# Euroopa Liidu C 528/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 528 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik30. detsember 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 528

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik30. detsember 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 528/01 | Komisjoni teatis, millega täiendatakse suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat | 1 |
| 2021/C 528/02 | Komisjoni teatis — Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga | 10 |
| 2021/C 528/03 | Komisjoni Teatis — Muudetud JUHENDDOKUMENT — ELi elevandiluukaubanduse kord | 19 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 528/01

Komisjoni teatis, millega täiendatakse suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat

1

2021/C 528/02

Komisjoni teatis — Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga

10

2021/C 528/03

Komisjoni Teatis — Muudetud JUHENDDOKUMENT — ELi elevandiluukaubanduse kord

19

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 528/04 | Euro vahetuskurss — 29. detsember 2021 | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 528/04

Euro vahetuskurss — 29. detsember 2021

36

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 30.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 528/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 528/1

---

Komisjoni teatis, millega täiendatakse suuniseid, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat

(2021/C 528/01)

Komisjoni 21. septembri 2020. aasta teatist „Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat“ (1) täiendatakse järgmiselt:

| 1) | punkti 15 alapunktis 15 asendatakse tähis „[...]“ numbriga „80“ ja lisatakse kaks lõiku, et selle määratluse kehtiv sõnastus oleks järgmine:






  „15) | „elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus“ – 80 protsenti tegelikust elektritarbimisest, mis määratakse kindlaks komisjoni otsusega koos elektritarbimise tõhususe võrdlusalustega. See vastab elektritarbimise tõhususe võrdlusaluse kohaldamisel kehtestatud keskmisele heidete vähendamise kohustusele (elektritarbimise võrdlusalus/keskmine elektrienergia tarbimine). Seda kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis kuuluvad abikõlblikesse sektoritesse, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud.
  Elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust vähendatakse (alates aastast t = 2022) 1,09 % aastapõhiselt vastavalt II lisa alajaotises „Teatavate I lisas loetletud toodete tõhususe ajakohastatud võrdlusalused“ kindlaks määratud valemile.“ |
| --- | --- | --- |

1)

punkti 15 alapunktis 15 asendatakse tähis „[...]“ numbriga „80“ ja lisatakse kaks lõiku, et selle määratluse kehtiv sõnastus oleks järgmine:

„15)

„elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus“ – 80 protsenti tegelikust elektritarbimisest, mis määratakse kindlaks komisjoni otsusega koos elektritarbimise tõhususe võrdlusalustega. See vastab elektritarbimise tõhususe võrdlusaluse kohaldamisel kehtestatud keskmisele heidete vähendamise kohustusele (elektritarbimise võrdlusalus/keskmine elektrienergia tarbimine). Seda kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis kuuluvad abikõlblikesse sektoritesse, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud.

Elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust vähendatakse (alates aastast t = 2022) 1,09 % aastapõhiselt vastavalt II lisa alajaotises „Teatavate I lisas loetletud toodete tõhususe ajakohastatud võrdlusalused“ kindlaks määratud valemile.“

| 2) | punkti 28 alapunktis b täiendatakse valemis kasutatud teguri Ct kirjeldust ning see punkt sõnastatakse järgmiselt:






  „b) | Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes ei kohaldata II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt
  Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient või turupõhine CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on ELi saastekvoodi tärminlepingu hind aastal t-1 (EUR/tCO2); EF on kohaldatav elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus, mis on määratletud punkti 15 alapunktis 15; ja AEC on tegelik elektritarbimine (MWh) aastal t.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 28 alapunktis b täiendatakse valemis kasutatud teguri Ct kirjeldust ning see punkt sõnastatakse järgmiselt:

„b)

Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes ei kohaldata II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient või turupõhine CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on ELi saastekvoodi tärminlepingu hind aastal t-1 (EUR/tCO2); EF on kohaldatav elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus, mis on määratletud punkti 15 alapunktis 15; ja AEC on tegelik elektritarbimine (MWh) aastal t.“;

| 3) | I lisa tabelis täiendatakse NACE koodiga 20.16.40.15 hõlmatud sektori kirjeldust ning see sõnastatakse järgmiselt:
  „Polüetüleenglükoolid ja muud polüeeteralkoholid algkujul“; |
| --- | --- |

3)

I lisa tabelis täiendatakse NACE koodiga 20.16.40.15 hõlmatud sektori kirjeldust ning see sõnastatakse järgmiselt:

„Polüetüleenglükoolid ja muud polüeeteralkoholid algkujul“;

| 4) | lisatakse järgmine II lisa:
  „


  II LISA
  Elektritarbimise tõhususe võrdlusalused ja I lisas osutatud toodete iga-aastased vähendamismäärad






  — | Elektritarbimise tõhususe võrdlusalused I lisas osutatud toodetele, mille puhul kehtib kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus


  Tooted, mille puhul on kütuse ja elektrienergia omavaheline asendatavus määratud kindlaks rakendusmääruse (EL) 2019/331 I lisa 2. jaotises.
  Delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas on kindlaks määratud, et teatavate toodete puhul on kütuse- ja elektrienergia omavahel asendatavad. Nende toodete puhul ei ole asjakohane kehtestada võrdlusalust, mille aluseks on MWh/t toote kohta. Selle asemel on lähtepunktiks otseheidetest tuletatud spetsiaalsed kasvuhoonegaaside heite kõverad. Selliste toodete puhul määrati toote võrdlusalused kindlaks otseheidete (energiatarbimisest ja protsessidest tulenevad heited) summa ning elektrienergia asendatavast osast tulenevate kaudsete heidete alusel.
  Sellistel juhtudel asendatakse nende suuniste punkti 28 alapunktis a osutatud maksimaalse abisumma arvutamiseks valemis tegur „E“ järgmise terminiga, millega muudetakse toote võrdlusalus delegeeritud määruse (EL) 2019/331 kohaselt elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusaluseks, võttes aluseks Euroopa keskmise CO2 heite teguri 0,376 tCO2/MWh:
  määruse 2021/447 lisa 2. jaotises esitatud toote kehtiv võrdlusalus (tCO2/t) × osa asjaomasest kaudsest heitest võrdlusperioodi vältel (%)/0,376 (tCO2/MWh).
  Selliste toodete tõhususe võrdlusaluste väärtused, mille puhul kohaldatakse aastatel 2021–2025 kütuse- ja elektrienergia omavahelist asendatavust, leiab komisjoni 12. märtsi 2021. aasta määrusest (EL) 2021/447, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025. |
| --- | --- | --- |

4)

lisatakse järgmine II lisa:

II LISA

Elektritarbimise tõhususe võrdlusalused ja I lisas osutatud toodete iga-aastased vähendamismäärad

—

Elektritarbimise tõhususe võrdlusalused I lisas osutatud toodetele, mille puhul kehtib kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus

Tooted, mille puhul on kütuse ja elektrienergia omavaheline asendatavus määratud kindlaks rakendusmääruse (EL) 2019/331 I lisa 2. jaotises.

Delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas on kindlaks määratud, et teatavate toodete puhul on kütuse- ja elektrienergia omavahel asendatavad. Nende toodete puhul ei ole asjakohane kehtestada võrdlusalust, mille aluseks on MWh/t toote kohta. Selle asemel on lähtepunktiks otseheidetest tuletatud spetsiaalsed kasvuhoonegaaside heite kõverad. Selliste toodete puhul määrati toote võrdlusalused kindlaks otseheidete (energiatarbimisest ja protsessidest tulenevad heited) summa ning elektrienergia asendatavast osast tulenevate kaudsete heidete alusel.

Sellistel juhtudel asendatakse nende suuniste punkti 28 alapunktis a osutatud maksimaalse abisumma arvutamiseks valemis tegur „E“ järgmise terminiga, millega muudetakse toote võrdlusalus delegeeritud määruse (EL) 2019/331 kohaselt elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusaluseks, võttes aluseks Euroopa keskmise CO2 heite teguri 0,376 tCO2/MWh:

määruse 2021/447 lisa 2. jaotises esitatud toote kehtiv võrdlusalus (tCO2/t) × osa asjaomasest kaudsest heitest võrdlusperioodi vältel (%)/0,376 (tCO2/MWh).

Selliste toodete tõhususe võrdlusaluste väärtused, mille puhul kohaldatakse aastatel 2021–2025 kütuse- ja elektrienergia omavahelist asendatavust, leiab komisjoni 12. märtsi 2021. aasta määrusest (EL) 2021/447, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025.

| — | I lisas osutatud, kuid käesoleva lisa tabelis 1 loetlemata toodete tõhususe võrdlusalused


  Suuniste punkti 15 alapunktis 15 määratletud elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis on I lisa alusel abikõlblikud, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud. |
| --- | --- |

—

I lisas osutatud, kuid käesoleva lisa tabelis 1 loetlemata toodete tõhususe võrdlusalused

Suuniste punkti 15 alapunktis 15 määratletud elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis on I lisa alusel abikõlblikud, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud.

| — | Teatatavate I lisas osutatud toodete tõhususe ajakohastatud võrdlusalused


  Tabelis 1 on loetletud võrdlusalused, millest tuleks lähtuda konkreetse aasta suhtes kohaldatava tõhususe võrdlusaluse kindlaksmääramisel, võttes arvesse vastavat iga-aastast vähendamismäära.
  See iga-aastane vähendamismäär näitab, kui suures ulatuses võrdlusaluseid igal aastal automaatselt vähendatakse. Kui tabelis 1 ei ole kehtestatud teisiti, vähendatakse kõiki tõhususe võrdlusaluseid (sh elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust) (alates aastast t = 2022) 1,09 % aastapõhiselt vastavalt järgmisele valemile:
  kohaldatav tõhususe võrdlusalus aastal (t) = võrdlusalus aastal 2021 * (1 + iga-aastane vähendamismäär) ^ (aasta t – 2021) |
| --- | --- |

—

Teatatavate I lisas osutatud toodete tõhususe ajakohastatud võrdlusalused

Tabelis 1 on loetletud võrdlusalused, millest tuleks lähtuda konkreetse aasta suhtes kohaldatava tõhususe võrdlusaluse kindlaksmääramisel, võttes arvesse vastavat iga-aastast vähendamismäära.

See iga-aastane vähendamismäär näitab, kui suures ulatuses võrdlusaluseid igal aastal automaatselt vähendatakse. Kui tabelis 1 ei ole kehtestatud teisiti, vähendatakse kõiki tõhususe võrdlusaluseid (sh elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust) (alates aastast t = 2022) 1,09 % aastapõhiselt vastavalt järgmisele valemile:

kohaldatav tõhususe võrdlusalus aastal (t) = võrdlusalus aastal 2021 * (1 + iga-aastane vähendamismäär) ^ (aasta t – 2021)

Tabel 1

Teatatavate I lisas osutatud toodete elektritarbimise tõhususe võrdlusalused

| NACE4 | Tootepõhine võrdlusalus | Tõhususe võrdlusalus aastal 2021 | Võrdlusaluse ühik | Toodanguühik | Iga-aastane vähendamismäär [%] | Toote määratlus | Tootepõhise võrdlusalusega hõlmatud protsessid | Asjaomane PRODCOMi kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.11 | Puidutselluloos | 0,904 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni puidutselluloosi | 1,09 | Puidutselluloos, lahustuv | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud tselluloosi tootmisega, sh kuivatamine, pesemine ja sorteerimine ning pleegitamine | 17.11.11.00 | Puidutselluloos, lahustuv |
| 17.11 | Puidutselluloos | 0,329 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni puidutselluloosi | 1,09 | Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos | 17.11.12.00 | Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos |
| 17.11 | Puidutselluloos | 0,443 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni puidutselluloosi | 1,09 | Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos | 17.11.13.00 | Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos |
| 17.11 | Pooltselluloos | 0,443 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni pooltselluloosi | 1,09 | Pooltselluloos | 17.11.14.00 | Puitmass; pooltselluloos; kiumass kiulisest tselluloosmaterjalist, v.a puidust kiumass |
| 17.11 | Mehhaaniline kiumass | Varumeetod | 1,09 | Mehhaaniline kiumass | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud mehhaanilise kiumassi tootmisega, sh puidutöötlemine, peenestamine, pesemine, pleegitamine, soojuse tagastamine |
| 17.11 | Ringlusse võetud paber | 0,260 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni ringlusse võetud paberit | 1,09 | Ringlusse võetud paber | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ringlusse võetud paberi tootmisega, sh tihendamine ja laotamine, pleegitamine |
| 17.11 | Ringlusse võetud paber, millelt on trükivärv eemaldatud | 0,390 | MWh/Tel 90 % sdt | Tonni ringlusse võetud paberit, millelt on trükivärv eemaldatud | 1,09 | Ringlusse võetud paber, millelt on trükivärv eemaldatud |
| 17.12 | Ajalehepaber | 0,801 | MWh/t toote kohta | Tonni ajalehepaberit | 1,09 | Ajalehepaber | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud paberitootmisega, sh peenestamine, pressimine ja termokuivatamine | 17.12.11.00 | Ajalehepaber |
| 17.12 | Pinnakatteta kvaliteetpaber | 0,645 | MWh/t toote kohta | Tonni pinnakatteta kvaliteetpaberit | 1,09 | Pinnakatteta kvaliteetpaber | 17.12.12.00
  17.12.13.00
  17.12.14.10
  17.12.14.35
  17.12.14.39
  17.12.14.50
  17.12.14.70 | Pinnakatteta kvaliteetpaber |
| 17.12 | Pinnakattega kvaliteetpaber | 0,538 | MWh/t toote kohta | Tonni pinnakattega kvaliteetpaberit | 1,09 | Pinnakattega kvaliteetpaber | 17.12.73.35
  17.12.73.37
  17.12.73.60
  17.12.73.75
  17.12.73.79
  17.12.76.00 | Pinnakattega kvaliteetpaber |
| 17.12 | Pehmepaber | 0,925 | MWh/t toote kohta | Tonni pehmepaberit | 1,09 | Pehmepaber | 17.12.20.30
  17.12.20.55
  17.12.20.57
  17.12.20.90 | Pehmepaber |
| 17.12 | Silekihipaber ja lainekihipaber | 0,260 | MWh/t toote kohta | Tonni paberit | 1,09 | Silekihipaber ja lainekihipaber | 17.12.33.00
  17.12.34.00
  17.12.35.20
  17.12.35.40 | Silekihipaber ja lainekihipaber |
| 17.12 | Pinnakatteta papp | 0,268 | MWh/t toote kohta | Tonni pinnakatteta pappi | 1,09 | Pinnakatteta papp | 17.12.31.00
  17.12.32.00
  17.12.42.60
  17.12.42.80
  17.12.51.10
  17.12.59.10 | Pinnakatteta papp |
| 17.12 | Pinnakattega papp | 0,403 | MWh/t toote kohta | Tonni pinnakatteta pappi | 1,09 | Pinnakattega papp | 17.12.75.00
  17.12.77.55
  17.12.77.59
  17.12.78.20
  17.12.78.50
  17.12.79.53
  17.12.79.55 | Pinnakattega papp |
| 20.13 | Väävelhape | 0,056 | MWh/t toote kohta | Tonni väävelhapet | 1,09 | Väävelhape; ooleum | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud väävelhappe tootmisega | 20.13.24.34 | Väävelhape; ooleum |
| 20.13 | Kloor | 1,846 | MWh/t toote kohta | Tonni kloori | 1,09 | Kloor | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud elektrolüüsi üksusega, sealhulgas kõrvalüksused | 20.13.21.11 | Kloor |
| 20.13 | Räni | 11,87 | MWh/t toote kohta | Tonni räni | 1,09 | Räni. Muu kui ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud räni tootmisega | 20.13.21.70 | Räni. Muu kui ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist |
| 20.13 | Räni | 60 | MWh/t toote kohta | Tonni räni | 1,09 | Räni. Ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ahjuga, sealhulgas kõrvalüksustega | 20.13.21.60 | Räni. Ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist |
| 20.13 | Ränikarbiid | 6,2 | MWh/t toote kohta | Tonni ränikarbiidi | 1,09 | Räni. Kindla või muutuva keemilise koostisega ränikarbiid | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ränikarbiidi tootmisega | 20.13.64.10 | Räni. Kindla või muutuva keemilise koostisega ränikarbiid |
| 24.10 | Hapnikkonverter teras | 0,03385 | MWh/t toote kohta | Tonni toorterast (valuteras) | 0,60 | Toorteras: legeerimata teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes | Sekundaarmetallurgia, tulekindlate materjalide eelkuumutamine, kõrvalprotsessid ja valukojad kuni toorterasest toodete lõikamiseni | 24.10.T1.22 | Toorteras: legeerimata teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes |
| 24.10 | Toorteras: legeeritud teras, v.a muu menetlusega kui elektriahjudes valmistatud roostevaba teras | 24.10.T1.32 | Toorteras: legeeritud teras, v.a muu menetlusega kui elektriahjudes valmistatud roostevaba teras |
| 24.10 | Toorteras: roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes | 24.12.T1.42 | Toorteras: roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes |
| 24.10 | Ferromangaan | 2,2 | MWh/t toote kohta | Ferromangaan, süsinikusisaldusega > 2 % massist | 2,03 | Ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku, graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist | | 24.10.12.10 | Ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku, graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist |
| 24.10 | Ferromangaan, süsinikusisaldusega > 2 % massist | Muu ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku (v.a ferromangaan graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist) | | 24.10.12.20 | Muu ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku (v.a ferromangaan graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist) |
| 24.10 | Ferromangaan | 1,4 | MWh/t toote kohta | Ferromangaan, süsinikusisaldusega ≤ 2 % massist | 1,09 | Muu ferromangaan, mis sisaldab kuni 2 massiprotsenti süsinikku | | 24.10.12.25 | Muu ferromangaan, mis sisaldab kuni 2 massiprotsenti süsinikku |
| 24.10 | Ferrosiliitsium | 8,54 | MWh/t toote kohta | Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist | 1,09 | Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist | | 24.10.12.35 | Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist |
| 24.10 | Ferrosiliitsium | Varumeetod | 1,09 | | | 24.10.12.36 | Ferrosiliitsium, ränisisaldusega kuni 55 % massist ja magneesiumisisaldusega üle 4 %, kuid mitte üle 10 % |
| 24.10 | Ferronikkel | 9,28 | MWh/t toote kohta | Ferronikkel | 1,09 | Ferronikkel | | 24.10.12.40 | Ferronikkel |
| 24.10 | Ferrosilikomangaan | 3,419 | MWh/t toote kohta | Ferrosilikomangaan | 1,12 | Ferrosilikomangaan | | 24.10.12.45 | Ferrosilikomangaan |
| 24.42 | Primaaralumiinium | 13,90 | MWh/t toote kohta | Survetöötlemata legeerimata alumiinium | 0,25 | Survetöötlemata legeerimata alumiinium, elektrolüüsisaadus | Survetöötlemata legeerimata alumiinium, elektrolüüsisaadus, sealhulgas tootmise kontrollüksused, kõrvalprotsessid ja valukoda. Hõlmab ka anoodi (kuumtöödeldud anoodi) tootmise töökoda. Juhul kui anoodi toodetakse ELis asuvas eraldiseisvas tootmisüksuses, ei tuleks sellele tootmisüksusele maksta hüvitist. Väljaspool ELi toodetud anoodi puhul võidakse kohaldada korrektsiooni. | 24.42.11.30 | Survetöötlemata legeerimata alumiinium (välja arvatud pulbrid ja helbed) |
| 24.42.11.53 | Survetöötlemata alumiiniumi sulamid primaarvormidena (välja arvatud alumiiniumi pulbrid ja helbed) |
| 24.42.11.54 | Survetöötlemata alumiiniumi sulamid (v.a alumiiniumi pulbrid ja helbed) |
| 24.42 | Alumiiniumoksiid (rafineeritud) | 0,20 | MWh/t toote kohta | Alumiiniumoksiid | 1,11 | | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud alumiiniumoksiidi tootmisega. | 24.42.12.00 | Alumiiniumoksiid (välja arvatud tehiskorund) |
| 24.43 | Tsingi elektrolüüs | 3,994 | MWh/t toote kohta | Tsink | 0,01 | Primaartsink | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud tsingi elektrolüüsiga, sealhulgas kõrvalüksused | 24.43.12.30 | Survetöötlemata legeerimata tsink (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed) |
| 24.43.12.50 | Survetöötlemata tsingi sulamid (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed) |
| 24.44 | Survetöötlemata rafineeritud vask | 0,31 | MWh/t toote kohta | Vaskkatoodid | 1,09 | Vaskkatoodid | Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud elektrolüütrafineerimise protsessiga, sealhulgas vajaduse korral kohapeal toimuv anoodivalu, kui see on asjakohane | 24.44.13.30 | Survetöötlemata legeerimata rafineeritud vask (v.a rullitud, pressitud või sepistatud paagutatud tooted) |

NACE4

Tootepõhine võrdlusalus

Tõhususe võrdlusalus aastal 2021

Võrdlusaluse ühik

Toodanguühik

Iga-aastane vähendamismäär [%]

Toote määratlus

Tootepõhise võrdlusalusega hõlmatud protsessid

Asjaomane PRODCOMi kood

Kirjeldus

17.11

Puidutselluloos

0,904

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni puidutselluloosi

1,09

Puidutselluloos, lahustuv

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud tselluloosi tootmisega, sh kuivatamine, pesemine ja sorteerimine ning pleegitamine

17.11.11.00

Puidutselluloos, lahustuv

17.11

Puidutselluloos

0,329

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni puidutselluloosi

1,09

Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos

17.11.12.00

Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos

17.11

Puidutselluloos

0,443

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni puidutselluloosi

1,09

Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos

17.11.13.00

Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos

17.11

Pooltselluloos

0,443

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni pooltselluloosi

1,09

Pooltselluloos

17.11.14.00

Puitmass; pooltselluloos; kiumass kiulisest tselluloosmaterjalist, v.a puidust kiumass

17.11

Mehhaaniline kiumass

Varumeetod

1,09

Mehhaaniline kiumass

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud mehhaanilise kiumassi tootmisega, sh puidutöötlemine, peenestamine, pesemine, pleegitamine, soojuse tagastamine

17.11

Ringlusse võetud paber

0,260

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni ringlusse võetud paberit

1,09

Ringlusse võetud paber

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ringlusse võetud paberi tootmisega, sh tihendamine ja laotamine, pleegitamine

17.11

Ringlusse võetud paber, millelt on trükivärv eemaldatud

0,390

MWh/Tel 90 % sdt

Tonni ringlusse võetud paberit, millelt on trükivärv eemaldatud

1,09

Ringlusse võetud paber, millelt on trükivärv eemaldatud

17.12

Ajalehepaber

0,801

MWh/t toote kohta

Tonni ajalehepaberit

1,09

Ajalehepaber

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud paberitootmisega, sh peenestamine, pressimine ja termokuivatamine

17.12.11.00

Ajalehepaber

17.12

Pinnakatteta kvaliteetpaber

0,645

MWh/t toote kohta

Tonni pinnakatteta kvaliteetpaberit

1,09

Pinnakatteta kvaliteetpaber

17.12.12.00

17.12.13.00

17.12.14.10

17.12.14.35

17.12.14.39

17.12.14.50

17.12.14.70

Pinnakatteta kvaliteetpaber

17.12

Pinnakattega kvaliteetpaber

0,538

MWh/t toote kohta

Tonni pinnakattega kvaliteetpaberit

1,09

Pinnakattega kvaliteetpaber

17.12.73.35

17.12.73.37

17.12.73.60

17.12.73.75

17.12.73.79

17.12.76.00

Pinnakattega kvaliteetpaber

17.12

Pehmepaber

0,925

MWh/t toote kohta

Tonni pehmepaberit

1,09

Pehmepaber

17.12.20.30

17.12.20.55

17.12.20.57

17.12.20.90

Pehmepaber

17.12

Silekihipaber ja lainekihipaber

0,260

MWh/t toote kohta

Tonni paberit

1,09

Silekihipaber ja lainekihipaber

17.12.33.00

17.12.34.00

17.12.35.20

17.12.35.40

Silekihipaber ja lainekihipaber

17.12

Pinnakatteta papp

0,268

MWh/t toote kohta

Tonni pinnakatteta pappi

1,09

Pinnakatteta papp

17.12.31.00

17.12.32.00

17.12.42.60

17.12.42.80

17.12.51.10

17.12.59.10

Pinnakatteta papp

17.12

Pinnakattega papp

0,403

MWh/t toote kohta

Tonni pinnakatteta pappi

1,09

Pinnakattega papp

17.12.75.00

17.12.77.55

17.12.77.59

17.12.78.20

17.12.78.50

17.12.79.53

17.12.79.55

Pinnakattega papp

20.13

Väävelhape

0,056

MWh/t toote kohta

Tonni väävelhapet

1,09

Väävelhape; ooleum

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud väävelhappe tootmisega

20.13.24.34

Väävelhape; ooleum

20.13

Kloor

1,846

MWh/t toote kohta

Tonni kloori

1,09

Kloor

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud elektrolüüsi üksusega, sealhulgas kõrvalüksused

20.13.21.11

Kloor

20.13

Räni

11,87

MWh/t toote kohta

Tonni räni

1,09

Räni. Muu kui ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud räni tootmisega

20.13.21.70

Räni. Muu kui ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist

20.13

Räni

60

MWh/t toote kohta

Tonni räni

1,09

Räni. Ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ahjuga, sealhulgas kõrvalüksustega

20.13.21.60

Räni. Ränisisaldusega vähemalt 99,99 % massist

20.13

Ränikarbiid

6,2

MWh/t toote kohta

Tonni ränikarbiidi

1,09

Räni. Kindla või muutuva keemilise koostisega ränikarbiid

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ränikarbiidi tootmisega

20.13.64.10

Räni. Kindla või muutuva keemilise koostisega ränikarbiid

24.10

Hapnikkonverter teras

0,03385

MWh/t toote kohta

Tonni toorterast (valuteras)

0,60

Toorteras: legeerimata teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes

Sekundaarmetallurgia, tulekindlate materjalide eelkuumutamine, kõrvalprotsessid ja valukojad kuni toorterasest toodete lõikamiseni

24.10.T1.22

Toorteras: legeerimata teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes

24.10

Toorteras: legeeritud teras, v.a muu menetlusega kui elektriahjudes valmistatud roostevaba teras

24.10.T1.32

Toorteras: legeeritud teras, v.a muu menetlusega kui elektriahjudes valmistatud roostevaba teras

24.10

Toorteras: roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes

24.12.T1.42

Toorteras: roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu menetlusega kui elektriahjudes

24.10

Ferromangaan

2,2

MWh/t toote kohta

Ferromangaan, süsinikusisaldusega > 2 % massist

2,03

Ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku, graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist

24.10.12.10

Ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku, graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist

24.10

Ferromangaan, süsinikusisaldusega > 2 % massist

Muu ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku (v.a ferromangaan graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist)

24.10.12.20

Muu ferromangaan, mis sisaldab > 2 massiprotsenti süsinikku (v.a ferromangaan graanulitega ≤ 5 mm, mangaanisisaldusega > 65 % massist)

24.10

Ferromangaan

1,4

MWh/t toote kohta

Ferromangaan, süsinikusisaldusega ≤ 2 % massist

1,09

Muu ferromangaan, mis sisaldab kuni 2 massiprotsenti süsinikku

24.10.12.25

Muu ferromangaan, mis sisaldab kuni 2 massiprotsenti süsinikku

24.10

Ferrosiliitsium

8,54

MWh/t toote kohta

Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist

1,09

Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist

24.10.12.35

Ferrosiliitsium, ränisisaldusega üle 55 % massist

24.10

Ferrosiliitsium

Varumeetod

1,09

24.10.12.36

Ferrosiliitsium, ränisisaldusega kuni 55 % massist ja magneesiumisisaldusega üle 4 %, kuid mitte üle 10 %

24.10

Ferronikkel

9,28

MWh/t toote kohta

Ferronikkel

1,09

Ferronikkel

24.10.12.40

Ferronikkel

24.10

Ferrosilikomangaan

3,419

MWh/t toote kohta

Ferrosilikomangaan

1,12

Ferrosilikomangaan

24.10.12.45

Ferrosilikomangaan

24.42

Primaaralumiinium

13,90

MWh/t toote kohta

Survetöötlemata legeerimata alumiinium

0,25

Survetöötlemata legeerimata alumiinium, elektrolüüsisaadus

Survetöötlemata legeerimata alumiinium, elektrolüüsisaadus, sealhulgas tootmise kontrollüksused, kõrvalprotsessid ja valukoda. Hõlmab ka anoodi (kuumtöödeldud anoodi) tootmise töökoda. Juhul kui anoodi toodetakse ELis asuvas eraldiseisvas tootmisüksuses, ei tuleks sellele tootmisüksusele maksta hüvitist. Väljaspool ELi toodetud anoodi puhul võidakse kohaldada korrektsiooni.

24.42.11.30

Survetöötlemata legeerimata alumiinium (välja arvatud pulbrid ja helbed)

24.42.11.53

Survetöötlemata alumiiniumi sulamid primaarvormidena (välja arvatud alumiiniumi pulbrid ja helbed)

24.42.11.54

Survetöötlemata alumiiniumi sulamid (v.a alumiiniumi pulbrid ja helbed)

24.42

Alumiiniumoksiid (rafineeritud)

0,20

MWh/t toote kohta

Alumiiniumoksiid

1,11

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud alumiiniumoksiidi tootmisega.

24.42.12.00

Alumiiniumoksiid (välja arvatud tehiskorund)

24.43

Tsingi elektrolüüs

3,994

MWh/t toote kohta

Tsink

0,01

Primaartsink

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud tsingi elektrolüüsiga, sealhulgas kõrvalüksused

24.43.12.30

Survetöötlemata legeerimata tsink (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed)

24.43.12.50

Survetöötlemata tsingi sulamid (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed)

24.44

Survetöötlemata rafineeritud vask

0,31

MWh/t toote kohta

Vaskkatoodid

1,09

Vaskkatoodid

Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud elektrolüütrafineerimise protsessiga, sealhulgas vajaduse korral kohapeal toimuv anoodivalu, kui see on asjakohane

24.44.13.30

Survetöötlemata legeerimata rafineeritud vask (v.a rullitud, pressitud või sepistatud paagutatud tooted)

| 5) | III lisas lisatakse tabeli kolmandasse veergu arvnäitajad ning see sõnastatakse järgmiselt:


  „III LISA
  Maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid (tCO2/MWh) eri geograafilistel aladel







  Piirkonnad | | Kohaldatav CO2-heite koefitsient |
| --- | --- | --- | --- |
| Aadria mere piirkond | Horvaatia, Sloveenia | 0,69 |
| Ibeeria | Hispaania, Portugal | 0,53 |
| Balti riigid | Leedu, Läti, Eesti | 0,75 |
| Lääne-Euroopa keskosa | Austria, Saksamaa, Luksemburg | 0,72 |
| Põhjamaad | Rootsi, Soome | 0,58 |
| Tšehhi ja Slovakkia | Tšehhi, Slovakkia | 0,85 |
| Belgia | | 0,36 |
| Bulgaaria | | 0,98 |
| Taani | | 0,52 |
| Iirimaa | | 0,49 |
| Kreeka | | 0,73 |
| Prantsusmaa | | 0,44 |
| Itaalia | | 0,46 |
| Küpros | | 0,70 |
| Ungari | | 0,58 |
| Malta | | 0,40 |
| Madalmaad | | 0,45 |
| Poola | | 0,81 |
| Rumeenia | | 0,96 |

5)

III lisas lisatakse tabeli kolmandasse veergu arvnäitajad ning see sõnastatakse järgmiselt:

„III LISA

Maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid (tCO2/MWh) eri geograafilistel aladel

Piirkonnad

Kohaldatav CO2-heite koefitsient

Aadria mere piirkond

Horvaatia, Sloveenia

0,69

Ibeeria

Hispaania, Portugal

0,53

Balti riigid

Leedu, Läti, Eesti

0,75

Lääne-Euroopa keskosa

Austria, Saksamaa, Luksemburg

0,72

Põhjamaad

Rootsi, Soome

0,58

Tšehhi ja Slovakkia

Tšehhi, Slovakkia

0,85

Belgia

0,36

Bulgaaria

0,98

Taani

0,52

Iirimaa

0,49

Kreeka

0,73

Prantsusmaa

0,44

Itaalia

0,46

Küpros

0,70

Ungari

0,58

Malta

0,40

Madalmaad

0,45

Poola

0,81

Rumeenia

0,96

---

(1)  ELT C 317, 25.9.2020, lk 5.

1

---

| 30.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 528/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 528/10

---

KOMISJONI TEATIS

Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga

(2021/C 528/02)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas teatises antakse juhiseid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide riikliku rahastamise hindamiseks liidu riigiabi eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas teatises antakse juhiseid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide riikliku rahastamise hindamiseks liidu riigiabi eeskirjade kohaselt.

| 2. | Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad anda väga olulise panuse liidu tööstuse ja majanduse kestlikku majanduskasvu, töökohtade loomisse, konkurentsivõimesse ja vastupidavusse ning tugevdada selle avatud strateegilist autonoomiat, võimaldades piiriülese koostöö kaudu läbimurdelisi innovatsiooni- ja taristuprojekte, millel on positiivne ülekanduv mõju siseturule ja ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

2.

Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad anda väga olulise panuse liidu tööstuse ja majanduse kestlikku majanduskasvu, töökohtade loomisse, konkurentsivõimesse ja vastupidavusse ning tugevdada selle avatud strateegilist autonoomiat, võimaldades piiriülese koostöö kaudu läbimurdelisi innovatsiooni- ja taristuprojekte, millel on positiivne ülekanduv mõju siseturule ja ühiskonnale tervikuna.

| 3. | Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võimaldavad koondada kogu liidu teadmisi, oskusi, finantsvahendeid ja ettevõtjaid, et kõrvaldada tõsiseid turutõrkeid või süsteemseid vigu ning tegelda ühiskonnaprobleemidega, mis muidu jääksid lahendamata. Nende eesmärk on tuua kokku avalik ja erasektor, et võtta ette ulatuslikke projekte, mis annavad märkimisväärset kasu liidule ja selle kodanikele. |
| --- | --- |

3.

Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võimaldavad koondada kogu liidu teadmisi, oskusi, finantsvahendeid ja ettevõtjaid, et kõrvaldada tõsiseid turutõrkeid või süsteemseid vigu ning tegelda ühiskonnaprobleemidega, mis muidu jääksid lahendamata. Nende eesmärk on tuua kokku avalik ja erasektor, et võtta ette ulatuslikke projekte, mis annavad märkimisväärset kasu liidule ja selle kodanikele.

| 4. | Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad toetada kõiki poliitikavaldkondi ja meetmeid, mille eesmärk on saavutada ühiseid Euroopa eesmärke, eelkõige Euroopa rohelist kokkulepet (1), digistrateegiat (2), Euroopa digikümnendit (3), Euroopa uut tööstusstrateegiat (4) ja selle uuendust (5), Euroopa andmestrateegiat (6) ning Next Generation EUd (7). Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad aidata kaasa ka kestlikule taastumisele pärast tõsiseid majandushäireid nagu need, mida põhjustas COVID-19 pandeemia, ning toetada jõupingutusi liidu sotsiaalse ja majandusliku vastupanuvõime tugevdamiseks. |
| --- | --- |

4.

Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad toetada kõiki poliitikavaldkondi ja meetmeid, mille eesmärk on saavutada ühiseid Euroopa eesmärke, eelkõige Euroopa rohelist kokkulepet (1), digistrateegiat (2), Euroopa digikümnendit (3), Euroopa uut tööstusstrateegiat (4) ja selle uuendust (5), Euroopa andmestrateegiat (6) ning Next Generation EUd (7). Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid võivad aidata kaasa ka kestlikule taastumisele pärast tõsiseid majandushäireid nagu need, mida põhjustas COVID-19 pandeemia, ning toetada jõupingutusi liidu sotsiaalse ja majandusliku vastupanuvõime tugevdamiseks.

| 5. | Võttes arvesse uut ajakohastatud tööstusstrateegiat ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) strateegiat (8), on oluline, et VKEd ja idufirmad saaksid osaleda üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides ja neist kasu saada. Komisjon võtab hindamisel arvesse kõiki asjaolusid, mis osutavad, et teatatud abi ei moonuta tõenäoliselt põhjendamatult konkurentsi, näiteks selle summa tõttu. |
| --- | --- |

5.

Võttes arvesse uut ajakohastatud tööstusstrateegiat ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) strateegiat (8), on oluline, et VKEd ja idufirmad saaksid osaleda üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides ja neist kasu saada. Komisjon võtab hindamisel arvesse kõiki asjaolusid, mis osutavad, et teatatud abi ei moonuta tõenäoliselt põhjendamatult konkurentsi, näiteks selle summa tõttu.

| 6. | Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide rakendamine nõuab tihti avaliku sektori asutuste märkimisväärset osalust, kui turg muidu selliseid projekte ei rahastaks. Käesolevas teatises sätestatakse juhul, kui selliste projektide riiklik rahastamine kujutab endast riigiabi, kohaldatavad eeskirjad, mille alusel käsitada üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele antavat riigiabi siseturuga kokkusobivana. Eeskirjade eesmärk on eelkõige tagada, et selline abi ei kahjusta põhjendamatul määral liikmesriikidevahelisi kaubandustingimusi, ning piirata sellise abi mõju kaubandusele ja konkurentsile minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

6.

Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide rakendamine nõuab tihti avaliku sektori asutuste märkimisväärset osalust, kui turg muidu selliseid projekte ei rahastaks. Käesolevas teatises sätestatakse juhul, kui selliste projektide riiklik rahastamine kujutab endast riigiabi, kohaldatavad eeskirjad, mille alusel käsitada üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele antavat riigiabi siseturuga kokkusobivana. Eeskirjade eesmärk on eelkõige tagada, et selline abi ei kahjusta põhjendamatul määral liikmesriikidevahelisi kaubandustingimusi, ning piirata sellise abi mõju kaubandusele ja konkurentsile minimaalselt vajalikuga.

| 7. | ELi toimimise lepingu (edaspidi „leping“) artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks“ võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Seepärast esitatakse käesolevas teatises suunised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud riigiabi hindamisel. Esiteks sätestatakse kohaldamisala ning seejärel esitatakse loend kriteeriumidest, mille abil komisjon hindab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide olemust ja olulisust lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamise eesmärgil. Seejärel selgitatakse, kuidas komisjon hindab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide riikliku rahastamise kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

7.

ELi toimimise lepingu (edaspidi „leping“) artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks“ võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Seepärast esitatakse käesolevas teatises suunised kriteeriumide kohta, mida komisjon kohaldab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud riigiabi hindamisel. Esiteks sätestatakse kohaldamisala ning seejärel esitatakse loend kriteeriumidest, mille abil komisjon hindab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide olemust ja olulisust lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamise eesmärgil. Seejärel selgitatakse, kuidas komisjon hindab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide riikliku rahastamise kokkusobivust riigiabi eeskirjadega.

| 8. | Teatises ei välistata võimalust, et üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud abi võib käsitada siseturuga kokkusobivana lepingu muude sätete, eelkõige artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Need lepingu sätted ei pruugi siiski täielikult käsitleda üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide asjakohasust, eripära ega omadusi. Need projektid võivad nõuda konkreetseid abikõlblikkus-, kokkusobivus- ja menetluseeskirju, nagu on sätestatud käesolevas teatises. |
| --- | --- |

8.

Teatises ei välistata võimalust, et üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud abi võib käsitada siseturuga kokkusobivana lepingu muude sätete, eelkõige artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Need lepingu sätted ei pruugi siiski täielikult käsitleda üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide asjakohasust, eripära ega omadusi. Need projektid võivad nõuda konkreetseid abikõlblikkus-, kokkusobivus- ja menetluseeskirju, nagu on sätestatud käesolevas teatises.

2.   KOHALDAMISALA

| 9. | Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide suhtes kõigis majandussektorites. |
| --- | --- |

9.

Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide suhtes kõigis majandussektorites.

| 10. | Neid põhimõtteid ei kohaldata alljärgnevale:






  (a) | meetmed, mis kujutavad endast abi raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu on määratletud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes (9), välja arvatud ettevõtjad, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid sattusid raskustesse 1. jaanuaril 2020 või hiljem kuni ajutise raamistiku (10) kohaldamise lõpuni; |
| --- | --- | --- |

10.

Neid põhimõtteid ei kohaldata alljärgnevale:

(a)

meetmed, mis kujutavad endast abi raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu on määratletud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes (9), välja arvatud ettevõtjad, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid sattusid raskustesse 1. jaanuaril 2020 või hiljem kuni ajutise raamistiku (10) kohaldamise lõpuni;

| (b) | meetmed, mis kujutavad endast erakorralist abi ettevõtjatele, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

(b)

meetmed, mis kujutavad endast erakorralist abi ettevõtjatele, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| (c) | abimeetmed, kui meede ise, selle tingimuste või rahastamisviisiga kaasneks paratamatult liidu õiguse rikkumine (11), eelkõige järgneva puhul:






  (i) | abimeetmed, mille puhul abi andmise tingimuseks on abisaaja peakorteri asumine asjaomases liikmesriigis või tegutsemine peamiselt selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

(c)

abimeetmed, kui meede ise, selle tingimuste või rahastamisviisiga kaasneks paratamatult liidu õiguse rikkumine (11), eelkõige järgneva puhul:

(i)

abimeetmed, mille puhul abi andmise tingimuseks on abisaaja peakorteri asumine asjaomases liikmesriigis või tegutsemine peamiselt selles liikmesriigis;

| (ii) | abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimus, et abisaaja kohustub kasutama riigis toodetud tooteid või seal pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

(ii)

abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimus, et abisaaja kohustub kasutama riigis toodetud tooteid või seal pakutavaid teenuseid;

| (iii) | abimeetmed, mis piiravad abisaaja võimalust kasutada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(iii)

abimeetmed, mis piiravad abisaaja võimalust kasutada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi teises liikmesriigis.

3.   RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

| 11. | Selleks et teha kindlaks, kas projekt kuulub lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse, kohaldab komisjon käesoleva teatise punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

11.

Selleks et teha kindlaks, kas projekt kuulub lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse, kohaldab komisjon käesoleva teatise punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 sätestatud kriteeriume.

3.1.   Projekti määratlus

| 12. | Abitaotlus peab käsitlema üksikprojekti, mille eesmärgid ja elluviimise tingimused (sh osavõtjad ja rahastamine) on selgelt määratletud (12). |
| --- | --- |

12.

Abitaotlus peab käsitlema üksikprojekti, mille eesmärgid ja elluviimise tingimused (sh osavõtjad ja rahastamine) on selgelt määratletud (12).

| 13. | Komisjon võib käsitada abikõlblikuna ka „integreeritud projekti“, st rühma üksikprojekte, mis on koondatud ühise struktuuri, tegevuskava või programmi alla, millel on ühine eesmärk ja mis põhineb ühtsel süsteemsel lähenemisviisil. Integreeritud projekti üksikosad võivad olla seotud tarneahela eri tasanditega, kuid peavad üksteist täiendama ja pakkuma olulist lisaväärtust olulise üleeuroopalise eesmärgi saavutamiseks (13). |
| --- | --- |

13.

Komisjon võib käsitada abikõlblikuna ka „integreeritud projekti“, st rühma üksikprojekte, mis on koondatud ühise struktuuri, tegevuskava või programmi alla, millel on ühine eesmärk ja mis põhineb ühtsel süsteemsel lähenemisviisil. Integreeritud projekti üksikosad võivad olla seotud tarneahela eri tasanditega, kuid peavad üksteist täiendama ja pakkuma olulist lisaväärtust olulise üleeuroopalise eesmärgi saavutamiseks (13).

3.2.   Üleeuroopaline huvi

3.2.1.   Kumulatiivsed üldkriteeriumid

| 14. | Projekt peab olema konkreetne, selge ja tuvastatav oluline panus liidu eesmärkide või strateegiate saavutamisse ning sel peab olema märgatav mõju kestlikule majanduskasvule, näiteks olema ülitähtis muu hulgas Euroopa rohelise kokkuleppe, digistrateegia, Euroopa digikümnendi ja Euroopa andmestrateegia, Euroopa uue tööstusstrateegia, Next Generation EU, Euroopa terviseliidu (14), teadusuuringute ja innovatsiooni uue Euroopa teadusruumi (15), ELi uue ringmajanduse tegevuskava (16) või ELi eesmärgi jaoks saada aastaks 2050 kliimaneutraalseks. |
| --- | --- |

14.

Projekt peab olema konkreetne, selge ja tuvastatav oluline panus liidu eesmärkide või strateegiate saavutamisse ning sel peab olema märgatav mõju kestlikule majanduskasvule, näiteks olema ülitähtis muu hulgas Euroopa rohelise kokkuleppe, digistrateegia, Euroopa digikümnendi ja Euroopa andmestrateegia, Euroopa uue tööstusstrateegia, Next Generation EU, Euroopa terviseliidu (14), teadusuuringute ja innovatsiooni uue Euroopa teadusruumi (15), ELi uue ringmajanduse tegevuskava (16) või ELi eesmärgi jaoks saada aastaks 2050 kliimaneutraalseks.

| 15. | Projekt peab näitama, et selle eesmärk on kõrvaldada olulised turutõrked või süsteemsed puudused, mis takistavad projekti elluviimist samas ulatuses või samal viisil, kui abi ei anta, või lahendada ühiskondlikud probleemid, mida ei ole võimalik muul viisil piisavalt lahendada. |
| --- | --- |

15.

Projekt peab näitama, et selle eesmärk on kõrvaldada olulised turutõrked või süsteemsed puudused, mis takistavad projekti elluviimist samas ulatuses või samal viisil, kui abi ei anta, või lahendada ühiskondlikud probleemid, mida ei ole võimalik muul viisil piisavalt lahendada.

| 16. | Juhul kui projekti olemus ei nõua väiksemat osalejate arvu (17), peab selles osalema tavajuhul vähemalt neli liikmesriiki ning sellest saadav kasu ei tohi piirduda rahastavate liikmesriikidega, vaid peab levima liidu territooriumil laiemalt. Projektist saadav kasu tuleb selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt kindlaks määrata (18). |
| --- | --- |

16.

Juhul kui projekti olemus ei nõua väiksemat osalejate arvu (17), peab selles osalema tavajuhul vähemalt neli liikmesriiki ning sellest saadav kasu ei tohi piirduda rahastavate liikmesriikidega, vaid peab levima liidu territooriumil laiemalt. Projektist saadav kasu tuleb selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt kindlaks määrata (18).

| 17. | Kõigile liikmesriikidele tuleb anda reaalne võimalus kujunemisjärgus projektis osaleda. Teavitavad liikmesriigid peavad näitama, et kõiki liikmesriike on võimalikust eesolevast projektist teavitatud, näiteks kontaktide, liitude, kohtumiste või kontaktide loomise ürituste kaudu, kaasates ka VKEsid ja idufirmasid, ning neile on antud võimalus osaleda. |
| --- | --- |

17.

Kõigile liikmesriikidele tuleb anda reaalne võimalus kujunemisjärgus projektis osaleda. Teavitavad liikmesriigid peavad näitama, et kõiki liikmesriike on võimalikust eesolevast projektist teavitatud, näiteks kontaktide, liitude, kohtumiste või kontaktide loomise ürituste kaudu, kaasates ka VKEsid ja idufirmasid, ning neile on antud võimalus osaleda.

| 18. | Projektist saadav kasu ei tohi piirduda asjaomaste ettevõtete või sektoriga, vaid sellel peab olema laiem tähtsus liidu majandusele ja ühiskonnale ülekanduva positiivse mõju kaudu (nt süsteemne mõju väärtusahela mitmele tasandile, eelnevatele või järgnevatele turgudele, alternatiivne kasutus muudes sektorites või üleminek ühelt transpordiliigilt teisele), mis on määratletud selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt. |
| --- | --- |

18.

Projektist saadav kasu ei tohi piirduda asjaomaste ettevõtete või sektoriga, vaid sellel peab olema laiem tähtsus liidu majandusele ja ühiskonnale ülekanduva positiivse mõju kaudu (nt süsteemne mõju väärtusahela mitmele tasandile, eelnevatele või järgnevatele turgudele, alternatiivne kasutus muudes sektorites või üleminek ühelt transpordiliigilt teisele), mis on määratletud selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt.

| 19. | Projekt peab hõlmama olulist abisaajapoolset kaasrahastust (19). |
| --- | --- |

19.

Projekt peab hõlmama olulist abisaajapoolset kaasrahastust (19).

| 20. | Liikmesriigid peavad esitama tõendid selle kohta, kas projekt vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõttele määruse (EL) 2020/852 (20) artikli 17 või muude võrreldavate metoodikate tähenduses. Kaaludes abi üldist positiivset mõju konkurentsile ja selle negatiivset mõju kaubandusele, peab komisjon selle põhimõtte järgimist oma hinnangus oluliseks teguriks. Üldiselt ei ole investeeringutel, mis kahjustavad märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, tõenäoliselt piisavalt positiivset mõju, et kaaluda üles nende negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele. Projekti positiivset mõju olulistele turu- või süsteemsetele puudustele või ühiskondlikele probleemidele, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, hinnatakse igal juhul individuaalselt. |
| --- | --- |

20.

Liikmesriigid peavad esitama tõendid selle kohta, kas projekt vastab olulise kahju ärahoidmise põhimõttele määruse (EL) 2020/852 (20) artikli 17 või muude võrreldavate metoodikate tähenduses. Kaaludes abi üldist positiivset mõju konkurentsile ja selle negatiivset mõju kaubandusele, peab komisjon selle põhimõtte järgimist oma hinnangus oluliseks teguriks. Üldiselt ei ole investeeringutel, mis kahjustavad märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, tõenäoliselt piisavalt positiivset mõju, et kaaluda üles nende negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele. Projekti positiivset mõju olulistele turu- või süsteemsetele puudustele või ühiskondlikele probleemidele, mida ei ole võimalik muul viisil lahendada, hinnatakse igal juhul individuaalselt.

3.2.2.   Üldised positiivsed näitajad

| 21. | Lisaks punktis 3.2.1 sätestatud kumulatiivsetele kriteeriumidele võtab komisjon positiivse seisukoha liikmesriikide soovitatud järgmiste elementide suhtes:






  (a) | projekti on kaasatud ka komisjon või mõni juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, nagu näiteks Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

21.

Lisaks punktis 3.2.1 sätestatud kumulatiivsetele kriteeriumidele võtab komisjon positiivse seisukoha liikmesriikide soovitatud järgmiste elementide suhtes:

(a)

projekti on kaasatud ka komisjon või mõni juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, nagu näiteks Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond;

| (b) | projekti väljavalimisse on kaasatud ka komisjon või mõni juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, tingimusel et kõnealune isik tegutseb selle ülesande täitmiseks rakendusstruktuurina; |
| --- | --- |

(b)

projekti väljavalimisse on kaasatud ka komisjon või mõni juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, tingimusel et kõnealune isik tegutseb selle ülesande täitmiseks rakendusstruktuurina;

| (c) | projekti juhtimisstruktuur hõlmab komisjoni või mõnda juriidilist isikut, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, ja osalevaid liikmesriike; |
| --- | --- |

(c)

projekti juhtimisstruktuur hõlmab komisjoni või mõnda juriidilist isikut, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, ja osalevaid liikmesriike;

| (d) | projekt hõlmab olulisi koostöömeetmeid, pidades silmas koostööpartnerite arvu, eri sektorite organisatsioonide või eri suurusega ettevõtjate kaasamist, eelkõige eri liikmesriikide suurettevõtjate ning VKEde ja idufirmade koostööd ning toetab ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade arendamist; |
| --- | --- |

(d)

projekt hõlmab olulisi koostöömeetmeid, pidades silmas koostööpartnerite arvu, eri sektorite organisatsioonide või eri suurusega ettevõtjate kaasamist, eelkõige eri liikmesriikide suurettevõtjate ning VKEde ja idufirmade koostööd ning toetab ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade arendamist;

| (e) | projekt hõlmab liidu fondi (21) poolset kaasrahastamist otsese, kaudse või jagatud eelarve täitmise raames; |
| --- | --- |

(e)

projekt hõlmab liidu fondi (21) poolset kaasrahastamist otsese, kaudse või jagatud eelarve täitmise raames;

| (f) | projekt kaasab märkimisväärse panuse sõltumatutelt investoritelt (22); |
| --- | --- |

(f)

projekt kaasab märkimisväärse panuse sõltumatutelt investoritelt (22);

| (g) | projekt on suunatud sellele, et kõrvaldada selgelt määratletud ja märkimisväärne strateegiline sõltuvus. |
| --- | --- |

(g)

projekt on suunatud sellele, et kõrvaldada selgelt määratletud ja märkimisväärne strateegiline sõltuvus.

3.2.3.   Erikriteeriumid

| 22. | Teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektid peavad olema tõeliselt uuenduslikud või looma teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga olulist lisaväärtust, pidades silmas asjaomase sektori tehnika taset (23). |
| --- | --- |

22.

Teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektid peavad olema tõeliselt uuenduslikud või looma teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga olulist lisaväärtust, pidades silmas asjaomase sektori tehnika taset (23).

| 23. | Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektid peavad võimaldama uue teadus- ja innovatsioonimahuka toote või teenuse väljatöötamist või täiesti uudse tootmisprotsessi kasutuselevõtmist. Olemasolevate seadmete korrapärane ajakohastamine innovatsioonita ja olemasolevate toodete uute versioonide väljatöötamine ei kvalifitseeru esmakordseks tööstuslikuks kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

23.

Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektid peavad võimaldama uue teadus- ja innovatsioonimahuka toote või teenuse väljatöötamist või täiesti uudse tootmisprotsessi kasutuselevõtmist. Olemasolevate seadmete korrapärane ajakohastamine innovatsioonita ja olemasolevate toodete uute versioonide väljatöötamine ei kvalifitseeru esmakordseks tööstuslikuks kasutuselevõtuks.

| 24. | Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu all mõeldakse käesolevas teatises katserajatiste täiustamist, näidistehaseid või uuenduslikke seadmeid ja rajatisi, mida kasutatakse katsefaasile järgnevates etappides (sh testimisetapis) ja partiidena tootmise sisseseadmisel, kuid see ei hõlma masstootmist ega müüki (24). Esimese tööstusliku kasutuselevõtu lõpu kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse asjakohaseid teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga seotud tulemusnäitajaid, mis osutavad võimele alustada masstootmist. Esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu võib rahastada riigiabiga, kui esmakordsele tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni, mis on projekti edukaks rakendamiseks tingimata vajalik. Esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu ei pea läbi viima sama üksus, mis tegeles teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga, eeldusel et esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu üksus omandab õigused kasutada varasema teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tulemusi ning projektis on kirjeldatud nii teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni kui ka esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

24.

Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu all mõeldakse käesolevas teatises katserajatiste täiustamist, näidistehaseid või uuenduslikke seadmeid ja rajatisi, mida kasutatakse katsefaasile järgnevates etappides (sh testimisetapis) ja partiidena tootmise sisseseadmisel, kuid see ei hõlma masstootmist ega müüki (24). Esimese tööstusliku kasutuselevõtu lõpu kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse asjakohaseid teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga seotud tulemusnäitajaid, mis osutavad võimele alustada masstootmist. Esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu võib rahastada riigiabiga, kui esmakordsele tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni, mis on projekti edukaks rakendamiseks tingimata vajalik. Esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu ei pea läbi viima sama üksus, mis tegeles teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga, eeldusel et esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu üksus omandab õigused kasutada varasema teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tulemusi ning projektis on kirjeldatud nii teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni kui ka esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu.

| 25. | Keskkonna-, energeetika-, transpordi-, tervishoiu- või digisektori taristuprojektid, niivõrd kui need ei ole hõlmatud punktidega 22 ja 23, peavad olema väga olulised liidu keskkonna-, kliima-, energia- (sealhulgas energiavarustuse kindlus), transpordi-, tervishoiu-, tööstus- või digistrateegia jaoks või mõjutama oluliselt siseturgu, hõlmates, kuid mitte ainult, neid konkreetseid sektoreid, ning neid võib toetada seni, kuni need hakkavad ehitamise järel täielikult toimima. |
| --- | --- |

25.

Keskkonna-, energeetika-, transpordi-, tervishoiu- või digisektori taristuprojektid, niivõrd kui need ei ole hõlmatud punktidega 22 ja 23, peavad olema väga olulised liidu keskkonna-, kliima-, energia- (sealhulgas energiavarustuse kindlus), transpordi-, tervishoiu-, tööstus- või digistrateegia jaoks või mõjutama oluliselt siseturgu, hõlmates, kuid mitte ainult, neid konkreetseid sektoreid, ning neid võib toetada seni, kuni need hakkavad ehitamise järel täielikult toimima.

3.3.   Projekti olulisus

| 26. | Et projekti saaks käsitada üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina, peab see olema oluline kvantitatiivselt või kvalitatiivselt. Projekt peab olema eriti tähtis kas mahu või ulatuse poolest või olema seotud suure tehnoloogilise või finantsriski või mõlemaga. Projekti tähtsuse kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse punktis 3.2 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

26.

Et projekti saaks käsitada üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina, peab see olema oluline kvantitatiivselt või kvalitatiivselt. Projekt peab olema eriti tähtis kas mahu või ulatuse poolest või olema seotud suure tehnoloogilise või finantsriski või mõlemaga. Projekti tähtsuse kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse punktis 3.2 sätestatud kriteeriume.

4.   SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE KRITEERIUMID

| 27. | Hinnates üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud abi kokkusobivust siseturuga lähtuvalt lepingu artikli 107 lõike 3 punktist b, võtab komisjon arvesse käesoleva teatise punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 sätestatud kriteeriume (25). |
| --- | --- |

27.

Hinnates üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antud abi kokkusobivust siseturuga lähtuvalt lepingu artikli 107 lõike 3 punktist b, võtab komisjon arvesse käesoleva teatise punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 sätestatud kriteeriume (25).

| 28. | Tasakaalustatuse kriteeriume kohaldades hindab komisjon punkti 4.2 tähenduses, kas abi eeldatav positiivne mõju kaalub üles selle võimaliku negatiivse mõju. |
| --- | --- |

28.

Tasakaalustatuse kriteeriume kohaldades hindab komisjon punkti 4.2 tähenduses, kas abi eeldatav positiivne mõju kaalub üles selle võimaliku negatiivse mõju.

| 29. | Projekti olemust arvesse võttes võib komisjon leida, et kui projekt vastab 3. jaos sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, võidakse eeldada integreeritud projekti üksikkomponentide puhul olulise turutõrke või süsteemse puuduse olemasolu ning panust üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

29.

Projekti olemust arvesse võttes võib komisjon leida, et kui projekt vastab 3. jaos sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, võidakse eeldada integreeritud projekti üksikkomponentide puhul olulise turutõrke või süsteemse puuduse olemasolu ning panust üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse.

4.1.   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| 30. | Abiga ei tohi subsideerida sellise projekti kulusid, mida ettevõtted kannaks igal juhul, ja sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. Projekti elluviimine ilma abita peaks olema võimatu või olema võimalik üksnes väiksemas suurusjärgus, kitsamas ulatuses, ebapiisava kiirusega või erineval viisil, mis märkimisväärselt vähendaks projektist oodatavat kasu (26). Abi peetakse proportsionaalseks ainult juhul, kui väiksema abiga ei ole võimalik saavutada sama tulemust. |
| --- | --- |

30.

Abiga ei tohi subsideerida sellise projekti kulusid, mida ettevõtted kannaks igal juhul, ja sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. Projekti elluviimine ilma abita peaks olema võimatu või olema võimalik üksnes väiksemas suurusjärgus, kitsamas ulatuses, ebapiisava kiirusega või erineval viisil, mis märkimisväärselt vähendaks projektist oodatavat kasu (26). Abi peetakse proportsionaalseks ainult juhul, kui väiksema abiga ei ole võimalik saavutada sama tulemust.

| 31. | Liikmesriigid peavad esitama komisjonile abi saava projekti kohta piisavalt teavet ning samuti põhjaliku kirjelduse vastupidise stsenaariumi kohta, mille puhul abitaotleja ei saa abi üheltki liikmesriigilt (27). Vastupidine stsenaarium võib seisneda alternatiivse projekti puudumises, kui tõendid kinnitavad, et see on kõige tõenäolisemalt vastupidine, või võib see olla abisaajate sisemises otsusetegemises kaalutud alternatiivprojekt või osaliselt või täielikult väljaspool ELi elluviidav alternatiivprojekt. Abisaajate esitatud vastupidise stsenaariumi usaldusväärsuse tõendamiseks palutakse teavitavatel liikmesriikidel esitada abisaajate asjakohased sisedokumendid, nagu juhatuse ettekanded, analüüsid, aruanded ja uuringud (28). |
| --- | --- |

31.

Liikmesriigid peavad esitama komisjonile abi saava projekti kohta piisavalt teavet ning samuti põhjaliku kirjelduse vastupidise stsenaariumi kohta, mille puhul abitaotleja ei saa abi üheltki liikmesriigilt (27). Vastupidine stsenaarium võib seisneda alternatiivse projekti puudumises, kui tõendid kinnitavad, et see on kõige tõenäolisemalt vastupidine, või võib see olla abisaajate sisemises otsusetegemises kaalutud alternatiivprojekt või osaliselt või täielikult väljaspool ELi elluviidav alternatiivprojekt. Abisaajate esitatud vastupidise stsenaariumi usaldusväärsuse tõendamiseks palutakse teavitavatel liikmesriikidel esitada abisaajate asjakohased sisedokumendid, nagu juhatuse ettekanded, analüüsid, aruanded ja uuringud (28).

| 32. | Alternatiivse projekti puudumisel kontrollib komisjon, et abisumma ei ületaks abi saava projekti piisavat kasumlikkust tagavat miinimumi, võimaldades näiteks saavutada projekti sisemise tulumäära, mis vastab sektori või asjaomase ettevõtja vastavale võrdlusnäitajale. Selleks otstarbeks võib kasutada ka tavalisi tulumäärasid, mida abisaajad muude sarnaste investeerimisprojektide puhul tavaliselt eeldavad, äriühingu kui terviku kapitalikulu või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. Arvesse tuleb võtta kogu asjakohast eeldatavat kulu ja tulu projekti kestuse jooksul. |
| --- | --- |

32.

Alternatiivse projekti puudumisel kontrollib komisjon, et abisumma ei ületaks abi saava projekti piisavat kasumlikkust tagavat miinimumi, võimaldades näiteks saavutada projekti sisemise tulumäära, mis vastab sektori või asjaomase ettevõtja vastavale võrdlusnäitajale. Selleks otstarbeks võib kasutada ka tavalisi tulumäärasid, mida abisaajad muude sarnaste investeerimisprojektide puhul tavaliselt eeldavad, äriühingu kui terviku kapitalikulu või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. Arvesse tuleb võtta kogu asjakohast eeldatavat kulu ja tulu projekti kestuse jooksul.

| 33. | Abi lubatud ülemmäära kindlaksmääramisel lähtutakse abikõlblike kuludega seotud rahastamispuudujäägist. Kui rahastamispuudujäägi analüüs seda lubab, võib abi osakaal katta kõik abikõlblikud kulud. Rahastamispuudujäägi all mõistetakse asjaomase diskontoteguri alusel (mis kajastab tulumäära, mida abisaajal on vaja projekti läbiviimiseks, pidades eelkõige silmas sellega seotud riske) jooksvale väärtusele diskonteeritud positiivsete ja negatiivsete rahavoogude vahet investeeringu eluea jooksul. Abikõlblikud kulud on sätestatud lisas (29). |
| --- | --- |

33.

Abi lubatud ülemmäära kindlaksmääramisel lähtutakse abikõlblike kuludega seotud rahastamispuudujäägist. Kui rahastamispuudujäägi analüüs seda lubab, võib abi osakaal katta kõik abikõlblikud kulud. Rahastamispuudujäägi all mõistetakse asjaomase diskontoteguri alusel (mis kajastab tulumäära, mida abisaajal on vaja projekti läbiviimiseks, pidades eelkõige silmas sellega seotud riske) jooksvale väärtusele diskonteeritud positiivsete ja negatiivsete rahavoogude vahet investeeringu eluea jooksul. Abikõlblikud kulud on sätestatud lisas (29).

| 34. | Kui näiteks äriühingu sisedokumentidega tõendatakse, et abi saajal on selge valik, kas rakendada abi saav projekt või alternatiivne ilma abita projekt, võrdleb komisjon abi saava projekti investeeringu ja abi mitteandmise korral tehtava investeeringu eeldatavat nüüdispuhasväärtust, võttes arvesse erinevate äristsenaariumide tõenäosust. |
| --- | --- |

34.

Kui näiteks äriühingu sisedokumentidega tõendatakse, et abi saajal on selge valik, kas rakendada abi saav projekt või alternatiivne ilma abita projekt, võrdleb komisjon abi saava projekti investeeringu ja abi mitteandmise korral tehtava investeeringu eeldatavat nüüdispuhasväärtust, võttes arvesse erinevate äristsenaariumide tõenäosust.

| 35. | Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antavat riigiabi võib kumuleerida liidu rahaliste vahendite või muu riigiabiga, tingimusel et samadele abikõlblikele kuludele antud riikliku rahastamise kogusumma ei ületa kõige soodsamat rahastamismäära, mis on sätestatud kohaldatavates liidu õigusnormides. |
| --- | --- |

35.

Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide elluviimiseks antavat riigiabi võib kumuleerida liidu rahaliste vahendite või muu riigiabiga, tingimusel et samadele abikõlblikele kuludele antud riikliku rahastamise kogusumma ei ületa kõige soodsamat rahastamismäära, mis on sätestatud kohaldatavates liidu õigusnormides.

| 36. | Täiendava kaitsemeetmena, millega tagatakse, et riigiabi jääb proportsionaalseks ja piirdub vajalikuga, võib komisjon nõuda, et teavitav liikmesriik võtaks kasutusele tagastamismehhanismi (30). Tagastamismehhanism peaks tagama täiendava tulu tasakaalustatud jaotuse, kui projekt on teatatud rahastamispuudujäägi analüüsis prognoositust tulutoovam, ning seda tuleks kohaldada üksnes nende investeeringute suhtes, mille tulumäär on tagantjärele saadud rahavootulemuste ja riigiabi väljamaksete põhjal suurem kui abisaaja kapitalikulu. Kõik sellised tagastamismehhanismid tuleks eelnevalt selgelt kindlaks määrata, et tagada abisaajatele rahaline prognoositavus ajal, kui nad otsustavad projektis osalemise üle. Selline mehhanism tuleks kavandada nii, et abisaajatel säiliks tugev stiimul maksimeerida investeeringute ja projektide tulemuslikkust. |
| --- | --- |

36.

Täiendava kaitsemeetmena, millega tagatakse, et riigiabi jääb proportsionaalseks ja piirdub vajalikuga, võib komisjon nõuda, et teavitav liikmesriik võtaks kasutusele tagastamismehhanismi (30). Tagastamismehhanism peaks tagama täiendava tulu tasakaalustatud jaotuse, kui projekt on teatatud rahastamispuudujäägi analüüsis prognoositust tulutoovam, ning seda tuleks kohaldada üksnes nende investeeringute suhtes, mille tulumäär on tagantjärele saadud rahavootulemuste ja riigiabi väljamaksete põhjal suurem kui abisaaja kapitalikulu. Kõik sellised tagastamismehhanismid tuleks eelnevalt selgelt kindlaks määrata, et tagada abisaajatele rahaline prognoositavus ajal, kui nad otsustavad projektis osalemise üle. Selline mehhanism tuleks kavandada nii, et abisaajatel säiliks tugev stiimul maksimeerida investeeringute ja projektide tulemuslikkust.

| 37. | Komisjon võtab oma analüüsis arvesse järgmisi aspekte:






  (a) | kavandatud muutuse kirjeldus: liikmesriik peab selgelt määratlema käitumismuutuse, mis riigiabist eeldatavasti tuleneb, st kas käivitatakse uus projekt või suurendatakse projekti mahtu, ulatust, kiirust või piiriülest mõõdet. Käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja taset abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju; |
| --- | --- | --- |

37.

Komisjon võtab oma analüüsis arvesse järgmisi aspekte:

(a)

kavandatud muutuse kirjeldus: liikmesriik peab selgelt määratlema käitumismuutuse, mis riigiabist eeldatavasti tuleneb, st kas käivitatakse uus projekt või suurendatakse projekti mahtu, ulatust, kiirust või piiriülest mõõdet. Käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja taset abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju;

| (b) | tulusus: kui projekt iseenesest ei ole eraettevõtte jaoks piisavalt tulus, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäoliselt ergutav mõju. |
| --- | --- |

(b)

tulusus: kui projekt iseenesest ei ole eraettevõtte jaoks piisavalt tulus, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäoliselt ergutav mõju.

| 38. | Rahvusvahelise kaubanduse tegelike või võimalike otseste või kaudsete moonutuste kõrvaldamiseks võib komisjon võtta arvesse tõika, et konkurendid väljaspool liitu on kaudselt või otseselt saanud viimase kolme aasta jooksul või hakkavad saama samaväärse osatähtsusega abi samalaadsete projektide jaoks. Kui aga rahvusvahelise kaubanduse moonutused ilmnevad tõenäoliselt enam kui kolme aasta pärast, võib vaatlusperioodi sektori iseloomu arvestades vastavalt pikendada. Võimaluse korral esitab liikmesriik komisjonile piisava teabe, mis võimaldab viimasel hinnata olukorda ja eelkõige vajadust võtta arvesse kolmanda riigi konkurendi konkurentsieelist. Kui komisjonil puuduvad tõendid antud või kavandatava abi kohta, võib tema otsus põhineda ka kaudsetel tõenditel. Komisjon võib võtta ka asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada konkurentsimoonutused, mis tulenevad väljaspool liitu saadud toetustest. |
| --- | --- |

38.

Rahvusvahelise kaubanduse tegelike või võimalike otseste või kaudsete moonutuste kõrvaldamiseks võib komisjon võtta arvesse tõika, et konkurendid väljaspool liitu on kaudselt või otseselt saanud viimase kolme aasta jooksul või hakkavad saama samaväärse osatähtsusega abi samalaadsete projektide jaoks. Kui aga rahvusvahelise kaubanduse moonutused ilmnevad tõenäoliselt enam kui kolme aasta pärast, võib vaatlusperioodi sektori iseloomu arvestades vastavalt pikendada. Võimaluse korral esitab liikmesriik komisjonile piisava teabe, mis võimaldab viimasel hinnata olukorda ja eelkõige vajadust võtta arvesse kolmanda riigi konkurendi konkurentsieelist. Kui komisjonil puuduvad tõendid antud või kavandatava abi kohta, võib tema otsus põhineda ka kaudsetel tõenditel. Komisjon võib võtta ka asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada konkurentsimoonutused, mis tulenevad väljaspool liitu saadud toetustest.

| 39. | Tõendite kogumisel võib komisjon kasutada oma uurimisvolitusi (31). |
| --- | --- |

39.

Tõendite kogumisel võib komisjon kasutada oma uurimisvolitusi (31).

| 40. | Abimeetme valimisel tuleb lähtuda turutõrkest või muust olulisest süsteemsest veast, mida abimeetmega soovitakse kõrvaldada. Näiteks kui probleem, mille leevendamiseks abi antakse, on vähene juurdepääs rahastamisele, peaksid liikmesriigid üldiselt andma abi pigem likviidsustoetusena (nt laen või garantii (32)). Kui ettevõttele on vaja pakkuda ka teatavas ulatuses riskide jagamist, tuleks abimeetmeks üldiselt valida tagasimakstav ettemakse. Tagasimakstavat abi võib üldjuhul pidada positiivseks näitajaks. |
| --- | --- |

40.

Abimeetme valimisel tuleb lähtuda turutõrkest või muust olulisest süsteemsest veast, mida abimeetmega soovitakse kõrvaldada. Näiteks kui probleem, mille leevendamiseks abi antakse, on vähene juurdepääs rahastamisele, peaksid liikmesriigid üldiselt andma abi pigem likviidsustoetusena (nt laen või garantii (32)). Kui ettevõttele on vaja pakkuda ka teatavas ulatuses riskide jagamist, tuleks abimeetmeks üldiselt valida tagasimakstav ettemakse. Tagasimakstavat abi võib üldjuhul pidada positiivseks näitajaks.

| 41. | Positiivseks näitajaks peetakse abisaajate valimist konkurentsil põhineva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena. |
| --- | --- |

41.

Positiivseks näitajaks peetakse abisaajate valimist konkurentsil põhineva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena.

4.2.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmine ja kaalukriteerium

| 42. | Liikmesriigid peavad esitama tõendid selle kohta, et kavandatav abimeede on projekti eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Abimeedet ei peeta sobivaks, kui muude, vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega on võimalik saada sama tulemus. |
| --- | --- |

42.

Liikmesriigid peavad esitama tõendid selle kohta, et kavandatav abimeede on projekti eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Abimeedet ei peeta sobivaks, kui muude, vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega on võimalik saada sama tulemus.

| 43. | Et abi oleks siseturuga kokkusobiv, peab abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele olema piiratud ning väiksem kui positiivne mõju Euroopa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

43.

Et abi oleks siseturuga kokkusobiv, peab abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele olema piiratud ning väiksem kui positiivne mõju Euroopa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele.

| 44. | Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon oma analüüsis tõenäolisele mõjule, mida abi võib avaldada ettevõtjate konkurentsile asjaomastel tooteturgudel, sealhulgas eelnevatel või järgnevatel turgudel, ning liigse tootmisvõimsuse ohule. |
| --- | --- |

44.

Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon oma analüüsis tõenäolisele mõjule, mida abi võib avaldada ettevõtjate konkurentsile asjaomastel tooteturgudel, sealhulgas eelnevatel või järgnevatel turgudel, ning liigse tootmisvõimsuse ohule.

| 45. | Komisjon hindab turulepääsu piiramise ja turgu valitseva seisundi tekkimise ohtu. Taristu (33) ehitamisega seotud projektid peavad vastama taristule avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ning mittediskrimineeriva hinnakujunduse ja võrguhalduse põhimõtetele, sealhulgas liidu õiguses sätestatud põhimõtetele (34). |
| --- | --- |

45.

Komisjon hindab turulepääsu piiramise ja turgu valitseva seisundi tekkimise ohtu. Taristu (33) ehitamisega seotud projektid peavad vastama taristule avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ning mittediskrimineeriva hinnakujunduse ja võrguhalduse põhimõtetele, sealhulgas liidu õiguses sätestatud põhimõtetele (34).

| 46. | Komisjon hindab võimalikku negatiivset mõju kaubandusele, sealhulgas ohtu, et liikmesriigid hakkavad üksteise võidu toetusi andma, mis võib tekkida seoses asukohavalikuga. |
| --- | --- |

46.

Komisjon hindab võimalikku negatiivset mõju kaubandusele, sealhulgas ohtu, et liikmesriigid hakkavad üksteise võidu toetusi andma, mis võib tekkida seoses asukohavalikuga.

| 47. | Hinnates võimalikku negatiivset mõju kaubandusele, kaalub komisjon, kas abi antakse tingimusel, et abisaaja tootmistegevus või muu tegevus viiakse üle teisest EMP lepinguosalisest riigist abi andva liikmesriigi territooriumile. Selline tingimus näib kahjustavat siseturgu, olenemata sellest, kui palju töökohti on abisaaja algsest ettevõttest EMPs tegelikult kaotatud, ning ei ole tõenäoline, et mingid positiivsed mõjud seda kompenseeriks. |
| --- | --- |

47.

Hinnates võimalikku negatiivset mõju kaubandusele, kaalub komisjon, kas abi antakse tingimusel, et abisaaja tootmistegevus või muu tegevus viiakse üle teisest EMP lepinguosalisest riigist abi andva liikmesriigi territooriumile. Selline tingimus näib kahjustavat siseturgu, olenemata sellest, kui palju töökohti on abisaaja algsest ettevõttest EMPs tegelikult kaotatud, ning ei ole tõenäoline, et mingid positiivsed mõjud seda kompenseeriks.

4.3.   Läbipaistvus

| 48. | Liikmesriigid peavad tagama, et komisjoni läbipaistvusmoodulis või ülevaatlikul riigiabi veebisaidil avaldatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmine teave:






  (a) | üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse ja selle rakendussätete täistekst või link sellele; |
| --- | --- | --- |

48.

Liikmesriigid peavad tagama, et komisjoni läbipaistvusmoodulis või ülevaatlikul riigiabi veebisaidil avaldatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmine teave:

(a)

üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse ja selle rakendussätete täistekst või link sellele;

| (b) | abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed); |
| --- | --- |

(b)

abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed);

| (c) | iga abisaaja nimi ja tunnus, välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusolekul kooskõlas komisjoni teatisega, milles käsitletakse ametisaladust riigiabi otsustes (35); |
| --- | --- |

(c)

iga abisaaja nimi ja tunnus, välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusolekul kooskõlas komisjoni teatisega, milles käsitletakse ametisaladust riigiabi otsustes (35);

| (d) | abimeede, (36) abielement ja kui see on erinev, siis abi nominaalsumma, väljendatuna igale abisaajale antud kogusummana omavääringus; |
| --- | --- |

(d)

abimeede, (36) abielement ja kui see on erinev, siis abi nominaalsumma, väljendatuna igale abisaajale antud kogusummana omavääringus;

| (e) | abi andmise kuupäev ja avaldamise kuupäev; |
| --- | --- |

(e)

abi andmise kuupäev ja avaldamise kuupäev;

| (f) | abisaaja liik (VKE/suurettevõte/idufirma); |
| --- | --- |

(f)

abisaaja liik (VKE/suurettevõte/idufirma);

| (g) | piirkond, kus abisaaja asub (NUTS II tasand või madalam); |
| --- | --- |

(g)

piirkond, kus abisaaja asub (NUTS II tasand või madalam);

| (h) | peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb (NACE rühma tasandil); |
| --- | --- |

(h)

peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb (NACE rühma tasandil);

| (i) | abi eesmärk. |
| --- | --- |

(i)

abi eesmärk.

| 49. | Teabe avaldamise nõue kehtib 100 000 eurot ületava üksikabi puhul. Sellise teabe peab avaldama pärast abi andmise otsuse tegemist, seda peab säilitama vähemalt kümme aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav (37). |
| --- | --- |

49.

Teabe avaldamise nõue kehtib 100 000 eurot ületava üksikabi puhul. Sellise teabe peab avaldama pärast abi andmise otsuse tegemist, seda peab säilitama vähemalt kümme aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav (37).

5.   TEAVITAMINE, ARUANDLUS JA KOHALDAMINE

5.1.   Teavitamiskohustus

| 50. | Vastavalt lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid komisjoni eelnevalt teavitama kõikidest plaanidest, mis puudutavad riigiabi määramist või muutmist, sh abi üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele. |
| --- | --- |

50.

Vastavalt lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid komisjoni eelnevalt teavitama kõikidest plaanidest, mis puudutavad riigiabi määramist või muutmist, sh abi üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele.

| 51. | Samas soovitatakse üleeuroopalist huvi pakkuvas tähtsas projektis osalevatel liikmesriikidel esitada komisjonile võimaluse korral ühine teatis, mis sisaldab üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti kirjeldavat ja rahastamiskõlblikkust tõendavat ühist teksti. |
| --- | --- |

51.

Samas soovitatakse üleeuroopalist huvi pakkuvas tähtsas projektis osalevatel liikmesriikidel esitada komisjonile võimaluse korral ühine teatis, mis sisaldab üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti kirjeldavat ja rahastamiskõlblikkust tõendavat ühist teksti.

5.2.   Järelhindamine ja aruandlus

| 52. | Projekti käigus tuleb esitada korrapäraselt aruandeid. Vajaduse korral võib komisjon nõuda järelhindamist. |
| --- | --- |

52.

Projekti käigus tuleb esitada korrapäraselt aruandeid. Vajaduse korral võib komisjon nõuda järelhindamist.

5.3.   Kohaldamine

| 53. | Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

53.

Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid alates 1. jaanuarist 2022.

| 54. | Ta kohaldab neid põhimõtteid kõigi abiprojektide suhtes, millest on teatatud ning mille kohta järelevalveamet peab otsuse tegema 1. jaanuaril 2022 või pärast seda, isegi kui projektidest teatati enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

54.

Ta kohaldab neid põhimõtteid kõigi abiprojektide suhtes, millest on teatatud ning mille kohta järelevalveamet peab otsuse tegema 1. jaanuaril 2022 või pärast seda, isegi kui projektidest teatati enne nimetatud kuupäeva.

| 55. | Kooskõlas ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva teatisega (38) kohaldab komisjon teatamata abi suhtes käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid, kui abi anti 1. jaanuaril 2022 või pärast seda, ning muudel juhtudel eeskirju, mis kehtisid abi andmise ajal. |
| --- | --- |

55.

Kooskõlas ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva teatisega (38) kohaldab komisjon teatamata abi suhtes käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid, kui abi anti 1. jaanuaril 2022 või pärast seda, ning muudel juhtudel eeskirju, mis kehtisid abi andmise ajal.

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019.

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digituleviku kujundamine“, COM(2020) 67 final, 19. veebruar 2020.

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“, COM(2021),118 final, 9. märts 2021.

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus tööstusstrateegia“, COM(2020) 102 final, 10. märts 2020.

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, COM(2021) 350 final, 5. mai 2021.

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa andmestrateegia“, COM(2020) 66 final, 19. veebruar 2020.

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“, COM(2020),456 final, 27. mai 2020.

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“, COM(2020) 103 final, 10. märts 2020.

(9)  Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1). Nagu on selgitatud kõnealuste suuniste punktis 23, ei saa juhul, kui raskustes oleva ettevõtja eksistents on sattunud ohtu, kasutada seda äriühingut muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud.

(10)  Komisjoni teatis „Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis“ ( ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1) ja selle muudatused.

(11)  Vt nt kohtuasi C-156/98, Saksamaa vs. komisjon (2000), ECLI:EU:C:2000:467, punkt 78, ja kohtuasi C-333/07, Régie Networks vs. Rhone Alpes Bourgogne (2008), ECLI:EU:C:2008:764, punktid 94 kuni 116.

(12)  Teadus- ja arendusprojektide puhul tuleb juhul, kui kaks või enam projekti ei ole üksteisest selgelt eristatavad ning eelkõige siis, kui neil eraldivõetuna puudub tehnoloogilise edu saavutamise tõenäosus, käsitada neid ühe projektina.

(13)  Edaspidi nimetatakse nii üksikprojekti kui ka integreeritud projekti lihtsalt projektiks.

(14)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes“, COM(2020) 724 final, 11. november 2020.

(15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“, COM(2020) 628 final, 30. september 2020.

(16)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“, COM(2020) 98 final, 11. märts 2020.

(17)  Erandjuhul võib nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral olla õigustatud väiksem osalevate liikmesriikide arv, kuid neid ei või olla alla kahe, näiteks juhul, kui projekt on seotud ühendatud teadusuuringute taristute ja TEN-T projektidega, mis on põhimõtteliselt rahvusvahelise tähtsusega, sest need moodustavad osa füüsiliselt seotud piiriülesest võrgust või on olulised piiriülese liikluskorralduse või koostalitlusvõime parandamiseks, või kui projekti rahastatakse ELi vahenditest, mille puhul liikmesriikide koostööd käsitlevad õigusnormid nõuavad väiksemat arvu osalevaid liikmesriike. Igal juhul tuleb projektid kavandada läbipaistval viisil kooskõlas punktiga 17.

(18)  Ainuüksi asjaolust, et projekti teostavad eri riikides asuvad ettevõtjad või teadusuuringute taristut kasutavad hiljem eri riikides asutatud ettevõtjad, ei piisa selleks, et projekti saaks käsitada üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina. Kohus on toetanud komisjoni seisukohta, et projekti võib artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisel kirjeldada üleeuroopalist huvi pakkuva projektina, kui see on osa rahvusvahelisest ELi programmist, mida toetavad ühiselt mitme liikmesriigi valitsused või mis tuleneb mitme liikmesriigi kooskõlastatud meetmest võitluses ühise ohu vastu. Liidetud kohtuasjad C-62/87 ja 72/87: Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel vs. komisjon (1988), ECLI:EU:C:1988:132, punkt 22.

(19)  Kaasrahastamise hindamisel võtab komisjon arvesse teatavate sektorite ja VKEde spetsiifilisi jooni. Erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel võib komisjon pidada abi õigustatuks isegi juhul, kui abisaaja ei osale olulisel määral kaasrahastamises.

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13). Meetmete puhul, mis on identsed taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmetega, mille nõukogu on heaks kiitnud, loetakse nende vastavus olulise kahju ärahoidmise põhimõttele täidetuks, kuna seda on juba kontrollitud.

(21)  Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad ELi institutsioonid, asutused, ühisettevõtted või muud organid ja mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriikide kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi. Riigiabi võib liita rahastamisega liidu fondist tingimusel, et on täidetud punktis 35 sätestatud tingimus.

(22)  Osalust materiaalse ja immateriaalse vara ning maa kujul tuleb kajastada turuhinnaga.

(23)  See võiks hõlmata, kui see on asjakohane, järkjärgulist lähenemist tehnika tasemele, ja kui osalevas projektis on selgelt ja usutavalt seatud eesmärk seda tehnika taset nihutada ja kirjeldatud, kuidas seda tehakse.

(24)  Mõiste „äritegevus“ ei hõlma katseetapiga seotud piiratud müüki, kui see on konkreetses sektoris vajalik, sealhulgas valimi- või tagasisidemüüki ega sertifitseerimismüüki.

(25)  Euroopa Kohus on näinud komisjonile ette kaalutlusõiguse hindamaks üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kokkusobivust siseturuga. Liidetud kohtuasjad C-62/87 ja 72/87: Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel vs. komisjon (1988), ECLI:EU:C:1988:132, punkt 21.

(26)  Abitaotlus peab eelnema tööde alustamisele, mis on kas investeeringuga seotud ehitustööde alustamine või esimene kindel kohustus tellida seadmeid või muu kohustus, mis teeb investeeringu pöördumatuks (olenevalt sellest, kumb on varajasem). Maa ostmist ja ettevalmistustöid, nagu lubade saamist ja esialgseid teostatavusuuringuid, tööde alustamiseks ei peeta.

(27)  VKEde projektide puhul võib vastupidine stsenaarium seisneda alternatiivse projekti puudumises, nagu on osutatud punktis 32.

(28)  Kui esitatav teave kuulub ametisaladuse hoidmise kohustuse alla, tuleb seda käidelda kooskõlas nõukogu 13. juuli 2015. aasta määruse (EL) 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9) artikliga 30.

(29)  Integreeritud projekti korral tuleb abikõlblikud kulud esitada eraldi iga üksikprojekti kohta.

(30)  VKEde projektide puhul ei ole vaja tagastamismehhanismi rakendada, välja arvatud erandlikel asjaoludel, võttes eelkõige arvesse selliste projektide jaoks teatatud abisummasid.

(31)  Vt nõukogu 13. juuli 2015. aasta määruse (EL) 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9) artikkel 25.

(32)  Garantiina antav abi peab olema ajaliselt piiritletud ja laenuna antava abi suhtes tuleb kohaldada tagasimakseperioodi.

(33)  Kahtluse vältimiseks ei loeta katsetootmisliine taristuks.

(34)  Kui tegu on energiataristu projektiga, kohaldatakse juhul, kui siseturu õigusaktid seda nõuavad, selle suhtes tariifi- ja liitumissätteid ning eraldamisnõudeid.

(35)  C(2003) 4582 (ELT C 297, 9.12.2003, lk 6).

(36)  Toetus/intressitoetus; laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus; garantii; maksusoodustus või -vabastus; riskifinantseerimine; muu. Kui abi antakse mitme meetme kaudu, tuleb esitada abisumma iga meetme kohta eraldi.

(37)  Teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast. Ebaseadusliku abi korral nõutakse, et liikmesriigid tagaksid kõnealuse teabe avaldamise tagantjärele kuue kuu jooksul alates komisjoni otsuse kuupäevast. Teave peab olema kättesaadav vormingus, mis võimaldab andmeid otsida, väljavõtteid teha ja hõlpsasti internetis avaldada, näiteks CSV- või XML-vormingus.

(38)  Komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22).

---

LISA

Rahastamiskõlblikud kulud

| a) | Teostatavusuuringud (sh ettevalmistavad tehnilised uuringud) ja projekti elluviimiseks vajalike lubade hankimise kulud. |
| --- | --- |

a)

Teostatavusuuringud (sh ettevalmistavad tehnilised uuringud) ja projekti elluviimiseks vajalike lubade hankimise kulud.

| b) | Vahendite ja seadmete (sh käitiste ja transpordivahendite) kulud sellisel määral ja ajavahemikul, mil neid vahendeid ja seadmeid projektis kasutatakse. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende kasutusea vältel, peetakse abikõlblikuks vaid projekti kestusele vastavaid hea raamatupidamistava kohaselt arvutatud amortisatsioonikulusid. |
| --- | --- |

b)

Vahendite ja seadmete (sh käitiste ja transpordivahendite) kulud sellisel määral ja ajavahemikul, mil neid vahendeid ja seadmeid projektis kasutatakse. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende kasutusea vältel, peetakse abikõlblikuks vaid projekti kestusele vastavaid hea raamatupidamistava kohaselt arvutatud amortisatsioonikulusid.

| c) | Hoonete, taristu ja maa soetamis- või ehituskulud projektis kasutamise määrale ja kestusele vastavas mahus. Kui neid kulusid ei määrata kindlaks mitte amortisatsioonikulu, vaid omandi üleminekuga seotud kulude või tegelikult tekkinud kapitalikulude põhjal, tuleb maa, hoone või taristu jääkväärtus rahastamispuudujäägist kas eelnevalt või tagantjärele maha arvata. |
| --- | --- |

c)

Hoonete, taristu ja maa soetamis- või ehituskulud projektis kasutamise määrale ja kestusele vastavas mahus. Kui neid kulusid ei määrata kindlaks mitte amortisatsioonikulu, vaid omandi üleminekuga seotud kulude või tegelikult tekkinud kapitalikulude põhjal, tuleb maa, hoone või taristu jääkväärtus rahastamispuudujäägist kas eelnevalt või tagantjärele maha arvata.

| d) | Muud projekti jaoks vajaliku materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud. |
| --- | --- |

d)

Muud projekti jaoks vajaliku materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud.

| e) | Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud. Turutingimustel välisallikast ostetud või litsentsitud lepinguliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud ning üksnes projekti jaoks kasutatud nõustamisteenuste ja muude samalaadsete teenuste kulud. |
| --- | --- |

e)

Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud. Turutingimustel välisallikast ostetud või litsentsitud lepinguliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud ning üksnes projekti jaoks kasutatud nõustamisteenuste ja muude samalaadsete teenuste kulud.

| f) | Personali- ja halduskulud (sh üldkulud), mis on otseselt seotud teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga, sh sellise teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga, mis on seotud esmakordse tööstusliku kasutuselevõtuga, või mis taristuprojektide puhul on kantud taristu ehitamise ajal. |
| --- | --- |

f)

Personali- ja halduskulud (sh üldkulud), mis on otseselt seotud teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga, sh sellise teadus- ja arendustegevuse või innovatsiooniga, mis on seotud esmakordse tööstusliku kasutuselevõtuga, või mis taristuprojektide puhul on kantud taristu ehitamise ajal.

| g) | Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektile antava abi puhul kapitali- ja tegevuskulud projekti raames kasutatavas ulatuses ja perioodil, kui tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni, mis on vajalik projekti edukaks elluviimiseks. Tegevuskulud peavad olema seotud projekti sellise osaga. |
| --- | --- |

g)

Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektile antava abi puhul kapitali- ja tegevuskulud projekti raames kasutatavas ulatuses ja perioodil, kui tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni, mis on vajalik projekti edukaks elluviimiseks. Tegevuskulud peavad olema seotud projekti sellise osaga.

| h) | Kui see on põhjendatud, võib aktsepteerida ka muid kulusid, kui need on lahutamatult seotud projekti elluviimisega, v.a punktiga g hõlmamata tegevuskulud. |
| --- | --- |

h)

Kui see on põhjendatud, võib aktsepteerida ka muid kulusid, kui need on lahutamatult seotud projekti elluviimisega, v.a punktiga g hõlmamata tegevuskulud.

---

| 30.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 528/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 528/19

---

KOMISJONI TEATIS

Muudetud JUHENDDOKUMENT

ELi elevandiluukaubanduse kord

(2021/C 528/03)

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus ja mõistete sõnastik | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Taust | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Elevandiluukaubandust reguleeriv rahvusvaheline ja ELi õigusraamistik | 20 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | ELi looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamise algatused, mis mõjutavad ELi-sisest elevandiluukaubandust ja elevandiluu reeksporti | 22 |
| --- | --- | --- |

b)

| 3. | Käesoleva dokumendi staatus | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Soovituste põhjendused ja nende kokkuvõte | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| a) | Reeksport Euroopa Liidust | 23 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Euroopa Liidu sisene elevandiluukaubandus | 24 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Import Euroopa Liitu | 24 |
| --- | --- | --- |

c)

| 5. | Elevandiluu reeksporti käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamine | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| a) | Töötlemata elevandiluu reeksportimine | 25 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Töödeldud elevandiluu reeksportimine | 25 |
| --- | --- | --- |

b)

| 6. | Elevandiluud käsitlevate ELi sisekaubanduseeskirjade tõlgendamine | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| a) | Erisuunised ELi-sisese töötlemata elevandiluuga kauplemise kohta | 27 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Erisuunised ELi-sisese töödeldud elevandiluuga kauplemise kohta | 28 |
| --- | --- | --- |

b)

| 7. | Elevandiluu importi käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamine | 29 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Tegevuse koordineerimine ELi liikmesriikides ja liikmesriikide vahel ning ELi-väliste riikidega | 30 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Elevandiluukaubanduse ELis kehtiva korra kokkuvõte | 30 |
| --- | --- | --- |

9.

| I lisa. Seadusliku omandamise tõendamine | 32 |
| --- | --- |

| II lisa. Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljastamise muud nõuded | 34 |
| --- | --- |

1.   Sissejuhatus ja mõistete sõnastik

Juhenddokumendi eesmärk on tõlgendada nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 (1) (edaspidi „alusmäärus“) ja komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006 (2), soovitades ELi liikmesriikidel

| a) | peatada töötlemata elevandiluuesemete (re-)eksport; |
| --- | --- |

a)

peatada töötlemata elevandiluuesemete (re-)eksport;

| b) | peatada ELi-sisene kauplemine töötlemata elevandiluuga, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade ja enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete parandamiseks kasutatava elevandiluu puhul; |
| --- | --- |

b)

peatada ELi-sisene kauplemine töötlemata elevandiluuga, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade ja enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete parandamiseks kasutatava elevandiluu puhul;

| c) | peatada ELi-sisene kauplemine pärast 1947. aastat töödeldud isenditega, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad; |
| --- | --- |

c)

peatada ELi-sisene kauplemine pärast 1947. aastat töödeldud isenditega, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad;

| d) | lubada töödeldud elevandiluu importi ja (re-)eksporti üksnes enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade puhul ning enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete müüki muuseumidele, ning |
| --- | --- |

d)

lubada töödeldud elevandiluu importi ja (re-)eksporti üksnes enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade puhul ning enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete müüki muuseumidele, ning

| e) | tagada, et ELi õigusaktid ülejäänud lubatud kauplemise kohta on rangelt tõlgendatud. |
| --- | --- |

e)

tagada, et ELi õigusaktid ülejäänud lubatud kauplemise kohta on rangelt tõlgendatud.

Juhenddokumenti tuleks lugeda koostoimes komisjoni määrusega (EL) 2021/2280, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006 (3).

Käesolevas juhenddokumendis kasutatakse konkreetse tähendusega järgmisi mõisteid:

| — | elevandiluu: elevantidelt saadav elevandiluu; |
| --- | --- |

—

elevandiluu: elevantidelt saadav elevandiluu;

| — | enne 1975. aastat valmistatud muusikariist; muusikariist, mis sisaldab enne 1975. aastat seaduslikult omandatud elevandiluud ning mida muusik on hiljuti muusika tegemiseks kasutanud või mida ta esinemiseks kasutab ning mis seega ei ole üksnes dekoratiivne ese. CITESi konventsioon on aafrika elevantide suhtes kehtinud alates 26. veebruarist 1976 ja aasia elevantide suhtes alates 1. juulist 1975. Lihtsuse huvides viidatakse käesolevas juhenddokumendis ainult varasemale kuupäevale (1975). |
| --- | --- |

—

enne 1975. aastat valmistatud muusikariist; muusikariist, mis sisaldab enne 1975. aastat seaduslikult omandatud elevandiluud ning mida muusik on hiljuti muusika tegemiseks kasutanud või mida ta esinemiseks kasutab ning mis seega ei ole üksnes dekoratiivne ese. CITESi konventsioon on aafrika elevantide suhtes kehtinud alates 26. veebruarist 1976 ja aasia elevantide suhtes alates 1. juulist 1975. Lihtsuse huvides viidatakse käesolevas juhenddokumendis ainult varasemale kuupäevale (1975).

| — | enne 1947. aastat valmistatud antiikese: ese, mis sisaldab elevandiluud, mis on kaetud alusmääruse artikli 2 punktis w esitatud mõistega „töödeldud isendid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi“; |
| --- | --- |

—

enne 1947. aastat valmistatud antiikese: ese, mis sisaldab elevandiluud, mis on kaetud alusmääruse artikli 2 punktis w esitatud mõistega „töödeldud isendid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi“;

| — | muuseum: ühiskonna ja selle arendamise huvides tegutsev üldsusele avatud mittetulunduslik alaline institutsioon, mis uurimise, hariduse ja meelelahutuse eesmärgil soetab, säilitab, edastab ja eksponeerib tõendeid inimeste ja neid ümbritseva keskkonna kohta ning viib läbi vastavasisulisi uurimusi (4). |
| --- | --- |

—

muuseum: ühiskonna ja selle arendamise huvides tegutsev üldsusele avatud mittetulunduslik alaline institutsioon, mis uurimise, hariduse ja meelelahutuse eesmärgil soetab, säilitab, edastab ja eksponeerib tõendeid inimeste ja neid ümbritseva keskkonna kohta ning viib läbi vastavasisulisi uurimusi (4).

2.   Taust

a)   
  Elevandiluukaubandust reguleeriv rahvusvaheline ja ELi õigusraamistik

Nii aafrika elevant (Loxodonta africana) kui ka aasia elevant (Elephas maximus) on kantud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES); konventsioonil on 183 allakirjutanut (konventsiooniosalised), sealhulgas EL ja kõik ELi liikmesriigid.

CITESi kehtiva õigusraamistiku kohaselt on rahvusvaheline kauplemine elevandiluuga (5) keelatud, lisaks on kehtestatud rangelt piiratud erandid (esemete kohta, mis omandati enne seda, kui CITESi hakati kohaldama elevandiluu suhtes). CITES ei reguleeri aga riigisisest kauplemist elevandiluuga.

ELis rakendatakse CITESi alusmääruse ja sellega seotud komisjoni määruste abil (edaspidi „ELi looduslike liikidega kauplemise määrused“). Elevandiluu suhtes (nagu ka teiste alusmääruse A lisas loetletud liikide suhtes) on EL võtnud lisameetmeid, mis on CITESi sätetest rangemad.

Seega on elevandiluuga kauplemine ELis rangelt reguleeritud looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi määrustega. Elevandiluuga kauplemine ELi sissetoomiseks, ELi piires või EList väljaviimiseks ärilisel eesmärgil on üldiselt keelatud.

Samas võivad riiklikud ametiasutused siiski lubada elevandiluuga kauplemist ärilisel eesmärgil, kui täidetud on järgmised tingimused:

| — | reeksport on lubatud elevandiluuesemete puhul, mis omandati enne seda, kui CITES nende suhtes kehtima hakkas, st aafrika elevandi puhul enne 26. veebruari 1976 ja aasia elevandi puhul enne 1. juulit 1975; |
| --- | --- |

—

reeksport on lubatud elevandiluuesemete puhul, mis omandati enne seda, kui CITES nende suhtes kehtima hakkas, st aafrika elevandi puhul enne 26. veebruari 1976 ja aasia elevandi puhul enne 1. juulit 1975;

| — | ELi-sisest kauplemist võib lubada elevandiluuesemete puhul, mis on imporditud ELi enne elevandiliikide kandmist CITESi I lisasse (18. jaanuar 1990 aafrika elevandi puhul ja 1. juuli 1975 aasia elevandi puhul), (6) kui ELi liikmesriik, kus eset esimest korda müügiks pakutakse, on väljastanud selle kohta tõendi; |
| --- | --- |

—

ELi-sisest kauplemist võib lubada elevandiluuesemete puhul, mis on imporditud ELi enne elevandiliikide kandmist CITESi I lisasse (18. jaanuar 1990 aafrika elevandi puhul ja 1. juuli 1975 aasia elevandi puhul), (6) kui ELi liikmesriik, kus eset esimest korda müügiks pakutakse, on väljastanud selle kohta tõendi;

| — | lubada võib nii enne 1947. aastat valmistatud esemete importi kui ka enne 1975. aastat seaduslikult omandatud esemete importi (esemed, mis olid seaduslikult ELi imporditud juba varem. |
| --- | --- |

—

lubada võib nii enne 1947. aastat valmistatud esemete importi kui ka enne 1975. aastat seaduslikult omandatud esemete importi (esemed, mis olid seaduslikult ELi imporditud juba varem.

Aasia nõudlusest ajendatud elevantide salaküttimise ja elevandiluu salakaubaveo maht on endiselt ohtlikult suur

Elevantide salaküttimine on kasvanud lähiminevikus enneolematu tasemeni ning põhjustanud aafrika elevandi populatsioonide ulatuslikku vähenemise (7).

Vastavalt CITESi elevantide ebaseadusliku tapmise seire programmile (MIKE) (8) on ebaseaduslikult tapetud elevantide osatähtsus (PIKE) alates 2006. aastast pidevalt kasvanud, saavutades haripunkti 2011. aastal, ning seejärel vähenenud aastatel 2011–2019. Selle järgi tundub, et salaküttimise maht hakkab vähenema, kuid kas see suundumus püsib, tuleb hoolikalt uurida. Samuti tuleb tunnistada, et ebaseadusliku elevandiluukaubanduse vähenemine toimub koos elevandipopulatsioonide üldise vähenemisega Aafrikas (9). Kuigi PIKE hinnangute kohaselt on elevantide salaküttimine Aafrikas alates 2011. aastast üldiselt vähenenud, on piirkondlikud erinevused märkimisväärsed ning aafrika elevantide salaküttimise üldine maht on endiselt murettekitav.

Ebaseadusliku elevandiluukaubanduse maht on samuti endiselt suur, kuigi maailma looduslike liikidega seotud kuritegevuse 2020. aasta aruande (10) kohaselt elevandiluu hind pidevalt langeb. Elevandikaubanduse infosüsteemi (ETIS) (11) aruande kohaselt teatati aastatel 2012–2017 kogu maailmas ligikaudu 280 tonni elevandiluu konfiskeerimisest umbes 8 000 konfiskeerimisjuhtumi käigus. ETISe andmed näitavad ka seda, et elevandiluu töötlemisega tegelevate ja oma toodete Aasia turule eksportivate Hiina ettevõtjate arv Aafrikas suureneb, (12) 2017. aastal liikus vähemalt 24 juhtumi käigus neljast Aafrika riigist Aasiasse 1,11 tonni töödeldud elevandiluud (13). Nii suurte elevandiluukoguste liikumine viitab rahvusvaheliste organiseeritud kuritegelike võrgustike üha suuremale osalusele.

Rahvusvaheline sekkumine

Vastuseks elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise probleemile on rahvusvaheline üldsus võtnud ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsioonide kaudu ning mitmel kõrgetasemelisel konverentsil enesele arvukalt kohustusi.

2016. aasta oktoobris toimunud CITESi konventsiooniosaliste 17. konverentsil (CoP17) lepiti kokku mitmes meetmes, mille eesmärk on parandada elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise tõkestamise eeskirjade täitmist, vähendada nõudlust ebaseadusliku elevandiluu järele ja tugevdada siseturul kaubeldava elevandiluu seaduslikkuse kontrolli. Elevantidega kauplemist käsitlevas CITESi resolutsioonis 10.10 (läbi vaadatud CoP18) kutsutakse konventsiooniosalisi üles kehtestama elevandiluukaubanduse ja siseturuga seoses kõikehõlmavaid riigisiseseid seadusandlikke, regulatiivseid, rakendus- ja muid meetmeid. Resolutsioonis soovitatakse ka seda, „et kõik konventsiooniosalised ja muud riigid, kelle jurisdiktsioonis asub seaduslik elevandiluu siseturg, mis aitab kaasa salaküttimisele või ebaseaduslikule kaubandusele, võtaksid kõik vajalikud seadusandlikud, regulatiivsed ja rakendusmeetmed, et sulgeda kiiremas korras oma siseturg ärilisel eesmärgil toimuvale töötlemata ja töödeldud elevandiluuga kauplemisele“, ning tunnistatakse, et „mõningate esemete puhul võivad kitsapiirilised erandid olla põhjendatud, kuid ükski erand ei tohiks kaasa aidata salaküttimisele ega ebaseaduslikule kaubandusele“.

ELil palutakse sarnaselt teiste osalistega esitada alalisele komiteele ja konventsiooniosaliste konverentsile aruanne võetud meetmete kohta, mille eesmärk on tagada, et tema siseturg ei aita kaasa salaküttimise ja salakaubanduse praegusele tasemele.

Seaduslik kauplemine EList pärit elevandiluuga on vähenenud

Nii töötlemata kui ka töödeldud elevandiluu kaubanduslik reeksport EList, mis toimus kooskõlas alusmäärusega (edaspidi „seaduslik reeksport“), suurenes 2015. aastani märkimisväärselt.

Alates käesoleva juhenddokumendi eelmise versiooni (14) vastuvõtmisest 2017. aasta juulis on töötlemata elevandiluu reeksport peatatud, mis tõi kaasa reeksporditud elevandivõhkade koguse vähenemise juba enne keelu jõustumist (2016. aastal reeksporditi 420 võhka, 2017. aastal 101).

Seaduslikult töödeldud elevandiluu kaubanduslik reeksport on alates 2016. aastast samuti vähenenud. ELi liikmesriikide väljastatud reekspordisertifikaatide keskmine arv aastas on vähenenud 470-lt (ajavahemikus 2012–2015) 280-le (ajavahemikus 2016–2018).

b)   
  ELi looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamise algatused, mis mõjutavad ELi-sisest elevandiluukaubandust ja elevandiluu reeksporti

Teatises „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ (15) kutsuti ELi ja selle liikmesriike üles rakendama looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamiseks kõikehõlmavat strateegiat (16). Nimelt nähti teatises ette (2. meede „Piiratakse täiendavalt ELi-sisest ja sealt lähtuvat elevandiluuga kauplemist“), et Euroopa Komisjon annab 2016. aasta lõpuks välja suunised, „et tagada ELi nende eeskirjade ühetaoline tõlgendamine, mille eesmärk on peatada enne konventsiooni jõustumist omandatud töötlemata elevandiluu eksport, ning tagada, et ELis kaubeldakse ainult seaduslike vanade elevandiluust esemetega“. 2016. aasta juunis vastu võetud järeldustes nimetatud teatise kohta kutsus Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriike üles „mitte väljastama ekspordi- ega reekspordidokumente enne konventsiooni jõustumist omandatud töötlemata elevandiluu suhtes, lähtudes ELi suunistest, ning kaaluma edasisi meetmeid, mis on vajalikud ärilisel eesmärgil elevandiluuga kauplemise tõkestamiseks“.

Vastuseks nendele üleskutsetele võttis komisjon 2017. aasta mais juhenddokumendi vastu. Käesoleva juhenddokumendiga ajakohastatakse juhenddokumendi 2017. aasta versioon ja asendatakse see dokument – tegemist on kohustusega, mis on võetud ELi elurikkuse strateegiaga aastani 2030, ja mille kohaselt tuleb veelgi karmistada ELi elevandiluuga kauplemise eeskirju (17).

3.   Käesoleva dokumendi staatus

Käesoleva juhenddokumendi üle arutati ja see koostati koostöös liikmesriikide esindajatega, kes moodustavad pädevate CITESi korraldusasutuste eksperdirühma (edaspidi „eksperdirühm“).

Selle eesmärk on aidata kodanikel, ettevõtjatel ja riigiasutustel kohaldada alusmäärust ja sellega seotud komisjoni määrusi. Juhenddokumendiga ei asendata, täiendata ega muudeta nõukogu määruse ega selle rakendusmääruste eeskirju; samuti ei tohiks seda pidada eraldiseisvaks dokumendiks, vaid seda tuleks kasutada koostoimes kõnealuste õigusaktidega. ELi õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul.

Käesoleva juhendi elektroonilise versiooni avaldab komisjon ja selle võivad avaldada ka ELi liikmesriigid.

Käesolevas dokumendis esitatud soovitused on adresseeritud liikmesriikidele ja kehtivad ettevaatuspõhimõttest lähtuvalt, kui ei ilmne uusi ammendavaid teaduslikke tõendeid, mis õigustaksid eksperdirühmaga konsulteerides käesoleva juhendi läbivaatamist.

4.   Soovituste põhjendused ja nende kokkuvõte

Praeguse ulatusliku elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise üks olulisemaid põhjusi on Aasias valitsev väga suur nõudlus elevandiluu järele. Viimased analüüsid (MIKE ja ETIS, vt punkt 2 a) on näidanud salaküttimise väikest vähenemist. Sellest hoolimata on salakütitud elevantide arv paljude Aafrika populatsioonide jaoks endiselt laastav.

Kuigi ETISe aruannetes ei ole ühtegi ELi liikmesriiki nimetatud riikide hulgas, kes on seotud ebaseadusliku elevandiluukaubandusega, peaks EL jätkama elevandiluu nõudlusele kaasaaitamise riski vähendamist.

Käesolevate juhenddokumendi eesmärk on piirata veelgi kauplemist potentsiaalselt kõrgema riskiga esemetega ja vähendada teatavaid kauplemise liike, võimaldades samal ajal jätkata piiratud ja hästi kontrollitud kauplemist madala riskiga esemetega. Juhenddokument tugineb ettevaatusprintsiibile, et rakendada ELi-sisese elevandiluuga kauplemise eeskirjad. Dokumendiga kohaldatakse piiranguid valdkondades, kus on suurem risk, et kauplemine suurendab nõudlust elevandiluu järele ja ebaseaduslikku elevandiluuga kauplemist. Seetõttu võib loa olemasolul jätkuda ELi-sisene kauplemine teatavate piiratud kaubaliikidega, mille puhul elevandiluunõudluse suurenemise või elevantide ebaseadusliku salaküttimise soodustamise oht on väike või olematu. Dokument aitab kodanikel ja ettevõtjatel eeskirju paremini mõista ja järgida ning võimaldab täitmist tõhusamalt tagada.

Eraldi punktides käsitletakse elevandiluu reeksporti EList (punkt 5), ELi-sisest elevandiluukaubandust (punkt 6), importi väljastpoolt ELi (punkt 7) ja ka koordineerimist (punkt 8).

Käesoleva punkti ülejäänud osas põhjendatakse täiendavalt vajadust tegutseda iga nimetatud kaubavoo puhul ja esitatakse liikmesriikidele soovituste kokkuvõte. Kokkuvõtlik tabel on esitatud kokkuvõtvas punktis 9.

a)   
  Reeksport Euroopa Liidust

Töötlemata elevandiluu (18) moodustab suurima osa kogu maailmas rahvusvahelisel tasandil ebaseaduslikult kaubeldavast elevandiluust. Seda kinnitavad CITESi konventsiooniosaliste poolt ETISele edastatud andmed, mis näitavad, et konfiskeeritud ebaseadusliku töötlemata elevandiluu kogused moodustavad põhiosa kogu maailmas konfiskeeritud elevandiluust.

Töötlemata elevandiluu hõlmab peamiselt võhku, mida on raske üksteisest eristada. Oht, et töötlemata elevandiluu seaduslikku reeksportimist kasutatakse ebaseadusliku töötlemata elevandiluuga kauplemise kattevarjuna, on suurem kui töödeldud elevandiluu puhul vaatamata sellele, et seaduslike võhkadega võib kaubelda üksnes tingimusel, et need on märgistatud.

Töötlemata elevandiluu EList reeksportimise peatamine tagab, et seaduslikke võhku ei segata ebaseadusliku elevandiluuga, ning aitab sihtriikidel rakendada elevandiluunõudluse vähendamise meetmeid, millel on oluline roll võitluses ebaseadusliku elevandiluukaubanduse ja elevantide salaküttimisega. See põhjendab töötlemata elevandiluu kaubandusliku reekspordi de facto keeldu, mis kehtib alates 2017. aasta juulist (vt punkti 5 a).

Kuna on olnud märke sellest, et ka töödeldud esemed on üha enam seotud rahvusvahelise ebaseadusliku elevandiluukaubandusega, (19) tuleb töödeldud elevandiluu reekspordi suhtes kohaldada täiendavaid piiranguid. Kuigi ELis ei ole märke seaduslikust tegevusest, mis aitaks kaasa salaküttimisele ja ebaseaduslikule salakaubandusele, on EL võtnud endale kohustuse vähendada ohtu, et mis tahes EList lähtuv rahvusvaheline kaubandus suurendab nõudlust elevandiluu järele ja soodustab omakorda elevantide salaküttimist selle nõudluse rahuldamiseks.

Seepärast soovitab komisjon peatada ka reekspordisertifikaatide väljaandmise töödeldud elevandiluust isendite puhul, välja arvatud muusikariistad, mis sisaldavad enne 1975. aastat seaduslikult omandatud elevandiluud, ja enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemed, mida müüakse muuseumidele (vt erandite kohta täpsemalt punkti 5 b). Erandeid kohaldatakse nende esemete suhtes, mille väärtus ei ole seotud neis sisalduva elevandiluuga. Ning arvestades soovitatavaid kontrolle, on väga ebatõenäoline, et need erandid aitaksid kaasa elevantide salaküttimisele või ebaseaduslikule elevandiluuga kauplemisele, samas aitavad need erandid kaasa oluliste kunstiliste, kultuuriliste või ajaloolise väärtuste säilitamisele.

b)   
  Euroopa Liidu sisene elevandiluukaubandus

CITESi resolutsiooni 10.10 (läbi vaadatud CoP18) ja alusmääruse kohaselt on ELil kohustus tagada, et elevandiluu kasutamine ELis ärilisel eesmärgil oleks rangelt kontrollitud ja reguleeritud.

Pärast seda, kui 1989. aastal kehtestati CITESi alusel rahvusvahelise elevandiluukaubanduse keeld, on Euroopas nõudlus elevandiluu järele märkimisväärselt vähenenud. ELi liikmesriigid ei ole CITESi alusel määratletud ebaseadusliku päritoluga elevandiluu oluliste sihtturgude ega transiidiriikidena. ELi-sisene kaubandus hõlmab peamiselt enne 1947. aastat valmistatud antiikesemeid.

Sellegipoolest on ELis olnud mõned elevandiluuesemetega ebaseadusliku kauplemise juhtumid. Töötlemata elevandiluuga kauplemine kujutab endast suuremat ebaseadusliku päritoluga elevandiluuga kauplemise riski kui töödeldud elevandiluust isenditega kauplemine. See õigustab töötlemata elevandiluuga kauplemise sertifikaatide väljastamise peatamist ELis, välja arvatud juhul, kui tegemist on enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade või muuseumis või avalik-õiguslikus asutuses hoitavate, enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete parandamiseks kasutatava elevandiluuga.

Lisaks soovitab komisjon peatada sertifikaatide väljaandmine töödeldud isendite puhul, mis on omandatud pärast 1947. aastat, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad. See piirab töödeldud esemete sisekaubandust enne 1947. aastat valmistatud antiikesemetega ja enne 1975. aastat valmistatud muusikariistadega.

Töödeldud esemete suhtes kohaldatav erinev kord on põhjendatud asjaoluga, et selliste esemete ELi-sisese kaubanduse puhul on tuvastatud väiksem ebaseadusliku elevandiluuga kauplemise risk võrreldes töötlemata elevandiluuga kauplemisega ja ELi-välise kaubandusega üldiselt, eriti kui tegemist on enne 1947. aastat valmistatud antiikesemetega või enne 1975. aastat valmistatud muusikariistadega. On väga ebatõenäoline, et ELi-sisene kauplemine enne 1947. aastat valmistatud antiikesemete ja enne 1975. aastat valmistatud muusikariistadega aitaks kaasa ebaseaduslikule elevandiluuga kauplemisele või ebaseadusliku elevandiluu nõudlusele, arvestades, et kogu sellist kauplemist kontrollitakse rangelt. Seetõttu võib enne 1947. aastat valmistatud antiikesemete ja enne 1975. aastat valmistatud muusikariistadega kauplemist ELis jätkata, kuid selleks on vajalik sertifikaat.

c)   
  Import Euroopa Liitu

Elevandiluu importimine väljastpoolt ELi on rangelt reguleeritud. Kaubanduslik import on keelatud, välja arvatud enne 1947. aastat valmistatud antiikesemete puhul või varem seaduslikult ELi imporditud, enne konventsiooni jõustumist omandatud esemete reimport (vt punkt 7).

Kaubanduslik import ELi on viimastel aastatel olnud väga väike.

Kuigi töödeldud isendite impordi puhul püsib mõningane oht suurendada nõudlust elevandiluu järele või aidata kaasa salaküttimisele või ebaseaduslikule kaubandusele, on enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade ja muuseumile müüdavate, enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete puhul sellise ohu tekkimine väga ebatõenäoline.

Selleks et parandada kooskõla ELi sisekaubanduse ja reekspordi kohta kavandatud eeskirjadega, soovitab komisjon peatada järgmised meetmed:

| — | töötlemata elevandiluu impordi- ja reimpordilubade väljaandmine; |
| --- | --- |

—

töötlemata elevandiluu impordi- ja reimpordilubade väljaandmine;

| — | impordi- ja reimpordilubade väljaandmine töödeldud elevandiluust isendite puhul, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad ja enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemed, mida müüakse muuseumidele (erandite suhtes kohaldatavate tingimuste kohta täpsemalt vt punkt 7). |
| --- | --- |

—

impordi- ja reimpordilubade väljaandmine töödeldud elevandiluust isendite puhul, välja arvatud enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad ja enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemed, mida müüakse muuseumidele (erandite suhtes kohaldatavate tingimuste kohta täpsemalt vt punkt 7).

5.   Elevandiluu reeksporti käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamine

Alusmääruse artiklis 5 on sätestatud selliste elevandiluuesemete reeksportimise eeskirjad, mis omandati enne kuupäeva, mil CITES selle suhtes kehtima hakkas.

Artikli 5 lõike 2 punkti d kohaselt peavad korraldusasutused A lisasse kantud liikide reekspordi taotlusi hinnates olema „olles konsulteerinud pädeva teadusliku usaldusasutusega veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu“.

Selle nõude tõlgendamisel tuleb võtta arvesse punktis 2 kirjeldatud asjaolusid ning nii töötlemata kui ka töödeldud elevandiluu rahvusvahelise kaubanduse eripärasid.

a)   
  Töötlemata elevandiluu reeksportimine

Komisjon soovitab liikmesriikidel arvesse võtta, et elevandiliikide kaitsega seoses esineb mõjuvaid tegureid, mis ei võimalda välja anda töötlemata elevandiluu reekspordisertifikaate.

Seetõttu soovitab komisjon liikmesriikidel kooskõlas alusmäärusega mitte väljastada reekspordisertifikaate töötlemata elevandiluu jaoks, nii nagu toimitud alates 1. juulist 2017, välja arvatud erandjuhtudel, kui asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on esemega,

| 1. | mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust; või |
| --- | --- |

1.

mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust; või

| 2. | mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus; või |
| --- | --- |

2.

mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus; või

| 3. | mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil.

Nimetatud erandjuhtudel soovitatakse korraldusasutustel järgida käesolevas dokumendis antud suuniseid, mis käsitlevad isendite seadusliku päritolu kohta sobivate tõendite hankimist (dokumendi I lisa), märgistamist (II lisa) ning vajaduse korral teiste liikmesriikidega ja kolmandate riikidega tegevuse koordineerimist (punkt 8).

b)   
  Töödeldud elevandiluu reeksportimine

Erinevalt töötlemata elevandiluust hõlmab töödeldud elevandiluu paljudesse eri liikidesse kuuluvaid isendeid. See hõlmab esemeid, millega on seaduslikult kaubeldud aastakümneid (näiteks muusikariistad või antiikesemed).

Komisjon soovitab liikmesriikidel alates käesoleva juhendi avaldamise kuupäevast mitte väljastada reekspordisertifikaate töödeldud isenditega kauplemiseks ärilisel eesmärgil.

Erandkorras võib ärilisel eesmärgil kauplemist lubada, kui asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on

| — | enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või |
| --- | --- |

—

enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või

| — | enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega, mis müüakse muuseumile, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab tehingut. |
| --- | --- |

—

enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega, mis müüakse muuseumile, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab tehingut.

On hädavajalik, et ELi liikmesriigid kontrolliksid kõiki muusikainstrumentide reeksportimise taotlusi äärmiselt põhjalikult ja tagaksid, et asjakohased dokumendid väljastatakse üksnes juhul, kui on täidetud liidu õiguses sätestatud tingimused, millega tagatakse elevandiluu seaduslik päritolu.

Lisaks eespool kirjeldatud ärilisel eesmärgil reekspordi erandile võivad korraldusasutused väljastada reekspordisertifikaadi, kui nad on veendunud, et on tegemist esemega,

| 1. | mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust või |
| --- | --- |

1.

mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust või

| 2. | mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus või |
| --- | --- |

2.

mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus või

| 3. | mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil.

Soovitav on neid erandeid puudutavaid reekspordisertifikaatide väljastamise tingimusi rangelt tõlgendada.

Täpsemalt peaksid liikmesriigid nii ärilistel kui ka muudel eesmärkidel toimuva reekspordi taotlusi hinnates arvesse võtma järgmist.

| — | Selle hindamisel, kas isend vastab mõistele „enne 1975. aastat valmistatud muusikariist“, peab omanik tõendama, et muusik kasutab või kasutas veel hiljuti eset muusika tegemiseks ning seega ei ole tegemist üksnes elevandiluud sisaldava dekoratiivesemega. |
| --- | --- |

—

Selle hindamisel, kas isend vastab mõistele „enne 1975. aastat valmistatud muusikariist“, peab omanik tõendama, et muusik kasutab või kasutas veel hiljuti eset muusika tegemiseks ning seega ei ole tegemist üksnes elevandiluud sisaldava dekoratiivesemega.

| — | Selle hindamisel, kas enne 1947. aastat valmistatud antiikeseme sihtkoha võib lugeda muuseumiks, võib arvesse võtta, kas see institutsioon on Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) või muu sarnase organisatsiooni liige. |
| --- | --- |

—

Selle hindamisel, kas enne 1947. aastat valmistatud antiikeseme sihtkoha võib lugeda muuseumiks, võib arvesse võtta, kas see institutsioon on Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) või muu sarnase organisatsiooni liige.

| — | Kui eset kirjeldatakse enne 1947. aastat valmistatud antiikesemena, millel on kõrge kultuuriline, kunstiline või ajalooline väärtus, tuleb tõendada, et ese vastab „enam kui 50 aastat tagasi omandatud töödeldud esemele“ seatud tingimusele. Selle kohta on selgeid juhised esitatud „Suunises töödeldud isendite kohta vastavalt ELi looduslike liikidega kauplemise määrustele“ (20). Kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) peab sõnaselgelt kinnitama selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetama tehingut (see on muuseumile müümise lubamise eeltingimus). Arvesse võib võtta selliseid kaalutlusi nagu oluliste kultuuriväärtuste tagasitoomine nende päritoluriiki. |
| --- | --- |

—

Kui eset kirjeldatakse enne 1947. aastat valmistatud antiikesemena, millel on kõrge kultuuriline, kunstiline või ajalooline väärtus, tuleb tõendada, et ese vastab „enam kui 50 aastat tagasi omandatud töödeldud esemele“ seatud tingimusele. Selle kohta on selgeid juhised esitatud „Suunises töödeldud isendite kohta vastavalt ELi looduslike liikidega kauplemise määrustele“ (20). Kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) peab sõnaselgelt kinnitama selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetama tehingut (see on muuseumile müümise lubamise eeltingimus). Arvesse võib võtta selliseid kaalutlusi nagu oluliste kultuuriväärtuste tagasitoomine nende päritoluriiki.

| — | Selleks et tõendada, et eseme väärtus on iseväärtus ega ole seotud asjaoluga, et esemes on kasutatud elevandiluuosi, on vaja järgmiseid tõendeid: arve (või muu dokument, näiteks eksperdihinnang, milles on esitatud toote väärtus, st täpne vanus ja hind) ning eseme üksikasjalik kirjeldus ja pildid. |
| --- | --- |

—

Selleks et tõendada, et eseme väärtus on iseväärtus ega ole seotud asjaoluga, et esemes on kasutatud elevandiluuosi, on vaja järgmiseid tõendeid: arve (või muu dokument, näiteks eksperdihinnang, milles on esitatud toote väärtus, st täpne vanus ja hind) ning eseme üksikasjalik kirjeldus ja pildid.

| — | Hindamisel tuleks arvesse võtta nii müüja kui ka ostja isikut. Müüja isik võib mõnel juhul anda objekti kohta lisateavet. Arvesse tuleb võtta ka sihtriiki ja ostja konkreetset identiteeti. |
| --- | --- |

—

Hindamisel tuleks arvesse võtta nii müüja kui ka ostja isikut. Müüja isik võib mõnel juhul anda objekti kohta lisateavet. Arvesse tuleb võtta ka sihtriiki ja ostja konkreetset identiteeti.

| — | Taotlused reekspordiks sihtriiki, mille ETIS on tunnistanud ebaseaduslikus elevandiluukaubanduses osalevaks riigiks, vajavad kõrgemal tasemel kontrolli kui teised sihtriigid. Vältida tuleks reeksporti konventsiooniosalistele elevandiluu riikliku tegevuskava (21) alusel. |
| --- | --- |

—

Taotlused reekspordiks sihtriiki, mille ETIS on tunnistanud ebaseaduslikus elevandiluukaubanduses osalevaks riigiks, vajavad kõrgemal tasemel kontrolli kui teised sihtriigid. Vältida tuleks reeksporti konventsiooniosalistele elevandiluu riikliku tegevuskava (21) alusel.

| — | Üldiselt võib ostja isik anda täiendavat kindlust, et tehing toimub isendi iseväärtuse alusel (nt muuseumid, mainekad kollektsionäärid, muusikud või sarnased ostjad). |
| --- | --- |

—

Üldiselt võib ostja isik anda täiendavat kindlust, et tehing toimub isendi iseväärtuse alusel (nt muuseumid, mainekad kollektsionäärid, muusikud või sarnased ostjad).

Taotleja peab esitama tõendid selle kohta, et toode kuulub eespool kirjeldatud erandi alla. Kui taotleja ei suuda esitada liikmesriigi ametiasutusele piisavaid tõendeid ja kahtluse põhjused on alles, siis sertifikaati väljastada ei tohiks.

Kui sertifikaat väljastatakse, peaks see sisaldama asjaomase enne 1975. aastat valmistatud muusikariista või enne 1947. aastat valmistatud antiikeseme piisavalt üksikasjalikku kirjeldust, nii et oleks selge, et seda sertifikaati saab kasutada üksnes asjaomase isendi jaoks. Lisaks võivad liikmesriigid kaaluda taotleja ja võimaluse korral ka ostja isikuandmete võrdlemist, kontrollimist ja registreerimist, kui see on õigusaktidega lubatud.

Eriti oluline on, et reekspordisertifikaadi taotleja tõendaks, et muusikariist on valmistatud enne 1975. aastat seaduslikult omandatud elevandiluud kasutades või et tegemist on enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega, mis on seaduslikult omandatud. Taotleja saab seda teha, esitades eseme kohta ELi-sisese sertifikaadi, mis tõendab seaduslikku omandamist ja mis tavaliselt sisaldab ka andmeid isendi vanuse kohta. Samuti on võimalik, et taotlejal ei ole sertifikaati: ta ei pruukinud seda kunagi taotleda või kehtis varem eseme suhtes erand, mille puhul sertifikaaditingimusi ei kohaldata „töödeldud esemete suhtes, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi“. Sellistel juhtudel peab taotleja tõendama alusmääruse artikli 5 nõuete üldist täitmist.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 artikli 11 lõike 4a kohaselt aegunud sertifikaadid äritehingute puhul enam ei kehti. Sellegipoolest on soovitatav, et sertifikaadi valdaja säilitab selle koopia, et kasutada seda seadusliku omandamise tõendina tulevastes taotlustes või kontrolli puhul.

Liikmesriigid peavad kontrollima ka seda, kas eseme suhtes kohaldatakse mõnda eespool nimetatud erandit, st kas sertifikaadi puudumiseks on mõjuv põhjus.

Selleks et hinnata täiendavalt tingimusi, mille alusel sellist kauplemist võib lubada, soovitatakse ELi liikmesriikidel järgida ka järgmisi dokumente:

| — | „Suunis töödeldud isendite kohta vastavalt ELi looduslike liikidega kauplemise määrustele“; |
| --- | --- |

—

„Suunis töödeldud isendite kohta vastavalt ELi looduslike liikidega kauplemise määrustele“;

| — | „Seadusliku omandamise tõendamine“ käesoleva dokumendi I lisas; |
| --- | --- |

—

„Seadusliku omandamise tõendamine“ käesoleva dokumendi I lisas;

| — | „Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljaandmise muud nõuded“ käesoleva dokumendi II lisas. |
| --- | --- |

—

„Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljaandmise muud nõuded“ käesoleva dokumendi II lisas.

6.   Elevandiluud käsitlevate ELi sisekaubanduseeskirjade tõlgendamine

Alusmääruse lisas A loetletud liikidesse kuuluvate isenditega kauplemine on ELis alusmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt üldiselt keelatud. Artikli 8 lõikega 3 lubatakse liikmesriikidel teha sellest keelust erandeid, kui on täidetud vähemalt üks punktides a–h loetletud tingimus.

Artikli 8 lõikes 3 kasutatud sõna „võib“ osutab siiski selgelt, et liikmesriigid ei ole kohustatud nende tingimuste täitmise korral ELi-siseseks kauplemiseks sertifikaati andma (välja arvatud juhul, kui ELi õigus nõuab seda muul alusel, näiteks seoses proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega). Sertifikaadi väljastamise või sellest keeldumise üle otsustamisel peaks asutus kasutama nõuetekohaselt oma kaalutlusõigust.

Järelikult ei saa artikli 8 lõiget 3 tõlgendada nii, et see annab igale taotlejale absoluutse õiguse saada ELi-sisese kauplemise sertifikaat, isegi kui üks asjakohastest tingimustest on täidetud. Lisaks kehtib artikli 8 lõike 3 puhul ettevaatuspõhimõte, millest tuleneb (nagu eespool kirjeldatud) taotleja kohustus tõendada, et tehing on õiguspärane ja kooskõlas selle määruse eesmärkidega.

Kui liikmesriik saab taotluse elevandiluu äriliseks kasutamiseks ELis artikli 8 lõike 3 alusel, on liikmesriigil õigus liidu õiguse alusel keelduda sertifikaati väljastamast, isegi kui üks tingimus on täidetud, juhul kui keeldumine on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega (st keeldumine on liigi kaitsmiseks vajalik ega lähe kaugemale, kui on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik). Komisjon ja eksperdirühm usuvad, et nii on see juhul, kui taotleja ei ole tehingu õiguspärasust ja selle kooskõla alusmääruse eesmärkidega veenvalt tõendanud.

Liikmesriigid on kohustatud hoiduma väljastamast mis tahes sertifikaate, mis võivad soodustada ebaseaduslikku tegevust, ning peaksid seetõttu ELi-sisese kaubandusega seotud taotlusi menetlema viisil, mis vähendab seda riski nii palju kui võimalik. Sertifikaatide väljastamist tuleks kaaluda ainult teatavat liiki ELi-siseste tehingute puhul, millega ei kaasne või on väga väike oht, et need aitavad kaasa ebaseaduslikule elevandiluuga seotud tegevusele või nõudlusele ebaseadusliku elevandiluu järele. Liikmesriikidel soovitatakse tagada ELi-siseste sertifikaatide taotluste käsitlemisel maksimaalne kontroll ja tõlgendada selliste sertifikaatide väljastamise tingimusi rangelt.

Seetõttu soovitatakse ELi liikmesriikidel järgida suuniseid, mis on esitatud käesoleva dokumendi I lisas „Seadusliku omandamise tõendamine“ ning II lisas „Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljastamise muud nõuded“.

Kui sertifikaat väljastatakse, peaks see sisaldama konkreetse eseme piisavalt üksikasjalikku kirjeldust, nii et oleks selge, et seda sertifikaati saab kasutada üksnes asjaomase isendi jaoks; eriti oluline on see töötlemata elevandiluu puhul, millel on tõenäoliselt vähem eristavaid tundemärke. Kui see on õigusaktidega (22) lubatud, on liikmesriikidel lisaks soovitatav võrrelda ja kontrollida taotleja ja ostja isikuandmeid ning need registreerida. Töötlemata elevandiluuga ELi-sisese kauplemisega seoses võivad liikmesriigid kehtestada eritingimuse, mis kohustab müüjat avaldama ametiasutustele ostja isiku.

Kui taotlused ELi-siseseks elevandiluuga kauplemiseks esitatakse artikli 8 lõike 3 punkti c alusel, st „eesmärkidel, mis ei ohusta kõnealuse liigi säilimist“, peaksid liikmesriigid meeles pidama, et kuna elevandiluud on võimalik importida üksnes mitteärilisel otstarbel (isiklike esemetena, eelkõige jahitrofeedena), siis ei saa nende omanikele väljastada selle sätte alusel ELis ärilisel eesmärgil kasutatavat sertifikaati.

ELi liikmesriikidel soovitatakse ELi-sisese töötlemata elevandiluuga ja elevandiluud sisaldavate töödeldud isenditega kauplemise sertifikaatide taotluste hindamisel järgida allpool esitatud suuniseid.

a)   
  Erisuunised ELi-sisese töötlemata elevandiluuga kauplemise kohta

Tuleks meenutada, et määruse (EÜ) nr 865/2006 (muudetud kujul) artikli 11 lõikes 4a on sätestatud enne 19. jaanuar 2022 väljastatud töötlemata elevandiluu sertifikaatide kehtivusaeg. Komisjon soovitab, et alates sellest kuupäevast ei peaks liikmesriigid ELis enam väljastama sertifikaate, mille alusel kaubeldakse töötlemata elevandiluuga ärilisel eesmärgil.

Kui asjaomase liikmesriigi haldusasutus on siiski veendunud, et elevandiluud on vaja konkreetse eseme parandamiseks ja selle asemel ei saa midagi muud kasutada, võib välja anda sertifikaadi, millega lubatakse töötlemata elevandiluu müüki üksnes selleks, et parandada järgmisi esemeid:

| — | enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad; |
| --- | --- |

—

enne 1975. aastat valmistatud muusikariistad;

| — | enne 1947. aastat valmistatud antiikesemed, mida säilitatakse muuseumis või avalik-õiguslikus asutuses, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab selle parandamisel elevandiluu kasutamise vajalikkust. |
| --- | --- |

—

enne 1947. aastat valmistatud antiikesemed, mida säilitatakse muuseumis või avalik-õiguslikus asutuses, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab selle parandamisel elevandiluu kasutamise vajalikkust.

Neid juhtumeid peetakse harvaesinevaks ja väga erandlikuks.

Sertifikaat tuleks väljastada üksnes juhul, kui haldusasutusel ei ole kahtlust, et töötlemata elevandiluud kasutatakse selliste esemete parandamiseks, ning ta saab vajaduse korral kontrollida ja kinnitada, et see on nii ja et töötlemata elevandiluud ei kasutata ühelgi muul eesmärgil.

Liikmesriikidel soovitatakse kaaluda oma riikliku kontrollisüsteemi sisseseadmist parandustöökodade kasutuses oleva töötlemata elevandiluu varude kontrollimiseks.

Haldusasutused peaksid selgitama, et töötlemata elevandiluu kasutamine sellisteks parandustöödeks on viimane abinõu, ning kutsuma kutselisi restaureerijaid üles kasutama võimaluse korral muid materjale kui elevandiluu. Harvadel juhtudel, kui see ei ole võimalik, võivad nad töötlemata elevandiluu kohta väljastada tehingupõhise sertifikaadi.

Sertifikaat, mis on välja antud töötlemata elevandiluu kasutamiseks parandustööks, peab sisaldama lahtris 20 vähemalt järgmist märget:

enne 1975. aastat valmistatud muusikariista puhul: „Käesolev sertifikaat kehtib ainult ühe müügi puhul kutselisele töökojale üksnes enne 1975. aastat seaduslikult omandatud muusikariistade parandamiseks.“;

enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete puhul: „Käesolev sertifikaat kehtib ainult ühe müügi puhul kutselisele töökojale üksnes enne 1947. aastat valmistatud kõrge kultuurilise, kunstilise või ajaloolise väärtusega antiikesemete parandamiseks“.

Kui see on asjakohane, võivad liikmesriigid lisada tehingupõhisele sertifikaadile kutselise restaureerija nime.

Sertifikaat tuleks väljastada ainult juhul, kui liikmesriik on veendunud, et elevandiluu on seaduslikult saadud enne seda, kui konventsiooni hakati kohaldama elevantide suhtes (vt eespool joonealune märkus 2).

Lisaks soovitab komisjon liikmesriikidel märgistada töötlemata elevandivõhad vastavalt resolutsioonile Conf 10.10 (läbi vaadatud CoP18) ja lisada sertifikaadil kirjelduse lahtrisse märke märgistuse kohta (vt ka II lisa).

b)   
  Erisuunised ELi-sisese töödeldud elevandiluuga kauplemise kohta

Erandina alusmääruse artikli 8 lõike 1 kohasest A lisas loetletud isendite turustamise üldisest keelust on ELi-sisene kaubanduslik kauplemine kõigi elevandiluud sisaldavate töödeldud esemetega lubatud üksnes juhul, kui liikmesriigi ametiasutused on igal üksikjuhul eraldi andnud selleks välja tõendi (alusmääruse artikli 8 lõike 3 punktid a ja b).

Komisjon soovitab, et alates käesoleva juhendi avaldamise kuupäevast ei väljastaks liikmesriigid sertifikaate, mis võimaldavad töödeldud elevandiluust isenditega kauplemist ärilisel eesmärgil, välja arvatud juhul, kui nad on veendunud, et tegemist on

| 1. | enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või |
| --- | --- |

1.

enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või

| 2. | enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega. |
| --- | --- |

2.

enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega.

Enne 1947. aastat valmistatud antiikeseme kohta esitatud taotluse hindamisel võetakse peamiselt arvesse isendi vanust ja muid töödeldud isendi määratlusega seotud aspekte, (23) ning liikmesriigid peaksid kaaluma täiendavat uurimist üksnes juhul, kui on märke selle kohta, et ese saadi ebaseaduslikult.

Enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade puhul tuleks rangelt kontrollida nii selle vanust kui ka omandamise seaduslikkust ning haldusasutus peaks väljastama sertifikaadi ainult juhul, kui ta on veendunud, et mõlema tingimuse kohta on esitatud piisavad tõendid. Lisaks peaks omanik tõendama, et muusik kasutab või kasutas veel hiljuti eset muusika tegemiseks ning seega ei ole tegemist üksnes elevandiluud sisaldava dekoratiivesemega.

7.   Elevandiluu importi käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamine

Elevandiluuesemete importi reguleerivad eeskirjad on sätestatud alusmääruse artiklis 4. Alusmääruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt peavad haldusasutused lisas A loetletud liikide imporditaotluste hindamisel olema veendunud, et isendit ei kavatseta kasutada peamiselt ärilisel eesmärgil, mis tegelikult keelab elevandiluu kaubandusliku impordi ELi liikmesriikidesse.

Kaubandusliku impordi üldisest keelust on erand lubatud kahel erijuhul:

| — | isend oli varem seaduslikult ELi sisse toodud või ELis omandatud ning tuuakse muudetud või muutmata kujul ELi taas sisse (alusmääruse artikli 4 lõike 5 punkt a) või |
| --- | --- |

—

isend oli varem seaduslikult ELi sisse toodud või ELis omandatud ning tuuakse muudetud või muutmata kujul ELi taas sisse (alusmääruse artikli 4 lõike 5 punkt a) või

| — | tegemist on töödeldud isendiga, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi (alusmääruse artikli 4 lõike 5 punkt b). |
| --- | --- |

—

tegemist on töödeldud isendiga, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi (alusmääruse artikli 4 lõike 5 punkt b).

Isegi kui üks sellise erandi kahest tingimusest on täidetud, võib haldusasutus siiski taotluse tagasi lükata, kui ta pärast pädeva teadusasutusega konsulteerimist leiab, et on muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägivad impordiloa väljastamise vastu (artikli 4 lõike 1 punkt e).

Komisjon soovitab liikmesriikidel alates käesoleva juhendi avaldamise kuupäevast mitte väljastada lubasid töötlemata elevandiluu kaubanduslikuks importimiseks.

Komisjon soovitab veel, et liikmesriigid ei väljastaks samast kuupäevast alates impordilube töödeldud elevandiluust esemete jaoks.

Erandkorras võib ärilisel eesmärgil kauplemist lubada, kui asjaomase liikmesriigi haldusasutus on veendunud, et tegemist on

| — | enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või |
| --- | --- |

—

enne 1975. aastat valmistatud muusikariistaga või

| — | enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega, mis müüakse muuseumile, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab tehingut. |
| --- | --- |

—

enne 1947. aastat valmistatud antiikesemega, mis müüakse muuseumile, ning kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab tehingut.

Imporditaotluste hindamine on samaväärne reeksporditaotluste hindamisega ning seega tuleb lubade väljastamisel kohaldada punktis 5 b loetletud kriteeriume.

Impordiloa, millega lubatakse importida töötlemata elevandiluud või töödeldud elevandiluust isendeid mittekaubanduslikul eesmärgil, võib väljastada vastavalt alusmääruse artikli 4 lõikele 1. Iga selline import nõuab kõrgeimal tasemel kontrolli ja lube tuleks üldjuhul väljastada üksnes juhul, kui haldusasutus on veendunud, et puudub oht, et nende esemetega hakatakse kauplema ärilisel eesmärgil. Hiljutiste kaubandusandmete põhjal (import Aafrikast ELi 2016.–2018. aastal) on selge, et tegelikkuses toimub selline import kas isiklikuks otstarbeks või jahitrofeedena, mis ei võimalda edasist turustamist pärast importimist. Impordiloal soovitatakse sõnaselgelt märkida piirang, et sellised esemed on ette nähtud üksnes isiklikuks kasutamiseks. Kasutada võib järgmist märget: „See isend imporditakse üksnes isiklikuks kasutamiseks. Ese peab jääma käesoleva loa omaniku omandisse. Taotluse korral tuleb see esitada pädevatele asutustele.“ Eelnev kehtib ka jahitrofeede puhul, kuna need on mõeldud isiklikuks kasutamiseks.

Haldusasutustele tuletatakse meelde, et jahitrofeede importimise taotluste hindamisel peaksid nad arvesse võtma uusimaid teaduslikke nõuandeid (tuvastatud on mittekahjustav mõju või selle puudumine), mille on esitanud teaduslik järelevalverühm.

Elevantide jahitrofeede kaubanduslik kasutamine pärast nende importimist ELi on keelatud, olenemata elevantide päritolust (24). Need trofeed peavad jääma jahimehele.

Lisaks eespool kirjeldatud kaubandusliku impordi erandile võivad haldusasutused väljastada impordiloa ka juhul, kui nad on veendunud, et tegemist on esemega,

| 1. | mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust või |
| --- | --- |

1.

mida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust või

| 2. | mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus; või |
| --- | --- |

2.

mis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus; või

| 3. | mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

mis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil.

Selleks et täiendavalt hinnata tingimusi, mille alusel sellist kaubandust võib lubada, soovitatakse ELi liikmesriikidel järgida suuniseid, mis on esitatud käesoleva dokumendi I lisas „Seadusliku omandamise tõendamine“ ning II lisas „Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljastamise muud nõuded“.

8.   Tegevuse koordineerimine ELi liikmesriikides ja liikmesriikide vahel ning ELi-väliste riikidega

Kui CITESiga seotud dokumente väljastavad piirkondlikud või kohalikud CITESi korraldusasutused, on liikmesriikidel soovitatav tagada, et kõnealused asutused teataksid kesksele CITESi haldusasutusele kõikidest reekspordisertifikaatide ja ELi-siseste sertifikaatide taotlustest, mis neile on esitatud. See tagaks nii omandamise seaduslikkuse nõuetekohase koordineeritud kontrollimise kui ka järjekindluse taotluste hindamisel. Seda võiks toetada asjakohase teabe säilitamiseks riiklike andmebaaside loomisega.

Lisaks võib rakendada täiendavaid piiranguid/kontrolle reekspordil teatavatesse riikidesse või piirkondadesse, kus elevandiluukaubanduse suhtes on kehtestatud rangemad riigisisesed meetmed, nagu Hiina, Hongkongi erihalduspiirkond ja Ameerika Ühendriigid. Asjaomastel liikmesriikidel soovitatakse tungivalt enne elevandiluu reekspordi sertifikaadi väljaandmist teavitada taotlejaid võimalusest, et sihtriigis kehtivad rangemad riigisisesed meetmed. Elevandiluu sihtriiki importimise tingimusi peab kontrollima taotleja.

Soovi korral võib liikmesriik teavitada ka sihtriigi CITESi asutusi, et nad saaksid kontrollida, kas kõnealuse isendi import on kooskõlas kehtivate eeskirjadega.

Kui ELi liikmesriigi väljastatud ELi-sisene sertifikaat esitatakse tõendina eseme seadusliku omandamise kohta reekspordisertifikaadi (ainult enne 1975. aastat valmistatud muusikariistade puhul) või ELi-sisese sertifikaadi taotluse puhul, soovitatakse taotlust menetleval liikmesriigil kontrollida ELi-sisese kaubandussertifikaadi kehtivust selle välja andnud liikmesriikides.

Kui haldusasutus saab taotluse töötlemata elevandiluu kohta, mille puhul on kutselise taastaja isikuandmed teada, kuid see taastaja asub teises liikmesriigis, soovitatakse taotlust menetleval liikmesriigil võtta ühendust sihtliikmesriigiga, et kontrollida, kas on asjaolusid, mis räägiksid sertifikaadi väljastamise vastu.

9.   Elevandiluukaubanduse ELis kehtiva korra kokkuvõte

Järgmises tabelis võrreldakse ELi vana ja praegust elevandiluukaubanduse korda:

| — | vana kord – enne käesoleva juhenddokumendi ja komisjoni määruse (EL) 2021/2280 avaldamist kehtinud kord; |
| --- | --- |

—

vana kord – enne käesoleva juhenddokumendi ja komisjoni määruse (EL) 2021/2280 avaldamist kehtinud kord;

| — | praegune kord – alates nende avaldamisest kehtiv kord (25). |
| --- | --- |

—

praegune kord – alates nende avaldamisest kehtiv kord (25).

Täpsema teabe saamiseks tutvuge looduslike liikidega kauplemise määruste ja käesoleva juhendi asjakohaste osadega.

| | ELi-sisene kaubandus ärilisel eesmärgil | Kaubanduslikul eesmärgil reeksport EList | Kaubanduslikul eesmärgil import ELi |
| --- | --- | --- | --- |
| Vana kord | Praegune kord | Vana kord | Praegune kord | Vana kord | Praegune kord |
| Töötlemata elevandiluu | Enne 1990. aastat / enne 1975. aastat valmistatud esemete puhul on võimalik igal üksikjuhul eraldi luba – nõutakse sertifikaati | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariista parandamise korral või enne 1947. aastat valmistatud sellise antiikeseme korral millel on kõrge kultuuriline, kunstiline või ajalooline väärtus (26) – ühekordne tehing – nõutakse vastavat sertifikaati | Peatatud | Peatatud
  (muutmata) | Enne 1947. aastat valmistatud eseme või enne 1975. aastat valmistatud reimporditud eseme jaoks on võimalik anda luba konkreetsest juhtumist lähtuvalt nõutakse luba | Peatatud |
| Töödeldud elevandiluu:
  Elevandiluud sisaldavad esemed ajavahemikus 1975 kuni 1990 „I lisa eelsed“ | Juhtumipõhine luba on võimalik – nõutakse sertifikaati | Peatatud | Keelatud | Keelatud
  (muutmata) | Keelatud | Keelatud
  (muutmata) |
| Töödeldud elevandiluu:
  Elevandiluud sisaldavad esemed ajavahemikus 1947 kuni 1975 „konventsiooni eelsed“ | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse sertifikaati | Juhtumipõhine luba on võimalik - nõutakse sertifikaati | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse sertifikaati | Juhtumipõhine luba, üksnes reimportimiseks –nõutakse luba | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse luba |
| enne 1947. aastat töödeldud esemed (antiikesemed) | Lubatud – sertifikaati ei nõuta | Juhtumipõhine luba on võimalik – nõutakse sertifikaati | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele ja muuseumile müüdavate antiikesemete jaoks nõutakse sertifikaati | Juhtumipõhine luba on võimalik - nõutakse luba | Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele ja muuseumile müüdavate antiikesemete jaoks nõutakse luba |

ELi-sisene kaubandus ärilisel eesmärgil

Kaubanduslikul eesmärgil reeksport EList

Kaubanduslikul eesmärgil import ELi

Vana kord

Praegune kord

Vana kord

Praegune kord

Vana kord

Praegune kord

Töötlemata elevandiluu

Enne 1990. aastat / enne 1975. aastat valmistatud esemete puhul on võimalik igal üksikjuhul eraldi luba – nõutakse sertifikaati

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariista parandamise korral või enne 1947. aastat valmistatud sellise antiikeseme korral millel on kõrge kultuuriline, kunstiline või ajalooline väärtus (26) – ühekordne tehing – nõutakse vastavat sertifikaati

Peatatud

Peatatud

(muutmata)

Enne 1947. aastat valmistatud eseme või enne 1975. aastat valmistatud reimporditud eseme jaoks on võimalik anda luba konkreetsest juhtumist lähtuvalt nõutakse luba

Peatatud

Töödeldud elevandiluu:

Elevandiluud sisaldavad esemed ajavahemikus 1975 kuni 1990 „I lisa eelsed“

Juhtumipõhine luba on võimalik – nõutakse sertifikaati

Peatatud

Keelatud

Keelatud

(muutmata)

Keelatud

Keelatud

(muutmata)

Töödeldud elevandiluu:

Elevandiluud sisaldavad esemed ajavahemikus 1947 kuni 1975 „konventsiooni eelsed“

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse sertifikaati

Juhtumipõhine luba on võimalik - nõutakse sertifikaati

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse sertifikaati

Juhtumipõhine luba, üksnes reimportimiseks –nõutakse luba

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele – nõutakse luba

enne 1947. aastat töödeldud esemed (antiikesemed)

Lubatud – sertifikaati ei nõuta

Juhtumipõhine luba on võimalik – nõutakse sertifikaati

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele ja muuseumile müüdavate antiikesemete jaoks nõutakse sertifikaati

Juhtumipõhine luba on võimalik - nõutakse luba

Peatatud, juhtumipõhine luba on võimalik muusikariistadele ja muuseumile müüdavate antiikesemete jaoks nõutakse luba

---

(1)  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (ELT L 61, 3.3.1997, lk 1)

(2)  Komisjoni 4. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 166, 19.6.2006, lk 1).

(3)  ELT L 473, 22.12.2021, lk 1

(4)  http://uis.unesco.org/en/glossary-term/museum#:~:text=Definition,of%20education%2C%20study%20and%20enjoyment.

(5)  Käesolevas juhenddokumendis sisalduvad viited elevandiluule hõlmavad üksnes elevantidelt saadavat elevandiluud.

(6)  Vastavalt alusmääruse artikli 8 lõike 3 punktile a.

(7)  Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (Eds). (2014). The Environmental Crime Crisis – Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment. ÜRO Keskkonnaprogramm ja GRID-Arendal, Nairobi ja Arendal.

(8)  https://cites.org/eng/MIKE_PIKE_Trends_report_elephants_CITES_16112020

(9)  Thouless, C.R., Dublin, H.T., Blanc, J.J., Skinner, D.P., Daniel, T.E., Taylor, R.D., Maisels, F., Frederick H. L., Bouché, P. (2016). African Elephant Status Report 2016: an update from the African Elephant Database. Occasional Paper Series of the IUCN Species Survival Commission, No. 60 IUCN / SSC Africa Elephant Specialist Group. IUCN, Gland, Switzerland.

(10)  https://cites.org/eng/UNODC_releases_WorldWildlifeCrimeReport2020_CITES_10072020

(11)  Elevandikaubanduse infosüsteem (ETIS) loodi CITESi raames resolutsiooniga Conf. 10.10 (läbi vaadatud CoP17) elevantidega kauplemise jaoks. Infosüsteemi üks eesmärke on mõõta ja registreerida elevantide ebaseadusliku tapmise ja ebaseadusliku elevandiluu kaubanduse taset ja suundumusi, samuti kõnealuste näitajate muutumist. ETISe andmete alusel esitatakse CITESi konventsiooniosaliste konverentsi eel põhjalik aruanne kogu maailmas konfiskeeritud elevandiluukoguste kohta. Kõige uuem aruanne on kättesaadav siin: https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18- 069-03-R1.pdf

(12)  https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-069-02.pdf

(13)  https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(14)  Komisjoni teatis 2017/C 154/06.

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0087&from=ET

(16)  Looduslike liikide tegevuskava hinnati 2020. aastal ja 2021. aastal; hindamise põhjal võeti vastu selle läbivaadatud versioon – vt ELi elurikkuse strateegia aastani 2030, COM(2020) 380 final, 20. mai 2020

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

(18)  ELi liikmesriikidel soovitatakse lähtuda töötlemata elevandiluu määratlusest, mis on esitatud CITESi raames vastu võetud resolutsioonis Conf 10.10 (läbi vaadatud CoP18), mille kohaselt:

„a) mõiste „töötlemata elevandiluu“ hõlmab nii poleeritud kui ka poleerimata terveid mis tahes kujuga elevandivõhku ning nii poleeritud kui ka poleerimata elevandiluud, mis on lõigatud tükkideks, olenemata sellest, kuidas selle algset kuju on muudetud, välja arvatud „töödeldud elevandiluu“, ning

b) „töödeldud elevandiluu“ tähendab elevandiluud, mida on nikerdatud, millele on kuju antud või mida on täielikult või osaliselt töödeldud, kuid mis ei hõlma mis tahes kujuga terveid elevandivõhku, kui nende kogu pind ei ole nikerdatud.“

(19)  Vt Status of elephant populations, levels of illegal killing and the trade in ivory: A report to the CITES Standing Committee, at https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(20)  ELT C 154, 17.5.2017, lk 15

(21)  https://cites.org/eng/niaps

(22)  Eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid.

(23)  Töödeldud isendi määratlus hõlmab nelja elementi, mida tuleb hinnata: ese on toodetud/valmistatud enne 3. märtsi 1947; eset on selle loodusliku olekuga võrreldes oluliselt muudetud; ese kuulub kindlalt ühte järgmistest kategooriatest – ehe, kaunistus, kunstiteos, tarbeese või muusikariist – ning ei vaja oma otstarbe täitmiseks enam edasist kaunistamist ega käsitsi või tööstuslikku töötlemist; asjaomase liikmesriigi haldusasutus on veendunud, et ese on saadud sellisena. Vt „Suunis töödeldud isendite kohta vastavalt ELi looduslike liikidega kauplemise määrustele“ (ELT C 154, 17.5.2017, lk 15–26).

(24)  Seda keeldu kohaldatakse nii A lisas kui ka B lisas loetletud elevandipopulatsioonide suhtes, kuna B lisas loetletud jahitrofeedega kauplemine on võimalik üksnes mittekaubanduslikel eesmärkidel (vt alusmääruse B lisa märkus Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe elevandipopulatsioonide loetelu kohta).

(25)  Märget „peatatud“ kasutatakse tabelis juhul, kui meede on kasutusele võetud käesoleva või eelmise juhendiga. Märge „keelatud“ viitab kohustusele, mis on sätestatud alusmääruses ja/või CITESis.

(26)  Enne 1947. aastat valmistatud antiikese, mida säilitatakse muuseumis või avalik-õiguslikus asutuses ning mille osas kultuuripärandi eest vastutav asjaomane asutus (näiteks vastutav ministeerium) kinnitab selle eseme kõrget kultuurilist, kunstilist või ajaloolist väärtust ja toetab selle parandamisel elevandiluu kasutamise vajalikkust.

---

I LISA

Seadusliku omandamise tõendamine

Üldised kaalutlused

Nii reekspordisertifikaatide kui ka ELi-siseste sertifikaatide puhul on taotlejal kohustus tõendada asjaomase ELi liikmesriigi CITESi asutusele, et dokumentide väljastamise tingimused on täidetud ja eelkõige, et elevandiluust ese on omandatud seaduslikult23.

Liikmesriigid peavad taotleja esitatud tõendeid hindama iga juhtumi puhul eraldi.

Kuigi on selge, et seaduslikku omandamist tuleb tõendada kõikidel juhtudel, peaksid liikmesriigid kaaluma elevandiluu impordi, reekspordi või ELi-sisese kaubanduse taotluste hindamisel riskipõhist lähenemisviisi.

Tehingud võivad vajada erinevat kontrollitaset olenevalt imporditava/reeksporditava/kaubeldava elevandiluuga seotud asjaoludest:

| — | kogus; |
| --- | --- |

—

kogus;

| — | kuju (nt antiikne, töödeldud või töötlemata) |
| --- | --- |

—

kuju (nt antiikne, töödeldud või töötlemata)

| — | algse omandamise asjaolud (nt äritehing, kingitus/pärimine) ning |
| --- | --- |

—

algse omandamise asjaolud (nt äritehing, kingitus/pärimine) ning

| — | algse omandamise kuupäev. |
| --- | --- |

—

algse omandamise kuupäev.

Tehes tehingu liigi põhjal otsuse, milliseid ja kui palju tõendeid tuleb taotluse toetuseks esitada, peavad liikmesriigid lähtuma oma hinnangust tehingule.

Oluline on tähele panna, et seaduslikku päritolu kinnitava tõendi liik sõltub eseme omandamise viisist. Näiteks:

| — | kui taotleja importis elevandiluueseme ise enne konventsiooni jõustumist:






  a) | võidakse taotlejalt nõuda tõendit, et ta elas või töötas ekspordiriigis.
  Tõendiks võivad olla vanad fotod, lepingud, sünnitunnistuse väljavõtted, rahvastikuregistri väljavõtted või nende enda ja/või teiste pereliikmete kinnitus. |
| --- | --- | --- |

—

kui taotleja importis elevandiluueseme ise enne konventsiooni jõustumist:

a)

võidakse taotlejalt nõuda tõendit, et ta elas või töötas ekspordiriigis.

Tõendiks võivad olla vanad fotod, lepingud, sünnitunnistuse väljavõtted, rahvastikuregistri väljavõtted või nende enda ja/või teiste pereliikmete kinnitus.

| b) | taotleja peab tõendama, et elevandiluuese omandati/imporditi ELi seaduslikult (vt Tõendite liigid allpool). |
| --- | --- |

b)

taotleja peab tõendama, et elevandiluuese omandati/imporditi ELi seaduslikult (vt Tõendite liigid allpool).

| — | Kui elevandiluuese osteti (seaduslikult) ELis, peab taotleja tõendama, et see toimus enne 1975. aastat või omandati eelmise, enne 1947. aastat töödeldud isendite erandi alusel (vt Tõendite liigid allpool). |
| --- | --- |

—

Kui elevandiluuese osteti (seaduslikult) ELis, peab taotleja tõendama, et see toimus enne 1975. aastat või omandati eelmise, enne 1947. aastat töödeldud isendite erandi alusel (vt Tõendite liigid allpool).

Tõendite liigid

Reekspordisertifikaatide ja ELi-siseste sertifikaatide taotluste puhul tuleks üldjuhul eelistada järgmisi tõendeid:

| — | ELi-sisese kaubanduse sertifikaat. Sellisel juhul tuleks võtta ühendust sertifikaadi väljastanud ELi liikmesriigiga, et kontrollida sertifikaadi kehtivust.
  Kui ELi-sisesel sertifikaadil esitatud teave on ebaselge või kui sertifikaadi kehtivuse või elevandiluu seaduslikkuse suhtes on kahtlusi või küsimusi, tuleks taotlejalt ja/või sertifikaadi väljastanud asutuselt küsida lisateavet.
  Täiendavaid tõendeid võiks nõuda näiteks siis, kui sertifikaadil puudub identifitseerimist hõlbustav teave (nt fotod, kirjeldavad andmed, teave võhkade kaalu ja pikkuse kohta) või kui see teave on väga vana.
  Liikmesriigid võivad nõuda tõendeid, mis sisaldavad eseme ja selle päritolu kohta lisateavet, mida ei ole ELi-sisesel sertifikaadil märgitud. Samuti võib nõuda kviitungit või üleandmise akti (eriti kui sertifikaat on väljastatud seoses kindla tehinguga), mis näitab, et praegune omanik omandas isendi otse sertifikaadi omanikult. |
| --- | --- |

—

ELi-sisese kaubanduse sertifikaat. Sellisel juhul tuleks võtta ühendust sertifikaadi väljastanud ELi liikmesriigiga, et kontrollida sertifikaadi kehtivust.

Kui ELi-sisesel sertifikaadil esitatud teave on ebaselge või kui sertifikaadi kehtivuse või elevandiluu seaduslikkuse suhtes on kahtlusi või küsimusi, tuleks taotlejalt ja/või sertifikaadi väljastanud asutuselt küsida lisateavet.

Täiendavaid tõendeid võiks nõuda näiteks siis, kui sertifikaadil puudub identifitseerimist hõlbustav teave (nt fotod, kirjeldavad andmed, teave võhkade kaalu ja pikkuse kohta) või kui see teave on väga vana.

Liikmesriigid võivad nõuda tõendeid, mis sisaldavad eseme ja selle päritolu kohta lisateavet, mida ei ole ELi-sisesel sertifikaadil märgitud. Samuti võib nõuda kviitungit või üleandmise akti (eriti kui sertifikaat on väljastatud seoses kindla tehinguga), mis näitab, et praegune omanik omandas isendi otse sertifikaadi omanikult.

| — | Radiosüsiniku meetodil isendi vanuse (ja ka päritolu) määramise / isotoopanalüüsi tulemused, (1) pidades meeles, et vanuse määramine iseenesest ei ole piisav seadusliku omandamise tõendamiseks. |
| --- | --- |

—

Radiosüsiniku meetodil isendi vanuse (ja ka päritolu) määramise / isotoopanalüüsi tulemused, (1) pidades meeles, et vanuse määramine iseenesest ei ole piisav seadusliku omandamise tõendamiseks.

| — | Eksperdiarvamus, milles eseme vanuse kohta esitab põhjendatud hinnangu sõltumatu ekspert, näiteks ülikooli või teadusasutusega seotud isik, kohtu konsultant või kohtu kaudu kinnitatud konsultant või volitatud/tunnustatud ekspert (2).
  Eksperdiarvamust võib pidada rahuldavaks tõendiks nii töödeldud kui ka töötlemata elevandiluu puhul (nt juhtudel, kui ei saa kasutada kohtuekspertiisi). Antiiksete töödeldud elevandiluuesemete puhul võib vanuse kindlaks teha nikerdusstiili ja käsitöötehnika põhjal. Ekspertide arvamused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ning andma selgitusi stiili, töövõtete jms elementide kohta, mida on arvesse võetud ja mis olid otsuse tegemisel otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

—

Eksperdiarvamus, milles eseme vanuse kohta esitab põhjendatud hinnangu sõltumatu ekspert, näiteks ülikooli või teadusasutusega seotud isik, kohtu konsultant või kohtu kaudu kinnitatud konsultant või volitatud/tunnustatud ekspert (2).

Eksperdiarvamust võib pidada rahuldavaks tõendiks nii töödeldud kui ka töötlemata elevandiluu puhul (nt juhtudel, kui ei saa kasutada kohtuekspertiisi). Antiiksete töödeldud elevandiluuesemete puhul võib vanuse kindlaks teha nikerdusstiili ja käsitöötehnika põhjal. Ekspertide arvamused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ning andma selgitusi stiili, töövõtete jms elementide kohta, mida on arvesse võetud ja mis olid otsuse tegemisel otsustava tähtsusega.

Kui eespool kirjeldatud tõendid ei ole kättesaadavad, tuleks taotlejatelt elevandiluu seadusliku omandamise tõendamiseks nõuda muud liiki tõendusmaterjalide kombinatsiooni esitamist (vt muud liiki tõendusmaterjalide kohta allpool). Liikmesriigid peaksid taotlejalt taotluse kinnituseks küsima nii palju eri liiki tõendeid kui võimalik.

Muud liiki tõendusmaterjalid (eelistatavalt nende kombinatsioon), mida võib pidada seadusliku omandamise veenvaks tõendiks, on järgmised.

| — | Elevandiluud sisaldavate „töödeldud isendite“ korral dokument, mille on koostanud volitatud/tunnustatud ekspert. |
| --- | --- |

—

Elevandiluud sisaldavate „töödeldud isendite“ korral dokument, mille on koostanud volitatud/tunnustatud ekspert.

| — | Kviitung või arve, kinkeakt või pärandidokumendid, nagu testament. |
| --- | --- |

—

Kviitung või arve, kinkeakt või pärandidokumendid, nagu testament.

| — | Elevandiluueset kujutavad vanad fotod (millelt nähtub kuupäev, äratuntav isik või päritolukoht), vana jahiluba (või muud jahiga seotud dokumendid), kindlustusdokumendid, kirjad või vanad avalikud dokumendid (näiteks ajaleheartiklid või muud algsed materjalid/väljaanded, mis tõendavad eseme päritolu). |
| --- | --- |

—

Elevandiluueset kujutavad vanad fotod (millelt nähtub kuupäev, äratuntav isik või päritolukoht), vana jahiluba (või muud jahiga seotud dokumendid), kindlustusdokumendid, kirjad või vanad avalikud dokumendid (näiteks ajaleheartiklid või muud algsed materjalid/väljaanded, mis tõendavad eseme päritolu).

| — | Muud täiendavad tõendid, mis toetavad seadusliku omandamise väidet, näiteks tõendid selle kohta, et isik, kes isendi omandas, oli töötanud või teeninud kohas, kus elevandiluu omandati (nt Aafrikas), või passitemplite koopiad. |
| --- | --- |

—

Muud täiendavad tõendid, mis toetavad seadusliku omandamise väidet, näiteks tõendid selle kohta, et isik, kes isendi omandas, oli töötanud või teeninud kohas, kus elevandiluu omandati (nt Aafrikas), või passitemplite koopiad.

| — | Omaniku ütlus/kirjalik tunnistus või allkirjastatud kinnitus. Liikmesriigid võivad kaaluda võimalust nõuda, et taotleja esitaks väljastatud sertifikaadiga seoses kirjaliku tunnistuse, milles ta kinnitab, et on teadlik valeandmete esitamise tagajärgedest. Ütlust / kirjalikku tunnistust peaksid siiski toetama muud tõendusmaterjalid, nagu fotod või kviitungid/arved. |
| --- | --- |

—

Omaniku ütlus/kirjalik tunnistus või allkirjastatud kinnitus. Liikmesriigid võivad kaaluda võimalust nõuda, et taotleja esitaks väljastatud sertifikaadiga seoses kirjaliku tunnistuse, milles ta kinnitab, et on teadlik valeandmete esitamise tagajärgedest. Ütlust / kirjalikku tunnistust peaksid siiski toetama muud tõendusmaterjalid, nagu fotod või kviitungid/arved.

| — | ELis valmistatud „töödeldud isendite“ või muusikainstrumentide puhul tootja või eksperdi kinnitus selle kohta, et instrument valmistati ELi liikmesriigi territooriumil enne seda, kui asjaomane liik kanti CITESi nimekirja. |
| --- | --- |

—

ELis valmistatud „töödeldud isendite“ või muusikainstrumentide puhul tootja või eksperdi kinnitus selle kohta, et instrument valmistati ELi liikmesriigi territooriumil enne seda, kui asjaomane liik kanti CITESi nimekirja.

Kui pärast taotleja poolt reekspordi- või ELi-sisese sertifikaadi taotlemisel esitatud tõenditega tutvumist jääb kahtlus, kas elevandiluu on omandatud seaduslikult, peaksid liikmesriigid kaaluma sõltumatu eksperdi konsultatsiooni või kohtuekspertiisi nõudmist, et kontrollida isendi vanust. Sel juhul peaks kulud kandma taotleja.

---

(1)  UNODC suunised annavad ülevaate olemasolevatest laboratoorsete analüüside võimalustest ning juhised testimiseks proovide võtmiseks, sealhulgas elevandiluuproovide võtmiseks vajalike vahendite ja materjalide loetelu (vt UNODC (2014) Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis. United Nations, New York, eriti 14.2.2 Isotopes (lk 30 jj ning 46); kättesaadav veebiaadressil https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines Ivory.pdf).

Vt ka veebisaiti aadressil www.ivoryid.org.

(2)  Enampakkumise korraldajate eksperdiarvamuste kasutamisel võib tekkida huvide konflikt. Seda tuleb hoolikalt arvesse võtta.

---

II LISA

Märgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljastamise muud nõuded

Elevandiluutoodete püsimärgistamine enne ELi-sisese sertifikaadi väljastamist ei ole liidu õiguse kohaselt kohustuslik, kuid mõned liikmesriigid nõuavad seda. Lisaks väljastavad ELi liikmesriigid mõnede elevandiluutoodete impordiload ja reekspordisertifikaadid üksnes juhul, kui need tooted on märgistatud. Vt komisoni määruse (EÜ) nr 865/2006 artikli 64 lõike 1 punkt d ja artikli 65 lõige 1 ning CITESi resolutsioon 10.10 (läbi vaadatud CoP17), milles kutsutakse üles märgistama „igas suuruses terveid võhku ning lõigatud elevandiluutükke, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm“.

Sellega seoses soovitatakse liikmesriikidel kaaluda püsimärgistust:

| (i) | igas suuruses tervete võhkade puhul ning |
| --- | --- |

(i)

igas suuruses tervete võhkade puhul ning

| (ii) | lõigatud elevandiluutükkide puhul, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm. |
| --- | --- |

(ii)

lõigatud elevandiluutükkide puhul, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm.

Märgistamine võimaldab seostada sertifikaadi asjaomaste elevandiluuesemetega ja parandab nende jälgitavust süsteemis.

Märgistamisel on soovitatav lähtuda CITESi resolutsioonist 10.10 (läbi vaadatud CoP17): „igas suuruses terved võhad ning lõigatud elevandiluutükid, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm, tuleks märgistada stantsimisvormi, kustumatu tindi või muu püsiva märgistuse abil, lähtudes järgmisest süsteemist: päritoluriigi kahetäheline ISO-kood, aasta kaks viimast numbrit / seerianumber antud aastal / ja kaal kilogrammides (nt KE 00/127/14). Kuigi konventsiooniosalised kasutavad erinevaid märgistamissüsteeme ning nad võivad erinevalt märkida seerianumbrit ja aastat (mis võib olla näiteks registreerimise aasta või valdusesse võtmise aasta), peab mis tahes märgistamissüsteemi kasutamise tulemusena iga märgistatud elevandiluutükk saama unikaalse numbri. See number tuleks tervete võhkade puhul paigutada võha ülaossa ja värvi abil esile tõsta.“

Resolutsioonis mainitakse, et märgistus peaks osutama päritoluriigile; kui see riik ei ole ELi liikmesriigis elevandiluu märgistamise ajal teada, tuleks kasutada märgistava riigi ISO-koodi. Liikmesriigid võivad pidada asjakohaseks sätestada, et püsimärgistamise kulud kannab elevandiluu valdaja/omanik.

Kui ese on püsivalt märgistatud, tuleks kood edaspidise kontrollimise hõlbustamiseks sisestada elektroonilisse andmebaasi koos sertifikaadi numbri ja kogu asjakohase teabega, nagu pikkus, kaal ja omandamine enne konventsiooni jõustumist.

Võimaluse korral tuleks see teave talletada riiklikul tasandil. Kui teave talletatakse piirkondlikul või kohalikul tasandil, tuleks näha ette mehhanism teabe jagamiseks keskse (riikliku) CITESi ametiasutusega ja selle ametiasutuse poolt järelevalve teostamiseks. Pärast märgistamist on soovitatav esemed fotografeerida ning säilitada andmeid ja fotosid koos.

Liikmesriigid on teatanud probleemidest ELi-siseste sertifikaatide kehtivuse kontrollimisel, mis raskendavad asjaomaste isendite samasuse kinnitamist (töötlemata võhkade puhul). Nende probleemide lahendamiseks soovitatakse liikmesriikidel teha järgmist.

| — | Nõuda elevandiluuesemete (eriti töötlemata tervete võhkade) fotografeerimist ja kui riigisisene süsteem seda võimaldab, tagada fotode kinnitamine või lisamine
  asjaomasele ELi-sisesele sertifikaadile. Fotod tuleks skannida ja neid tuleks säilitada koos väljastatud sertifikaadi andmetega.
  Dokumenteeritavad (ja identifitseerimisel abistavad) omadused on järgmised:






  — | iseloomulik värvus, |
| --- | --- | --- |

—

Nõuda elevandiluuesemete (eriti töötlemata tervete võhkade) fotografeerimist ja kui riigisisene süsteem seda võimaldab, tagada fotode kinnitamine või lisamine

asjaomasele ELi-sisesele sertifikaadile. Fotod tuleks skannida ja neid tuleks säilitada koos väljastatud sertifikaadi andmetega.

Dokumenteeritavad (ja identifitseerimisel abistavad) omadused on järgmised:

—

iseloomulik värvus,

| — | praod või muud kahjustused, |
| --- | --- |

—

praod või muud kahjustused,

| — | võha kõverus, |
| --- | --- |

—

võha kõverus,

| — | lõikekoht (nt puhtalt lõigatud või murtud). |
| --- | --- |

—

lõikekoht (nt puhtalt lõigatud või murtud).

Kasulikud oleksid fotod tervest võhast ja lõikepinnast. Kui võhal on graveering, tuleks lisada foto, millelt nähtuvad graveeringu detailid ja paigutus võhal. Eriti olulised on sertifikaadi esemeks oleva elevandiluu fotod juhul, kui elevandiluu ei ole märgistatud.

| — | Sertifikaadile tuleb lisada andmed selle kohta, kuidas elevandiluueseme kaalu ja pikkust mõõdeti , samuti lõikepinna ümbermõõdu kohta..

  Kaalu puhul tuleks märkida, millal kaal määrati (kas ese kaaluti sertifikaadi väljastamise ajal või on kasutatud varasemaid kaalumisandmeid) ning kas kaal hõlmab võhal olevaid lisamaterjale (näiteks lõikekoha kate või võha seinakinnitus), mis võivad hilisema kaalumise ajal olla eemaldatud.

  Pikkuse puhul tuleks märkida, kas see on välimine või sisemine pikkus ja kas tegemist on pikkusega lõikepinnast võha tipuni (või mõne muu pikkusega). |
| --- | --- |

—

Sertifikaadile tuleb lisada andmed selle kohta, kuidas elevandiluueseme kaalu ja pikkust mõõdeti , samuti lõikepinna ümbermõõdu kohta..

Kaalu puhul tuleks märkida, millal kaal määrati (kas ese kaaluti sertifikaadi väljastamise ajal või on kasutatud varasemaid kaalumisandmeid) ning kas kaal hõlmab võhal olevaid lisamaterjale (näiteks lõikekoha kate või võha seinakinnitus), mis võivad hilisema kaalumise ajal olla eemaldatud.

Pikkuse puhul tuleks märkida, kas see on välimine või sisemine pikkus ja kas tegemist on pikkusega lõikepinnast võha tipuni (või mõne muu pikkusega).

| — | Registreerida nii asjaomaste esemete arv kui ka kaal (kg) (kuna esemete suurused on väga erinevad). |
| --- | --- |

—

Registreerida nii asjaomaste esemete arv kui ka kaal (kg) (kuna esemete suurused on väga erinevad).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 528/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 528/36

---

Euro vahetuskurss (1)

29. detsember 2021

(2021/C 528/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1303 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4365 |
| GBP | Inglise nael | 0,84115 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2608 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0380 |
| ISK | Islandi kroon | 147,40 |
| NOK | Norra kroon | 9,9883 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,958 |
| HUF | Ungari forint | 370,22 |
| PLN | Poola zlott | 4,6037 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9499 |
| TRY | Türgi liir | 14,1525 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5638 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4486 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8127 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6625 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5309 |
| KRW | Korea vonn | 1 341,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,9471 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1994 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5200 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 112,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7269 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,592 |
| RUB | Vene rubla | 83,5863 |
| THB | Tai baat | 37,888 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3824 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,2544 |
| INR | India ruupia | 84,3880 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1303

JPY

Jaapani jeen

129,97

DKK

Taani kroon

7,4365

GBP

Inglise nael

0,84115

SEK

Rootsi kroon

10,2608

CHF

Šveitsi frank

1,0380

ISK

Islandi kroon

147,40

NOK

Norra kroon

9,9883

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,958

HUF

Ungari forint

370,22

PLN

Poola zlott

4,6037

RON

Rumeenia leu

4,9499

TRY

Türgi liir

14,1525

AUD

Austraalia dollar

1,5638

CAD

Kanada dollar

1,4486

HKD

Hongkongi dollar

8,8127

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6625

SGD

Singapuri dollar

1,5309

KRW

Korea vonn

1 341,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,9471

CNY

Hiina jüaan

7,1994

HRK

Horvaatia kuna

7,5200

IDR

Indoneesia ruupia

16 112,32

MYR

Malaisia ringit

4,7269

PHP

Filipiini peeso

57,592

RUB

Vene rubla

83,5863

THB

Tai baat

37,888

BRL

Brasiilia reaal

6,3824

MXN

Mehhiko peeso

23,2544

INR

India ruupia

84,3880

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---