/EU 9 artiklassa olevat viittaukset unionin ulkoisen toiminnan välineisiin ovat vanhentuneita, ja katsoo siksi, että oikeudellisen selkeyden vuoksi tämä artikla olisi saatettava ajan tasalle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen, jotta voidaan ottaa huomioon monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 aikana sovellettavat unionin ulkoisen avun välineet eli naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa, liittymistä valmisteleva tukiväline, eurooppalainen ydinturvallisuusväline ja päätös merentakaisten maiden ja alueiden, Grönlanti mukaan luettuna, assosiaatiosta.

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) perustamaan strategisen koordinointirakenteen, joka koostuu kaikista asiaankuuluvista komission yksiköistä ja EUH:sta, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus, synergia, avoimuus ja vastuuvelvollisuus naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/947 5 artiklan mukaisesti.

Komission lausuma Euroopan parlamentin kanssa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa käytävästä geopoliittisesta vuoropuhelusta

Euroopan komissio pitää mielessä poliittiseen valvontaan liittyvät Euroopan parlamentin tehtävät, jotka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklassa, ja sitoutuu käymään korkean tason geopoliittista vuoropuhelua näiden kahden toimielimen välillä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 täytäntöönpanosta. Vuoropuhelun olisi mahdollistettava näkemysten vaihto Euroopan parlamentin kanssa; parlamentin kannat NDICI-välineen täytäntöönpanosta otetaan kaikilta osin huomioon.

Geopoliittista vuoropuhelua käydään NDICI-välineen täytäntöönpanon yleisistä linjoista, mukaan lukien ohjelmasuunnittelu ennen ohjelma-asiakirjojen hyväksymistä, ja tarkemmin rajatuista aiheista, kuten uusia haasteita ja painopisteitä koskevan joustovaran käyttö, vipuvaikutuksen hyödyntäminen, mikä johtaa mahdollisiin muutoksiin muuttoliikkeeseen kohdennettujen varojen jakamisessa tai avun keskeyttämiseen kumppanimaassa, joka systemaattisesti laiminlyö demokratiaa, oikeusvaltiota ja hyvää hallintoa koskevien periaatteiden noudattamisen ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen.

Geopoliittinen vuoropuhelu rakentuu seuraavasti:

| i) | korkean tason vuoropuhelu komission varapuheenjohtajana toimivan korkean edustajan, kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan komissaarin, naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komissaarin ja Euroopan parlamentin välillä; |
| --- | --- |

i)

korkean tason vuoropuhelu komission varapuheenjohtajana toimivan korkean edustajan, kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan komissaarin, naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komissaarin ja Euroopan parlamentin välillä;

| ii) | jatkuva vuoropuhelu johtavien virkamiesten tasolla AFET- ja DEVE-työryhmissä korkean tason vuoropuhelun asianmukaisten valmistelu- ja jatkotoimien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

jatkuva vuoropuhelu johtavien virkamiesten tasolla AFET- ja DEVE-työryhmissä korkean tason vuoropuhelun asianmukaisten valmistelu- ja jatkotoimien varmistamiseksi.

Korkean tason vuoropuhelua käydään vähintään kahdesti vuodessa. Yksi tapaamisista voidaan järjestää samassa yhteydessä, kun komissio esittää vuotuisen talousarvioesityksen.

Komission lausuma johdanto-osan 50 ja 51 kappaleesta ja 8 artiklan 10 kohdasta

Muuttoliikkeen alueellisilla tukiohjelmilla tuetaan kokonaisvaltaisia, tasapainoisia ja räätälöityjä kumppanuuksia asianomaisten lähtö- tai kauttakulkumaiden ja vastaanottavien maiden kanssa joustavan ja kannustavan lähestymistavan mukaisesti ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa koordinointimekanismin tuella. Ohjelmia tuetaan tarvittaessa maaohjelmien toimilla.

Varmistaakseen varojen mahdollisimman tehokkaan ja vaikuttavan käytön unionin ja sen kumppanimaiden politiikan painopisteiden mukaisesti Euroopan komissio toteuttaa näitä painopisteitä aktiivisesti käyttäen kaikkia unionin välineitä, ja se osallistuu koordinointiin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa synkronoidulla ja tehokkaalla tavalla. Se varmistaa, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedotetaan kattavasti ja säännöllisesti näkemysten vaihdon mahdollistamiseksi.

---

Torstai 10. kesäkuuta 2021

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskeva ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot

Euroopan parlamentin päätös 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Ehdotus Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö) ja päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom kumoamisesta (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 228 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston hyväksynnän (2),

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon (3),

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Oikeusasiamiehen ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot olisi vahvistettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Oikeusasiamiehen ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot olisi vahvistettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) määräysten mukaisesti.

| (2) | Euroopan parlamentin päätöstä 94/262/EHTY, EY, Euratom (4) muutettiin viimeksi vuonna 2008. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom olisi kumottava ja korvattava SEUT 228 artiklan 4 kohdan nojalla annetulla asetuksella. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin päätöstä 94/262/EHTY, EY, Euratom (4) muutettiin viimeksi vuonna 2008. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom olisi kumottava ja korvattava SEUT 228 artiklan 4 kohdan nojalla annetulla asetuksella.

| (3) | Perusoikeuskirjan 41 artiklassa oikeus hyvään hallintoon tunnustetaan unionin kansalaisten perusoikeudeksi. Perusoikeuskirjan 43 artiklassa tunnustetaan oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee epäkohtia unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa. Jotta varmistetaan kyseisten oikeuksien tehokkuus ja jotta parannetaan oikeusasiamiehen valmiuksia suorittaa perusteellisia ja puolueettomia tutkimuksia ja siten vahvistetaan näiden molempien päämäärien perustana olevaa oikeusasiamiehen riippumattomuutta, oikeusasiamiehelle olisi annettava kaikki tarvittavat välineet hänen perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtäviensä menestyksekkääseen hoitamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Perusoikeuskirjan 41 artiklassa oikeus hyvään hallintoon tunnustetaan unionin kansalaisten perusoikeudeksi. Perusoikeuskirjan 43 artiklassa tunnustetaan oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee epäkohtia unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa. Jotta varmistetaan kyseisten oikeuksien tehokkuus ja jotta parannetaan oikeusasiamiehen valmiuksia suorittaa perusteellisia ja puolueettomia tutkimuksia ja siten vahvistetaan näiden molempien päämäärien perustana olevaa oikeusasiamiehen riippumattomuutta, oikeusasiamiehelle olisi annettava kaikki tarvittavat välineet hänen perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtäviensä menestyksekkääseen hoitamiseen.

| (4) | Määriteltäessä ehtoja, joiden mukaisesti kantelu voidaan tehdä oikeusasiamiehelle, olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kantelun voivat tehdä kaikki maksutta ja helposti ottaen asianmukaisesti huomioon oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä johtuvat erityiset rajoitukset. |
| --- | --- |

(4)

Määriteltäessä ehtoja, joiden mukaisesti kantelu voidaan tehdä oikeusasiamiehelle, olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan kantelun voivat tehdä kaikki maksutta ja helposti ottaen asianmukaisesti huomioon oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä johtuvat erityiset rajoitukset.

| (5) | Oikeusasiamiehen olisi otettava toiminnassaan asianmukaisesti huomioon tutkimustensa kohteena olevien unionin toimielinten, elinten ja laitosten toimivalta. |
| --- | --- |

(5)

Oikeusasiamiehen olisi otettava toiminnassaan asianmukaisesti huomioon tutkimustensa kohteena olevien unionin toimielinten, elinten ja laitosten toimivalta.

| (6) | On tarpeen vahvistaa menettelyt, joita noudatetaan, kun oikeusasiamiehen tutkimusten tuloksista käy ilmi hallinnollisia epäkohtia. Oikeusasiamiehen olisi annettava Euroopan parlamentille kattava kertomus kunkin vuoden istuntokauden lopussa. Oikeusasiamiehellä olisi myös oltava oikeus sisällyttää kyseiseen vuosikertomukseen arviointi antamiensa suositusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen vahvistaa menettelyt, joita noudatetaan, kun oikeusasiamiehen tutkimusten tuloksista käy ilmi hallinnollisia epäkohtia. Oikeusasiamiehen olisi annettava Euroopan parlamentille kattava kertomus kunkin vuoden istuntokauden lopussa. Oikeusasiamiehellä olisi myös oltava oikeus sisällyttää kyseiseen vuosikertomukseen arviointi antamiensa suositusten noudattamisesta.

| (7) | Oikeusasiamiehen aseman vahvistamiseksi ja parhaiden hallintokäytäntöjen edistämiseksi unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa on suotavaa antaa oikeusasiamiehelle mahdollisuus suorittaa omasta aloitteestaan tutkimuksia, kun hän katsoo tämän perustelluksi ja erityisesti kun kyse on toistuvista, järjestelmällisistä tai erityisen vakavista hallinnollisista epäkohdista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen ensisijaista velvollisuutta käsitellä kanteluja. |
| --- | --- |

(7)

Oikeusasiamiehen aseman vahvistamiseksi ja parhaiden hallintokäytäntöjen edistämiseksi unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa on suotavaa antaa oikeusasiamiehelle mahdollisuus suorittaa omasta aloitteestaan tutkimuksia, kun hän katsoo tämän perustelluksi ja erityisesti kun kyse on toistuvista, järjestelmällisistä tai erityisen vakavista hallinnollisista epäkohdista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen ensisijaista velvollisuutta käsitellä kanteluja.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (5), sellaisena kuin se on täydennettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006 (6), olisi sovellettava pyyntöihin, jotka koskevat yleisön oikeutta saada tutustua oikeusasiamiehen asiakirjoihin, lukuun ottamatta asiakirjoja, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja joiden osalta pyynnön esittäneen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen olisi käsiteltävä pyynnöt. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (5), sellaisena kuin se on täydennettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006 (6), olisi sovellettava pyyntöihin, jotka koskevat yleisön oikeutta saada tutustua oikeusasiamiehen asiakirjoihin, lukuun ottamatta asiakirjoja, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja joiden osalta pyynnön esittäneen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen olisi käsiteltävä pyynnöt.

| (9) | Oikeusasiamiehellä olisi oltava oikeus tutustua kaikkeen tehtäviensä hoitamiseen tarvittavaan aineistoon. Tätä varten unionin toimielinten, elinten ja laitosten olisi toimitettava oikeusasiamiehelle kaikki tämän tutkimusta varten pyytämät tiedot. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen edellyttää unionin toimielinten, elinten ja laitosten tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista oikeusasiamiehelle, oikeusasiamiehen olisi voitava saada tutustua tällaisiin tietoihin siten, että varmistetaan niiden suojaamista koskevien sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

(9)

Oikeusasiamiehellä olisi oltava oikeus tutustua kaikkeen tehtäviensä hoitamiseen tarvittavaan aineistoon. Tätä varten unionin toimielinten, elinten ja laitosten olisi toimitettava oikeusasiamiehelle kaikki tämän tutkimusta varten pyytämät tiedot. Jos oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen edellyttää unionin toimielinten, elinten ja laitosten tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien turvaluokiteltujen tietojen toimittamista oikeusasiamiehelle, oikeusasiamiehen olisi voitava saada tutustua tällaisiin tietoihin siten, että varmistetaan niiden suojaamista koskevien sääntöjen noudattaminen.

| (10) | Oikeusasiamiehellä ja hänen henkilöstöllään olisi oltava velvollisuus käsitellä tehtäviään hoitaessaan saamansa tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen velvollisuutta antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiedoksi sellaiset seikat, jotka voivat liittyä rikoksiin ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa tutkimusten yhteydessä. Oikeusasiamiehen olisi myös voitava ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle seikat, jotka saattavat tämän henkilöstön jäsenen menettelyn kyseenalaiseksi. Oikeusasiamiehen velvollisuus käsitellä luottamuksellisesti kaikkia tehtäviään hoitaessaan saamiaan tietoja ei saisi vaikuttaa oikeusasiamiehen velvollisuuteen hoitaa tehtäviään mahdollisimman avoimesti SEUT 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Voidakseen hoitaa tehtäväänsä asianmukaisesti ja tukeakseen havaintojaan oikeusasiamiehen olisi erityisesti voitava viitata kertomuksissaan kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(10)

Oikeusasiamiehellä ja hänen henkilöstöllään olisi oltava velvollisuus käsitellä tehtäviään hoitaessaan saamansa tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen velvollisuutta antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiedoksi sellaiset seikat, jotka voivat liittyä rikoksiin ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa tutkimusten yhteydessä. Oikeusasiamiehen olisi myös voitava ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle seikat, jotka saattavat tämän henkilöstön jäsenen menettelyn kyseenalaiseksi. Oikeusasiamiehen velvollisuus käsitellä luottamuksellisesti kaikkia tehtäviään hoitaessaan saamiaan tietoja ei saisi vaikuttaa oikeusasiamiehen velvollisuuteen hoitaa tehtäviään mahdollisimman avoimesti SEUT 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Voidakseen hoitaa tehtäväänsä asianmukaisesti ja tukeakseen havaintojaan oikeusasiamiehen olisi erityisesti voitava viitata kertomuksissaan kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

| (11) | Jos oikeusmiehen tehtävien tehokkaan hoitamisen kannalta on tarpeen, oikeusasiamiehelle olisi annettava mahdollisuus tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti sekä muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Jos oikeusmiehen tehtävien tehokkaan hoitamisen kannalta on tarpeen, oikeusasiamiehelle olisi annettava mahdollisuus tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti sekä muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti.

| (12) | Euroopan parlamentin olisi valittava oikeusasiamies jokaisen vaalikauden alussa ja sen ajaksi sellaisten henkilöiden joukosta, jotka ovat unionin kansalaisia ja joiden riippumattomuus on kiistaton ja joiden kelpoisuudesta on kaikki vaadittavat takeet. Olisi myös säädettävä muun muassa oikeusasiamiehen tehtävien päättymistä, oikeusasiamiehen korvaamista, jääviyttä, oikeusasiamiehen palkkiota sekä oikeusasiamiehen erioikeuksia ja vapauksia koskevista yleisistä ehdoista. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan parlamentin olisi valittava oikeusasiamies jokaisen vaalikauden alussa ja sen ajaksi sellaisten henkilöiden joukosta, jotka ovat unionin kansalaisia ja joiden riippumattomuus on kiistaton ja joiden kelpoisuudesta on kaikki vaadittavat takeet. Olisi myös säädettävä muun muassa oikeusasiamiehen tehtävien päättymistä, oikeusasiamiehen korvaamista, jääviyttä, oikeusasiamiehen palkkiota sekä oikeusasiamiehen erioikeuksia ja vapauksia koskevista yleisistä ehdoista.

| (13) | Olisi täsmennettävä, että oikeusasiamiehen kotipaikka on Euroopan parlamentin kotipaikka, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyssä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 6, jäljempänä ”pöytäkirja N:o 6”, ainoan artiklan a alakohdassa. |
| --- | --- |

(13)

Olisi täsmennettävä, että oikeusasiamiehen kotipaikka on Euroopan parlamentin kotipaikka, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehdyssä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 6, jäljempänä ”pöytäkirja N:o 6”, ainoan artiklan a alakohdassa.

| (14) | Oikeusasiamiehen olisi saavutettava sukupuolten tasapuolinen edustus sihteeristön kokoonpanossa ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (7), jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, 1 d artiklan 2 kohdan. |
| --- | --- |

(14)

Oikeusasiamiehen olisi saavutettava sukupuolten tasapuolinen edustus sihteeristön kokoonpanossa ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jotka on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (7), jäljempänä ”henkilöstösäännöt”, 1 d artiklan 2 kohdan.

| (15) | Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Jos kyseiset toimielimet eivät anna lausuntoa oikeusasiamiehen ennalta asettamassa kohtuullisessa määräajassa, tämä voi antaa asianomaiset täytäntöönpanosäännökset. Jotta taataan oikeusvarmuus ja mahdollisimman tiukat vaatimukset oikeusasiamiehen tehtävien hoitamisessa, kyseisten täytäntöönpanomääräysten vähimmäissisältö olisi vahvistettava tässä asetuksessa, |
| --- | --- |

(15)

Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Jos kyseiset toimielimet eivät anna lausuntoa oikeusasiamiehen ennalta asettamassa kohtuullisessa määräajassa, tämä voi antaa asianomaiset täytäntöönpanosäännökset. Jotta taataan oikeusvarmuus ja mahdollisimman tiukat vaatimukset oikeusasiamiehen tehtävien hoitamisessa, kyseisten täytäntöönpanomääräysten vähimmäissisältö olisi vahvistettava tässä asetuksessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja periaatteet

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskeva ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot (Euroopan oikeusasiamiehen ohjesääntö).

2.   Oikeusasiamies hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomasti ja toimii ilman ennakkolupaa.

3.   Oikeusasiamies auttaa paljastamaan hallinnollisia epäkohtia unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä, ottaen asianmukaisesti huomioon oikeutta hyvään hallintoon koskevan SEUT 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 228 artiklan sekä perusoikeuskirjan 41 artiklan.

Minkään muun viranomaisen tai kenenkään muun henkilön toiminnasta ei voi kannella oikeusasiamiehelle.

4.   Tarvittaessa oikeusasiamies esittää suosituksia, ratkaisuehdotuksia ja parannusehdotuksia asian ratkaisemiseksi.

5.   Oikeusasiamies ei voi tehtäviään hoitaessaan kyseenalaistaa tuomioistuimen päätöksen perusteellisuutta eikä tuomioistuimen toimivaltaa antaa tuomio.

2 artikla

Kantelut

1.   Unionin kansalaiset taikka ne luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, voivat tehdä oikeusasiamiehelle kantelun hallinnollisesta epäkohdasta suoraan tai Euroopan parlamentin jäsenten välityksellä.

2.   Kantelusta on käytävä selvästi ilmi sen kohde sekä sen tekijän henkilöllisyys. Kantelun tekijä voi pyytää, että kantelu tai sen osia käsitellään luottamuksellisena.

3.   Kantelu on tehtävä kahden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona kantelun tekijä sai tietoonsa kantelun perusteena olevat seikat. Ennen kantelun tekemistä kantelun tekijän on suoritettava asianmukaiset hallinnolliset menettelyt asianomaisessa unionin toimielimessä, elimessä tai laitoksessa.

4.   Oikeusasiamies jättää kantelun tutkimatta, jos se ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan tai jos 2 ja 3 kohdassa vahvistetut menettelyä koskevat vaatimukset eivät täyty. Jos kantelu ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan, oikeusasiamies voi kehottaa kantelun tekijää osoittamaan kantelun toiselle viranomaiselle.

5.   Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelu on ilmeisen perusteeton, oikeusasiamies päättää asian käsittelyn ja ilmoittaa tästä kantelun tekijälle. Jos kantelun tekijä on ilmoittanut kantelustaan asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle, oikeusasiamies ilmoittaa myös asiasta asianomaiselle viranomaiselle.

6.   Unionin toimielinten, elinten tai laitosten sekä niiden henkilöstön välisiä työsuhteita koskeva kantelu voidaan hyväksyä ainoastaan, jos asianomainen henkilö on käyttänyt kaikki sisäiset hallinnolliset menettelyt, erityisesti henkilöstösääntöjen 90 artiklassa tarkoitetut menettelyt, ja jos asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen tai sen vastauksen määräajat ovat päättyneet. Oikeusasiamiehellä on myös oikeus tarkistaa asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimivaltaisen viranomaisen toteuttamat toimenpiteet, joilla varmistetaan häirinnän väitettyjen uhrien suojelu ja palautetaan asianomaisten henkilöiden ihmisarvoa kunnioittava terve ja turvallinen työympäristö hallinnollisen tutkimuksen aikana edellyttäen, että asianomaiset henkilöt ovat käyttäneet loppuun kyseisiin toimenpiteisiin liittyvät sisäiset hallinnolliset menettelyt.

7.   Oikeusasiamies ilmoittaa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle kirjatusta kantelusta heti, kun kyseinen kantelu on otettu käsiteltäväksi ja päätös tutkimuksen aloittamisesta on tehty.

8.   Oikeusasiamiehelle tehdyt kantelut eivät keskeytä oikeudenkäyntiin tai hallinnolliseen menettelyyn liittyvän valitusajan kulumista.

9.   Jos oikeusasiamies päättää, ettei kantelua oteta käsiteltäväksi tai että kantelun käsittely lopetetaan sen vuoksi, että esiin tuotuja seikkoja käsitellään tai on käsitelty oikeudenkäynnissä, oikeusasiamiehen aikaisemmin mahdollisesti suorittamien tutkimusten tulokset sisällytetään asiakirja-aineistoon ja kyseinen asiakirja-aineisto suljetaan.

10.   Oikeusasiamies ilmoittaa kantelun tekijälle mahdollisimman pian kantelun johdosta toteutetuista toimista ja pyrkii mahdollisuuksien mukaan ratkaisuun asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa hallinnollisen epäkohdan poistamiseksi. Oikeusasiamies antaa kantelun tekijälle tiedoksi ehdotetun ratkaisun ja unionin asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen mahdolliset huomiot. Kantelun tekijä voi esittää huomautuksia tai toimittaa missä tahansa vaiheessa lisätietoja, jotka eivät olleet tiedossa kantelun tekemisajankohtana.

Jos kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen hyväksymä ratkaisu on löytynyt, oikeusasiamies voi päättää asian käsittelyn jatkamatta 4 artiklassa säädettyä menettelyä.

3 artikla

Tutkimukset

1.   Oikeusasiamies suorittaa perustelluiksi katsomiansa tutkimuksia tehtäviensä mukaisesti omasta aloitteestaan tai kantelun perusteella.

2.   Oikeusasiamies ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle tällaisista tutkimuksista. Asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos voi omasta aloitteestaan tai oikeusasiamiehen pyynnöstä toimittaa hyödyllisiä huomautuksia tai todisteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.

3.   Oikeusasiamies voi suorittaa omasta aloitteisteen tutkimuksia aina, kun hän pitää niitä perusteltuina erityisesti toistuvien, järjestelmällisten tai erityisen vakavien hallinnollisten epäkohtien tapauksessa, jotta niihin voidaan puuttua yleisen edun mukaisena asiana. Tällaisten tutkimusten yhteydessä hän voi myös tehdä ehdotuksia ja aloitteita, joilla edistetään parhaita hallintokäytäntöjä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa.

4 artikla

Oikeusasiamiehen ja toimielinten välinen vuorovaikutus

1.   Jos oikeusasiamies havaitsee tutkimuksen perusteella hallinnollisia epäkohtia, hänen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava tutkimuksen havainnoista asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle ja annettava tarvittaessa suosituksia.

2.   Asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos antaa oikeusasiamiehelle yksityiskohtaisen lausunnon kolmen kuukauden kuluessa. Oikeusasiamies voi asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen perustellusta pyynnöstä pidentää kyseistä määräaikaa. Määräaikaa voidaan pidentää korkeintaan kahdella kuukaudella. Jos asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos ei anna lausuntoa kolmen kuukauden määräajassa tai pidennetyssä määräajassa, oikeusasiamies voi päättää tutkimuksen ilman tällaista lausuntoa.

3.   Tutkimuksen päättyessä oikeusasiamies toimittaa kertomuksen asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle ja erityisesti, jos havaitun hallinnollisen epäkohdan luonne tai laajuus sitä vaatii, Euroopan parlamentille. Oikeusasiamies voi antaa kertomuksessaan suosituksia. Oikeusasiamies antaa kantelun tekijälle tiedoksi tutkimuksen tulokset, unionin asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen antaman lausunnon ja mahdolliset kertomuksessa esitetyt suositukset.

4.   Oikeusasiamiestä voidaan hänen omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin pyynnöstä kuulla Euroopan parlamentissa tarkoituksenmukaisimmalla tasolla, jos tämä on asianmukaista unionin toimielimen, elimen tai laitoksen toimintaa koskevaan tutkimukseen liittyen.

5.   Oikeusasiamies antaa kunakin vuonna istuntokauden lopussa Euroopan parlamentille kertomuksen suorittamiensa tutkimusten tuloksista. Kertomukseen sisältyy arviointi siitä, miten oikeusasiamiehen suosituksia on noudatettu, ratkaisuehdotuksia ja parannusehdotuksia. Kertomukseen sisällytetään tapauksen mukaan myös häirintää, väärinkäytösten paljastamista ja eturistiriitoja unionin toimielimissä, elimissä tai laitoksissa koskevien oikeusasiamiehen tutkimusten tulokset.

5 artikla

Tietojen toimittaminen oikeusasiamiehelle

1.   Tätä artiklaa sovellettaessa ”tietojen toimittaminen” kattaa kaikki fyysiset ja sähköiset keinot, joiden avulla oikeusasiamies ja hänen sihteeristönsä saavat tutustuttavakseen tietoihin, mukaan lukien asiakirjat, niiden muodosta riippumatta.

2.   ”EU:n turvallisuusluokitelluilla tiedoilla” tarkoitetaan mitä tahansa tietoja tai aineistoja, joille on määritelty EU:n turvallisuusluokka ja joiden luvaton ilmitulo saattaisi vaihtelevassa määrin vahingoittaa Euroopan unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja.

3.   Unionin toimielimet, elimet ja laitokset sekä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset antavat tässä artiklassa säädetyin edellytyksin oikeusasiamiehen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ilman aiheetonta viivytystä oikeusasiamiehelle kaikki tiedot, joita tämä on pyytänyt tutkimusta varten.

4.   Oikeusasiamiehelle toimitetaan EU:n turvaluokiteltuja tietoja seuraavin periaattein ja edellytyksin:

| a) | EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja toimittava unionin toimielin, elin tai laitos on saattanut päätökseen asiaankuuluvat sisäiset menettelynsä ja, jos luovuttaja on kolmas osapuoli, viimeksi mainittu on antanut kirjallisen ennakkosuostumuksensa; |
| --- | --- |

a)

EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja toimittava unionin toimielin, elin tai laitos on saattanut päätökseen asiaankuuluvat sisäiset menettelynsä ja, jos luovuttaja on kolmas osapuoli, viimeksi mainittu on antanut kirjallisen ennakkosuostumuksensa;

| b) | on osoitettu, että oikeusasiamiehellä on tiedonsaantitarve; |
| --- | --- |

b)

on osoitettu, että oikeusasiamiehellä on tiedonsaantitarve;

| c) | on taattava, että oikeus tutustua CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL -turvallisuusluokan tai sitä korkeamman turvallisuusluokan tietoihin myönnetään ainoastaan henkilöille, joille on tehty kansallisen lainsäädännön mukaisesti henkilöturvallisuusselvitys asiaankuuluvalle turvallisuustasolle ja jotka toimivaltainen turvallisuusviranomainen on valtuuttanut. |
| --- | --- |

c)

on taattava, että oikeus tutustua CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL -turvallisuusluokan tai sitä korkeamman turvallisuusluokan tietoihin myönnetään ainoastaan henkilöille, joille on tehty kansallisen lainsäädännön mukaisesti henkilöturvallisuusselvitys asiaankuuluvalle turvallisuustasolle ja jotka toimivaltainen turvallisuusviranomainen on valtuuttanut.

5.   EU:n turvaluokiteltujen tietojen toimittamiseksi asianomainen unionin toimielin, elin tai laitos arvioi, onko oikeusasiamies ottanut tosiasiallisesti käyttöön sisäisiä turvallisuussääntöjä sekä fyysisiä ja menettelyllisiä toimenpiteitä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi. Tätä varten oikeusasiamies ja unionin toimielin, elin tai laitos voivat myös sopia järjestelystä, jolla luodaan yleiset puitteet EU:n turvaluokiteltujen tietojen toimittamiselle.

6.   Oikeus tutustua 4 ja 5 kohdan mukaisesti EU:n turvallisuusluokiteltuihin tietoihin on annettava asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen tiloissa, jollei oikeusasiamiehen kanssa toisin sovita.

7.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltäytyä toimittamasta oikeusasiamiehelle tietoja, jotka kuuluvat turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevan kansallisen lainsäädännön tai niiden välittämisen estävien säännösten soveltamisalaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

Asianomainen jäsenvaltio voi kuitenkin toimittaa oikeusasiamiehelle tällaiset tiedot toimivaltaisen viranomaisensa vahvistamin edellytyksin.

8.   Kun unionin toimielimet, elimet tai laitokset ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset aikovat toimittaa oikeusasiamiehelle EU:n turvaluokiteltuja tietoja tai muita tietoja, jotka eivät ole yleisön saatavilla, niiden on ilmoitettava asiasta etukäteen oikeusasiamiehelle.

Oikeusasiamies varmistaa, että tällaisia tietoja suojataan asianmukaisesti, eikä hän etenkään saa ilmaista niitä kantelun tekijälle tai yleisölle ilman unionin toimielimen, elimen tai laitoksen tai asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ennakkosuostumusta. EU:n turvaluokiteltujen tietojen osalta suostumus on annettava kirjallisesti.

9.   Unionin toimielinten, elinten tai laitosten, jotka epäävät oikeuden tutustua EU:n turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, on toimitettava oikeusasiamiehelle kirjallinen perustelu, jossa ilmoitetaan vähintään epäämisperusteet.

10.   Oikeusasiamies pitää 8 kohdassa tarkoitettuja tietoja hallussaan ainoastaan siihen saakka, kunnes tutkimus on päätetty lopullisesti.

Oikeusasiamies voi pyytää unionin toimielintä, elintä tai laitosta tai jäsenvaltiota säilyttämään tällaiset tiedot vähintään viiden vuoden ajan.

11.   Jos oikeusasiamiestä ei avusteta tämän pyytämällä tavalla, hän voi antaa asian tiedoksi Euroopan parlamentille, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin.

6 artikla

Oikeusasiamiehen asiakirjojen julkisuus

Oikeusasiamies käsittelee pyynnöt saada tutustua asiakirjoihin, lukuun ottamatta niitä, jotka on saatu tutkimuksen aikana ja jotka ovat oikeusasiamiehen hallussa tutkimuksen keston ajan tai sen päättymisen jälkeen, asetuksessa (EY) N:o 1049/2001, sellaisena kuin se on täydennettynä asetuksella (EY) N:o 1367/2006, säädettyjen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti.

7 artikla

Virkamiesten ja muun henkilöstön kuuleminen

1.   Unionin toimielinten, elinten ja laitosten virkamiehiä ja muuta henkilöstöä on kuultava oikeusasiamiehen pyynnöstä seikoista, jotka liittyvät käynnissä olevaan oikeusasiamiehen tutkimukseen.

2.   Kyseiset virkamiehet ja muu henkilöstö esiintyvät toimielimensä, elimensä tai laitoksensa nimissä. Heitä sitovat heihin sovellettavista säännöistä johtuvat velvoitteet.

8 artikla

Väärinkäytösten paljastamiseen liittyvät tutkimukset

1.   Oikeusasiamies voi suorittaa tutkimuksen havaitakseen henkilöstösääntöjen 22 a artiklassa määriteltyjen tietojen käsittelyssä ilmenneet hallinnolliset epäkohdat, jotka virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva on ilmoittanut hänelle henkilöstösäännöissä vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti.

2.   Tällaisissa tapauksissa virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva saa henkilöstösääntöjen tarjoaman suojan unionin toimielimen, elimen tai laitoksen työntekijään kohdistamilta mahdollisilta seuraamuksilta tietojen antamisen johdosta.

3.   Oikeusasiamies voi myös tiedustella, onko asian käsittelyssä asianomaisessa unionin toimielimessä, elimessä tai laitoksessa ilmennyt hallinnollisia epäkohtia, myös asianomaisen virkamiehen tai toimihenkilön suojelun osalta.

9 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Oikeusasiamies ja hänen henkilöstönsä eivät saa paljastaa tutkimuksen aikana saamiaan tietoja tai asiakirjoja. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista he eivät etenkään saa ilmaista oikeusasiamiehelle toimitettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja tai unionin toimielinten, elinten tai laitosten sisäisiä asiakirjoja tai henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia asiakirjoja. He eivät saa myöskään ilmaista tietoja, jotka voisivat vahingoittaa kantelun tekijän tai jonkin muun asianosaisen oikeuksia.

2.   Jos oikeusasiamiehen tutkimuksen aikana ilmenneet tosiseikat saattavat olla rikoksia tai liittyä rikokseen, oikeusasiamies raportoi asiasta jäsenvaltioiden toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja, siltä osin kuin asia kuuluu niiden toimivaltaan, Euroopan syyttäjänvirastolle asetuksen (EU) 2017/1939 (8) 24 artiklan mukaisesti ja Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF), sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (9) 8 artiklan mukaista kaikkien unionin toimielinten, elinten ja laitosten yleiseen raportointivelvollisuutta Euroopan petostentorjuntavirastolle.

3.   Oikeusasiamies ilmoittaa tarvittaessa ja yhteisymmärryksessä Euroopan syyttäjänviraston tai Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa asiasta myös sille unionin toimielimelle, elimelle tai laitokselle, joka on toimivaltainen asianomaiseen virkamieheen tai muuhun henkilöstöön kuuluvaan nähden ja joka voi aloittaa asianmukaiset menettelyt.

10 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa

1.   Oikeusasiamies voi tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa sovellettavan kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisesti, jos se on tarpeen hänen tehtäviensä hoitamiseksi.

2.   Oikeusasiamies voi tehtäviensä rajoissa tehdä yhteistyötä myös muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa, erityisesti niiden kanssa, jotka vastaavat perusoikeuksien edistämisestä ja suojelusta. Oikeusasiamies välttää tehtävien toistoa tai niiden päällekkäisyyttä kyseisten unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnan kanssa.

3.   Jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille tämän asetuksen soveltamiseksi osoitetut tiedonannot toimitetaan niiden unionissa olevien pysyvien edustustojen välityksellä, paitsi jos asianomainen pysyvä edustusto suostuu siihen, että oikeusasiamiehen sihteeristö voi ottaa suoraan yhteyttä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin.

11 artikla

Oikeusasiamiehen valitseminen

1.   Oikeusasiamies valitaan avointa menettelyä noudattaen valituista ehdokkaista, ja hänet voidaan nimittää uudelleen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun nimeämispyynnön jälkeen oikeusasiamies valitaan sellaisten henkilöiden joukosta,

| — | jotka ovat unionin kansalaisia, |
| --- | --- |

—

jotka ovat unionin kansalaisia,

| — | joilla on täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet, |
| --- | --- |

—

joilla on täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet,

| — | joiden riippumattomuus on kiistaton, |
| --- | --- |

—

joiden riippumattomuus on kiistaton,

| — | jotka täyttävät kotimaassaan korkeimpien tuomarin virkojen kelpoisuusvaatimukset ja joilla on tarvittava pätevyys ja kokemus oikeusasiamiehen viran hoitamiseksi ja |
| --- | --- |

—

jotka täyttävät kotimaassaan korkeimpien tuomarin virkojen kelpoisuusvaatimukset ja joilla on tarvittava pätevyys ja kokemus oikeusasiamiehen viran hoitamiseksi ja

| — | jotka eivät ole olleet kansallisten hallitusten jäseniä tai Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston tai Euroopan komission jäseniä nimeämispyynnön julkaisemista edeltäneiden kahden vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

jotka eivät ole olleet kansallisten hallitusten jäseniä tai Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston tai Euroopan komission jäseniä nimeämispyynnön julkaisemista edeltäneiden kahden vuoden aikana.

12 artikla

Oikeusasiamiehen tehtävien päättyminen

1.   Perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitetut oikeusasiamiehen tehtävät päättyvät hänen toimikautensa päättyessä, hänen erotessaan tehtävästä tai kun hänet erotetaan.

2.   Lukuun ottamatta tilannetta, jossa on kyse oikeusasiamiehen erottamisesta, oikeusasiamies hoitaa edelleen tehtäviään, kunnes uusi oikeusasiamies on valittu.

3.   Oikeusasiamiehen tehtävien päättyessä ennenaikaisesti uusi oikeusasiamies valitaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun toimi on jäänyt täyttämättä, Euroopan parlamentin vaalikauden loppuajaksi. Ennen kuin uusi oikeusasiamies on valittu, 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu johtava virkamies on vastuussa kiireellisistä asioista, jotka kuuluvat oikeusasiamiehen tehtäviin.

13 artikla

Erottaminen

Jos Euroopan parlamentti aikoo pyytää oikeusasiamiehen erottamista SEUT 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se kuulee oikeusasiamiestä ennen tällaisen pyynnön esittämistä.

14 artikla

Oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen

1.   Oikeusasiamies toimii tehtäviään hoitaessaan SEUT 228 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Oikeusasiamies pidättäytyy kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa kyseisten tehtävien luonteen kanssa.

2.   Aloittaessaan tehtäviensä hoitamisen oikeusasiamies antaa unionin tuomioistuimen täysistunnossa juhlallisen vakuutuksen siitä, että hän hoitaa perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettuja tehtäviä täysin riippumattomana ja puolueettomana sekä noudattaa toimikauden ajan ja sen jälkeen tehtävistään johtuvia velvollisuuksia. Juhlalliseen vakuutukseen on sisällyttävä erityisesti velvollisuus osoittaa kunniallisuutta ja pidättyvyyttä, kun hänelle toimikauden päätyttyä tarjotaan tiettyjä tehtäviä tai etuja.

3.   Oikeusasiamies ei saa toimikautensa aikana harjoittaa muuta poliittista tai hallinnollista toimintaa taikka muuta palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa.

15 artikla

Palkka, erioikeudet ja vapaudet

1.   Oikeusasiamies rinnastetaan palkan, korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta unionin tuomioistuimen tuomariin.

2.   Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa N:o 7 olevia 11–14 ja 17 artiklaa sovelletaan oikeusasiamieheen sekä oikeusasiamiehen sihteeristön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön.

16 artikla

Oikeusasiamiehen sihteeristö

1.   Oikeusasiamiehelle osoitetaan asianmukainen talousarvio, joka riittää varmistamaan oikeusasiamiehen riippumattomuuden sekä perussopimuksissa ja tässä asetuksessa tarkoitettujen tehtävien hoitamisen.

2.   Oikeusasiamiestä avustaa sihteeristö. Sihteeristön johtavan virkamiehen nimittää oikeusasiamies.

3.   Oikeusasiamiehen sihteeristön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä. Sihteeristön henkilöstön lukumäärä vahvistetaan vuosittain talousarviomenettelyn yhteydessä.

4.   Jos unionin virkamiehiä lähetetään tilapäisesti oikeusasiamiehen sihteeristöön, kyseistä siirtoa pidetään yksikön edun mukaisena tilapäisenä siirtona henkilöstösääntöjen 37 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan ja 38 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Oikeusasiamiehen kotipaikka

Oikeusasiamiehen kotipaikan on oltava Euroopan parlamentin kotipaikka sellaisena kuin se on määritelty pöytäkirjan N:o 6 ainoan artiklan a alakohdassa.

18 artikla

Täytäntöönpanosäännökset

Oikeusasiamies antaa tämän asetuksen täytäntöönpanosäännökset Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja Euroopan komissiota kuultuaan. Niiden on oltava tämän asetuksen mukaisia, ja niihin on sisällyttävä säännökset vähintään seuraavista seikoista:

| a) | kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen menettelylliset oikeudet; |
| --- | --- |

a)

kantelun tekijän ja asianomaisen unionin toimielimen, elimen tai laitoksen menettelylliset oikeudet;

| b) | kantelun vastaanottaminen, käsittely ja käsittelyn päättäminen; |
| --- | --- |

b)

kantelun vastaanottaminen, käsittely ja käsittelyn päättäminen;

| c) | omasta aloitteesta suoritetut tutkimukset; ja |
| --- | --- |

c)

omasta aloitteesta suoritetut tutkimukset; ja

| d) | jatkotutkimukset. |
| --- | --- |

d)

jatkotutkimukset.

19 artikla

Loppusäännökset

1.   Kumotaan päätös 94/262/EHTY, EY, Euratom.

2.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

---

(1)  Parlamentti päätti työjärjestyksen 46 artiklan kolmannen kohdan nojalla lykätä äänestystä päätöslauselmaesityksestä, kunnes neuvosto ja komissio ovat ilmaisseet kantansa jäljempänä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitetystä asetusehdotuksesta (A9-0174/2021).

1

(2)  Hyväksyntä annettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Lausunto annettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  Euroopan parlamentin päätös 94/262/EHTY, EY, tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  EUVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

9

---

| 8.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Siirtymäsäännökset covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (asetuksen (EU) 2016/1628 muuttaminen) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta tiettyjä tehoalueeltaan 56–130 kW:n ja yli 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 67/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0254),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0185/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 2. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 2. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta sen tiettyjä tehoalueeltaan vähintään 56 kW:n mutta alle 130 kW:n ja vähintään 300 kW:n moottoreilla varustettuja koneita koskevien siirtymäsäännösten osalta covid-19-kriisin vaikutusten huomioon ottamiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1068.)

---