# Euroopan unionin C 38E/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 38E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta17. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 38E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta17. helmikuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2009/C 038E/01 | Neuvoston 20 päivänä marraskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 3/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kasvinsuojeluaineita koskevista tilastoista (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 038E/02 | Neuvoston 17 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 4/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä (
  2
  ) | 26 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

2009/C 038E/01

Neuvoston 20 päivänä marraskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 3/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kasvinsuojeluaineita koskevista tilastoista (
  1
  )

1

1

2009/C 038E/02

Neuvoston 17 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 4/2009 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä (
  2
  )

2

26

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 038E/03 | Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

2009/C 038E/03

Huomautus lukijalle(katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |
| | (2)   ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

(2)   ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti

2

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

NEUVOSTO

| 17.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 38/1

---

Neuvoston 20 päivänä marraskuuta 2008 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 3/2009,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi kasvinsuojeluaineita koskevista tilastoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 38 E/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1600/2002/EY (3) todettiin, että torjunta-aineiden vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön on edelleen vähennettävä erityisesti maataloudessa käytettävien kasvinsuojeluaineiden osalta. Päätöksessä korostettiin tarvetta pyrkiä torjunta-aineiden kestävämpään käyttöön ja vaadittiin vähentämään huomattavasti torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia riskejä ja käyttämään torjunta-aineita tavalla, joka vastaa asianmukaisen kasvinsuojelun vaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1600/2002/EY (3) todettiin, että torjunta-aineiden vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön on edelleen vähennettävä erityisesti maataloudessa käytettävien kasvinsuojeluaineiden osalta. Päätöksessä korostettiin tarvetta pyrkiä torjunta-aineiden kestävämpään käyttöön ja vaadittiin vähentämään huomattavasti torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia riskejä ja käyttämään torjunta-aineita tavalla, joka vastaa asianmukaisen kasvinsuojelun vaatimuksia.

| (2) | Komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle, ”Kohti torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaista strategiaa”, todettiin, että yksityiskohtaiset, yhdenmukaiset ja ajantasaiset tilastotiedot torjunta-aineiden myynnistä ja käytöstä yhteisön tasolla ovat tarpeen. Tällaisia tilastoja tarvitaan kestävää kehitystä koskevien Euroopan unionin toimintalinjojen arvioimiseksi ja soveltuvien indikaattoreiden laskemiseksi torjunta-aineiden käytön ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamia riskejä varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle, ”Kohti torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaista strategiaa”, todettiin, että yksityiskohtaiset, yhdenmukaiset ja ajantasaiset tilastotiedot torjunta-aineiden myynnistä ja käytöstä yhteisön tasolla ovat tarpeen. Tällaisia tilastoja tarvitaan kestävää kehitystä koskevien Euroopan unionin toimintalinjojen arvioimiseksi ja soveltuvien indikaattoreiden laskemiseksi torjunta-aineiden käytön ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamia riskejä varten.

| (3) | Torjunta-aineiden myyntiä ja käyttöä koskevat yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat oleellisia yhteisön lainsäädännön ja toimintalinjojen kehittämiseksi torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian yhteydessä. |
| --- | --- |

(3)

Torjunta-aineiden myyntiä ja käyttöä koskevat yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat oleellisia yhteisön lainsäädännön ja toimintalinjojen kehittämiseksi torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian yhteydessä.

| (4) | Koska biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (4) vaikutukset tulevat esille vasta hyvän aikaa vuoden 2006 jälkeen, jolloin ensimmäinen biosidituotteissa käytettävien tehoaineiden arviointi saadaan valmiiksi, ei komissiolla eikä useimmilla jäsenvaltioilla ole vielä riittävästi tietoa tai kokemusta, jotta ne voisivat tehdä ehdotuksia biosidejä koskeviksi lisätoimenpiteiksi. Tämän asetuksen soveltamisalan olisi siten rajoituttava kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta ... päivänä ...kuuta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 (5) soveltamisalaan kuuluviin kasvinsuojeluaineisiin, joiden osalta tiedonkeruusta on jo paljon kokemusta. |
| --- | --- |

(4)

Koska biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (4) vaikutukset tulevat esille vasta hyvän aikaa vuoden 2006 jälkeen, jolloin ensimmäinen biosidituotteissa käytettävien tehoaineiden arviointi saadaan valmiiksi, ei komissiolla eikä useimmilla jäsenvaltioilla ole vielä riittävästi tietoa tai kokemusta, jotta ne voisivat tehdä ehdotuksia biosidejä koskeviksi lisätoimenpiteiksi. Tämän asetuksen soveltamisalan olisi siten rajoituttava kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta ... päivänä ...kuuta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 (5) soveltamisalaan kuuluviin kasvinsuojeluaineisiin, joiden osalta tiedonkeruusta on jo paljon kokemusta.

| (5) | Komission kokemukset kasvinsuojeluaineiden myyntiä ja käyttöä koskevien tietojen keruusta useiden vuosien ajalta ovat osoittaneet, että tarvitaan yhdenmukaistettu menetelmä tilastotietojen keräämiseksi yhteisön tasolla sekä markkinoille saattamisen vaiheessa että käyttäjiltä. Koska tavoitteena on laskea tarkat riski-indikaattorit torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian mukaisesti, tilastojen on lisäksi ulotuttava tehoaineiden tasolle. |
| --- | --- |

(5)

Komission kokemukset kasvinsuojeluaineiden myyntiä ja käyttöä koskevien tietojen keruusta useiden vuosien ajalta ovat osoittaneet, että tarvitaan yhdenmukaistettu menetelmä tilastotietojen keräämiseksi yhteisön tasolla sekä markkinoille saattamisen vaiheessa että käyttäjiltä. Koska tavoitteena on laskea tarkat riski-indikaattorit torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian mukaisesti, tilastojen on lisäksi ulotuttava tehoaineiden tasolle.

| (6) | Eri tiedonkeruuvaihtoehtoja arvioitiin torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian vaikutusten arvioinnissa, ja parhaana vaihtoehtona suositeltiin pakollista tiedonkeruuta, sillä se mahdollistaisi tarkkojen ja luotettavien tietojen saamisen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä nopeasti ja kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

(6)

Eri tiedonkeruuvaihtoehtoja arvioitiin torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian vaikutusten arvioinnissa, ja parhaana vaihtoehtona suositeltiin pakollista tiedonkeruuta, sillä se mahdollistaisi tarkkojen ja luotettavien tietojen saamisen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä nopeasti ja kustannustehokkaasti.

| (7) | Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 322/97 (6) muodostaa viitekehyksen tämän asetuksen säännöksille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, relevanssia, kustannustehokkuutta, tilastosalaisuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 322/97 (6) muodostaa viitekehyksen tämän asetuksen säännöksille. Sen mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, relevanssia, kustannustehokkuutta, tilastosalaisuutta ja avoimuutta.

| (8) | Salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta säädetään asetuksessa (EY) N:o 322/97 sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, ETY) N:o 1588/90 (7). Kyseisten asetusten mukaisesti toteutetuilla toimilla varmistetaan salassapidettävien tietojen fyysinen ja looginen suojaus sekä se, ettei yhteisön tilastoja tuotettaessa eikä levitettäessä tietoja paljasteta sääntöjenvastaisesti eikä käytetä muuhun kuin tilastointitarkoituksiin. |
| --- | --- |

(8)

Salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta säädetään asetuksessa (EY) N:o 322/97 sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, ETY) N:o 1588/90 (7). Kyseisten asetusten mukaisesti toteutetuilla toimilla varmistetaan salassapidettävien tietojen fyysinen ja looginen suojaus sekä se, ettei yhteisön tilastoja tuotettaessa eikä levitettäessä tietoja paljasteta sääntöjenvastaisesti eikä käytetä muuhun kuin tilastointitarkoituksiin.

| (9) | Kaupallisesti arvokkaiden tietojen salassapito turvataan muun muassa julkaistavien tilastotietojen asianmukaisella aggregoinnilla. |
| --- | --- |

(9)

Kaupallisesti arvokkaiden tietojen salassapito turvataan muun muassa julkaistavien tilastotietojen asianmukaisella aggregoinnilla.

| (10) | Jotta tulokset olisivat vertailukelpoiset, kasvinsuojeluaineita koskevat tilastot olisi tuotettava määrätyn jaottelun mukaisesti, asianmukaisessa muodossa ja tietyn ajan kuluessa viitevuoden päättymisestä tämän asetuksen liitteissä määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

(10)

Jotta tulokset olisivat vertailukelpoiset, kasvinsuojeluaineita koskevat tilastot olisi tuotettava määrätyn jaottelun mukaisesti, asianmukaisessa muodossa ja tietyn ajan kuluessa viitevuoden päättymisestä tämän asetuksen liitteissä määritellyllä tavalla.

| (11) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti (8). |
| --- | --- |

(11)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti (8).

| (12) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta määritellä käsitelty ala ja mukauttaa liite III. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(12)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta määritellä käsitelty ala ja mukauttaa liite III. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (13) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli yhteisen kehyksen luomista kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli yhteisen kehyksen luomista kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä tuottamista varten, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (14) | Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (9) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu, |
| --- | --- |

(14)

Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (9) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde, soveltamisala ja tavoitteet

1.   Tällä asetuksella luodaan yhteiset puitteet kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien yhteisön tilastojen tuottamiselle.

2.   Tuotettavat tilastot koskevat:

| — | markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden vuosittaisia määriä liitteen I mukaisesti, |
| --- | --- |

—

markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden vuosittaisia määriä liitteen I mukaisesti,

| — | maataloudessa käytettyjen kasvinsuojeluaineiden vuosittaisia määriä liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

—

maataloudessa käytettyjen kasvinsuojeluaineiden vuosittaisia määriä liitteen II mukaisesti.

3.   Tilastojen tarkoituksena on muiden asiaan liittyvien tietojen kanssa olla hyödyksi erityisesti torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan yhteisön politiikan puitteista ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY (5) 14 artiklan säännösten noudattamisessa.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’kasvinsuojeluaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kasvinsuojeluaineita, |
| --- | --- |

a)

’kasvinsuojeluaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kasvinsuojeluaineita,

| b) | ’aineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyjä aineita mukaan luettuina tehoaineet, suoja-aineet ja tehosteaineet, |
| --- | --- |

b)

’aineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyjä aineita mukaan luettuina tehoaineet, suoja-aineet ja tehosteaineet,

| c) | ’tehoaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä tehoaineita, |
| --- | --- |

c)

’tehoaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä tehoaineita,

| d) | ’suoja-aineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjä suoja-aineita, |
| --- | --- |

d)

’suoja-aineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjä suoja-aineita,

| e) | ’tehosteaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määriteltyjä tehosteaineita, |
| --- | --- |

e)

’tehosteaineilla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määriteltyjä tehosteaineita,

| f) | ’markkinoille saattamisella’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyä markkinoille saattamista, |
| --- | --- |

f)

’markkinoille saattamisella’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyä markkinoille saattamista,

| g) | ’luvanhaltijalla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyä luvanhaltijaa, |
| --- | --- |

g)

’luvanhaltijalla’ asetuksen (EY) N:o .../2009 3 artiklassa määriteltyä luvanhaltijaa,

| h) | ’maatalouskäytöllä’ kasvinsuojeluaineen käyttöä, joka liittyy suoraan tai epäsuorasti kasvintuotantoon maatilan taloudellisen toiminnan yhteydessä, |
| --- | --- |

h)

’maatalouskäytöllä’ kasvinsuojeluaineen käyttöä, joka liittyy suoraan tai epäsuorasti kasvintuotantoon maatilan taloudellisen toiminnan yhteydessä,

| i) | ’ammattikäyttäjällä’ direktiivin 2009/.../EY 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyä ammattikäyttäjää, |
| --- | --- |

i)

’ammattikäyttäjällä’ direktiivin 2009/.../EY 3 artiklan 1 kohdassa määriteltyä ammattikäyttäjää,

| j) | ’maatilalla’ maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 (5) määritelmän mukaista maatilaa. |
| --- | --- |

j)

’maatilalla’ maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 (5) määritelmän mukaista maatilaa.

3 artikla

Tietojen keruu, toimittaminen ja käsittely

1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä liitteissä I ja II lueteltujen muuttujien määrittelemiseen tarvittavat tiedot käyttäen seuraavia menetelmiä:

| — | kyselytutkimukset, |
| --- | --- |

—

kyselytutkimukset,

| — | kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista koskevat velvoitteet; erityisesti asetuksen (EY) N:o .../2009 67 artiklan mukaiset velvoitteet, |
| --- | --- |

—

kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista koskevat velvoitteet; erityisesti asetuksen (EY) N:o .../2009 67 artiklan mukaiset velvoitteet,

| — | ammattikäyttäjiin sovellettavat velvoitteet, jotka perustuvat kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan kirjanpitoon, erityisesti asetuksen (EY) N:o .../2009 67 artiklan mukaiset velvoitteet, |
| --- | --- |

—

ammattikäyttäjiin sovellettavat velvoitteet, jotka perustuvat kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan kirjanpitoon, erityisesti asetuksen (EY) N:o .../2009 67 artiklan mukaiset velvoitteet,

| — | hallinnolliset lähteet, tai |
| --- | --- |

—

hallinnolliset lähteet, tai

| — | näiden menetelmien yhdistelmät, mukaan luettuna tilastollinen estimointi asiantuntija-arvioiden tai mallien perusteella. |
| --- | --- |

—

näiden menetelmien yhdistelmät, mukaan luettuna tilastollinen estimointi asiantuntija-arvioiden tai mallien perusteella.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tilastotiedot, mukaan lukien salassapidettävät tiedot, komissiolle (Eurostat) liitteissä I ja II määriteltyjen aikataulujen ja tilastojaksojen mukaisesti. Tiedot on esitettävä liitteessä III annetun luokituksen mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot sähköisesti sellaisessa teknisessä muodossa, jonka komissio (Eurostat) hyväksyy 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

4.   Salassapitoon liittyvistä syistä komissio (Eurostat) aggregoi tiedot ennen niiden julkaisemista liitteessä III esitetyn kemiallisen luokituksen tai tuoteluokkien mukaisesti, ottaen asianmukaisesti huomioon salassapidettävien tietojen suojaamisen yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla. Asetuksen (EY) N:o 322/97 15 artiklan mukaisesti kansalliset viranomaiset ja komissio (Eurostat) saavat käyttää salassapidettäviä tietoja ainoastaan tilastotarkoituksiin.

4 artikla

Laadunarviointi

1.   Tämän asetuksen mukaisesti toimitettaviin tietoihin on sovellettava seuraavia laadun arvioinnin osatekijöitä:

| — | ’relevanssi’, jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot vastaavat käyttäjien nykyisiä ja mahdollisia tarpeita; |
| --- | --- |

—

’relevanssi’, jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot vastaavat käyttäjien nykyisiä ja mahdollisia tarpeita;

| — | ’tarkkuus’, jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin arviot vastaavat tuntemattomia todellisia arvoja; |
| --- | --- |

—

’tarkkuus’, jolla tarkoitetaan sitä, missä määrin arviot vastaavat tuntemattomia todellisia arvoja;

| — | ’ajantasaisuus’, jolla tarkoitetaan tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välistä viivettä; |
| --- | --- |

—

’ajantasaisuus’, jolla tarkoitetaan tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välistä viivettä;

| — | ’oikea-aikaisuus’, jolla tarkoitetaan tietojen toimitusajankohdan ja toimituksen tavoiteajankohdan välistä viivettä; |
| --- | --- |

—

’oikea-aikaisuus’, jolla tarkoitetaan tietojen toimitusajankohdan ja toimituksen tavoiteajankohdan välistä viivettä;

| — | ’saatavuus’ ja ’selkeys’, joilla tarkoitetaan edellytyksiä ja tarkempia menettelytapoja, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja; |
| --- | --- |

—

’saatavuus’ ja ’selkeys’, joilla tarkoitetaan edellytyksiä ja tarkempia menettelytapoja, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja;

| — | ’vertailukelpoisuus’, jolla tarkoitetaan sitä, millaisia vaikutuksia käytettyjen tilastokäsitteiden ja mittausvälineiden ja -menetelmien erot aiheuttavat, kun verrataan maantieteellisiä alueita tai eri aloja koskevia tai aikaan liittyviä tilastoja; |
| --- | --- |

—

’vertailukelpoisuus’, jolla tarkoitetaan sitä, millaisia vaikutuksia käytettyjen tilastokäsitteiden ja mittausvälineiden ja -menetelmien erot aiheuttavat, kun verrataan maantieteellisiä alueita tai eri aloja koskevia tai aikaan liittyviä tilastoja;

| — | ’yhtenäisyys’, jolla tarkoitetaan sitä, onko tietoja riittävästi, jotta niitä voidaan luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten. |
| --- | --- |

—

’yhtenäisyys’, jolla tarkoitetaan sitä, onko tietoja riittävästi, jotta niitä voidaan luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) selvitys toimitettujen tietojen laadusta liitteiden I ja II mukaisesti. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun.

5 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Komissio hyväksyy soveltuvan teknisen muodon tietojen toimittamista varten 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

2.   Komissio hyväksyy liitteessä II olevassa 2 osassa tarkoitetun ’käsitellyn alan’ määritelmän. Tämä toimenpide, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

3.   Komissio voi muuttaa liitteessä III määriteltyä yhdenmukaistettua aineluokitusta sen mukauttamiseksi siinä tehoaineiden luettelossa tapahtuneisiin muutoksiin, joka on hyväksytty asetuksen (EY) N:o .../2009 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

6 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

7 artikla

Kertomus

Komissio antaa joka viides vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti toimitettujen tietojen laatua 4 artiklan mukaisesti, tietojen keruusta yrityksille, maatiloille ja kansallisille viranomaisille aiheutuvaa rasitetta sekä kyseisten tilastojen hyödyllisyyttä torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian yhteydessä erityisesti 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden kannalta. Siinä on oltava tarvittaessa ehdotuksia tietojen laadun parantamiseksi edelleen ja yrityksille, maatiloille ja kansallisille viranomaisille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi.

Ensimmäinen kertomus annetaan 1 päivään tammikuuta ... (10) mennessä.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 86.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 12. maaliskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, hyväksytty 20. marraskuuta 2008 ja Euroopan parlamentin päätös ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

4

(5)  EUVL L ...

5

(6)  EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.

6

(7)  EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1.

7

(8)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

9

(10)  Pyydetään lisäämään vuosi, joka on tämän asetuksen antamisvuotta seuraava kahdeksas vuosi.

10

---

LIITE I

KASVINSUOJELUAINEIDEN MARKKINOILLE SAATTAMISTA KOSKEVAT TILASTOT

1 JAKSO

Kattavuus

Tilastojen on katettava liitteessä III olevassa luettelossa mainitut kussakin jäsenvaltiossa markkinoille saatettuihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvät aineet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kahdenkertaisen laskennan välttämiseen tuotetta koskevien ehtojen muuttuessa tai luvan siirtyessä luvanhaltijalta toiselle.

2 JAKSO

Muuttujat

Kunkin liitteessä III luetellun, markkinoille saatettuihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvän aineen määrä on ilmoitettava.

3 JAKSO

Mittayksikkö

Tiedot ilmoitetaan kilogrammoina kyseistä ainetta.

4 JAKSO

Viitejakso

Viitejakso on kalenterivuosi.

5 JAKSO

Ensimmäinen viitejakso, tilastojakso ja tulosten toimittaminen

| 1. | Ensimmäinen viitejakso on ... päivää ...kuuta ... (1) seuraava toinen kalenterivuosi. |
| --- | --- |

1.

Ensimmäinen viitejakso on ... päivää ...kuuta ... (1) seuraava toinen kalenterivuosi.

| 2. | Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot jokaiselta kalenterivuodelta ensimmäisen viitejakson jälkeen. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot jokaiselta kalenterivuodelta ensimmäisen viitejakson jälkeen.

| 3. | Tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostat) 12 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. |
| --- | --- |

3.

Tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostat) 12 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

6 JAKSO

Laatuselvitys

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) 4 artiklassa tarkoitettu laatuselvitys, jossa kuvaillaan:

| — | käytetty tiedonkeruumenetelmä, |
| --- | --- |

—

käytetty tiedonkeruumenetelmä,

| — | laatuun liittyvät seikat käytetyn tiedonkeruumenetelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät seikat käytetyn tiedonkeruumenetelmän mukaisesti,

| — | käytetyt estimoinnit, aggregoinnit ja poissulkemismenetelmät. |
| --- | --- |

—

käytetyt estimoinnit, aggregoinnit ja poissulkemismenetelmät.

Selvitys on toimitettava komissiolle (Eurostat) 15 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

---

(1)  Pyydetään lisäämään tämän asetuksen voimaantulopäivä.

---

LIITE II

KASVINSUOJELUAINEIDEN MAATALOUSKÄYTTÖÄ KOSKEVAT TILASTOT

1 JAKSO

Kattavuus

| 1. | Tilastojen on katettava liitteessä III luetellut aineet, jotka sisältyvät kussakin jäsenvaltiossa maataloudessa kullekin valitulle viljelykasville käytettyihin kasvinsuojeluaineisiin. |
| --- | --- |

1.

Tilastojen on katettava liitteessä III luetellut aineet, jotka sisältyvät kussakin jäsenvaltiossa maataloudessa kullekin valitulle viljelykasville käytettyihin kasvinsuojeluaineisiin.

| 2. | Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 5 jaksossa tarkoitetun viisivuotiskauden aikana tarkasteltavien viljelykasvien valikoima. Valikoiman on oltava edustava jäsenvaltiossa viljeltyihin viljelykasveihin ja käytettyihin aineisiin nähden.
  Viljelykasvien valinnassa on otettava huomioon viljelykasvit, joilla on eniten merkitystä direktiivin 2009/.../EY 4 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimintasuunnitelmien kannalta. |
| --- | --- |

2.

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 5 jaksossa tarkoitetun viisivuotiskauden aikana tarkasteltavien viljelykasvien valikoima. Valikoiman on oltava edustava jäsenvaltiossa viljeltyihin viljelykasveihin ja käytettyihin aineisiin nähden.

Viljelykasvien valinnassa on otettava huomioon viljelykasvit, joilla on eniten merkitystä direktiivin 2009/.../EY 4 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimintasuunnitelmien kannalta.

2 JAKSO

Muuttujat

Kunkin valitun viljelykasvin osalta on koottava seuraavat muuttujat:

| a) | kunkin liitteessä III luetellun, viljelykasville käytettyihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvän aineen määrä, ja |
| --- | --- |

a)

kunkin liitteessä III luetellun, viljelykasville käytettyihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvän aineen määrä, ja

| b) | kullakin aineella käsitelty ala. |
| --- | --- |

b)

kullakin aineella käsitelty ala.

3 JAKSO

Mittayksiköt

| 1. | Aineiden määrät ilmoitetaan kilogrammoina. |
| --- | --- |

1.

Aineiden määrät ilmoitetaan kilogrammoina.

| 2. | Käsitellyt alat ilmaistaan hehtaareina. |
| --- | --- |

2.

Käsitellyt alat ilmaistaan hehtaareina.

4 JAKSO

Viitejakso

| 1. | Viitejakso on periaatteessa korkeintaan 12 kuukauden pituinen ja se kattaa kaikki viljelykasviin liittyvät kasvinsuojelukäsittelyt. |
| --- | --- |

1.

Viitejakso on periaatteessa korkeintaan 12 kuukauden pituinen ja se kattaa kaikki viljelykasviin liittyvät kasvinsuojelukäsittelyt.

| 2. | Viitejaksoksi ilmoitetaan vuosi, jona sadonkorjuu alkoi. |
| --- | --- |

2.

Viitejaksoksi ilmoitetaan vuosi, jona sadonkorjuu alkoi.

5 JAKSO

Ensimmäinen viitejakso, tilastojakso ja tulosten toimittaminen

| 1. | Kunkin viisivuotiskauden osalta jäsenvaltioiden on koottava tilastot kasvinsuojeluaineiden käytöstä kunkin valitun viljelykasvin osalta 4 jaksossa tarkoitetun viitejakson aikana. |
| --- | --- |

1.

Kunkin viisivuotiskauden osalta jäsenvaltioiden on koottava tilastot kasvinsuojeluaineiden käytöstä kunkin valitun viljelykasvin osalta 4 jaksossa tarkoitetun viitejakson aikana.

| 2. | Jäsenvaltiot voivat valita viitejaksoksi minkä tahansa jakson kyseisen viisivuotiskauden aikana. Jakso voidaan valita erikseen kunkin valitun viljelykasvin osalta. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltiot voivat valita viitejaksoksi minkä tahansa jakson kyseisen viisivuotiskauden aikana. Jakso voidaan valita erikseen kunkin valitun viljelykasvin osalta.

| 3. | Ensimmäinen viisivuotiskausi alkaa ... päivää ...kuuta ... (1) seuraavasta ensimmäisestä kalenterivuodesta. |
| --- | --- |

3.

Ensimmäinen viisivuotiskausi alkaa ... päivää ...kuuta ... (1) seuraavasta ensimmäisestä kalenterivuodesta.

| 4. | Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot kultakin viisivuotiskaudelta. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot kultakin viisivuotiskaudelta.

| 5. | Tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostat) 12 kuukauden kuluessa kunkin viisivuotiskauden päättymisestä. |
| --- | --- |

5.

Tiedot on toimitettava komissiolle (Eurostat) 12 kuukauden kuluessa kunkin viisivuotiskauden päättymisestä.

6 JAKSO

Laatuselvitys

Toimittaessaan tuloksiaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle (Eurostatille) 4 artiklassa tarkoitettu laatuselvitys, jossa:

| — | ilmoitetaan tutkimuksen otantamenetelmä, |
| --- | --- |

—

ilmoitetaan tutkimuksen otantamenetelmä,

| — | ilmoitetaan käytetty tiedonkeruumenetelmä, |
| --- | --- |

—

ilmoitetaan käytetty tiedonkeruumenetelmä,

| — | esitetään arvio tarkasteltujen viljelykasvien suhteellisesta merkityksestä kasvinsuojeluaineiden käytön kokonaismäärään nähden, |
| --- | --- |

—

esitetään arvio tarkasteltujen viljelykasvien suhteellisesta merkityksestä kasvinsuojeluaineiden käytön kokonaismäärään nähden,

| — | ilmoitetaan laatuun liittyvät seikat käytetyn tiedonkeruumenetelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ilmoitetaan laatuun liittyvät seikat käytetyn tiedonkeruumenetelmän mukaisesti,

| — | esitetään vertailu kyseisten viiden vuoden aikana käytettyjen ja saman kauden aikana markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden määristä. |
| --- | --- |

—

esitetään vertailu kyseisten viiden vuoden aikana käytettyjen ja saman kauden aikana markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden määristä.

---

(1)  Pyydetään lisäämään tämän asetuksen voimaantulopäivä.

---

LIITE III

AINEIDEN YHDENMUKAISTETTU LUOKITTELU

| Pääryhmät | Koodi | Kemiallinen luokka | Aineet yleisnimet | CAS RN-numero (1) | CIPAC-numero (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuoteluokat | | | Yhteinen nimikkeistö | | |
| Sienitautien torjunta-aineet (fungisidit) ja bakteeritautien torjunta-aineet (bakterisidit) | F0 | | | | |
| Epäorgaaniset fungisidit | F1 | | | | |
| | F1.1 | KUPARIYHDISTEET | KAIKKI KUPARIYHDISTEET | | 44 |
| | F1.1 | | BORDEAUX-SEOS | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | KUPARIHYDROKSIDI | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | KUPARIOKSIKLORIDI | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | KOLMIEMÄKSINEN KUPARISULFAATTI | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | KUPARI(I)OKSIDI | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | MUUT KUPARISUOLAT | | 44 |
| | F1.2 | EPÄORGAANINEN RIKKI | RIKKI | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | MUUT EPÄORGAANISET FUNGISIDIT | MUUT EPÄORGAANISET FUNGISIDIT | | |
| Karbamaatteihin ja ditiokarbamaatteihin perustuvat fungisidit | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILAATTIFUNGISIDIT | DIETOFEENIKARBI | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMAATTIFUNGISIDIT | BENTIAVALIKARBI | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARBI | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOKARBI | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMAATTIFUNGISIDIT | MANKOTSEBI | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEBI | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAAMI | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEBI | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAAMI | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAAMI | 137-30-4 | 31 |
| Bentsimidatsoleihin perustuvat fungisidit | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENTSIMIDATSOLIFUNGISIDIT | KARBENDATSIIMI | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDATSOLI | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDATSOLI | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | TIOFANAATTIMETYYLI | 23564-05-8 | 262 |
| Imidatsoleihin ja triatsoleihin perustuvat fungisidit | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONATSOLIFUNGISIDIT | BITERTANOLI | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMOKONATSOLI | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | SYPROKONATSOLI | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONATSOLI | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONATSOLI | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONATSOLI | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIATSOLI | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONATSOLI | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKINKONATSOLI | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILATSOLI | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOLI | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONATSOLI | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMATSALIILI (ENILKONATSOLI) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONATSOLI | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MYKLOBUTANIILI | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONATSOLI | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONATSOLI | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOKONATSOLI | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUKONATSOLI | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONATSOLI | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOLI | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRISYKLATSOLI | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMITSOLI | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONATSOLI | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDATSOLIFUNGISIDIT | SYATSOFAMIDI | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDONI | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIATSOKSIDI | 72459-58-6 | 729 |
| Morfoliineihin perustuvat fungisidit | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIINIFUNGISIDIT | DIMETOMORFI | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORFI | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORFI | 67564-91-4 | 427 |
| Muut fungisidit | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFAATTISET TYPPIFUNGISIDIT | SYMOKSANIILI | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIINI | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUATSATIINI | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIDIFUNGISIDIT | BENALAKSYYLI | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALIDI | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIILI | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIILI | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSYYLI | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSYYLI-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORATSI | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAAMI | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLYYLIFLUANIDI | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOKSAMIDI | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIDIFUNGISIDIT | KARBOKSIINI | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMIDI | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOOTTISET FUNGISIDIT JA BAKTERISIDIT | KASUGAMYSIINI | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLYOKSIINI | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMYSIINI | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMAATTISET FUNGISIDIT | KLOROTALONIILI | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORAANI | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSIMIDIFUNGISIDIT | IPRODIONI | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROSYMIDONI | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIINIFUNGISIDIT | FLUATSINAMI | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOLIFUNGISIDIT | DINOKAPPI | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT FUNGISIDIT | FOSETYYLI | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLKLOFOSSI-METYYLI | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSATSOLIFUNGISIDIT | HYMEKSATSOLI | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADONI | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOTSOLIINI | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENYYLIPYRROLIFUNGISIDIT | FLUDIOKSONIILI | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTAALI-IMIDIFUNGISIDIT | KAPTAANI | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPETTI | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PYRIMIDIINIFUNGISIDIT | BUPIRIMAATTI | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | SYPRODINIILI | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOLI | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPYRIIMI | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PYRIMETANIILI | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIINIFUNGISIDIT | KINOKSIFEENI | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HYDROKSIKINOLIINI SULFAATTI | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINONIFUNGISIDIT | DITIANONI | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIINIFUNGISIDIT | ATSOKSISTROBIINI | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSISTROBIINI | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOKSASTROBIINI | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | KRESOKSIIMIMETYYLI | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSISTROBIINI | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PYRAKLOSTROBIINI | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSISTROBIINI | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UREAFUNGISIDIT | PENSYKURONI | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | LUOKITTELEMATTOMAT FUNGISIDIT | ASIBENTSOLAARI | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENTSOEHAPPO | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFEENI | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIINI | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENONI | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-FENYYLIFENOLI | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMIINI | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.19 | MUUT FUNGISIDIT | MUUT FUNGISIDIT | | |
| Rikkakasvien torjunta-aineet (herbisidit), varsiston hävittämisaineet ja sammaleen torjunta-aineet | H0 | | | | |
| Fenoksifytohormoneihin perustuvat herbisidit | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSIHERBISIDIT | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLORPROPPI-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROPPI | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROPPI-P | 16484-77-8 | 475 |
| Triatsiineihin ja triatsinoneihin perustuvat herbisidit | H2 | | | | |
| | H2.1 | METYYLITIOTRIATSIINIHERBISIDIT | METOPROTRYYNI | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIATSIINIHERBISIDIT | SIMETRYYNI | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTYLATSIINI | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIATSINONIHERBISIDIT | METAMITRONI | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUTSIINI | 21087-64-9 | 283 |
| Amideihin ja anilideihin perustuvat herbisidit | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIDIHERBISIDIT | BEFLUBUTAMIDI | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETENAMIDI | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAAMI | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOKSABEENI | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIDI | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOKSAMIDI | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPYTSAMIDI | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIDIHERBISIDIT | DIFLUFENIKAANI | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAMI | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENASETTI | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAMI | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METATSAKLORI | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIILI | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLOORIASETANILIDIHERBISIDIT | ASETOKLOORI | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLOORI | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLOORI | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLOORI | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLOORI | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLAKLOORI | 87392-12-9 | 607 |
| Karbamaatteihin ja biskarbamaatteihin perustuvat herbisidit | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISKARBAMAATTIHERBISIDIT | KLORPROFAAMI | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAAMI | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAAMI | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMAATTIHERBISIDIT | ASULAAMI | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMIDI | 16118-49-3 | 95 |
| Dinitroaniliinijohdannaisiin perustuvat herbisidit | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILIINIHERBISIDIT | BENFLURALIINI | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIINI | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETALFLURALIINI | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORITSALIINI | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIINI | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIINI | 2582-09-8 | 183 |
| Urea-, urasiili- tai sulfonyyliureajohdannaisiin perustuvat herbisidit | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONYYLIUREAHERBISIDIT | AMIDOSULFURONI | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | ATSIMSULFURONI | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURONI | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLORSULFURONI | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | SINOSULFURONI | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSISULFURONI | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLATSASULFURONI | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPYRSULFURONI | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURONI | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMATSOSULFURONI | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFURONI | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURONI | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURONI | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFURONI | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFURONI | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURONI | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURONI | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURONI | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURONI | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSULFURONI | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURONI | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURONI | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURONI | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURONI | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URASIILIHERBISIDIT | LENASIILI | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UREAHERBISIDIT | KLOROTOLURONI | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURONI | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURONI | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTURONI | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURONI | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENTSTIATSURONI | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURONI | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOKSURONI | 19937-59-8 | 219 |
| Muut herbisidit | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARYYLIOKSIFENOKSIPROPIONIHAPPOHERBISIDIT | KLODINAFOPPI | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | SYHALOFOPPI | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOPPI | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOKSAPROPPI-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUATSIFOPPI-P-BUTYYLI | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOPPI | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOPPI-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAKVITSAFOPPI | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | KVITSALOFOPPI | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | KVITSALOFOPPI-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENTSOFURAANIHERBISIDIT | ETOFUMESAATTI | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENTSOEHAPPOHERBISIDIT | KLORTAALI | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPYRIDYYLIHERBISIDIT | DIKVATTIBROMIDI | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVATTI | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | SYKLOHEKSAANIDIONIHERBISIDIT | KLETODIIMI | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | SYKLOKSIDIIMI | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSIDIIMI | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSIDIIMI | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIATSIINIHERBISIDIT | PYRIDAATTI | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSIMIDIHERBISIDIT | SINIDONIETYYLI | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSATSIINI | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENYYLIEETTERIHERBISIDIT | AKLONIFEENI | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKSI | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEENI | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSIFLUORFEENI | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDATSOLINONIHERBISIDIT | IMATSAMETABENTSI | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMATSAMOKSI | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMATSETAPYYRI | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | EPÄORGAANISET HERBISIDIT | AMMONIUMSULFAMAATTI | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORAATIT | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOKSATSOLIHERBISIDIT | ISOKSAFLUTOLI | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIINIHERBISIDIT | FLURENOLI | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRIILIHERBISIDIT | BROMOKSINIILI | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIILI | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOKSINIILI | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT HERBISIDIT | GLUFOSINAATTI | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLYFOSAATTI | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENYYLIPYRATSOLIHERBISIDIT | PYRAFLUFEENI | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PYRIDATSINONIHERBISIDIT | KLORIDATSONI | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMONI | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PYRIDIINIKARBOKSAMIDIHERBISIDIT | PIKOLINAFEENI | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PYRIDIINIKARBOKSYYLIHAPPOHERBISIDIT | KLOPYRALIDI | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAAMI | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PYRIDYYLIOKSIETIKKAHAPPOHERBISIDIT | FLUROKSIPYYRI | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPYYRI | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KINOLIINIHERBISIDIT | KINKLORAKKI | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KVINMERAKKI | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIATSIINIHERBISIDIT | BENTATSONI | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMAATTIHERBISIDIT | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAATTI | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARBI | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARBI | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALLAATTI | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIATSOLIHERBISIDIT | AMITROLI | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIATSOLINONIHERBISIDIT | KARFENTRATSONI | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIATSOLONIHERBISIDIT | PROPOKSIKARBATSONI | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETONIHERBISIDIT | MESOTRIONI | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRIONI | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | LUOKITTELEMATTOMAT HERBISIDIT | KLOMATSONI | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROKLORIDONI | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KINOKLAMIINI | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METATSOLI | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGYYLI | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIATSONI | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | MUUT HERBISIDIT, VARSISTON HÄVITTÄMISAINEET, SAMMALEEN TORJUNTA-AINEET | MUUT HERBISIDIT, VARSISTON HÄVITTÄMIS-AINEET, SAMMALEEN TORJUNTA-AINEET | | |
| Hyönteisten ja punkkien torjunta-aineet (insektisidit ja akarisidit) | I0 | | | | |
| Pyretroideihin perustuvat insektisidit | I1 | | | | |
| | I1.1 | PYRETROIDI-INSEKTISIDIT | AKRINATRIINI | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-SYPERMETRIINI | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-SYFLUTRIINI | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-SYPERMETRIINI | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIINI | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | SYFLUTRIINI | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | SYPERMETRIINI | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIINI | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAATTI | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROKSI | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-SYHALOTRIINI | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-SYHALOTRIINI | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAATTI | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIINI | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-SYPERMETRIINI | 52315-07-8 | 733 |
| Kloorattuihin hiilivetyihin perustuvat insektisidit | I2 | | | | |
| | I2.1 | ORGAANISIIN KLOORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT INSEKTISIDIT | DIKOFOLI | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUULI | 2227-13-6 | 114 |
| Karbamaatteihin ja oksiimikarbamaatteihin perustuvat insektisidit | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIIMIKARBAMAATTI-INSEKTISIDIT | METOMYYLI | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMYYLI | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMAATTI-INSEKTISIDIT | BENFURAKARBI | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARYYLI | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURAANI | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFAANI | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSIKARBI | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAATTI | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARBI | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARBI | 23103-98-2 | 231 |
| Organofosfaatteihin perustuvat insektisidit | I4 | | | | |
| | I4.1 | ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT INSEKTISIDIT | ATSINFOSSIMETYYLI | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOSSI | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLORPYRIFOSSI | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | KLORPYRIFOSSI-METYYLI | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOSSI | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIATSINONI | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLORVOSSI | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAATTI | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOSSI | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOSSI | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTIONI | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIATSAATTI | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFENFOSSI | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATIONI | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOSSI | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALEDI | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OKSIDEMETONI-METYYLI | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSALONI | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMETTI | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIIMI | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIFOSSIMETYYLI | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLORFONI | 52-68-6 | 68 |
| Biologisiin ja kasvituotteisiin perustuvat insektisidit | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOGISET INSEKTISIDIT | ATSADIRAKTIINI | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIINI | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PYRETRIINIT | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENONI | 83-79-4 | 671 |
| Muut insektisidit | I6 | | | | |
| | I6.1 | FERMENTOIMALLA TUOTETUT INSEKTISIDIT | ABAMEKTIINI | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIINI | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSADI | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENTSOYYLIUREAINSEKTISIDIT | DIFLUBENTSURONI | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSURONI | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMURONI | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURONI | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURONI | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENTSURONI | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURONI | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBATSAATTI-INSEKTISIDIT | BIFENATSAATTI | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIATSYYLIHYDRATSIINI-INSEKTISIDIT | METOKSIFENOTSIDI | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOTSIDI | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | HYÖNTEISTEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET | BUPROFETSIINI | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | SYROMATSIINI | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSYTIATSOKSI | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | HYÖNTEISFEROMONIT | (E,Z)-9-DODEKENYYLI- ASETAATTI | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIINI-INSEKTISIDIT | KLOTIANIDIINI | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAAMI | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGAANISET TINAA SISÄLTÄVÄT INSEKTISIDIT | ATSOSYKLOTIINI | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | SYHEKSATIINI | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATINAOKSIDI | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIATSIINI-INSEKTISIDIT | INDOKSAKARBI | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENYYLIEETTERI-INSEKTISIDIT | PYRIPROKSIFEENI | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PYRATSOLI- (FENYYLI-) INSEKTISIDIT | FENPYROKSIMAATTI | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIILI | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPYRADI | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PYRIDIINI-INSEKTISIDIT | PYMETROSIINI | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PYRIDYYLIMETYYLIAMIINI-INSEKTISIDIT | ASETAMIPRIDI | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRIDI | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRIDI | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFIITTIESTERI-INSEKTISIDIT | PROPARGIITTI | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRATSIINI-INSEKTISIDIT | KLOFENTETSIINI | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONIHAPPOINSEKTISIDIT | SPIRODIKLOFEENI | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMYYLI-) TRIATSOLI-INSEKTISIDIT | TRIATSAMAATTI | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UREAINSEKTISIDIT | DIAFENTIURONI | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | LUOKITTELEMATTOMAT INSEKTISIDIT | ETOKSATSOLI | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENATSAKIINI | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PYRIDABENI | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.21 | MUUT INSEKTISIDIT JA AKARISIDIT | MUUT INSEKTISIDIT JA AKARISIDIT | | |
| Nilviäisten torjunta-aineet (molluskisidit), yhteensä: | M0 | | | | |
| Molluskisidit | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMAATTIMOLLUSKISIDIT | TIODIKARBI | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | MUUT MOLLUSKISIDIT | RAUTA-(III)-FOSFAATTI | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHYDI | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | MUUT MOLLUSKISIDIT | | |
| Kasvien kasvua säätävät aineet, yhteensä: | PGR0 | | | | |
| Fysiologiset kasvien kasvua säätävät aineet | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FYSIOLOGISET KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET | KLORMEKVATTI | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | SYKLANILIDI | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOTSIDI | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIINI | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENYYLIAMIINI | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFONI | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSIKVINI | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FORKLORFENURONI | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOLI | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMATSAKIINI | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIINIHYDRATSIDI | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVATTI | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METYYLISYKLOPROPEENI | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRATSOLI | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEKSADIONI-KALSIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NATRIUM 5-NITROGUAJAKOLAATTI | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NATRIUM O-NITROFENOLAATTI | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEKSAPAKKI-ETYYLI | 95266-40-3 | 8349 |
| Itämistä estävät aineet | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | ITÄMISTÄ ESTÄVÄT AINEET | KARVONI | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLORPROFAAMI | 101-21-3 | 43 |
| Muut kasvien kasvua säätävät aineet | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | MUUT KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET | MUUT KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET | | |
| Muut kasvinsuojelutuotteet, yhteensä: | ZR0 | | | | |
| Kivennäisöljyt | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | KIVENNÄISÖLJYT | MAAÖLJYT | 64742-55-8 | 29 |
| Kasviöljyt | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | KASVIÖLJYT | TERVAÖLJYT | | 30 |
| Maaperän sterilointiaineet (myös nematisidit) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METYYLIBROMIDI | METYYLIBROMIDI | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | MUUT MAAPERÄN STERILOINTIAINEET | KLOORIPIKRIINI | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DATSOMETTI | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLOORIPROPEENI | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAAMI-NATRIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | MUUT MAAPERÄN STERILOINTIAINEET | | |
| Jyrsijöiden torjunta-aineet (rodentisidit) | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTISIDIT | BRODIFAKUMI | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLONI | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLORALOSI | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLOORIFASINONI | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALYYLI | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAKUMI | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALONI | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEENI | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIINI | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | MUUT RODENTISIDIT | | |
| Kaikki muut kasvinsuojeluaineet | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFIOIMISAINEET | MUUT DESINFIOIMISAINEET | | |
| | ZR5.2 | MUUT KASVINSUOJELUAINEET | MUUT KASVINSUOJELUAINEET | | |

Pääryhmät

Koodi

Kemiallinen luokka

Aineet yleisnimet

CAS RN-numero (1)

CIPAC-numero (2)

Tuoteluokat

Yhteinen nimikkeistö

Sienitautien torjunta-aineet (fungisidit) ja bakteeritautien torjunta-aineet (bakterisidit)

F0

Epäorgaaniset fungisidit

F1

F1.1

KUPARIYHDISTEET

KAIKKI KUPARIYHDISTEET

44

F1.1

BORDEAUX-SEOS

8011-63-0

44

F1.1

KUPARIHYDROKSIDI

20427-59-2

44

F1.1

KUPARIOKSIKLORIDI

1332-40-7

44

F1.1

KOLMIEMÄKSINEN KUPARISULFAATTI

1333-22-8

44

F1.1

KUPARI(I)OKSIDI

1319-39-1

44

F1.1

MUUT KUPARISUOLAT

44

F1.2

EPÄORGAANINEN RIKKI

RIKKI

7704-34-9

18

F1.3

MUUT EPÄORGAANISET FUNGISIDIT

MUUT EPÄORGAANISET FUNGISIDIT

Karbamaatteihin ja ditiokarbamaatteihin perustuvat fungisidit

F2

F2.1

KARBANILAATTIFUNGISIDIT

DIETOFEENIKARBI

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMAATTIFUNGISIDIT

BENTIAVALIKARBI

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALIKARBI

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOKARBI

24579-73-5

399

F2.3

DITIOKARBAMAATTIFUNGISIDIT

MANKOTSEBI

8018-01-7

34

F2.3

MANEBI

12427-38-2

61

F2.3

METIRAAMI

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEBI

12071-83-9

177

F2.3

TIRAAMI

137-26-8

24

F2.3

ZIRAAMI

137-30-4

31

Bentsimidatsoleihin perustuvat fungisidit

F3

F3.1

BENTSIMIDATSOLIFUNGISIDIT

KARBENDATSIIMI

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDATSOLI

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDATSOLI

148-79-8

323

F3.1

TIOFANAATTIMETYYLI

23564-05-8

262

Imidatsoleihin ja triatsoleihin perustuvat fungisidit

F4

F4.1

KONATSOLIFUNGISIDIT

BITERTANOLI

55179-31-2

386

F4.1

BROMOKONATSOLI

116255-48-2

680

F4.1

SYPROKONATSOLI

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONATSOLI

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONATSOLI

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONATSOLI

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIATSOLI

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONATSOLI

114369-43-6

694

F4.1

FLUKINKONATSOLI

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILATSOLI

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOLI

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONATSOLI

79983-71-4

465

F4.1

IMATSALIILI (ENILKONATSOLI)

58594-72-2

335

F4.1

METKONATSOLI

125116-23-6

706

F4.1

MYKLOBUTANIILI

88671-89-0

442

F4.1

PENKONATSOLI

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONATSOLI

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOKONATSOLI

178928-70-6

745

F4.1

TEBUKONATSOLI

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONATSOLI

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOLI

55219-65-3

398

F4.1

TRISYKLATSOLI

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMITSOLI

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONATSOLI

131983-72-7

652

F4.2

IMIDATSOLIFUNGISIDIT

SYATSOFAMIDI

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDONI

161326-34-7

650

F4.2

TRIATSOKSIDI

72459-58-6

729

Morfoliineihin perustuvat fungisidit

F5

F5.1

MORFOLIINIFUNGISIDIT

DIMETOMORFI

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORFI

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORFI

67564-91-4

427

Muut fungisidit

F6

F6.1

ALIFAATTISET TYPPIFUNGISIDIT

SYMOKSANIILI

57966-95-7

419

F6.1

DODIINI

2439-10-3

101

F6.1

GUATSATIINI

108173-90-6

361

F6.2

AMIDIFUNGISIDIT

BENALAKSYYLI

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALIDI

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIILI

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIILI

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSYYLI

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSYYLI-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORATSI

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAAMI

175217-20-6

635

F6.2

TOLYYLIFLUANIDI

731-27-1

275

F6.2

ZOKSAMIDI

156052-68-5

640

F6.3

ANILIDIFUNGISIDIT

KARBOKSIINI

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMIDI

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOOTTISET FUNGISIDIT JA BAKTERISIDIT

KASUGAMYSIINI

6980-18-3

703

F6.4

POLYOKSIINI

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMYSIINI

57-92-1

312

F6.5

AROMAATTISET FUNGISIDIT

KLOROTALONIILI

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORAANI

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSIMIDIFUNGISIDIT

IPRODIONI

36734-19-7

278

F6.6

PROSYMIDONI

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIINIFUNGISIDIT

FLUATSINAMI

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOLIFUNGISIDIT

DINOKAPPI

39300-45-3

98

F6.9

ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT FUNGISIDIT

FOSETYYLI

15845-66-6

384

F6.9

TOLKLOFOSSI-METYYLI

57018-04-9

479

F6.10

OKSATSOLIFUNGISIDIT

HYMEKSATSOLI

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADONI

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOTSOLIINI

50471-44-8

280

F6.11

FENYYLIPYRROLIFUNGISIDIT

FLUDIOKSONIILI

131341-86-1

522

F6.12

FTAALI-IMIDIFUNGISIDIT

KAPTAANI

133-06-2

40

F6.12

FOLPETTI

133-07-3

75

F6.13

PYRIMIDIINIFUNGISIDIT

BUPIRIMAATTI

41483-43-6

261

F6.13

SYPRODINIILI

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOLI

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPYRIIMI

110235-47-7

611

F6.13

PYRIMETANIILI

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIINIFUNGISIDIT

KINOKSIFEENI

124495-18-7

566

F6.14

8-HYDROKSIKINOLIINI SULFAATTI

134-31-6

677

F6.15

KINONIFUNGISIDIT

DITIANONI

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIINIFUNGISIDIT

ATSOKSISTROBIINI

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSISTROBIINI

149961-52-4

739

F6.16

FLUOKSASTROBIINI

361377-29-9

746

F6.16

KRESOKSIIMIMETYYLI

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSISTROBIINI

117428-22-5

628

F6.16

PYRAKLOSTROBIINI

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSISTROBIINI

141517-21-7

617

F6.17

UREAFUNGISIDIT

PENSYKURONI

66063-05-6

402

F6.18

LUOKITTELEMATTOMAT FUNGISIDIT

ASIBENTSOLAARI

126448-41-7

597

F6.18

BENTSOEHAPPO

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFEENI

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIINI

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENONI

220899-03-6

752

F6.18

2-FENYYLIFENOLI

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMIINI

118134-30-8

572

F6.19

MUUT FUNGISIDIT

MUUT FUNGISIDIT

Rikkakasvien torjunta-aineet (herbisidit), varsiston hävittämisaineet ja sammaleen torjunta-aineet

H0

Fenoksifytohormoneihin perustuvat herbisidit

H1

H1.1

FENOKSIHERBISIDIT

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLORPROPPI-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROPPI

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROPPI-P

16484-77-8

475

Triatsiineihin ja triatsinoneihin perustuvat herbisidit

H2

H2.1

METYYLITIOTRIATSIINIHERBISIDIT

METOPROTRYYNI

841-06-5

94

H2.2

TRIATSIINIHERBISIDIT

SIMETRYYNI

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTYLATSIINI

5915-41-3

234

H2.3

TRIATSINONIHERBISIDIT

METAMITRONI

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUTSIINI

21087-64-9

283

Amideihin ja anilideihin perustuvat herbisidit

H3

H3.1

AMIDIHERBISIDIT

BEFLUBUTAMIDI

113614-08-7

662

H3.1

DIMETENAMIDI

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAAMI

119126-15-7

8158

H3.1

ISOKSABEENI

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIDI

15299-99-7

271

H3.1

PETOKSAMIDI

106700-29-2

665

H3.1

PROPYTSAMIDI

23950-58-5

315

H3.2

ANILIDIHERBISIDIT

DIFLUFENIKAANI

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAMI

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENASETTI

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAMI

139528-85-1

707

H3.2

METATSAKLORI

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIILI

709-98-8

205

H3.3

KLOORIASETANILIDIHERBISIDIT

ASETOKLOORI

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLOORI

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLOORI

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLOORI

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLOORI

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLAKLOORI

87392-12-9

607

Karbamaatteihin ja biskarbamaatteihin perustuvat herbisidit

H4

H4.1

BISKARBAMAATTIHERBISIDIT

KLORPROFAAMI

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAAMI

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAAMI

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMAATTIHERBISIDIT

ASULAAMI

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMIDI

16118-49-3

95

Dinitroaniliinijohdannaisiin perustuvat herbisidit

H5

H5.1

DINITROANILIINIHERBISIDIT

BENFLURALIINI

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIINI

33629-47-9

504

H5.1

ETALFLURALIINI

55283-68-6

516

H5.1

ORITSALIINI

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIINI

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIINI

2582-09-8

183

Urea-, urasiili- tai sulfonyyliureajohdannaisiin perustuvat herbisidit

H6

H6.1

SULFONYYLIUREAHERBISIDIT

AMIDOSULFURONI

120923-37-7

515

H6.1

ATSIMSULFURONI

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURONI

99283-01-9

502

H6.1

KLORSULFURONI

64902-72-3

391

H6.1

SINOSULFURONI

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSISULFURONI

126801-58-9

591

H6.1

FLATSASULFURONI

104040-78-0

595

H6.1

FLUPYRSULFURONI

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURONI

173159-57-4

659

H6.1

IMATSOSULFURONI

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFURONI

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURONI

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURONI

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFURONI

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFURONI

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURONI

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURONI

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURONI

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURONI

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSULFURONI

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURONI

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURONI

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURONI

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURONI

142469-14-5

735

H6.2

URASIILIHERBISIDIT

LENASIILI

2164-08-1

163

H6.3

UREAHERBISIDIT

KLOROTOLURONI

15545-48-9

217

H6.3

DIURONI

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURONI

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTURONI

34123-59-6

336

H6.3

LINURONI

330-55-2

76

H6.3

METABENTSTIATSURONI

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURONI

3060-89-7

168

H6.3

METOKSURONI

19937-59-8

219

Muut herbisidit

H7

H7.1

ARYYLIOKSIFENOKSIPROPIONIHAPPOHERBISIDIT

KLODINAFOPPI

114420-56-3

683

H7.1

SYHALOFOPPI

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOPPI

40843-25-2

358

H7.1

FENOKSAPROPPI-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUATSIFOPPI-P-BUTYYLI

79241-46-6

395

H7.1

HALOKSIFOPPI

69806-34-4

438

H7.1

HALOKSIFOPPI-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAKVITSAFOPPI

111479-05-1

713

H7.1

KVITSALOFOPPI

76578-12-6

429

H7.1

KVITSALOFOPPI-P

94051-08-8

641

H7.2

BENTSOFURAANIHERBISIDIT

ETOFUMESAATTI

26225-79-6

233

H7.3

BENTSOEHAPPOHERBISIDIT

KLORTAALI

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPYRIDYYLIHERBISIDIT

DIKVATTIBROMIDI

85-00-7

55

H7.4

PARAKVATTI

4685-14-7

56

H7.5

SYKLOHEKSAANIDIONIHERBISIDIT

KLETODIIMI

99129-21-2

508

H7.5

SYKLOKSIDIIMI

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSIDIIMI

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSIDIIMI

87820-88-0

544

H7.6

DIATSIINIHERBISIDIT

PYRIDAATTI

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSIMIDIHERBISIDIT

SINIDONIETYYLI

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSATSIINI

103361-09-7

578

H7.8

DIFENYYLIEETTERIHERBISIDIT

AKLONIFEENI

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKSI

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEENI

1836-75-5

170

H7.8

OKSIFLUORFEENI

42874-03-3

538

H7.9

IMIDATSOLINONIHERBISIDIT

IMATSAMETABENTSI

100728-84-5

529

H7.9

IMATSAMOKSI

114311-32-9

619

H7.9

IMATSETAPYYRI

81335-77-5

700

H7.10

EPÄORGAANISET HERBISIDIT

AMMONIUMSULFAMAATTI

7773-06-0

679

H7.10

KLORAATIT

7775-09-9

7

H7.11

ISOKSATSOLIHERBISIDIT

ISOKSAFLUTOLI

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIINIHERBISIDIT

FLURENOLI

467-69-6

304

H7.13

NITRIILIHERBISIDIT

BROMOKSINIILI

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIILI

1194-65-6

73

H7.13

IOKSINIILI

1689-83-4

86

H7.14

ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT HERBISIDIT

GLUFOSINAATTI

51276-47-2

437

H7.14

GLYFOSAATTI

1071-83-6

284

H7.15

FENYYLIPYRATSOLIHERBISIDIT

PYRAFLUFEENI

129630-19-9

605

H7.16

PYRIDATSINONIHERBISIDIT

KLORIDATSONI

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMONI

96525-23-4

569

H7.17

PYRIDIINIKARBOKSAMIDIHERBISIDIT

PIKOLINAFEENI

137641-05-5

639

H7.18

PYRIDIINIKARBOKSYYLIHAPPOHERBISIDIT

KLOPYRALIDI

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAAMI

1918-02-1

174

H7.19

PYRIDYYLIOKSIETIKKAHAPPOHERBISIDIT

FLUROKSIPYYRI

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPYYRI

55335-06-3

376

H7.20

KINOLIINIHERBISIDIT

KINKLORAKKI

84087-01-4

493

H7.20

KVINMERAKKI

90717-03-6

563

H7.21

TIADIATSIINIHERBISIDIT

BENTATSONI

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMAATTIHERBISIDIT

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAATTI

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARBI

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARBI

28249-77-6

388

H7.22

TRIALLAATTI

2303-17-5

97

H7.23

TRIATSOLIHERBISIDIT

AMITROLI

61-82-5

90

H7.24

TRIATSOLINONIHERBISIDIT

KARFENTRATSONI

128639-02-1

587

H7.25

TRIATSOLONIHERBISIDIT

PROPOKSIKARBATSONI

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETONIHERBISIDIT

MESOTRIONI

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRIONI

99105-77-8

723

H7.27

LUOKITTELEMATTOMAT HERBISIDIT

KLOMATSONI

81777-89-1

509

H7.27

FLUROKLORIDONI

61213-25-0

430

H7.27

KINOKLAMIINI

2797-51-5

648

H7.27

METATSOLI

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGYYLI

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIATSONI

19666-30-9

213

H7.27

MUUT HERBISIDIT, VARSISTON HÄVITTÄMISAINEET, SAMMALEEN TORJUNTA-AINEET

MUUT HERBISIDIT, VARSISTON HÄVITTÄMIS-AINEET, SAMMALEEN TORJUNTA-AINEET

Hyönteisten ja punkkien torjunta-aineet (insektisidit ja akarisidit)

I0

Pyretroideihin perustuvat insektisidit

I1

I1.1

PYRETROIDI-INSEKTISIDIT

AKRINATRIINI

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-SYPERMETRIINI

67375-30-8

454

I1.1

BETA-SYFLUTRIINI

68359-37-5

482

I1.1

BETA-SYPERMETRIINI

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIINI

82657-04-3

415

I1.1

SYFLUTRIINI

68359-37-5

385

I1.1

SYPERMETRIINI

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIINI

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAATTI

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROKSI

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-SYHALOTRIINI

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-SYHALOTRIINI

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAATTI

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIINI

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-SYPERMETRIINI

52315-07-8

733

Kloorattuihin hiilivetyihin perustuvat insektisidit

I2

I2.1

ORGAANISIIN KLOORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT INSEKTISIDIT

DIKOFOLI

115-32-2

123

I2.1

TETRASUULI

2227-13-6

114

Karbamaatteihin ja oksiimikarbamaatteihin perustuvat insektisidit

I3

I3.1

OKSIIMIKARBAMAATTI-INSEKTISIDIT

METOMYYLI

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMYYLI

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMAATTI-INSEKTISIDIT

BENFURAKARBI

82560-54-1

501

I3.2

KARBARYYLI

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURAANI

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFAANI

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSIKARBI

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAATTI

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARBI

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARBI

23103-98-2

231

Organofosfaatteihin perustuvat insektisidit

I4

I4.1

ORGAANISIIN FOSFORIYHDISTEISIIN PERUSTUVAT INSEKTISIDIT

ATSINFOSSIMETYYLI

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOSSI

95465-99-9

682

I4.1

KLORPYRIFOSSI

2921-88-2

221

I4.1

KLORPYRIFOSSI-METYYLI

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOSSI

56-72-4

121

I4.1

DIATSINONI

333-41-5

15

I4.1

DIKLORVOSSI

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAATTI

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOSSI

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOSSI

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTIONI

122-14-5

35

I4.1

FOSTIATSAATTI

98886-44-3

585

I4.1

ISOFENFOSSI

25311-71-1

412

I4.1

MALATIONI

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOSSI

10265-92-6

355

I4.1

NALEDI

300-76-5

195

I4.1

OKSIDEMETONI-METYYLI

301-12-2

171

I4.1

FOSALONI

2310-17-0

109

I4.1

FOSMETTI

732-11-6

318

I4.1

FOKSIIMI

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIFOSSIMETYYLI

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLORFONI

52-68-6

68

Biologisiin ja kasvituotteisiin perustuvat insektisidit

I5

I5.1

BIOLOGISET INSEKTISIDIT

ATSADIRAKTIINI

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIINI

54-11-5

8

I5.1

PYRETRIINIT

8003-34-7

32

I5.1

ROTENONI

83-79-4

671

Muut insektisidit

I6

I6.1

FERMENTOIMALLA TUOTETUT INSEKTISIDIT

ABAMEKTIINI

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIINI

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSADI

168316-95-8

636

I6.3

BENTSOYYLIUREAINSEKTISIDIT

DIFLUBENTSURONI

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSURONI

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMURONI

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURONI

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURONI

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENTSURONI

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURONI

64628-44-0

548

I6.4

KARBATSAATTI-INSEKTISIDIT

BIFENATSAATTI

149877-41-8

736

I6.5

DIATSYYLIHYDRATSIINI-INSEKTISIDIT

METOKSIFENOTSIDI

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOTSIDI

112410-23-8

724

I6.6

HYÖNTEISTEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET

BUPROFETSIINI

69327-76-0

681

I6.6

SYROMATSIINI

66215-27-8

420

I6.6

HEKSYTIATSOKSI

78587-05-0

439

I6.7

HYÖNTEISFEROMONIT

(E,Z)-9-DODEKENYYLI- ASETAATTI

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIINI-INSEKTISIDIT

KLOTIANIDIINI

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAAMI

153719-23-4

637

I6.9

ORGAANISET TINAA SISÄLTÄVÄT INSEKTISIDIT

ATSOSYKLOTIINI

41083-11-8

404

I6.9

SYHEKSATIINI

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATINAOKSIDI

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIATSIINI-INSEKTISIDIT

INDOKSAKARBI

173584-44-6

612

I6.11

FENYYLIEETTERI-INSEKTISIDIT

PYRIPROKSIFEENI

95737-68-1

715

I6.12

PYRATSOLI- (FENYYLI-) INSEKTISIDIT

FENPYROKSIMAATTI

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIILI

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPYRADI

119168-77-3

725

I6.13

PYRIDIINI-INSEKTISIDIT

PYMETROSIINI

123312-89-0

593

I6.14

PYRIDYYLIMETYYLIAMIINI-INSEKTISIDIT

ASETAMIPRIDI

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRIDI

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRIDI

111988-49-9

631

I6.15

SULFIITTIESTERI-INSEKTISIDIT

PROPARGIITTI

2312-35-8

216

I6.16

TETRATSIINI-INSEKTISIDIT

KLOFENTETSIINI

74115-24-5

418

I6.17

TETRONIHAPPOINSEKTISIDIT

SPIRODIKLOFEENI

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMYYLI-) TRIATSOLI-INSEKTISIDIT

TRIATSAMAATTI

112143-82-5

728

I6.19

UREAINSEKTISIDIT

DIAFENTIURONI

80060-09-9

8097

I6.20

LUOKITTELEMATTOMAT INSEKTISIDIT

ETOKSATSOLI

153233-91-1

623

I6.20

FENATSAKIINI

120928-09-8

693

I6.20

PYRIDABENI

96489-71-3

583

I6.21

MUUT INSEKTISIDIT JA AKARISIDIT

MUUT INSEKTISIDIT JA AKARISIDIT

Nilviäisten torjunta-aineet (molluskisidit), yhteensä:

M0

Molluskisidit

M1

M1.1

KARBAMAATTIMOLLUSKISIDIT

TIODIKARBI

59669-26-0

543

M1.2

MUUT MOLLUSKISIDIT

RAUTA-(III)-FOSFAATTI

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHYDI

108-62-3

62

M1.2

MUUT MOLLUSKISIDIT

Kasvien kasvua säätävät aineet, yhteensä:

PGR0

Fysiologiset kasvien kasvua säätävät aineet

PGR1

PGR1.1

FYSIOLOGISET KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET

KLORMEKVATTI

999-81-5

143

PGR1.1

SYKLANILIDI

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOTSIDI

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIINI

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENYYLIAMIINI

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFONI

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSIKVINI

91-53-2

517

PGR1.1

FORKLORFENURONI

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOLI

56425-91-3

696

PGR1.1

IMATSAKIINI

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIINIHYDRATSIDI

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVATTI

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METYYLISYKLOPROPEENI

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRATSOLI

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEKSADIONI-KALSIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

NATRIUM 5-NITROGUAJAKOLAATTI

67233-85-6

718

PGR1.1

NATRIUM O-NITROFENOLAATTI

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEKSAPAKKI-ETYYLI

95266-40-3

8349

Itämistä estävät aineet

PGR2

PGR2.2

ITÄMISTÄ ESTÄVÄT AINEET

KARVONI

99-49-0

602

PGR2.2

KLORPROFAAMI

101-21-3

43

Muut kasvien kasvua säätävät aineet

PGR3

PGR3.1

MUUT KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET

MUUT KASVIEN KASVUA SÄÄTÄVÄT AINEET

Muut kasvinsuojelutuotteet, yhteensä:

ZR0

Kivennäisöljyt

ZR1

ZR1.1

KIVENNÄISÖLJYT

MAAÖLJYT

64742-55-8

29

Kasviöljyt

ZR2

ZR2.1

KASVIÖLJYT

TERVAÖLJYT

30

Maaperän sterilointiaineet (myös nematisidit)

ZR3

ZR3.1

METYYLIBROMIDI

METYYLIBROMIDI

74-83-9

128

ZR3.2

MUUT MAAPERÄN STERILOINTIAINEET

KLOORIPIKRIINI

76-06-2

298

ZR3.2

DATSOMETTI

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLOORIPROPEENI

542-75-6

675

ZR3.2

METAAMI-NATRIUM

137-42-8

20

ZR3.2

MUUT MAAPERÄN STERILOINTIAINEET

Jyrsijöiden torjunta-aineet (rodentisidit)

ZR4

ZR4.1

RODENTISIDIT

BRODIFAKUMI

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLONI

28772-56-7

371

ZR4.1

KLORALOSI

15879-93-3

249

ZR4.1

KLOORIFASINONI

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALYYLI

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAKUMI

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALONI

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEENI

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIINI

81-81-2

70

ZR4.1

MUUT RODENTISIDIT

Kaikki muut kasvinsuojeluaineet

ZR5

ZR5.1

DESINFIOIMISAINEET

MUUT DESINFIOIMISAINEET

ZR5.2

MUUT KASVINSUOJELUAINEET

MUUT KASVINSUOJELUAINEET

---

(1)  Chemical Abstracts Service Registry Numbers.

(2)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti neuvostolle 12. joulukuuta 2006 EY:n perustamissopimuksen 285 artiklan 1 kohdan nojalla ehdotuksen (1) asetukseksi kasvinsuojeluaineita koskevista tilastoista.

Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa maaliskuussa 2008 (ks. asiak. 7412/08).

Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa heinäkuussa 2007 (2). Alueiden komitea päätti kesäkuussa 2007 olla antamatta lausuntoa.

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 20. marraskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti.

II   TAVOITTEET

Ehdotuksella pyritään varmistamaan, että kaikissa jäsenvaltioissa kerätään vertailukelpoisia tilastotietoja, jotka mahdollistavat laskelmien teon muilla asiaan liittyviin tietoihin perustuvilla yhdenmukaistetuilla riski-indikaattoreilla.

Siinä säädetään etenkin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien tietojen keruuta ja niiden levittämistä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisesta. Siinä annetaan lisäksi jäsenvaltioille ohjeet tietojen säännöllisestä keruusta, tietojen keruutavoista ja siitä, miten ne toimitetaan komissiolle.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleistä

Euroopan parlamentti hyväksyi 12. maaliskuuta 2008 ensimmäisessä käsittelyssä 26 tarkistusta. Neuvosto otti yhteisessä kannassaan huomioon 5 tarkistusta. Näistä tarkistuksista tarkistus 5 on sisällytetty tekstiin kokonaisuudessaan, kun taas tarkistukset 10, 13, 18 ja 32 on hyväksytty periaatteeltaan tai sisällytetty tekstiin osittain.

Yhteiseen kantaan sisältyy myös muita muutoksia, joita Euroopan parlamentti ei ollut pyytänyt ja joissa käsitellään useita jäsenvaltioiden neuvotteluissa esittämiä huolenaiheita.

Myös muutamia teknisiä ja toimituksellisia tarkistuksia sisällytettiin tekstiin joidenkin säännösten soveltamisalan määrittelemiseksi, asetuksen sanamuodon selventämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi tai lisäämään asetuksen yhdenmukaisuutta muiden yhteisön välineiden kanssa.

2.   Erityistä

—   Asetuksen soveltamisalan laajentaminen

Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 1, 6, 7, 8, 12, 15, 21 ja 26, koska se katsoi, että soveltamisalan ulottaminen myyntiä ja käyttöä pitemmälle kuormittaisi vastaajia ja viranomaisia liikaa.

—   Biosidien sisällyttäminen asetukseen

Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 11, 12, 22, 33 ja 34, koska biosidien tuntemus ja niistä saadut kokemukset ovat edelleen vähäisiä ja niiden vaikutuksia ei tunneta siitä syystä, että ala on kehitteillä.

—   Tietolähteiden valinta

Tarkistus 14

Se, että komission edellytettäisiin hyväksyvän menetelmät, toisi mukanaan kalliin ja hankalan menettelyn. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tietojenkeruumenetelmien tai tietolähteiden valinta kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

—   Pätevän asiantuntijaryhmän keräämien tietojen arviointi

Tarkistus 31

Neuvosto ei voi hyväksyä tällaista arviointia, koska se menee asetuksen tarkoitusta pitemmälle.

—   Säännöllisesti tapahtuva aineiden luettelon mukauttaminen tehoaineiden jatkuvan tarkastelun perusteella

Tarkistus 19

Tämä ehdotus saattaa tarpeettomasti lisätä hallinnollista kuormitusta.

—   Luottamuksellisuus

Tarkastukset 16, 25 ja 30

Komission on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisesti toimittamien luottamuksellisten tietojen suojan varmistamiseksi. Näin ollen ei ole tarvetta sisällyttää tätä koskevia uusia säännöksiä tai viittauksia.

—   Kasvinsuojeluaineiden määriä koskevat vuotuiset ilmoitusvelvoitteet

Tarkistukset 15 ja 23

Asetuksessa säädetään jäsenvaltioiden velvoitteesta toimittaa komissiolle vaaditut tilastotiedot. Jäsenvaltiot valitsevat sopivimpana pitämänsä tiedonkeruumenetelmät tai tietolähteet. Tuotettujen, maahan tuotujen tai maasta vietyjen kasvinsuojeluaineiden määrien ilmoittamisvelvollisuutta on tarkasteltava kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista koskevan asetuksen puitteissa.

—   Tietojen julkaiseminen

Tarkistukset 25 ja 28

Neuvosto ei voi hyväksyä sitä, että tähän nimenomaiseen asetukseen sisällytettäisiin jäsenvaltioita koskeva tilastojen julkaisemisvelvoite. Säädöksessä säädetään, että jäsenvaltioiden on kerättävä tarvittavat tiedot ja toimitettava tilastotiedot komissiolle.

—   Määritelmät

Määritelmiä on muutettu, jotta niissä otettaisiin huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista koskevassa asetuksessa käytetyt määritelmät ja jotta ne yhdenmukaistettaisiin mainitun asetuksen määritelmien kanssa.

—   Pääperiaatteet

Tarkkuutta ei ole lueteltu johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitetun asetuksen (EY) N:o 322/97 mukaisia yhteisön tilastotietoja koskevien periaatteiden joukossa. Neuvosto ei siitä syystä voi hyväksyä tarkistusta 3. Neuvosto säilytti kuitenkin tämän periaatteen 4 artiklan laatukriteereiden joukossa.

—   Viittaus asetukseen (EY) N:o 322/97 ja asetukseen (EY) N:o 1588/90

Asetukseen on sisällytetty uusi johdanto-osan 8 kappale, jossa selkeytetään, missä säädöspuitteissa tiedot on toimitettava, ja muistutetaan siitä, millä tavoin tietojen luottamuksellisuus taataan.

—   Tavoitteet

Neuvosto suostuu siihen, että 1 artiklassa viitataan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin 14 artiklaan. Neuvosto ei voi kuitenkaan hyväksyä sitä, että asetuksen tarkoituksena olisi toteuttaa ja arvioida torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaista strategiaa, kuten Euroopan parlamentti on ehdottanut tarkistuksessa 10.

—   Laadunarviointi

Neuvosto on lisännyt laadunarviointia koskevan artiklan (4 artikla). Laadun arvioinnin osatekijöitä on jo lisätty muihin tilastoja koskeviin säädöksiin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiin väestölaskennoista ja asumiskyselyistä, liha- ja kotieläintilastoista, energiatilastoista ja yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista.

—   Täytäntöönpanotoimenpiteet

Koska neuvoston lisäämä artikla laadunarvioinnista on melko yksityiskohtainen, viittaus sääntelymenettelyyn laatuselvitysten ja ilmoittamistoimenpiteiden osalta on poistettu. Lisäksi ”käsitellyn alueen” määritelmä on siirretty liitteestä II 5 artiklaan, ja komission mahdollisuus muuttaa yhdenmukaistettua luokitusta on siirretty liitteestä III 5 artiklaan.

—   Liite II, I jakso, kattavuus

Neuvosto on päättänyt antaa jäsenvaltioille laajan harkintavallan tarkasteltavien viljelykasvien valinnan suhteen Asetuksen soveltamisesta 7 artiklan mukaisesti annettavan kertomuksen yhteydessä on tilaisuus arvioida, onko viljelykasvien valikoimaa tarpeen muuttaa.

IV   PÄÄTELMÄT

Neuvosto katsoo, että yhteinen kanta on tasapuolinen ja järkevä ratkaisu moniin ongelmiin kasvinsuojeluaineita koskevien vertailukelpoisten tietojen ensimmäisen keruuyrityksen osalta. Neuvosto odottaa rakentavaa keskustelua Euroopan parlamentin kanssa, jotta toimiva yhteisymmärrys asetuksesta voitaisiin saada pikaisesti aikaan.

---

(1)  EUVL C 126, 7.6.2007, s. 5.

(2)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 86.

---

| 17.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 38/26

---

Neuvoston 17 päivänä joulukuuta 2008 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 4/2009,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o ...2009 antamiseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä

(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 38 E/02)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 308 artiklan,

ottavat huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1) ja erityisesti sen 89 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 883/2004 nykyaikaistetaan jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevia sääntöjä täsmentämällä niiden täytäntöönpanon vaatimat toimenpiteet ja menettelyt ja yksinkertaistamalla niitä kaikkien asiaan liittyvien tahojen eduksi. Asetukselle olisi vahvistettava täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 883/2004 nykyaikaistetaan jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevia sääntöjä täsmentämällä niiden täytäntöönpanon vaatimat toimenpiteet ja menettelyt ja yksinkertaistamalla niitä kaikkien asiaan liittyvien tahojen eduksi. Asetukselle olisi vahvistettava täytäntöönpanosäännöt.

| (2) | Sosiaaliturvalaitosten yhteistyön tehostaminen ja tiivistäminen on keskeinen tekijä, joka antaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluville henkilöille mahdollisuuden saada hyötyä oikeuksistaan mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman hyvin edellytyksin. |
| --- | --- |

(2)

Sosiaaliturvalaitosten yhteistyön tehostaminen ja tiivistäminen on keskeinen tekijä, joka antaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluville henkilöille mahdollisuuden saada hyötyä oikeuksistaan mahdollisimman nopeasti ja mahdollisimman hyvin edellytyksin.

| (3) | Sähköisten välineiden käyttö sopii nopeaan ja luotettavaan tiedonvaihtoon jäsenvaltioiden laitosten välillä. Tietojen sähköisellä käsittelyllä olisi voitava nopeuttaa menettelyjä kaikkien asianosaisten eduksi. Lisäksi asianomaisilla henkilöillä olisi oltava kaikki takeet niiden yhteisön säännösten mukaisesti, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja vapaassa liikkumisessa. |
| --- | --- |

(3)

Sähköisten välineiden käyttö sopii nopeaan ja luotettavaan tiedonvaihtoon jäsenvaltioiden laitosten välillä. Tietojen sähköisellä käsittelyllä olisi voitava nopeuttaa menettelyjä kaikkien asianosaisten eduksi. Lisäksi asianomaisilla henkilöillä olisi oltava kaikki takeet niiden yhteisön säännösten mukaisesti, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja vapaassa liikkumisessa.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanoon todennäköisesti osallistuvien jäsenvaltioiden elinten yhteystiedot, myös sähköiset, olisi asetettava saataville sellaisessa muodossa, että ne voidaan päivittää reaaliaikaisesti, minkä pitäisi helpottaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden laitosten välillä. Tämä menettelytapa, jolla edistetään asiatietojen ajantasaisuutta ja välitöntä saatavuutta kansalaisille, on merkittävä tällä asetuksella käyttöön otettava yksinkertaistamistoimi. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanoon todennäköisesti osallistuvien jäsenvaltioiden elinten yhteystiedot, myös sähköiset, olisi asetettava saataville sellaisessa muodossa, että ne voidaan päivittää reaaliaikaisesti, minkä pitäisi helpottaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden laitosten välillä. Tämä menettelytapa, jolla edistetään asiatietojen ajantasaisuutta ja välitöntä saatavuutta kansalaisille, on merkittävä tällä asetuksella käyttöön otettava yksinkertaistamistoimi.

| (5) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamissääntöjen monimutkaisten täytäntöönpanomenettelyjen mahdollisimman hyvään toimivuuteen pääseminen ja kyseisten menettelyjen tehokas hallinnointi edellyttävät järjestelmää, jolla liitettä IV voidaan päivittää välittömästi. Kyseisten järjestelyjen suunnitteleminen ja soveltaminen tätä tarkoitusta varten edellyttää jäsenvaltioiden ja komission tiivistä yhteistyötä, ja ne olisi toteutettava pikaisesti, kun otetaan huomioon, mitä seurauksia viivästymisestä on sekä kansalaisille että hallintoviranomaisille. Komissiolle olisi siten annettava valtuudet tietokannan perustamiseen ja ylläpitämiseen, ja sen olisi varmistettava, että tietokanta alkaa toimia viimeistään tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Komission olisi erityisesti toteutettava tarvittavat toimet liitteessä IV olevien tietojen sisällyttämiseksi tietokantaan. |
| --- | --- |

(5)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamissääntöjen monimutkaisten täytäntöönpanomenettelyjen mahdollisimman hyvään toimivuuteen pääseminen ja kyseisten menettelyjen tehokas hallinnointi edellyttävät järjestelmää, jolla liitettä IV voidaan päivittää välittömästi. Kyseisten järjestelyjen suunnitteleminen ja soveltaminen tätä tarkoitusta varten edellyttää jäsenvaltioiden ja komission tiivistä yhteistyötä, ja ne olisi toteutettava pikaisesti, kun otetaan huomioon, mitä seurauksia viivästymisestä on sekä kansalaisille että hallintoviranomaisille. Komissiolle olisi siten annettava valtuudet tietokannan perustamiseen ja ylläpitämiseen, ja sen olisi varmistettava, että tietokanta alkaa toimia viimeistään tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Komission olisi erityisesti toteutettava tarvittavat toimet liitteessä IV olevien tietojen sisällyttämiseksi tietokantaan.

| (6) | Tiettyjen menettelyjen tehostamisen pitäisi lisätä oikeusvarmuutta ja avoimuutta asetuksen (EY) N:o 883/2004 käyttäjien kannalta. Esimerkiksi tiettyjen velvoitteiden tai hallinnollisten vaiheiden hoitamiselle asetettavien yhteisten määräaikojen pitäisi auttaa selkeyttämään ja jäsentämään vakuutettujen ja laitosten välisiä suhteita. |
| --- | --- |

(6)

Tiettyjen menettelyjen tehostamisen pitäisi lisätä oikeusvarmuutta ja avoimuutta asetuksen (EY) N:o 883/2004 käyttäjien kannalta. Esimerkiksi tiettyjen velvoitteiden tai hallinnollisten vaiheiden hoitamiselle asetettavien yhteisten määräaikojen pitäisi auttaa selkeyttämään ja jäsentämään vakuutettujen ja laitosten välisiä suhteita.

| (7) | Jäsenvaltioilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja sosiaaliturvalaitoksilla olisi oltava mahdollisuus sopia keskenään kevennetyistä menettelyistä ja hallinnollisista järjestelyistä, joita ne pitävät tehokkaampina ja sopivampina omissa sosiaaliturvajärjestelmissään. Tällaiset järjestelyt eivät kuitenkaan saa vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden oikeuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioilla, toimivaltaisilla viranomaisilla ja sosiaaliturvalaitoksilla olisi oltava mahdollisuus sopia keskenään kevennetyistä menettelyistä ja hallinnollisista järjestelyistä, joita ne pitävät tehokkaampina ja sopivampina omissa sosiaaliturvajärjestelmissään. Tällaiset järjestelyt eivät kuitenkaan saa vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden oikeuksiin.

| (8) | Sosiaaliturva-alalle ominainen monimutkaisuus edellyttää, että jäsenvaltioiden kaikkien laitosten olisi erityisesti pyrittävä toimimaan vakuutettujen eduksi, jotta sellaiset henkilöt eivät joutuisi kärsimään, jotka eivät ole toimittaneet hakemustaan tai tiettyjä tietoja laitokselle, joka on toimivaltainen käsittelemään kyseisen hakemuksen asetuksessa (EY) N:o 883/2004 ja tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Sosiaaliturva-alalle ominainen monimutkaisuus edellyttää, että jäsenvaltioiden kaikkien laitosten olisi erityisesti pyrittävä toimimaan vakuutettujen eduksi, jotta sellaiset henkilöt eivät joutuisi kärsimään, jotka eivät ole toimittaneet hakemustaan tai tiettyjä tietoja laitokselle, joka on toimivaltainen käsittelemään kyseisen hakemuksen asetuksessa (EY) N:o 883/2004 ja tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

| (9) | Jotta voitaisiin määrittää toimivaltainen laitos eli se laitos, jonka soveltamaa lainsäädäntöä sovelletaan tai jolle kuuluu tiettyjen etuuksien maksaminen, useamman kuin yhden jäsenvaltion laitoksen olisi tarkasteltava vakuutetun ja hänen perheenjäsentensä tilannetta. Asianomaisen henkilön turvan takaamiseksi laitosten välisen välttämättömän tiedonvaihdon aikana olisi säädettävä hänen kuulumisestaan tilapäisesti jonkin sosiaaliturvalainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin määrittää toimivaltainen laitos eli se laitos, jonka soveltamaa lainsäädäntöä sovelletaan tai jolle kuuluu tiettyjen etuuksien maksaminen, useamman kuin yhden jäsenvaltion laitoksen olisi tarkasteltava vakuutetun ja hänen perheenjäsentensä tilannetta. Asianomaisen henkilön turvan takaamiseksi laitosten välisen välttämättömän tiedonvaihdon aikana olisi säädettävä hänen kuulumisestaan tilapäisesti jonkin sosiaaliturvalainsäädännön piiriin.

| (10) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä niiden kansalaisten asuinpaikan määrittämiseksi, joita tämä asetus ja asetus (EY) N:o 883/2004 koskevat, ja niiden olisi kiistanalaisissa tapauksissa otettava huomioon kaikki asianmukaiset perusteet asian ratkaisemiseksi. Näihin perusteisiin voivat kuulua tämän asetuksen asianomaisessa artiklassa tarkoitetut perusteet. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä niiden kansalaisten asuinpaikan määrittämiseksi, joita tämä asetus ja asetus (EY) N:o 883/2004 koskevat, ja niiden olisi kiistanalaisissa tapauksissa otettava huomioon kaikki asianmukaiset perusteet asian ratkaisemiseksi. Näihin perusteisiin voivat kuulua tämän asetuksen asianomaisessa artiklassa tarkoitetut perusteet.

| (11) | Useilla tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä ja menettelyillä pyritään tekemään avoimemmiksi perusteita, joita jäsenvaltioiden laitosten on sovellettava asetuksen (EY) N:o 883/2004 puitteissa. Nämä toimenpiteet ja menettelyt ovat seurausta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, hallintotoimikunnan päätöksistä sekä kokemuksista, joita yli 30 vuoden aikana on saatu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen soveltamisesta perustamissopimuksessa määrättyjen perusvapauksien puitteissa. |
| --- | --- |

(11)

Useilla tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä ja menettelyillä pyritään tekemään avoimemmiksi perusteita, joita jäsenvaltioiden laitosten on sovellettava asetuksen (EY) N:o 883/2004 puitteissa. Nämä toimenpiteet ja menettelyt ovat seurausta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, hallintotoimikunnan päätöksistä sekä kokemuksista, joita yli 30 vuoden aikana on saatu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen soveltamisesta perustamissopimuksessa määrättyjen perusvapauksien puitteissa.

| (12) | Tämä asetus sisältää toimenpiteitä ja menettelyjä, joilla edistetään työntekijöiden ja työttömien liikkuvuutta. Kokonaan työttömiksi joutuneet rajatyöntekijät voivat ilmoittautua olevansa työvoimaviranomaisten käytettävissä sekä asuinmaassaan että jäsenvaltiossa, jossa he viimeksi olivat työllistettyinä. Heillä olisi kuitenkin oltava oikeus ainoastaan asuinjäsenvaltionsa etuuksiin. |
| --- | --- |

(12)

Tämä asetus sisältää toimenpiteitä ja menettelyjä, joilla edistetään työntekijöiden ja työttömien liikkuvuutta. Kokonaan työttömiksi joutuneet rajatyöntekijät voivat ilmoittautua olevansa työvoimaviranomaisten käytettävissä sekä asuinmaassaan että jäsenvaltiossa, jossa he viimeksi olivat työllistettyinä. Heillä olisi kuitenkin oltava oikeus ainoastaan asuinjäsenvaltionsa etuuksiin.

| (13) | Vakuutetulle eri jäsenvaltioissa täyttyneiden lastenhoitokausien huomioon ottamiseksi sovellettavan lainsäädännön määrittäminen edellyttää tiettyjä erityissääntöjä ja -menettelyjä. |
| --- | --- |

(13)

Vakuutetulle eri jäsenvaltioissa täyttyneiden lastenhoitokausien huomioon ottamiseksi sovellettavan lainsäädännön määrittäminen edellyttää tiettyjä erityissääntöjä ja -menettelyjä.

| (14) | Tietyissä menettelyissä olisi lisäksi otettava huomioon se, että kustannusten on jakauduttava tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken. Varsinkin sairausetuuksien kohdalla tällaisissa menettelyissä on otettava huomioon toisaalta sellaisten jäsenvaltioiden tilanne, jotka vastaavat niistä kustannuksista, jotka aiheutuvat terveydenhuoltojärjestelmän tarjoamisesta vakuutettujen käyttöön, ja toisaalta sellaisten jäsenvaltioiden tilanne, joiden laitokset vastaavat niiden luontoisetuuksien kustannuksista, joita heidän vakuutettunsa saavat muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he asuvat. |
| --- | --- |

(14)

Tietyissä menettelyissä olisi lisäksi otettava huomioon se, että kustannusten on jakauduttava tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken. Varsinkin sairausetuuksien kohdalla tällaisissa menettelyissä on otettava huomioon toisaalta sellaisten jäsenvaltioiden tilanne, jotka vastaavat niistä kustannuksista, jotka aiheutuvat terveydenhuoltojärjestelmän tarjoamisesta vakuutettujen käyttöön, ja toisaalta sellaisten jäsenvaltioiden tilanne, joiden laitokset vastaavat niiden luontoisetuuksien kustannuksista, joita heidän vakuutettunsa saavat muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he asuvat.

| (15) | Asetuksen (EY) N:o 883/2004 puitteissa olisi selkeytettävä erityisesti edellytyksiä, joilla luontoisetuuksina myönnettävien sairausetuuksien kustannukset katetaan erikseen määriteltyjen hoitojen osalta eli hoitojen, joihin vakuutettu hakeutuu muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa hän on vakuutettu tai jossa hän asuu. Ennakkoluvan hakemista koskevat vakuutetun velvoitteet samoin kuin luvan myöntämisedellytyksiä koskevat laitoksen velvoitteet potilaaseen nähden olisi määriteltävä. Olisi myös selvitettävä vaikutukset, joita aiheutuu luvan perusteella toisessa jäsenvaltiossa saadun hoidon kustannusten korvaamisesta. |
| --- | --- |

(15)

Asetuksen (EY) N:o 883/2004 puitteissa olisi selkeytettävä erityisesti edellytyksiä, joilla luontoisetuuksina myönnettävien sairausetuuksien kustannukset katetaan erikseen määriteltyjen hoitojen osalta eli hoitojen, joihin vakuutettu hakeutuu muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa hän on vakuutettu tai jossa hän asuu. Ennakkoluvan hakemista koskevat vakuutetun velvoitteet samoin kuin luvan myöntämisedellytyksiä koskevat laitoksen velvoitteet potilaaseen nähden olisi määriteltävä. Olisi myös selvitettävä vaikutukset, joita aiheutuu luvan perusteella toisessa jäsenvaltiossa saadun hoidon kustannusten korvaamisesta.

| (16) | Tällä asetuksella ja erityisesti sen säännöksillä oleskelusta toimivaltaisen jäsenvaltion ulkopuolella ja erikseen määritellystä hoidosta ei estetä edullisempien kansallisten säännösten soveltamista erityisesti toisessa jäsenvaltiossa aiheutuneiden kustannusten korvaamisen osalta. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella ja erityisesti sen säännöksillä oleskelusta toimivaltaisen jäsenvaltion ulkopuolella ja erikseen määritellystä hoidosta ei estetä edullisempien kansallisten säännösten soveltamista erityisesti toisessa jäsenvaltiossa aiheutuneiden kustannusten korvaamisen osalta.

| (17) | Tiukemmat menettelyt, joilla lyhennetään jäsenvaltioiden laitosten välisten saatavien maksuaikoja, ovat olennaisen tärkeitä, jotta tiedonvaihdossa säilyy luottamus ja jotta jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiltä voidaan edellyttää järkevää hallinnointia. Sairaus- ja työttömyysetuuksiin liittyvien saatavien käsittelyyn liittyviä menettelyjä olisi näin ollen parannettava. |
| --- | --- |

(17)

Tiukemmat menettelyt, joilla lyhennetään jäsenvaltioiden laitosten välisten saatavien maksuaikoja, ovat olennaisen tärkeitä, jotta tiedonvaihdossa säilyy luottamus ja jotta jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiltä voidaan edellyttää järkevää hallinnointia. Sairaus- ja työttömyysetuuksiin liittyvien saatavien käsittelyyn liittyviä menettelyjä olisi näin ollen parannettava.

| (18) | Laitosten keskinäistä avunantoa koskevia menettelyjä sosiaaliturvasaatavien perimiseksi olisi täydennettävä, jotta periminen olisi tehokkaampaa ja yhteensovittamissäännöt toimisivat moitteettomasti. Tehokas periminen on myös keino estää väärinkäytökset ja petokset ja puuttua niihin sekä keino taata sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys. Tämä edellyttää uusien menettelyjen hyväksymistä keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin 26 päivänä toukokuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY (4) muutamien voimassa olevien säännösten pohjalta. Näitä uusia perintämenettelyjä olisi tarkasteltava uudelleen soveltamisesta viiden vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta ja mukautettava tarvittaessa varsinkin niiden täyden toimivuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Laitosten keskinäistä avunantoa koskevia menettelyjä sosiaaliturvasaatavien perimiseksi olisi täydennettävä, jotta periminen olisi tehokkaampaa ja yhteensovittamissäännöt toimisivat moitteettomasti. Tehokas periminen on myös keino estää väärinkäytökset ja petokset ja puuttua niihin sekä keino taata sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys. Tämä edellyttää uusien menettelyjen hyväksymistä keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin 26 päivänä toukokuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/55/EY (4) muutamien voimassa olevien säännösten pohjalta. Näitä uusia perintämenettelyjä olisi tarkasteltava uudelleen soveltamisesta viiden vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta ja mukautettava tarvittaessa varsinkin niiden täyden toimivuuden varmistamiseksi.

| (19) | Sovellettaessa määräyksiä keskinäisestä hallinnollisesta avusta perusteetta maksettujen etuuksien takaisinperinnässä, väliaikaisesti maksettujen etuuksien ja vakuutusmaksujen takaisinperinnässä, kuittaamisessa sekä perintään liittyvässä avunannossa, ainoastaan perintätoimenpiteet kuuluvat pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltaan. Kaikki muut toimet kuuluvat pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimivaltaan. |
| --- | --- |

(19)

Sovellettaessa määräyksiä keskinäisestä hallinnollisesta avusta perusteetta maksettujen etuuksien takaisinperinnässä, väliaikaisesti maksettujen etuuksien ja vakuutusmaksujen takaisinperinnässä, kuittaamisessa sekä perintään liittyvässä avunannossa, ainoastaan perintätoimenpiteet kuuluvat pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltaan. Kaikki muut toimet kuuluvat pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimivaltaan.

| (20) | Perintätoimenpiteiden toteuttaminen pyynnön vastaanottaneessa jäsenvaltiossa ei merkitse sitä, että tämä jäsenvaltio tunnustaisi saatavan tai sen perusteen oikeellisuuden. |
| --- | --- |

(20)

Perintätoimenpiteiden toteuttaminen pyynnön vastaanottaneessa jäsenvaltiossa ei merkitse sitä, että tämä jäsenvaltio tunnustaisi saatavan tai sen perusteen oikeellisuuden.

| (21) | Vakuutettujen oikeuksista ja velvoitteista tiedottaminen edesauttaa ratkaisevasti luottamuksellista suhdetta toimivaltaisten viranomaisten ja jäsenvaltioiden laitosten kanssa. |
| --- | --- |

(21)

Vakuutettujen oikeuksista ja velvoitteista tiedottaminen edesauttaa ratkaisevasti luottamuksellista suhdetta toimivaltaisten viranomaisten ja jäsenvaltioiden laitosten kanssa.

| (22) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta eli yhteensovittamistoimenpiteitä sen takaamiseksi, että henkilöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen voidaan tosiasiallisesti käyttää, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta eli yhteensovittamistoimenpiteitä sen takaamiseksi, että henkilöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen voidaan tosiasiallisesti käyttää, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (23) | Tällä asetuksella korvataan sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 574/72 (5), |
| --- | --- |

(23)

Tällä asetuksella korvataan sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 574/72 (5),

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

I LUKU

Määritelmät

1 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa:

| a) | ’perusasetuksella’ tarkoitetaan asetusta (EY) N:o 883/2004; |
| --- | --- |

a)

’perusasetuksella’ tarkoitetaan asetusta (EY) N:o 883/2004;

| b) | ’täytäntöönpanoasetuksella’ tarkoitetaan tätä asetusta; sekä |
| --- | --- |

b)

’täytäntöönpanoasetuksella’ tarkoitetaan tätä asetusta; sekä

| c) | sovelletaan perusasetuksen määritelmiä. |
| --- | --- |

c)

sovelletaan perusasetuksen määritelmiä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen määritelmien lisäksi tarkoitetaan

| a) | ’yhteyspisteellä’ yksikköä, joka






  i) | toimii sähköisenä yhteyspisteenä, |
| --- | --- | --- |

a)

’yhteyspisteellä’ yksikköä, joka

i)

toimii sähköisenä yhteyspisteenä,

| ii) | suorittaa automaattisen reitityksen osoitteen perusteella, ja |
| --- | --- |

ii)

suorittaa automaattisen reitityksen osoitteen perusteella, ja

| iii) | suorittaa älykästä reititystä, jossa käytetään ohjelmistosovelluksia, jotka mahdollistavat automaattiset tarkistukset ja reititykset (esimerkiksi keinoälysovellus) ja/tai ihmisen osallistumisen. |
| --- | --- |

iii)

suorittaa älykästä reititystä, jossa käytetään ohjelmistosovelluksia, jotka mahdollistavat automaattiset tarkistukset ja reititykset (esimerkiksi keinoälysovellus) ja/tai ihmisen osallistumisen.

| b) | ’yhteyselimellä’ elintä, jonka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on nimennyt yhtä tai useampaa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua sosiaaliturvan alaa varten vastaamaan perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamiseen liittyviin tiedotus- ja neuvontapyyntöihin ja jonka on hoidettava sille täytäntöönpanoasetuksen IV osaston mukaisesti annetut tehtävät; |
| --- | --- |

b)

’yhteyselimellä’ elintä, jonka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on nimennyt yhtä tai useampaa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua sosiaaliturvan alaa varten vastaamaan perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamiseen liittyviin tiedotus- ja neuvontapyyntöihin ja jonka on hoidettava sille täytäntöönpanoasetuksen IV osaston mukaisesti annetut tehtävät;

| c) | ’asiakirjalla’ kaikkia tietoja, käytetystä välineestä riippumatta, jotka ovat sellaisessa muodossa, että niitä voidaan vaihtaa sähköisesti, ja joiden ilmoittaminen on välttämätöntä perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen toimivuudelle; |
| --- | --- |

c)

’asiakirjalla’ kaikkia tietoja, käytetystä välineestä riippumatta, jotka ovat sellaisessa muodossa, että niitä voidaan vaihtaa sähköisesti, ja joiden ilmoittaminen on välttämätöntä perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen toimivuudelle;

| d) | ’rakenteisella sähköisellä asiakirjalla’ kaikkia rakenteisia asiakirjoja, jotka ovat jäsenvaltioiden välistä sähköistä tiedonvaihtoa varten suunnitellussa muodossa; |
| --- | --- |

d)

’rakenteisella sähköisellä asiakirjalla’ kaikkia rakenteisia asiakirjoja, jotka ovat jäsenvaltioiden välistä sähköistä tiedonvaihtoa varten suunnitellussa muodossa;

| e) | ’sähköisessä muodossa toimittamisella’ tietojen välittämistä tietojenkäsittelyyn (myös tietojen digitaaliseen pakkaamiseen) tarkoitetuilla sähköisillä välineillä, johtimitse, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä; |
| --- | --- |

e)

’sähköisessä muodossa toimittamisella’ tietojen välittämistä tietojenkäsittelyyn (myös tietojen digitaaliseen pakkaamiseen) tarkoitetuilla sähköisillä välineillä, johtimitse, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä;

| f) | ’tilintarkastuslautakunnalla’ perusasetuksen 74 artiklassa tarkoitettua lautakuntaa. |
| --- | --- |

f)

’tilintarkastuslautakunnalla’ perusasetuksen 74 artiklassa tarkoitettua lautakuntaa.

II LUKU

Yhteistyötä ja tiedonvaihtoa koskevat säännökset

2 artikla

Laitosten välisen tiedonvaihdon laajuus ja tiedonvaihtoa koskevat säännöt

1.   Täytäntöönpanoasetusta sovellettaessa jäsenvaltioiden viranomaisten ja laitosten sekä perusasetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden välisen tietojenvaihdon on perustuttava seuraaviin periaatteisiin: julkinen palvelu, vaikuttavuus, aktiivinen avunanto, nopea toimittaminen sekä saavutettavuus, johon kuuluu myös sähköisten palvelujen esteettömyys erityisesti vammaisten ja vanhusten kannalta.

2.   Laitosten on viipymättä toimitettava tai vaihdettava kaikki tiedot, joita tarvitaan perusasetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden oikeuksien ja velvollisuuksien vahvistamiseen ja määrittämiseen. Tällainen jäsenvaltioiden välinen tiedonsiirto tapahtuu joko suoraan laitosten välillä tai yhteyselinten välityksellä.

3.   Jos henkilö on erehdyksessä toimittanut tietoja, asiakirjoja tai hakemuksia laitokselle, joka sijaitsee muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti nimetty laitos sijaitsee, ensiksi mainitun laitoksen on viipymättä toimitettava kyseiset tiedot, asiakirjat tai hakemukset täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti nimetylle laitokselle ja ilmoitettava päivämäärä, jona ne alun perin toimitettiin. Kyseinen päivämäärä sitoo viimeksi mainittua laitosta. Jäsenvaltion laitosten ei kuitenkaan katsota olevan vastuussa tai tehneen päätöstä sen perusteella, että ne eivät ole toimineet siitä syystä, että tietojen, asiakirjojen tai hakemusten toimittaminen muiden jäsenvaltioiden laitoksista on viivästynyt.

4.   Jos tiedot siirretään kohdejäsenvaltion yhteyselimen välityksellä, määräajat hakemuksiin vastaamiseksi lasketaan päivämäärästä, jona yhteyselin on vastaanottanut hakemuksen ikään kuin kyseisen jäsenvaltion laitos olisi vastaanottanut sen.

3 artikla

Asianomaisten henkilöiden ja laitosten välisen tiedonvaihdon laajuus ja tiedonvaihtoa koskevat säännöt

1.   Perusasetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on toimitettava asiaankuuluvalle laitokselle tiedot, asiakirjat tai todisteet, joita tarvitaan heidän tai heidän perheenjäsentensä tilanteen vahvistamiseksi, oikeuksien ja velvollisuuksien vahvistamiseksi tai säilyttämiseksi sekä sovellettavan lainsäädännön ja heidän siitä johtuvien velvoitteidensa määrittämiseksi.

2.   Kun jäsenvaltiot keräävät, välittävät tai käsittelevät lainsäädäntönsä mukaisesti henkilötietoja perusasetuksen täytäntöön panemiseksi, niiden on varmistettava, että asianomaiset henkilöt voivat käyttää täysipainoisesti henkilötietojen suojaa koskevia oikeuksiaan niiden yhteisön säännösten mukaisesti, jotka koskevat yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaata liikkuvuutta.

3.   Asiaankuuluvien laitosten on viipymättä toimitettava tietoja ja annettava asiakirjoja asianomaisille henkilöille siinä määrin kuin perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltaminen sitä edellyttää.

Asiaankuuluvan laitoksen on ilmoitettava toisessa jäsenvaltiossa asuvalle tai oleskelevalle hakijalle päätöksestään suoraan taikka asuin- tai oleskelujäsenvaltion yhteyselimen välityksellä. Jos laitos epää etuudet, sen on ilmoitettava hakijalle myös epäämiseen perusteet, muutoksenhakukeinot ja määräajat muutoksen hakemiselle. Jäljennös päätöksestä on toimitettava muille asianosaisille laitoksille.

4 artikla

Tiedonvaihtomuoto ja -tavat

1.   Hallintotoimikunnan on vahvistettava asiakirjojen ja rakenteisten sähköisten asiakirjojen rakenne, sisältö ja muoto sekä niiden vaihtoa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt.

2.   Tietojen siirto laitosten tai yhteyselinten välillä on tehtävä sähköisesti joko suoraan tai yhteyspisteiden välityksellä yhteisessä suojatussa järjestelmässä, joissa voidaan taata vaihdettujen tietojen luottamuksellisuus ja suoja.

3.   Asiaankuuluvien laitosten on viestinnässään asianomaisten henkilöiden kanssa käytettävä kuhunkin tapaukseen soveltuvia järjestelyjä ja suosittava mahdollisimman pitkälti sähköisten välineiden käyttöä. Hallintotoimikunnan on päätettävä käytännön järjestelyistä tietojen, asiakirjojen tai päätösten lähettämiseksi sähköisesti asianomaiselle henkilölle.

5 artikla

Toisessa jäsenvaltiossa annettujen asiakirjojen ja todisteiden oikeudellinen pätevyys

1.   Jäsenvaltion laitoksen antamat asiakirjat, joissa osoitetaan henkilön tilanne perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamista varten, ja todisteet, joiden perusteella nämä asiakirjat on annettu, on hyväksyttävä muiden jäsenvaltioiden laitoksissa niin kauan kuin jäsenvaltio, jossa nämä asiakirjat tai todisteet on annettu, ei peruuta niitä tai julista niitä mitättömiksi.

2.   Jos on syytä epäillä asiakirjan pätevyyttä tai siinä olevien tietojen perustana olevien tosiseikkojen paikkansapitävyyttä, asiakirjan vastaanottaneen jäsenvaltion laitoksen on pyydettävä asiakirjan antaneelta laitokselta tarvittavia tarkennuksia ja tarvittaessa kyseisen asiakirjan peruuttamista. Asiakirjan antaneen laitoksen on harkittava uudelleen asiakirjan antamisperusteita ja tarvittaessa peruutettava se.

3.   Jos 2 kohdan nojalla on syytä epäillä asianomaisten henkilöiden toimittamien tietojen oikeellisuutta, asiakirjan tai todisteen pätevyyttä tai niissä olevien tietojen perustana olevien tosiseikkojen paikkansapitävyyttä, oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen on tarkistettava, mikäli mahdollista, toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä kyseiset tiedot tai asiakirjat.

4.   Jos kyseiset laitokset eivät pääse sopimukseen, asia voidaan viedä toimivaltaisten viranomaisten kautta hallintotoimikunnan käsittelyyn aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona asiakirjan vastaanottanut laitos on esittänyt pyynnön. Hallintotoimikunta pyrkii sovittelemaan näkökannat kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on annettu sen käsiteltäväksi.

6 artikla

Lainsäädännön tilapäinen soveltaminen ja etuuksien tilapäinen myöntäminen

1.   Jos kahden tai useamman jäsenvaltion laitokset tai viranomaiset ovat eri mieltä sovellettavan lainsäädännön määrittämisestä, asianomaiseen henkilöön on sovellettava tilapäisesti toisen jäsenvaltion lainsäädäntöä siten, että ensisijaisuusjärjestys määräytyy seuraavasti, jollei täytäntöönpanoasetuksessa toisin säädetä:

| a) | sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jossa henkilö tosiasiallisesti toimii palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, jos hän toimii palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jossa henkilö tosiasiallisesti toimii palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, jos hän toimii palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa;

| b) | asuinjäsenvaltion lainsäädäntö, jos asianomainen henkilö harjoittaa siellä osaksi toimintaansa tai jos hän ei ole palkkatyössä tai toimi itsenäisenä ammatinharjoittajana; |
| --- | --- |

b)

asuinjäsenvaltion lainsäädäntö, jos asianomainen henkilö harjoittaa siellä osaksi toimintaansa tai jos hän ei ole palkkatyössä tai toimi itsenäisenä ammatinharjoittajana;

| c) | muissa tapauksissa, joissa henkilö harjoittaa yhtä tai useampaa toimintaa kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jonka soveltamista on ensin haettu. |
| --- | --- |

c)

muissa tapauksissa, joissa henkilö harjoittaa yhtä tai useampaa toimintaa kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, sen jäsenvaltion lainsäädäntö, jonka soveltamista on ensin haettu.

2.   Jos kahden tai useamman jäsenvaltion laitokset tai viranomaiset ovat eri mieltä siitä, minkä laitoksen olisi myönnettävä raha- tai luontoisetuudet, asianomaisen henkilön, joka voisi saada etuuksia, ellei kyseessä olisi asian riitauttaminen, on saatava tilapäisesti etuuksia asuinpaikkansa laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaan, tai jos asianomainen henkilö ei asu minkään kyseessä olevan jäsenvaltion alueella, sen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaan, jolle hakemus on esitetty ensimmäisenä.

3.   Jos kyseiset laitokset tai viranomaiset eivät pääse sopimukseen, asia voidaan viedä toimivaltaisten viranomaisten kautta hallintotoimikunnan käsittelyyn aikaisintaan kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu erimielisyys syntyi. Hallintotoimikunta pyrkii sovittelemaan näkökannat kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on annettu sen käsiteltäväksi.

4.   Jos vahvistetaan, että sovellettava lainsäädäntö ei ole sen jäsenvaltion, jossa tilapäinen vakuuttaminen tapahtui, tai että tilapäisesti etuudet myöntänyt laitos ei ole toimivaltainen laitos, toimivaltaiseksi laitokseksi vahvistettua laitosta pidetään toimivaltaisena taannehtivasti, ikään kuin tätä erimielisyyttä ei olisi ollut, viimeistään siitä päivästä, jona tilapäinen vakuuttaminen alkoi tai jona kyseiset etuudet ensimmäisen kerran tilapäisesti myönnettiin.

5.   Toimivaltaiseksi vahvistettu laitos ja rahaetuudet tilapäisesti maksanut tai maksuja tilapäisesti perinyt laitos selvittää tarvittaessa asianomaisen henkilön taloudellisen tilanteen maksujen ja tilapäisesti maksettujen rahaetuuksien suhteen täytäntöönpanoasetuksen IV osaston III luvun mukaisesti.

Toimivaltaisen laitoksen on korvattava toisen laitoksen 2 kohdan mukaisesti väliaikaisesti myöntämät luontoisetuudet täytäntöönpanoasetuksen IV osaston mukaisesti.

7 artikla

Etuuksien ja maksujen laskeminen väliaikaisesti

1.   Jollei täytäntöönpanoasetuksessa toisin säädetä, jos henkilöllä on oikeus saada etuutta tai jos hänen kuuluu suorittaa maksu perusasetuksen säännösten mukaisesti, mutta toimivaltaisella laitoksella ei ole käytössään kaikkia sellaisia tietoja tilanteesta toisessa jäsenvaltiossa, jotka ovat tarpeen tuon etuuden tai maksun lopullisen määrän laskemiseen, tämän laitoksen on asianomaisen henkilön pyynnöstä myönnettävä etuus tai laskettava maksu väliaikaisesti, jos sen laskeminen on laitoksen käytössä olevien tietojen perusteella mahdollista.

2.   Kyseisen etuuden tai maksun uusi laskenta on suoritettava heti, kun kaikki tarvittavat todisteet tai asiakirjat on toimitettu kyseiselle laitokselle.

III LUKU

Muut perusasetuksen soveltamista koskevat yleiset säännökset

8 artikla

Hallinnolliset järjestelyt kahden tai useamman jäsenvaltion välillä

1.   Täytäntöönpanoasetuksen säännöksillä korvataan perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten soveltamisjärjestelyissä vahvistetut määräykset, lukuun ottamatta niitä, jotka liittyvät perusasetuksen liitteessä II tarkoitettuja sopimuksia koskeviin järjestelyihin, edellyttäen että kyseisiä järjestelyjä koskevat määräykset sisällytetään täytäntöönpanoasetuksen liitteeseen I.

2.   Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa sopia keskenään perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten soveltamisjärjestelyistä, edellyttäen että nämä järjestelyt eivät vaikuta haitallisesti asianomaisten henkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin ja että ne sisällytetään täytäntöönpanoasetuksen liitteeseen I.

9 artikla

Muut menettelyt viranomaisten ja laitosten välillä

1.   Kaksi jäsenvaltiota tai useampi jäsenvaltio tai niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat sopia muista kuin täytäntöönpanoasetuksessa säädetyistä menettelyistä, edellyttäen että tällaiset menettelyt eivät vaikuta haitallisesti asianomaisten henkilöiden oikeuksiin tai velvollisuuksiin.

2.   Näin tehdyistä sopimuksista on ilmoitettava hallintotoimikunnalle, ja ne on lueteltava täytäntöönpanoasetuksen liitteessä I.

3.   Kahden tai useamman jäsenvaltion samaa tarkoitusta varten tekemiin täytäntöönpanosopimuksiin sisältyviä säännöksiä tai 2 kohdassa tarkoitetun kaltaisia säännöksiä, jotka ovat voimassa täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivää edeltävänä päivänä ja jotka on sisällytetty asetuksen (ETY) N:o 574/72 liitteeseen V, sovelletaan edelleen näiden jäsenvaltioiden välillä edellyttäen, että ne on sisällytetty myös täytäntöönpanoasetuksen liitteeseen I.

10 artikla

Etuuksien päällekkäisyyden estäminen

Sen estämättä, mitä perusasetuksen muissa säännöksissä säädetään, jos kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön nojalla maksettavaksi kuuluvia etuuksia pienennetään tai maksaminen keskeytetään tai peruutetaan, määrät, joita ei maksettaisi sovellettaessa tiukasti kyseisten jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädettyjä pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista koskevia säännöksiä, jaetaan niiden etuuksien lukumäärällä, joihin pienentämistä, keskeyttämistä tai peruuttamista sovelletaan.

11 artikla

Asuinpaikan määrittämiseen liittyvät tekijät

1.   Jos kahden tai useamman jäsenvaltion laitosten välillä on erimielisyyttä perusasetuksen soveltamisalaan kuuluvan henkilön asuinpaikan määrittämisestä, laitosten on vahvistettava yhteisellä sopimuksella asianomaisen henkilön etujen tavanomainen keskus tekemällä yleinen arvio kaikista asiaankuuluviin tosiseikkoihin liittyvistä saatavilla olevista tiedoista, joita voivat olla muun muassa seuraavat:

| a) | oleskelun kesto ja jatkuvuus asianomaisten jäsenvaltioiden alueella; |
| --- | --- |

a)

oleskelun kesto ja jatkuvuus asianomaisten jäsenvaltioiden alueella;

| b) | henkilön tilanne, mukaan lukien:






  i) | harjoitetun toiminnan luonne ja erityispiirteet, erityisesti paikka, jossa toimintaa tavallisesti harjoitetaan, toiminnan pysyvyys tai työsopimuksen kesto; |
| --- | --- | --- |

b)

henkilön tilanne, mukaan lukien:

i)

harjoitetun toiminnan luonne ja erityispiirteet, erityisesti paikka, jossa toimintaa tavallisesti harjoitetaan, toiminnan pysyvyys tai työsopimuksen kesto;

| ii) | perheasema ja perhesiteet; |
| --- | --- |

ii)

perheasema ja perhesiteet;

| iii) | muun kuin ansiotoiminnan harjoittaminen; |
| --- | --- |

iii)

muun kuin ansiotoiminnan harjoittaminen;

| iv) | opiskelijoiden osalta tulolähde; |
| --- | --- |

iv)

opiskelijoiden osalta tulolähde;

| v) | asumistilanne, erityisesti asunnon vakituisuus; |
| --- | --- |

v)

asumistilanne, erityisesti asunnon vakituisuus;

| vi) | jäsenvaltio, jossa asianomaisen henkilön verotustarkoituksissa katsotaan asuvan. |
| --- | --- |

vi)

jäsenvaltio, jossa asianomaisen henkilön verotustarkoituksissa katsotaan asuvan.

2.   Jos 1 kohdassa lueteltujen asiaankuuluviin tosiseikkoihin perustuvien perusteiden soveltaminen ei johda sopimukseen kyseisten laitosten välillä, henkilön tahdonilmaisua, joka käy ilmi kyseisistä tosiseikoista ja tekijöistä, ja erityisesti syitä, jotka ovat johtaneet muuttamiseen, pidetään ratkaisevana asianomaisen henkilön tosiasiallisen asuinpaikan määrittämiseksi.

12 artikla

Kausien yhteenlaskeminen

1.   Perusasetuksen 6 artiklan soveltamiseksi toimivaltaisen laitoksen on otettava yhteyttä sen jäsenvaltion laitoksiin, jonka lainsäädäntöä asianomaiseen henkilöön on myös sovellettu, määrittääkseen kaikki kyseisen lainsäädännön mukaisesti täyttyneet kaudet.

2.   Jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneet vakuutus-, työskentely-, tai asumiskaudet tai itsenäisen ammatinharjoittamisen kaudet on lisättävä jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneisiin vastaaviin kausiin, jos se on tarpeen perusasetuksen 6 artiklan soveltamiseksi edellyttäen, että nämä kaudet eivät ole päällekkäisiä.

3.   Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisen pakollisen vakuutuksen perusteella täyttynyt vakuutus- tai asumiskausi on päällekkäinen jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisen vapaaehtoisen vakuutuksen tai valinnaisen jatkuvan vakuutuksen perusteella täyttyneen vakuutuskauden kanssa, vain pakollisen vakuutuksen perusteella täyttynyt kausi otetaan huomioon.

4.   Jos muu vakuutus- tai asumiskausi kuin jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttynyt vastaavaksi katsottava kausi on päällekkäinen jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti vastaavaksi katsottavan kauden kanssa, vain muu kuin vastaavaksi katsottava kausi otetaan huomioon.

5.   Kaikki kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti vastaavaksi katsottavat kaudet on otettava huomioon vain sen jäsenvaltion laitoksessa, jonka lainsäädäntöä viimeksi sovellettiin pakollisesti asianomaiseen henkilöön ennen kyseistä kautta. Jos asianomaiseen henkilöön ei pakollisesti sovellettu jäsenvaltion lainsäädäntöä ennen kyseistä kautta, kausi otetaan huomioon sen jäsenvaltion laitoksessa, jonka lainsäädäntöä asianomaiseen henkilöön sovellettiin pakollisesti ensimmäistä kertaa kyseisen kauden jälkeen.

6.   Jos aikaa, jonka kuluessa tietyt vakuutus- tai asumiskaudet ovat täyttyneet jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, ei voida määrittää tarkasti, oletetaan, että nämä kaudet eivät ole päällekkäisiä toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneiden vakuutus- tai asumiskausien kanssa, ja ne on, sikäli kuin ne voidaan kohtuudella ottaa huomioon laskettava mukaan silloin, kun se on asianomaisen henkilön edun mukaista.

13 artikla

Kausien muuntamista koskevat säännöt

1.   Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneet kaudet on ilmaistu eri yksikköinä kuin toisen jäsenvaltion lainsäädännössä, kaudet on muunnettava perusasetuksen 6 artiklan mukaista kausien yhteenlaskemista varten seuraavien sääntöjen mukaisesti:

| a) | Muuntamisen perustana käytetään kautta, jonka ilmoittaa sen jäsenvaltion laitos, jonka lainsäädännön mukaisesti kausi on täyttynyt. |
| --- | --- |

a)

Muuntamisen perustana käytetään kautta, jonka ilmoittaa sen jäsenvaltion laitos, jonka lainsäädännön mukaisesti kausi on täyttynyt.

| b) | Jos kyseessä on järjestelmä, jossa kaudet ilmaistaan päivinä, muuntaminen päivistä muiksi yksiköiksi ja päinvastoin sekä päivää yksikkönä käyttävien eri järjestelmien välillä suoritetaan seuraavan taulukon mukaisesti:










  Järjestelmä, jonka perustana on | 1 päivä vastaa | 1 viikko vastaa | 1 kuukausi vastaa | 1 neljännes-vuosi vastaa | Päivien enimmäismäärä kalenterivuodessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 päivää | 9 tuntia | 5 päivää | 22 päivää | 66 päivää | 264 päivää |
| 6 päivää | 8 tuntia | 6 päivää | 26 päivää | 78 päivää | 312 päivää |
| 7 päivää | 6 tuntia | 7 päivää | 30 päivää | 90 päivää | 360 päivää |

b)

Jos kyseessä on järjestelmä, jossa kaudet ilmaistaan päivinä, muuntaminen päivistä muiksi yksiköiksi ja päinvastoin sekä päivää yksikkönä käyttävien eri järjestelmien välillä suoritetaan seuraavan taulukon mukaisesti:

Järjestelmä, jonka perustana on

1 päivä vastaa

1 viikko vastaa

1 kuukausi vastaa

1 neljännes-vuosi vastaa

Päivien enimmäismäärä kalenterivuodessa

5 päivää

9 tuntia

5 päivää

22 päivää

66 päivää

264 päivää

6 päivää

8 tuntia

6 päivää

26 päivää

78 päivää

312 päivää

7 päivää

6 tuntia

7 päivää

30 päivää

90 päivää

360 päivää

| c) | Jos kyseessä on järjestelmä, jossa kaudet ilmaistaan muina yksikköinä kuin päivinä:






  i) | kolme kuukautta tai 13 viikkoa vastaavat neljännesvuotta ja päinvastoin; |
| --- | --- | --- |

c)

Jos kyseessä on järjestelmä, jossa kaudet ilmaistaan muina yksikköinä kuin päivinä:

i)

kolme kuukautta tai 13 viikkoa vastaavat neljännesvuotta ja päinvastoin;

| ii) | yksi vuosi vastaa neljää neljännesvuotta, 12:ta kuukautta tai 52:ta viikkoa ja päinvastoin; |
| --- | --- |

ii)

yksi vuosi vastaa neljää neljännesvuotta, 12:ta kuukautta tai 52:ta viikkoa ja päinvastoin;

| iii) | muunnettaessa viikkoja kuukausiksi ja päinvastoin viikot ja kuukaudet muunnetaan päiviksi b alakohdan taulukossa esitettyjen, kuuteen päivään perustuville järjestelmille tarkoitettujen muuntamissääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

muunnettaessa viikkoja kuukausiksi ja päinvastoin viikot ja kuukaudet muunnetaan päiviksi b alakohdan taulukossa esitettyjen, kuuteen päivään perustuville järjestelmille tarkoitettujen muuntamissääntöjen mukaisesti.

| d) | Jos kaudet ilmaistaan osina, nämä luvut on muunnettava seuraavaan pienempään kokonaisyksikköön käyttäen b ja c alakohdassa annettuja sääntöjä. Vuosien osat muunnetaan kuukausiksi, ellei kyseinen järjestelmä perustu neljännesvuosiin. |
| --- | --- |

d)

Jos kaudet ilmaistaan osina, nämä luvut on muunnettava seuraavaan pienempään kokonaisyksikköön käyttäen b ja c alakohdassa annettuja sääntöjä. Vuosien osat muunnetaan kuukausiksi, ellei kyseinen järjestelmä perustu neljännesvuosiin.

| e) | Jos tämän kohdan mukaisen muuntamisen tuloksena on jonkin yksikön osa, muuntamisen tulokseksi katsotaan seuraava suurempi kokonaisyksikkö. |
| --- | --- |

e)

Jos tämän kohdan mukaisen muuntamisen tuloksena on jonkin yksikön osa, muuntamisen tulokseksi katsotaan seuraava suurempi kokonaisyksikkö.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltaminen ei saa johtaa siihen, että yhden kalenterivuoden aikana täyttyneiden kausien kokonaismääräksi tulee määrä, joka on suurempi kuin 1 kohdan b alakohdassa olevan taulukon viimeisessä sarakkeessa ilmoitettujen päivien määrä, 52 viikkoa, 12 kuukautta tai neljä neljännesvuotta.

Jos muunnettavat kaudet vastaavat kausien vuosittaista enimmäismäärää sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jossa ne ovat täyttyneet, 1 kohdan soveltaminen ei saa yhden kalenterivuoden aikana johtaa kausiin, jotka ovat lyhyempiä kuin kyseisen lainsäädännön mukainen mahdollinen kausien vuosittainen enimmäismäärä.

3.   Muuntaminen suoritetaan joko yhtenä toimenpiteenä, joka kattaa kaikki yhteenlaskettuina ilmoitetut kaudet, taikka kultakin vuodelta, jos kaudet ilmoitetaan vuosikohtaisesti.

4.   Laitoksen, joka ilmoittaa päivinä ilmaistuja kausia, on samalla mainittava, käyttääkö sen hallinnoima järjestelmä perustana viittä, kuutta vai seitsemää päivää.

II OSASTO

SOVELLETTAVAN LAINSÄÄDÄNNÖN MÄÄRITTÄMINEN

14 artikla

Perusasetuksen 12 ja 13 artiklan yksityiskohdat

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 12 artiklan 1 kohtaa ”jäsenvaltiossa palkkatyötä tekevä henkilö, jonka työnantaja tavallisesti harjoittaa toimintaansa tässä jäsenvaltiossa ja jonka tämä työnantaja lähettää toiseen jäsenvaltioon” käsittää henkilön, joka on palkattu työskentelemään toiseen jäsenvaltioon lähetettynä työntekijänä, jos juuri ennen työskentelyn aloittamista kyseiseen henkilöön jo sovelletaan sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, johon hänet palkannut yritys on sijoittautunut.

2.   Sovellettaessa perusasetuksen 12 artiklan 1 kohtaa ilmaus ’jonka työnantaja tavallisesti harjoittaa toimintaansa tässä jäsenvaltiossa’ tarkoittaa työnantajaa, joka yleensä harjoittaa muuta kuin pelkkää sisäiseen hallintoon liittyvää merkittävää toimintaa sen jäsenvaltion alueella, johon se on sijoittautunut, kaikki kyseisen yrityksen toimintaa luonnehtivat perusteet huomioon ottaen. Asiaankuuluvien perusteiden on sovelluttava kunkin työnantajan erityispiirteisiin ja harjoitetun toiminnan todelliseen luonteeseen.

3.   Sovellettaessa perusasetuksen 12 artiklan 2 kohtaa ilmaus ’tavallisesti toimiva itsenäinen ammatinharjoittaja’ tarkoittaa henkilöä, joka yleensä harjoittaa merkittävää toimintaa sen jäsenvaltion alueella, jonne hän on sijoittautunut. Erityisesti kyseisen henkilön on täytynyt harjoittaa toimintaansa jo jonkin aikaa ennen ajankohtaa, jona hän haluaa käyttää edukseen mainitun artiklan säännöksiä, ja työskennellessään tilapäisesti jossain toisessa jäsenvaltiossa hänen on edelleen täytettävä toimintansa harjoittamisen edellytykset sijoittautumisjäsenvaltiossaan voidakseen palattuaan jatkaa toimintaansa.

4.   Sovellettaessa perusasetuksen 12 artiklan 2 kohtaa sen määrittäminen, onko työ, jota itsenäinen ammatinharjoittaja lähtee tekemään toiseen jäsenvaltioon, ”samankaltaista” kuin itsenäisen ammatinharjoittajan tavallisesti tekemä työ, perusteena on käytettävä työn todellista laatua eikä tämän työn mahdollista määrittelyä palkkatyöksi tai itsenäiseksi ammatinharjoittamiseksi kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa.

5.   Sovellettaessa perusasetuksen 13 artiklan 1 kohtaa ’palkkatyötä tavallisesti kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa tekevä henkilö’ tarkoittaa erityisesti henkilöä, joka:

| a) | pitäen yllä toimintaa yhdessä jäsenvaltiossa harjoittaa samanaikaisesti erillistä toimintaa yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa, tämän erillisen toiminnan kestosta tai luonteesta riippumatta; |
| --- | --- |

a)

pitäen yllä toimintaa yhdessä jäsenvaltiossa harjoittaa samanaikaisesti erillistä toimintaa yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa, tämän erillisen toiminnan kestosta tai luonteesta riippumatta;

| b) | jatkuvasti harjoittaa vuorottelevaa toimintaa, pienimuotoista toimintaa lukuun ottamatta, kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, vuorottelun tiheydestä tai säännöllisyydestä riippumatta. |
| --- | --- |

b)

jatkuvasti harjoittaa vuorottelevaa toimintaa, pienimuotoista toimintaa lukuun ottamatta, kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, vuorottelun tiheydestä tai säännöllisyydestä riippumatta.

6.   Sovellettaessa perusasetuksen 13 artiklan 2 kohtaa ’tavallisesti kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiva henkilö’ tarkoittaa erityisesti henkilöä, joka toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana harjoittaen samanaikaisesti tai vuorotellen yhtä tai useampaa erillistä toimintaa kahden tai useamman jäsenvaltion alueella, tämän toiminnan luonteesta riippumatta.

7.   Edellä olevien 5 ja 6 kohdan mukaisen toiminnan erottamisessa perusasetuksen 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista ratkaisevaa on yhdessä tai useammassa toisessa jäsenvaltiossa harjoitetun toiminnan kesto (onko se luonteeltaan pysyvää, tilapäistä vai väliaikaista). Tätä tarkoitusta varten on tehtävä yleinen arviointi kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista, joihin palkattua työtä tekevän henkilön tapauksessa kuuluu erityisesti työsopimuksessa määritelty työpaikka.

8.   Sovellettaessa perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohtaa ”huomattava osa palkkatyötä tekevän ja itsenäisen ammatinharjoittajan toiminnasta” jossakin jäsenvaltiossa tarkoittaa, että määrällisesti merkittävä osa palkkatyötä tekevän tai itsenäisen ammatinharjoittajan kaikesta toiminnasta tapahtuu siellä, vaikka kyseessä ei välttämättä ole suurin osa toiminnasta.

Määritettäessä, harjoitetaanko huomattavaa osaa toiminnasta tietyssä jäsenvaltiossa, otetaan huomioon seuraavat ohjeelliset perusteet:

| a) | palkkatyö: työaika ja/tai palkka; sekä |
| --- | --- |

a)

palkkatyö: työaika ja/tai palkka; sekä

| b) | itsenäinen ammatinharjoittaminen: liikevaihto, työaika, suoritettujen palvelujen lukumäärä ja/tai tulo. |
| --- | --- |

b)

itsenäinen ammatinharjoittaminen: liikevaihto, työaika, suoritettujen palvelujen lukumäärä ja/tai tulo.

Jos edellä mainituista perusteista täyttyy yleisessä arvioinnissa 25:tä prosenttia pienempi osuus, se on osoituksena siitä, että huomattavaa osaa toiminnasta ei harjoiteta kyseisessä jäsenvaltiossa.

9.   Sovellettaessa perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohtaa itsenäisen ammatinharjoittajan toiminnan ”etujen tavanomainen keskus” määritetään ottamalla huomioon kaikki tekijät, joista hänen ammatillinen toimintansa muodostuu, erityisesti paikka, jossa asianomaisen henkilön toiminnan kiinteä ja vakituinen toimipaikka sijaitsee, harjoitetun toiminnan tavanomainen luonne tai kesto, suoritettujen palvelujen lukumäärä, sekä asianomaisen henkilön tahdonilmaisu, joka käy ilmi kaikista tekijöistä.

10.   Määritettäessä sovellettavaa lainsäädäntöä 8 ja 9 kohdan perusteella asianomaisten laitosten on otettava huomioon tilanne, jonka arvioidaan vallitsevan seuraavien 12 kalenterikuukauden aikana.

11.   Jos henkilö harjoittaa palkkatyötä kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa sellaisen työnantajan lukuun, joka on sijoittautunut unionin alueen ulkopuolelle, ja jos tämä henkilö asuu jossakin jäsenvaltiossa harjoittamatta siellä merkittävää toimintaa, häneen sovelletaan asuinjäsenvaltion lainsäädäntöä.

15 artikla

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan, 11 artiklan 4 kohdan ja 12 artiklan soveltamista koskevat menettelyt

(tietojen toimittaminen asianomaisille laitoksille)

1.   Jos henkilö harjoittaa toimintaansa muussa jäsenvaltiossa kuin perusasetuksen II osaston mukaisesti toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, työnantajan tai, jos henkilö ei ole palkkatyössä, asianomaisen henkilön itsensä on ilmoitettava asiasta mahdollisuuksien mukaan ennalta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle, jonka lainsäädäntöä sovelletaan, jollei täytäntöönpanoasetuksen 16 artiklassa toisin säädetä. Kyseisen laitoksen on viipymättä toimitettava henkilöön perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan b alakohdan tai 12 artiklan nojalla sovellettavaa lainsäädäntöä koskevat tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämän laitoksen saataville, jossa toimintaa harjoitetaan.

2.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin henkilöihin, joihin sovelletaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan d alakohtaa.

3.   Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun työnantajan, jolla on työntekijä jonkin toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella, on ilmoitettava asiasta mahdollisuuksien mukaan ennalta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle, jonka lainsäädäntöä sovelletaan. Kyseisen laitoksen on viipymättä toimitettava henkilöön perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan nojalla sovellettavaa lainsäädäntöä koskevat tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämän laitoksen saataville, jonka lipun alla purjehtivalla aluksella työntekijä työskentelee.

16 artikla

Perusasetuksen 13 artiklan soveltamista koskeva menettely

1.   Toimintaa kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa harjoittavan henkilön on ilmoitettava tästä asuinjäsenvaltionsa toimivaltaisen viranomaisen nimeämälle laitokselle.

2.   Henkilön asuinpaikan nimetyn laitoksen on viipymättä määritettävä asianomaiseen henkilöön sovellettava lainsäädäntö ottaen huomioon perusasetuksen 13 artiklan sekä täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklan. Määrittäminen on aluksi väliaikaista. Laitoksen on ilmoitettava väliaikaisesta määrittämisestään kunkin sellaisen jäsenvaltion nimetyille laitoksille, jossa toimintaa harjoitetaan.

3.   Sovellettavan lainsäädännön 2 kohdan mukainen väliaikainen määrittäminen tulee lopulliseksi kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nimeämille laitoksille on 2 kohdan mukaisesti ilmoitettu siitä, ellei lainsäädäntöä jo ole lopullisesti määritetty 4 kohdan perusteella tai vähintään yksi asianomaisista laitoksista ole ilmoittanut asuinjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämälle laitokselle tämän kahden kuukauden jakson loppuun mennessä, että se ei voi vielä hyväksyä lainsäädännön määrittämistä tai että sillä on asiasta erilainen käsitys.

4.   Jos epävarmuus sovellettavan lainsäädännön määrittämisestä edellyttää kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisten laitosten tai viranomaisten yhteydenottoja, henkilöön sovellettava lainsäädäntö on määritettävä yhteisellä sopimuksella yhden tai useamman asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nimeämän laitoksen tai toimivaltaisten viranomaisten itsensä pyynnöstä ottaen huomioon perusasetuksen 13 artiklan sekä täytäntöönpanoasetuksen 14 artiklan asiaankuuluvat säännökset.

Jos asianomaisten laitosten tai toimivaltaisten viranomaisten välillä on erimielisyyttä, niiden on pyrittävä pääsemään sopimukseen edellä esitetyin edellytyksin, ja tässä sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklaa.

5.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka lainsäädäntö määritetään sovellettavaksi joko väliaikaisesti tai lopullisesti, on ilmoitettava viipymättä asianomaiselle henkilölle.

6.   Jos asianomainen henkilö ei toimita 1 kohdassa tarkoitettua tietoa, tätä artiklaa on sovellettava kyseisen henkilön asuinjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten nimeämän laitoksen aloitteesta heti, kun tämä on arvioinut kyseisen henkilön tilanteen, mahdollisesti jonkin muun asianomaisen laitoksen välityksellä.

17 artikla

Perusasetuksen 15 artiklan soveltamista koskeva menettely

Euroopan yhteisöjen sopimussuhteisen toimihenkilön on työsopimuksen tekohetkellä käytettävä perusasetuksen 15 artiklassa säädettyä valintaoikeutta. Palvelussopimuksen tekevän viranomaisen on ilmoitettava sen jäsenvaltion nimetylle laitokselle, jonka lainsäädännön sopimussuhteinen toimihenkilö on valinnut.

18 artikla

Perusasetuksen 16 artiklan soveltamista koskeva menettely

Työnantajan tai asianomaisen henkilön pyyntö poiketa perusasetuksen 11–15 artiklasta on toimitettava mahdollisuuksien mukaan ennalta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai toimivaltaisen viranomaisen nimeämälle elimelle, jonka lainsäädännön soveltamista työntekijä tai asianomainen henkilö pyytää.

19 artikla

Tietojen antaminen asianomaisille henkilöille ja työnantajille

1.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka lainsäädäntöä ryhdytään soveltamaan perusasetuksen II osaston nojalla, on ilmoitettava asianomaiselle henkilölle ja tarvittaessa hänen työnantajalleen tai työnantajilleen sovellettavassa lainsäädännössä säädetyistä velvoitteista. Laitoksen on annettava tarvittava apu lainsäädännössä vaadittujen muodollisuuksien täyttämiseksi.

2.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka soveltamaa lainsäädäntöä sovelletaan perusasetuksen II osaston säännösten nojalla, on annettava asianomaisen henkilön tai työnantajan pyynnöstä todistus kyseisen lainsäädännön soveltamisesta ja ilmoitettava tarvittaessa, mihin päivämäärään asti ja millä edellytyksillä sitä sovelletaan.

20 artikla

Laitosten välinen yhteistyö

1.   Asiaankuuluvien laitosten on ilmoitettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle, jonka lainsäädäntöä henkilöön perusasetuksen II osaston nojalla sovelletaan, tarvittavat tiedot sen päivän vahvistamiseksi, jona tämän lainsäädännön soveltaminen alkaa ja niiden maksujen vahvistamiseksi, jotka asianomaisen henkilön ja hänen työnantajansa tai työnantajiensa on tämän lainsäädännön nojalla maksettava.

2.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen, jonka soveltamaa lainsäädäntöä henkilöön ryhdytään perusasetuksen II osaston nojalla soveltamaan, on toimitettava tieto päivämäärästä, jona tämän lainsäädännön soveltaminen alkaa, sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämän laitoksen saataville, jonka lainsäädäntöä henkilöön viimeksi sovellettiin.

21 artikla

Työnantajan velvoitteet

1.   Työnantajan, jonka kotipaikka tai liiketoimipaikka on muualla kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, on noudatettava kaikkia hänen työntekijöihinsä sovellettavassa lainsäädännössä asetettuja velvoitteita, erityisesti velvoitetta maksaa lainsäädännössä säädetyt maksut, ikään kuin hänen kotipaikkansa tai liiketoimipaikkansa olisi toimivaltaisessa jäsenvaltiossa.

2.   Työnantaja, jolla ei ole liiketoimipaikkaa jäsenvaltiossa, jonka lainsäädäntöä sovelletaan, ja palkattu työntekijä voivat sopia, että viimeksi mainittu voi suorittaa maksujen maksamiseen liittyvät työnantajan velvoitteet tämän puolesta tämän vaikuttamatta työnantajan muihin velvoitteisiin. Työnantajan on ilmoitettava tällaisesta järjestelystä kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle.

III OSASTO

ERI ETUUSRYHMIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

I LUKU

Sairausetuudet sekä äitiys- ja vastaavat isyysetuudet

22 artikla

Yleiset täytäntöönpanosäännökset

1.   Toimivaltaisten viranomaisten tai laitosten on varmistettava, että vakuutettujen saataville on saatettu kaikki tarvittava tieto luontoisetuuksien myöntämistä koskevista menettelyistä ja ehdoista, jos tällaiset etuudet saadaan muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä toimivaltainen laitos sijaitsee.

2.   Sen estämättä, mitä perusasetuksen 5 artiklan a alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi joutua vastaamaan etuuksien kustannuksista perusasetuksen 22 artiklan mukaisesti vain, jos vakuutettu on hakenut eläkettä tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti tai jos vakuutettu perusasetuksen 23–30 artiklan mukaisesti saa eläkettä tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.

23 artikla

Sovellettava järjestelmä, jos asuin- tai oleskelujäsenvaltiossa on useampi kuin yksi järjestelmä

Jos asuin- tai oleskelujäsenvaltion lainsäädäntöön sisältyy useampi kuin yksi sairaus-, äitiys- ja isyysvakuutusjärjestelmä useiden vakuutettujen ryhmien osalta, perusasetuksen 17 artiklan, 19 artiklan 1 kohdan sekä 20, 22, 24 ja 26 artiklan nojalla sovellettavat säännökset ovat ne, jotka koskevat palkkatyöntekijöiden yleisjärjestelmää.

24 artikla

Asuminen muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 17 artiklaa vakuutetun ja/tai hänen perheenjäsentensä on rekisteröidyttävä asuinpaikan laitokseen. Heidän oikeutensa luontoisetuuksiin asuinjäsenvaltiossa on todistettava toimivaltaisen laitoksen vakuutetun tai asuinpaikan laitoksen pyynnöstä antamalla todistuksella.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja on voimassa, kunnes toimivaltainen laitos ilmoittaa asuinpaikan laitokselle sen peruuttamisesta.

Asuinpaikan laitoksen on ilmoitettava toimivaltaiselle laitokselle kaikista 1 kohdan mukaisista rekisteröitymisistä, sekä kaikista muutoksista niihin tai rekisteröinnin peruuttamisesta.

3.   Tätä artiklaa sovelletaan perusasetuksen 22, 24, 25 ja 26 artiklassa tarkoitettuihin henkilöihin tarvittavin muutoksin.

25 artikla

Oleskelu muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 19 artiklaa vakuutetun on esitettävä oleskelujäsenvaltion terveydenhoitopalvelun tarjoajalle toimivaltaisen laitoksen antama asiakirja, josta käyvät ilmi hänen oikeutensa luontoisetuuksiin. Jos vakuutetulla ei ole tällaista asiakirjaa, oleskelupaikan laitoksen on otettava pyynnöstä tai tarvittaessa muuten yhteyttä toimivaltaiseen laitokseen saadakseen sellaisen.

2.   Asiakirjasta on käytävä ilmi, että vakuutetulla on oikeus luotoisetuuksiin perusasetuksen 19 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti samoin ehdoin kuin mitä sovelletaan oleskelujäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti vakuutettuihin henkilöihin.

3.   Perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla luontoisetuuksilla tarkoitetaan sellaisia oleskelujäsenvaltiossa sen lainsäädännön mukaisesti annettavia luontoisetuuksia, jotka tulevat lääketieteellisistä syistä välttämättömiksi sen estämiseksi, että vakuutetun täytyisi palata ennen suunnitellun oleskeluajan päättymistä toimivaltaiseen jäsenvaltioon saadakseen tarvitsemaansa hoitoa.

4.   Jos vakuutettu on tosiasiallisesti huolehtinut perusasetuksen 19 artiklan puitteissa annettujen luontoisetuuksien kustannuksista kokonaan tai osittain ja jos oleskelupaikan laitoksen soveltamassa lainsäädäntö mahdollistaa kyseisten kustannusten korvaamisen vakuutetulle, tämä voi esittää korvaushakemuksensa oleskelupaikan laitokselle. Tässä tapauksessa tämä laitos korvaa vakuutetulle suoraan kyseisiä etuuksia vastaavan kustannusten määrän soveltamaansa lainsäädäntöön sisältyvien korvausperusteiden rajoissa ja niitä koskevien ehtojen mukaan.

5.   Jos tällaisten kustannusten korvaamista ei ole haettu suoraan oleskelupaikan laitokselta, toimivaltaisen laitoksen on korvattava aiheutuneet kustannukset asianomaiselle henkilölle oleskelupaikan laitoksen soveltamien korvausperusteiden mukaisesti tai niiden määrien mukaisesti, jotka oleskelupaikan laitokselle olisi pitänyt korvata, jos kyseisessä tapauksessa olisi sovellettu täytäntöönpanoasetuksen 62 artiklaa.

Oleskelupaikan laitoksen on toimitettava toimivaltaiselle laitokselle pyynnöstä kaikki tarvittavat tiedot näistä maksuperusteista ja määristä.

6.   Poiketen siitä, mitä 5 kohdassa säädetään, toimivaltainen laitos voi korvata aiheutuneet kustannukset soveltamassaan lainsäädännössä säädettyjen maksuperusteiden mukaan ja niiden rajoissa edellyttäen, että vakuutettu on hyväksynyt, että tätä säännöstä sovelletaan häneen.

7.   Jos oleskelujäsenvaltion lainsäädännössä ei ole säädetty korvaamisesta 4 ja 5 kohdan nojalla kyseisessä tapauksessa, toimivaltainen laitos voi suorittaa korvauksen soveltamaansa lainsäädäntöön sisältyvien maksuperusteiden rajoissa ja niitä koskevien ehtojen mukaan ilman, että vakuutetun hyväksyntä on tarpeen.

8.   Vakuutetulle korvattava määrä ei saa missään tapauksessa ylittää hänelle tosiasiassa aiheutuneiden kustannusten määrää.

9.   Jos kyseessä ovat huomattavat kustannukset, toimivaltainen laitos voi maksaa vakuutetulle asianmukaisen ennakon heti, kun tämä toimittaa laitokselle korvaushakemuksen.

10.   Edellä olevia 1–9 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin vakuutetun perheenjäseniin.

26 artikla

Erikseen määritelty hoito

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 20 artiklan 1 kohtaa vakuutetun on esitettävä oleskelupaikan laitokselle toimivaltaisen laitoksen antama asiakirja. Sovellettaessa tätä artiklaa toimivaltaisella laitoksella tarkoitetaan laitosta, joka vastaa erikseen määriteltyyn hoitoon liittyvistä kustannuksista; perusasetuksen 20 artiklan 4 kohdassa ja 27 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, joissa asuinjäsenvaltiossa annetut luontoisetuudet korvataan kiinteiden määrien perusteella, toimivaltainen laitos tarkoittaa asuinpaikan laitosta.

2.   Jos vakuutettu ei asu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, hänen on pyydettävä lupaa asuinpaikan laitokselta, jonka on toimitettava pyyntö toimivaltaiselle laitokselle viipymättä.

Tässä tapauksessa asuinpaikan laitoksen on annettava todistus siitä, täyttyvätkö perusasetuksen 20 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaiset ehdot asuinjäsenvaltiossa.

Toimivaltainen laitos voi kieltäytyä myöntämästä pyydettyä lupaa ainoastaan, jos asuinpaikan laitoksen arvion mukaan perusasetuksen 20 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen mukaiset ehdot eivät täyty vakuutetun asuinjäsenvaltiossa tai jos sama hoito voidaan antaa toimivaltaisessa jäsenvaltiossa lääketieteellisesti perusteltavissa olevan ajan kuluessa, ottaen huomioon asianomaisen henkilön senhetkinen terveydentila ja sairauden todennäköinen kulku.

Toimivaltaisen laitoksen on ilmoitettava päätöksestään asuinjäsenvaltion laitokselle.

Ellei vastausta saada sen kansallisessa lainsäädännössä asetetussa määräajassa, toimivaltaisen laitoksen katsotaan myöntäneen luvan.

3.   Jos vakuutettu, joka ei asu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, tarvitsee kiireellistä elintärkeää hoitoa ja lupaa ei voida perusasetuksen 20 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen nojalla evätä, luvan myöntää asuinpaikan laitos toimivaltaisen laitoksen puolesta, jolle asuinpaikan laitoksen on välittömästi ilmoitettava asiasta.

Toimivaltaisen laitoksen on hyväksyttävä kiireellisen ja elintärkeän hoidon tarpeeseen liittyvät havainnot ja hoitovaihtoehdot, joihin luvan myöntävän asuinpaikan laitoksen hyväksymät lääkärit ovat päätyneet.

4.   Toimivaltaisella laitoksella säilyy luvanmyöntämismenettelyn kaikissa vaiheissa oikeus teettää itse valitsemallaan lääkärillä oleskelu- tai asuinjäsenvaltiossa vakuutetun lääkärintarkastus.

5.   Oleskelupaikan laitoksen on ilmoitettava toimivaltaiselle laitokselle, jos voimassa olevaan lupaan kuuluvan hoidon täydentäminen vaikuttaa lääketieteellisistä syistä asianmukaiselta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta mihinkään lupaa koskeviin päätöksiin.

6.   Täytäntöönpanoasetuksen 25 artiklan 4 ja 5 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 kohdan soveltamista.

7.   Jos vakuutettu on tosiasiallisesti huolehtinut itse kaikista lupaan kuuluvien hoitotoimenpiteiden kustannuksista tai osasta niitä ja kustannukset, jotka toimivaltaisen laitoksen on korvattava oleskelupaikan laitokselle tai vakuutetulle 6 kohdan mukaisesti (todelliset kustannukset), ovat alemmat kuin kustannukset, jotka sen olisi pitänyt maksaa samasta hoidosta toimivaltaisessa jäsenvaltiossa (laskennalliset kustannukset), toimivaltaisen laitoksen on pyynnöstä korvattava vakuutetulle hoidosta aiheutuneet kustannukset siihen määrään saakka, jolla laskennalliset kustannukset ylittävät todelliset kustannukset. Korvaus ei saa kuitenkaan ylittää vakuutetulle tosiasiassa aiheutuneita kustannuksia, ja siinä voidaan ottaa huomioon määrä, joka vakuutetun olisi pitänyt maksaa, jos hoito olisi annettu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa.

8.   Jos toimivaltaisen laitoksen soveltamassa lainsäädännössä säädetään vakuutetun hoitoon erottamattomasti liittyvien matka- ja oleskelukustannusten korvaamisesta, tällaisista kustannuksista asianomaisen henkilön ja tarvittaessa hänen saattajansa osalta vastaa tämä laitos silloin, kun lupa myönnetään toisessa jäsenvaltiossa annettavaa hoitoa varten.

9.   Edellä olevia 1–8 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin vakuutettujen perheenjäseniin.

27 artikla

Työhön kykenemättömyyteen liittyvät rahaetuudet, jos oleskelu- tai asuinjäsenvaltio on muu kuin toimivaltainen jäsenvaltio

1.   Jos toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetään, että vakuutetun on esitettävä todistus ollakseen oikeutettu työhön kykenemättömyyteen liittyviin rahaetuuksiin perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan nojalla, vakuutetun on pyydettävä asuinjäsenvaltion lääkäriä, joka määritteli hänen terveydentilansa, todistamaan hänen kykenemättömyytensä työhön ja arvioimaan sen todennäköisen keston.

2.   Vakuutetun on lähetettävä todistus toimivaltaiselle laitokselle toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyn ajan kuluessa.

3.   Jos asuinjäsenvaltiossa hoitoa antavat lääkärit eivät anna työhön kykenemättömyyttä koskevia todistuksia ja niitä vaaditaan toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännössä, asianomaisen henkilön on käännyttävä suoraan asuinpaikan laitoksen puoleen. Tämän laitoksen on heti järjestettävä henkilön työhön kykenemättömyyden lääketieteellinen arviointi ja 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen laatiminen. Todistus toimitetaan edelleen toimivaltaiselle laitokselle viipymättä.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun asiakirjan toimittaminen ei vapauta vakuutettua täyttämästä kaikkia sovellettavassa lainsäädännössä säädettyjä velvoitteita, erityisesti työnantajaansa nähden. Työnantaja ja/tai toimivaltainen laitos voi tarvittaessa kehottaa työntekijää osallistumaan toimintaan, jonka tarkoituksena on edistää ja tukea hänen paluutaan työelämään.

5.   Jos toimivaltainen laitos sitä pyytää, asuinpaikan laitos suorittaa tarpeelliset asianomaisen henkilön hallinnolliset tarkastukset tai lääkärintarkastukset soveltamansa lainsäädännön mukaisesti. Asuinpaikan laitos toimittaa tarkastuksen tehneen lääkärin lausunnon erityisesti työhön kykenemättömyyden todennäköisestä kestosta viipymättä toimivaltaiselle laitokselle.

6.   Toimivaltaisella laitoksella säilyy oikeus teettää valitsemallaan lääkärillä vakuutetun lääkärintarkastus.

7.   Toimivaltainen laitos maksaa rahaetuudet suoraan asianomaiselle henkilölle ja ilmoittaa tästä tarvittaessa asuinpaikan laitokselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen soveltamista.

8.   Sovellettaessa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohtaa tarkastuksen tehneen lääkärin tai laitoksen lääketieteellisten havaintojen perusteella toisessa jäsenvaltiossa laaditussa vakuutetun todistuksessa kykenemättömyydestä työhön olevat merkinnät ovat oikeudellisesti yhtä päteviä kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa laadittu todistus.

9.   Jos toimivaltainen laitos epää rahaetuudet, sen on ilmoitettava päätöksestään vakuutetulle ja samanaikaisesti ilmoitettava siitä myös asuinpaikan laitokselle.

10.   Edellä olevia 1–9 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin, jos vakuutettu oleskelee muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa.

28 artikla

Pitkäaikaishoitoon liittyvät rahaetuudet, jos oleskelu- tai asuinjäsenvaltio on muu kuin toimivaltainen jäsenvaltio

1.   Ollakseen oikeutettu pitkäaikaishoitoon liittyviin rahaetuuksiin perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan nojalla vakuutetun on esitettävä hakemus toimivaltaiselle laitokselle. Toimivaltaisen laitoksen on tarvittaessa ilmoitettava siitä asuinpaikan laitokselle.

2.   Asuinpaikan laitoksen on toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä tutkittava vakuutetun kunto hänen pitkäaikaishoidon tarpeensa osalta. Toimivaltaisen laitoksen on annettava asuinpaikan laitokselle kaikki tällaista tutkimusta varten tarvittavat tiedot.

3.   Määritelläkseen pitkäaikaishoidon tarpeen asteen toimivaltaisella laitoksella on oikeus teettää vakuutetun lääkärintarkastus valitsemallaan lääkärillä tai jollakin muulla asiantuntijalla.

4.   Täytäntöönpanoasetuksen 27 artiklan 7 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

5.   Edellä olevia 1–4 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin, jos vakuutettu oleskelee muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa.

6.   Edellä olevia 1–5 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin vakuutetun perheenjäseniin.

29 artikla

Perusasetuksen 28 artiklan soveltaminen

Jos jäsenvaltio, jossa entinen rajatyöntekijä viimeksi harjoitti toimintaansa, ei ole enää toimivaltainen jäsenvaltio, ja entinen rajatyöntekijä tai hänen perheenjäsenensä matkustaa sinne saadakseen luontoisetuuksia perusasetuksen 28 artiklan nojalla, hänen on toimitettava oleskelupaikan laitokselle toimivaltaisen laitoksen antama asiakirja.

30 artikla

Eläkkeensaajien maksut

Jos henkilö saa eläkettä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, kaikista maksetuista eläkkeistä vähennettävien maksujen määrä ei missään tapauksessa saa olla suurempi kuin sellaiselta henkilöltä vähennettyjen maksujen määrä, joka saa saman määrän eläkettä toimivaltaiselta jäsenvaltiolta.

31 artikla

Perusasetuksen 34 artiklan soveltaminen

1.   Toimivaltaisen laitoksen on ilmoitettava asianomaiselle henkilölle perusasetuksen 34 artiklassa tarkoitetusta etuuksien päällekkäisyyden estämistä koskevasta säännöksestä. Tällaisten sääntöjen soveltamisella on varmistettava se, että henkilöllä, joka ei asu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, on oikeus vähintään samaan etuuden kokonaismäärään tai -arvoon kuin mihin hänellä olisi oikeus, jos hän asuisi kyseisessä jäsenvaltiossa.

2.   Toimivaltaisen laitoksen on ilmoitettava myös asuin- tai oleskelupaikan laitokselle pitkäaikaishoitoon liittyvien rahaetuuksien maksamisesta, jos asuin- tai oleskelupaikan laitoksen soveltamassa lainsäädännössä säädetään pitkäaikaishoitoon liittyvistä luontoisetuuksista, jotka sisältyvät perusasetuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun luetteloon.

3.   Vastaanotettuaan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot asuin- tai oleskelupaikan laitoksen on ilmoitettava viipymättä toimivaltaiselle laitokselle kaikista asianomaiselle henkilölle samaa tarkoitusta varten sen lainsäädännön mukaisesti myönnetyistä pitkäaikaishoitoon liittyvistä luontoisetuuksista sekä niihin sovellettavista korvausperusteista.

4.   Hallintotoimikunta toteuttaa tarvittaessa tämän artiklan soveltamiseen liittyviä toimenpiteitä.

32 artikla

Erityiset täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Jos henkilö tai henkilöryhmä on pyynnöstä vapautettu pakollisesta sairausvakuutuksesta eikä näin ollen kuulu sairausvakuutusjärjestelmään, johon sovelletaan perusasetusta, toisen jäsenvaltion laitos ei, yksinomaan tämän vapautuksen perusteella, joudu vastaamaan tällaisille henkilöille tai heidän perheenjäsenilleen perusasetuksen III osaston I luvun nojalla annettujen luontois- tai rahaetuuksien kustannuksista.

2.   Liitteessä II mainittujen jäsenvaltioiden osalta perusasetuksen III osaston I luvun luontoisetuuksia koskevia säännöksiä sovelletaan henkilöihin, joilla on oikeus luontoisetuuksiin yksinomaan virkamiesten erityisjärjestelmän perusteella, ainoastaan siinä säädettyjen rajoitusten puitteissa.

Yksinomaan tästä syystä toisen jäsenvaltion laitos ei joudu vastaamaan näille henkilöille tai heidän perheenjäsenilleen annettujen luontois- tai rahaetuuksien kustannuksista.

3.   Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt ja heidän perheenjäsenensä asuvat sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa oikeus saada luontoisetuuksia ei edellytä vakuutusta tai toimimista palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, he vastaavat kaikista heidän asuinmaassaan annettujen luontoisetuuksien kustannuksista.

II LUKU

Työtapaturma- ja ammattitautietuudet

33 artikla

Oikeus luontois- ja rahaetuuksiin, jos asuin- tai oleskelujäsenvaltio on muu kuin toimivaltainen jäsenvaltio

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 36 artiklaa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 24–27 artiklaa tarvittavin muutoksin.

2.   Jos asuin- tai oleskelujäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetään työtapaturmien tai ammattitautien yhteydessä erityisiä etuuksia luontoisetuuksina, asianomaisen jäsenvaltion laitoksen on annettava viipymättä asiasta tieto toimivaltaiselle laitokselle.

34 artikla

Menettely tapauksessa, jossa on kyse muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen jäsenvaltion alueella tapahtuneesta työtapaturmasta tai todetusta ammattitaudista

1.   Jos työtapaturma tapahtuu tai ammattitauti todetaan lääketieteellisesti ensimmäisen kerran muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen jäsenvaltion alueella, ilmoitus työtapaturmasta tai ammattitaudista on tehtävä toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jos kansallisessa lainsäädännössä edellytetään ilmoitusta, rajoittamatta kuitenkaan tarvittaessa sen jäsenvaltion alueella voimassa olevien muiden säännösten soveltamista, jossa työtapaturma tapahtui tai ammattitauti ensimmäisen kerran todettiin lääketieteellisesti; tällaisessa tapauksessa nämä säännökset jäävät sovellettaviksi. Ilmoitus toimitetaan toimivaltaiselle laitokselle.

2.   Sen jäsenvaltion laitos, jonka alueella työtapaturma on tapahtunut tai ammattitauti on ensimmäisen kerran todettu lääketieteellisesti, toimittaa tämän jäsenvaltion alueella laaditut lääkärintodistukset toimivaltaiselle laitokselle.

3.   Jos tapaturmasta, joka on tapahtunut työhönmeno- tai työstäpaluumatkalla muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen jäsenvaltion alueella, on aihetta tehdä ensiksi mainitun jäsenvaltion alueella tutkimus sen määrittämiseksi, onko henkilö oikeutettu asiaa koskeviin etuuksiin, toimivaltainen laitos voi nimetä tutkimusta varten tietyn henkilön, mistä se ilmoittaa kyseisen jäsenvaltion viranomaisille. Laitokset tekevät keskenään yhteistyötä kaikkien asiaan liittyvien tietojen arvioinnissa sekä lausuntojen ja muiden tapaturmaan liittyvien asiakirjojen tutkimisessa.

4.   Hoidon päätyttyä toimivaltaiselle laitokselle toimitetaan pyynnöstä tarkka lausunto, jonka liitteenä ovat lääkärintodistukset tapaturman tai taudin pysyvistä vaikutuksista, erityisesti potilaan nykytilasta sekä vammojen parantumisesta tai vakaantumisesta. Siihen liittyvät palkkiot maksaa tapauksen mukaan asuin- tai oleskelupaikan laitos kyseisen laitoksen soveltaman taksan mukaan toimivaltaisen laitoksen kustannuksella.

5.   Asuin- tai oleskelupaikan laitoksen pyynnöstä toimivaltainen laitos ilmoittaa asiaankuuluvissa tapauksissa sille päätöksestä, jossa vahvistetaan vammojen parantumis- tai vakaantumispäivä, ja tarvittaessa eläkkeen myöntämistä koskevasta päätöksestä.

35 artikla

Tapaturman tai taudin työperäisyyttä koskevat riidat

1.   Jos perusasetuksen 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toimivaltainen laitos riitauttaa työtapaturmia tai ammattitauteja koskevan lainsäädännön soveltamisen, sen on annettava viipymättä asiasta tieto asuin- tai oleskelupaikan laitokselle, joka on antanut luontoisetuudet, jotka katsotaan näin ollen sairausvakuutusetuuksiksi.

2.   Kun asiassa on tehty lopullinen päätös, toimivaltaisen laitoksen on annettava viipymättä asiasta tieto asuin- tai oleskelupaikan laitokselle, joka on antanut luontoisetuudet.

Jos ei voida todeta kyseessä olevan työtapaturma tai ammattitauti, luontoisetuuksien antamista jatketaan sairausetuuksina, jos asianomainen henkilö on niihin oikeutettu.

Jos todetaan kyseessä olevan työtapaturma tai ammattitauti, asianomaiselle henkilölle luontoisetuuksina myönnetyt sairausetuudet katsotaan työtapaturma- tai ammattitautietuuksiksi siitä päivästä alkaen, jona työtapaturma tapahtui tai ammattitauti todettiin lääketieteellisesti ensimmäisen kerran.

3.   Täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 5 kohdan toista alakohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

36 artikla

Menettely tapauksessa, jossa altistus ammattitautiin on tapahtunut useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa

1.   Perusasetuksen 38 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa ilmoitus ammattitaudista toimitetaan ammattitaudin osalta toimivaltaiselle laitokselle siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisena asianomainen henkilö viimeksi harjoitti kyseisen taudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa.

Jos laitos, jolle ilmoitus toimitettiin, osoittaa, että kyseisen ammattitaudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa harjoitettiin viimeksi toisen jäsenvaltion lainsäädännön alaisena, sen on toimitettava ilmoitus liitteenä olevine asiakirjoineen kyseisen jäsenvaltion vastaavalle laitokselle.

2.   Jos sen jäsenvaltion laitos, jonka lainsäädännön alaisena asianomainen henkilö viimeksi harjoitti kyseisen ammattitaudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa, osoittaa, että asianomainen henkilö tai hänen jälkeensä elävät eivät täytä tämän lainsäädännön edellytyksiä muun muassa siitä syystä, että asianomainen henkilö ei ole koskaan harjoittanut kyseisessä jäsenvaltiossa ammattitaudin aiheuttanutta toimintaa tai että kyseisessä jäsenvaltiossa ei tunnusteta kyseessä olevan taudin työperäisyyttä, kyseisen laitoksen on toimitettava viipymättä sen edellisen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädännön alaisena asianomainen henkilö aiemmin harjoitti kyseisen taudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa, asiaa koskeva ilmoitus ja kaikki liitteenä olevat todistukset, mukaan lukien ensiksi mainitun laitoksen järjestämien lääkärintarkastusten havainnot ja lausunnot.

3.   Tarvittaessa laitokset aloittavat 2 kohdassa säädetyn menettelyn uudelleen ja palauttavat tapauksen takaisin sen jäsenvaltion vastaavalle laitokselle, jonka lainsäädännön alaisena asianomainen henkilö ensiksi harjoitti kyseisen ammattitaudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa.

37 artikla

Laitosten välinen tiedonvaihto ja ennakoiden maksaminen tapauksissa, joissa haetaan muutosta hylkäyspäätökseen

1.   Jos on haettu muutosta etuuksien hylkäyspäätökseen, jonka on tehnyt sellaisen jäsenvaltion laitos, jonka lainsäädännön alaisena asianomainen henkilö on harjoittanut kyseisen ammattitaudin mahdollisesti aiheuttavaa toimintaa, tämän laitoksen on ilmoitettava asiasta laitokselle, jolle ilmoitus päätöksestä toimitettiin täytäntöönpanoasetuksen 36 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, sekä annettava sille tieto myöhemmin, kun lopullinen päätös on tehty.

2.   Jos henkilöllä on oikeus etuuksiin sen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti, jolle ilmoitus toimitettiin, kyseisen laitoksen on maksettava ennakkoa määrä, joka määritetään tarvittaessa sen laitoksen kuulemisen jälkeen, jonka päätökseen muutosta on haettu, ylisuurten maksujen välttämiseksi. Viimeksi mainittu laitos korvaa maksetun ennakon määrän, jos muutoksenhaun seurauksena sen on annettava kyseiset etuudet. Tämä määrä vähennetään asianomaiselle henkilölle kuuluvien etuuksien kokonaismäärästä täytäntöönpanoasetuksen 73 ja 74 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

3.   Täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 5 kohdan toista alakohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

38 artikla

Ammattitaudin paheneminen

Perusasetuksen 39 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa hakijan on toimitettava kaikki tieto, joka koskee kyseisen ammattitaudin osalta aiemmin myönnettyjä etuuksia, sen jäsenvaltion laitokselle, jolta hän hakee oikeutta etuuksiin. Tämä laitos voi kääntyä minkä tahansa muun aiemman toimivaltaisen laitoksen puoleen saadakseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

39 artikla

Työkyvyttömyyden asteen arvioiminen aiemmin tai myöhemmin sattuneessa työtapaturmassa tai todetussa ammattitaudissa

Kun aiempi tai myöhempi työhön kykenemättömyys aiheutui tapaturmasta, joka tapahtui asianomaisen henkilön ollessa sellaisen jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jossa ei tehdä eroa työhön kykenemättömyyden alkuperän suhteen, toimivaltaisen laitoksen tai kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämän elimen on

| a) | toimitettava toisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä tietoja aiemman tai myöhemmän työkyvyttömyyden asteesta ja mahdollisuuksien mukaan kaikki tieto, jonka perusteella voidaan määritellä, onko työhön kykenemättömyys seurausta työtapaturmasta kyseisen jäsenvaltion laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaan; |
| --- | --- |

a)

toimitettava toisen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä tietoja aiemman tai myöhemmän työkyvyttömyyden asteesta ja mahdollisuuksien mukaan kaikki tieto, jonka perusteella voidaan määritellä, onko työhön kykenemättömyys seurausta työtapaturmasta kyseisen jäsenvaltion laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaan;

| b) | otettava sovellettavan lainsäädännön mukaisesti huomioon se työkyvyttömyyden aste, joka on aiheutunut aiemmista tai myöhemmistä tapauksista, vahvistaessaan etuutta koskevan oikeuden ja määrittäessään etuuden määrän. |
| --- | --- |

b)

otettava sovellettavan lainsäädännön mukaisesti huomioon se työkyvyttömyyden aste, joka on aiheutunut aiemmista tai myöhemmistä tapauksista, vahvistaessaan etuutta koskevan oikeuden ja määrittäessään etuuden määrän.

40 artikla

Eläke- tai lisäavustushakemusten toimittaminen ja käsittely

Saadakseen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisen eläkkeen tai lisäavustuksen, asianomaisen henkilön tai hänen jälkeensä elävien, jotka asuvat toisen jäsenvaltion alueella, on esitettävä tarvittaessa hakemus joko toimivaltaiselle laitokselle tai asuinpaikan laitokselle, joka toimittaa hakemuksen edelleen toimivaltaiselle laitokselle.

Hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot toimivaltaisen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti.

41 artikla

Erityiset täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Liitteessä II mainittujen jäsenvaltioiden osalta perusasetuksen III osaston 2 luvun luontoisetuuksia koskevia säännöksiä sovelletaan henkilöihin, joilla on oikeus luontoisetuuksiin yksinomaan virkamiesten erityisjärjestelmän perusteella, ja ainoastaan siinä säädettyjen rajoitusten puitteissa.

2.   Täytäntöönpanoasetuksen 32 artiklan 2 kohdan toista virkettä ja 3 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

III LUKU

Kuolemantapauksen johdosta myönnettävät avustukset

42 artikla

Kuolemantapauksen johdosta myönnettäviä avustuksia koskeva hakemus

Sovellettaessa perusasetuksen 42 ja 43 artiklaa kuolemantapauksen johdosta myönnettäviä avustuksia koskeva hakemus on toimitettava joko toimivaltaiselle laitokselle tai hakijan asuinpaikan laitokselle, joka toimittaa sen toimivaltaiselle laitokselle.

Hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot toimivaltaisen laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti.

IV LUKU

Työkyvyttömyysetuudet sekä vanhuus- ja perhe-eläkkeet

43 artikla

Etuuksien laskemista koskevat lisäsäännökset

1.   Perusasetuksen 52 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisessa etuuden teoreettisen ja tosiasiallisen määrän laskemisessa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohdassa annettuja sääntöjä.

2.   Jos vapaaehtoisen vakuutusjärjestelmän tai valinnaisen jatkuvan vakuutusjärjestelmän mukaisia vakuutuskausia ei ole otettu huomioon täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklan 3 kohdan nojalla, sen jäsenvaltion laitoksen, jonka lainsäädännön mukaisesti kyseiset kaudet ovat täyttyneet, on laskettava kyseisiä kausia vastaava määrä soveltamansa lainsäädännön mukaisesti. Perusasetuksen 52 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti laskettuun etuuden tosiasialliseen määrään on lisättävä vapaaehtoisen vakuutusjärjestelmän tai valinnaisen jatkuvan vakuutusjärjestelmän mukaisia vakuutuskausia vastaava määrä.

3.   Kunkin jäsenvaltion laitoksen on laskettava soveltamansa lainsäädännön mukaan vapaaehtoisen vakuutuksen tai valinnaisen jatkuvan vakuutuksen kausia vastaava määrä, johon perusasetuksen 53 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ei sovelleta toisen jäsenvaltion peruuttamista, pienentämistä tai keskeyttämistä koskevia sääntöjä.

Jos toimivaltainen laitos ei soveltamansa lainsäädännön perusteella kykene määrittämään tätä määrää suoraan, koska kyseisessä lainsäädännössä annetaan vakuutuskausille erilaiset arvot, voidaan vahvistaa laskennallinen määrä. Hallintotoimikunnan on annettava laskennallisen määrän vahvistamisesta yksityiskohtaiset säännöt.

44 artikla

Lastenhoitokausien huomioon ottaminen

1.   Tätä artiklaa sovellettaessa ’lastenhoitokaudella’ tarkoitetaan kautta, joka hyvitetään jonkin jäsenvaltion eläkelainsäädännössä tai jonka perusteella eläkkeeseen tulee lisäosa nimenomaan siitä syystä, että henkilö on hoitanut lasta, riippumatta siitä, mitä menetelmää käyttäen kyseiset kaudet lasketaan ja kertyvätkö ne lastenhoidon aikana vai myönnetäänkö ne taannehtivasti.

2.   Jos lastenhoitokausia ei oteta huomioon perusasetuksen II osaston mukaisesti toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännössä, sen jäsenvaltion laitos, jonka lainsäädäntöä perusasetuksen II osaston mukaisesti sovellettiin asianomaiseen henkilöön, koska tämä toimi palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana ajankohtana, jona lastenhoitokauden huomioon ottaminen kyseisen lapsen osalta tämän lainsäädännön mukaisesti alkoi, on edelleen vastuussa tämän kauden huomioon ottamisesta sen oman lainsäädännön mukaisena lastenhoitokautena ikään kuin lastenhoito olisi tapahtunut sen alueella.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta, jos asianomaiseen henkilöön sovelletaan tai aletaan soveltaa jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädäntöä palkkatyön tai itsenäisen ammatinharjoittamisen perusteella.

45 artikla

Etuuksien hakeminen

1.   Saadakseen etuuksia perusasetuksen 44 artiklan 2 kohdan mukaisen A-tyypin lainsäädännön nojalla hakijan on toimitettava hakemus sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädäntöä häneen sovellettiin sillä hetkellä, kun työkyvyttömyyteen johtanut kykenemättömyys työhön ilmeni tai työkyvyttömyys paheni, tai asuinpaikan laitokselle, joka toimittaa hakemuksen edelleen ensimmäiselle laitokselle.

2.   Jos on myönnetty rahana maksettavia sairausetuuksia, näiden etuuksien suorittamisen päättymispäivää on tarvittaessa pidettävä eläkehakemuksen jättöpäivänä.

3.   Perusasetuksen 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa laitos, jossa asianomainen henkilö oli vakuutettuna viimeksi, ilmoittaa etuudet alun perin maksaneelle laitokselle soveltamansa lainsäädännön mukaisten etuuksien määrän ja alkamispäivän. Tästä päivästä alkaen työkyvyttömyyden pahenemista edeltävät maksettavat etuudet on peruutettava tai vähennettävä määrään, joka on perusasetuksen 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lisän suuruinen.

4.   Muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa hakija toimittaa hakemuksen asuinpaikkansa laitokselle tai sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädäntöä viimeksi sovellettiin. Jos asianomaiseen henkilöön ei minään ajankohtana ole sovellettu asuinpaikan laitoksen soveltamaa lainsäädäntöä, kyseisen laitoksen on toimitettava hakemus edelleen sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädäntöä viimeksi sovellettiin.

5.   Hakemuksen jättöpäivä on voimassa kaikissa asianomaisissa laitoksissa.

6.   Poiketen siitä, mitä 5 kohdassa säädetään, jos hakija ei pyynnöstä huolimatta ilmoita toimineensa palkkatyössä tai asuneensa muissa jäsenvaltioissa, katsotaan se päivämäärä, jona hakija täydentää alkuperäistä hakemustaan tai esittää uuden hakemuksen, joka kattaa puuttuvat työskentely- ja/tai asumiskaudet jossakin jäsenvaltiossa, päiväksi, jona hakemus on jätetty kyseistä lainsäädäntöä soveltavaan laitokseen, ellei tämän lainsäädännön edullisemmista säännöksistä muuta johdu.

46 artikla

Asiakirjat ja tiedot, jotka hakijan on liitettävä hakemukseen

1.   Hakijan on jätettävä hakemus täytäntöönpanoasetuksen 45 artiklan 1 tai 4 kohdassa tarkoitetun laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti, ja siihen on liitettävä kyseisessä lainsäädännössä vaadittavat asiakirjat. Hakijan on toimitettava erityisesti kaikki saatavilla olevat merkitykselliset tiedot ja asiakirjat niistä vakuutuskausista (laitokset, tunnistenumerot), työskentelykausista (työnantajat), itsenäisen ammatinharjoittamisen kausista (toiminnan luonne ja paikka) ja asumiskausista (osoitteet), jotka ovat saattaneet täyttyä toisen lainsäädännön mukaisesti, sekä tiedot kyseisten kausien pituudesta.

2.   Jos perusasetuksen 50 artiklan 1 kohdan mukaan hakija pyytää yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädäntöön perustuvien vanhuusetuuksien myöntämisen lykkäämistä, hänen on mainittava tämä hakemuksessaan ja ilmoitettava, minkä lainsäädännön mukaan hän pyytää lykkäystä. Jotta hakija voisi käyttää tätä oikeutta, asianomaisten laitosten on ilmoitettava hakijan pyynnöstä tälle kaikki käytössään olevat tiedot, jotta hakija voisi arvioida seurauksia niiden etuuksien samanaikaisesta tai peräkkäisestä myöntämisestä, joita hän voi hakea.

3.   Jos hakija peruuttaa jonkin tietyn jäsenvaltion lainsäädännön nojalla myönnettäviä etuuksia koskevan hakemuksensa, etuushakemuksia ei katsota peruutetun samanaikaisesti muiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti.

47 artikla

Hakemusten käsittely asianomaisissa laitoksissa

1.   Laitos, jolle etuushakemus toimitetaan tai toimitetaan edelleen täytäntöönpanoasetuksen 45 artiklan 1 tai 4 kohdan mukaisesti, on jäljempänä ’yhteyslaitos’. Asuinpaikan laitosta ei kutsuta yhteyslaitokseksi, jos asianomaiseen henkilöön ei minään ajankohtana ole sovellettu kyseisen laitoksen soveltamaa lainsäädäntöä.

Sen lisäksi, että kyseinen laitos käsittelee etuushakemuksen soveltamansa lainsäädännön mukaisesti, se yhteyslaitoksen ominaisuudessaan osallistuu tietojenvaihtoon, tiedottaa päätöksistä ja toimista, joita tarvitaan hakemuksen käsittelemiseksi asianomaisissa laitoksissa, antaa hakijalle pyynnöstä tiedot, jotka liittyvät yhteisönäkökohtiin asian käsittelyssä, ja pitää hakijan ajan tasalla asian etenemisestä.

2.   Perusasetuksen 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa yhteyslaitoksen on toimitettava kaikki asianomaista henkilöä koskevat tiedot laitokselle, jossa henkilö oli vakuutettu aikaisemmin ja joka käsittelee hakemuksen vuorostaan.

3.   Täytäntöönpanoasetuksen 48–52 artiklaa ei sovelleta perusasetuksen 44 artiklassa tarkoitettujen hakemusten käsittelyyn.

4.   Muissa kuin 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa yhteyslaitoksen on toimitettava etuushakemukset ja kaikki saatavillaan olevat asiakirjat ja tarvittaessa hakijan toimittamat asiakirjat viipymättä kaikille kyseisille laitoksille, jotta ne pystyvät aloittamaan hakemuksen käsittelyn samanaikaisesti. Yhteyslaitoksen on ilmoitettava muille laitoksille soveltamansa lainsäädännön mukaiset vakuutus- tai asumiskaudet. Lisäksi sen on ilmoitettava, mitä asiakirjoja toimitetaan myöhemmin, ja täydennettävä hakemusta mahdollisimman pian.

5.   Kaikkien kyseisten laitosten on ilmoitettava mahdollisimman pian yhteyslaitokselle ja muille asianomaisille laitoksille soveltamansa lainsäädännön mukaisesti täyttyneet vakuutus- tai asumiskaudet.

6.   Kunkin kyseisistä laitoksista on laskettava etuuksien määrä perusasetuksen 52 artiklan mukaisesti ja ilmoitettava yhteyslaitokselle ja muille asianomaisille laitoksille päätöksestään, maksettavaksi kuuluvien etuuksien määrästä ja kaikista perusasetuksen 53–55 artiklassa edellytetyistä tiedoista.

7.   Heti kun jokin laitos tämän artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella toteaa, että sovelletaan perusasetuksen 46 artiklan 2 kohtaa tai 57 artiklan 2 tai 3 kohtaa, sen on ilmoitettava tästä yhteyslaitokselle ja muille asianomaisille laitoksille.

48 artikla

Päätöksistä ilmoittaminen hakijalle

1.   Kunkin laitoksen on ilmoitettava hakijalle soveltamansa lainsäädännön mukaisesti tekemästään päätöksestä. Jokaisessa päätöksessä on ilmoitettava sovellettavat muutoksenhakukeinot ja muutoksenhaun määräajat. Saatuaan tiedon kaikista, kunkin laitoksen tekemistä päätöksistä yhteyslaitos lähettää hakijalle ja muille asianomaisille laitoksille yhteenvedon päätöksistä. Hallintotoimikunta laatii yhteenvedon mallin. Yhteenveto on lähetettävä hakijalle laitoksen käyttämällä kielellä tai hakijan pyynnöstä millä tahansa tämän valitsemalla kielellä, joka on vahvistettu yhteisön toimielinten viralliseksi kieleksi perustamissopimuksen 290 artiklan mukaisesti.

2.   Jos hakija yhteenvedon saatuaan on sitä mieltä, että kahden tai useamman laitoksen tekemillä päätöksillä on saattanut olla kielteinen yhteisvaikutus hänen oikeuksiinsa, hakijalla on oikeus vaatia asianomaisia laitoksia tarkistamaan päätökset kunkin kansallisessa lainsäädännössä säädetyssä määräajassa. Määräajan laskeminen alkaa yhteenvedon saamispäivästä. Hakijalle on ilmoitettava tarkistamisen lopputuloksesta kirjallisesti.

49 artikla

Työkyvyttömyyden asteen määrittäminen

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 46 artiklan 3 kohtaa yhteyslaitos on ainoa, joka on oikeutettu tekemään päätöksen hakijan työkyvyttömyyden asteesta, jos sen soveltama lainsäädäntö sisältyy liitteeseen VII; muussa tapauksessa päätöksenteko-oikeus on laitoksella, jonka soveltama lainsäädäntö sisältyy liitteeseen VII ja jonka soveltaman lainsäädännön alainen hakija on viimeksi ollut. Sen on tehtävä tällainen päätös heti, kun se voi määrittää, täyttyvätkö oikeutta koskevat edellytykset sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, ottaen tapauksen mukaan huomioon perusasetuksen 6 ja 51 artiklan. Sen on ilmoitettava tästä päätöksestä viipymättä muille asianomaisille laitoksille.

Jos, ottaen huomioon perusasetuksen 6 ja 51 artiklan, muut oikeutta koskevat kuin työkyvyttömyyden asteeseen liittyvät, sovellettavan lainsäädännön mukaiset perusteet eivät täyty, yhteyslaitoksen on ilmoitettava tästä viipymättä sen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle, jonka lainsäädäntöä hakijaan sovellettiin viimeksi. Viimeksi mainitulla laitoksella on oikeus päättää hakijan työkyvyttömyyden asteesta, jos sovellettavassa lainsäädännössä asetetut edellytykset oikeuden saamiseksi täyttyvät. Sen on ilmoitettava tällaisesta päätöksestä viipymättä muille asianomaisille laitoksille.

Asia saatetaan oikeuden määrittämiseksi joutua tarvittaessa lähettämään samojen edellytysten mukaisesti takaisin työkyvyttömyyden osalta toimivaltaiselle, sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädäntöä sovellettiin hakijaan ensimmäiseksi.

2.   Tapauksissa, joissa perusasetuksen 46 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta, kullakin laitoksella on soveltamansa lainsäädännön mukaisesti työkyvyttömyyden asteen määrittämiseksi mahdollisuus teettää hakijan lääkärintarkastus valitsemallaan lääkärillä tai tutkituttaa hänet muulla valitsemallaan asiantuntijalla. Jäsenvaltion laitoksen on kuitenkin otettava huomioon asiakirjat, lääkärinlausunnot ja hallinnolliset tiedot, jotka se on saanut muilta jäsenvaltioilta, ikään kuin ne olisi laadittu sen omassa jäsenvaltiossa.

50 artikla

Etuuksien väliaikainen maksaminen ja ennakoiden maksaminen

1.   Sen estämättä, mitä täytäntöönpanoasetuksen 7 artiklassa säädetään, kaikkien laitosten, jotka toteavat etuushakemuksen käsittelyn aikana, että hakijalla on perusasetuksen 52 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeus itsenäiseen etuuteen laitoksen soveltaman lainsäädännön nojalla, on maksettava tällainen etuus viipymättä. Tällaista maksua pidetään tilapäisenä, jos hakemuksen käsittelymenettelyn tulos voisi vaikuttaa myönnettyyn määrään.

2.   Aina kun saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että hakijalla on oikeus maksuun joltakin laitokselta perusasetuksen 52 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla, kyseisen laitoksen on maksettava hänelle ennakko, jonka määrä on mahdollisimman lähellä sitä määrää, joka hänelle todennäköisesti maksetaan perusasetuksen 52 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

3.   Kunkin laitoksen, jonka on maksettava tilapäisiä etuuksia tai ennakoita 1 tai 2 kohdan nojalla, on ilmoitettava tästä viipymättä hakijalle ja kiinnitettävä tämän huomio nimenomaisesti toimenpiteen tilapäiseen luonteeseen ja soveltamansa lainsäädännön mukaisiin muutoksenhakuoikeuksiin.

51 artikla

Etuuksien laskeminen uudelleen

1.   Jos etuudet lasketaan uudelleen perusasetuksen 48 artiklan 3 ja 4 kohdan, 50 artiklan 4 kohdan ja 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 50 artiklaa tarvittavin muutoksin.

2.   Jos etuus lasketaan uudelleen, peruutetaan tai keskeytetään, päätöksen tehneen laitoksen on annettava siitä viipymättä tieto asianomaiselle henkilölle ja ilmoitettava asiasta kullekin laitokselle, jossa henkilöllä on oikeuksia.

52 artikla

Eläkkeiden laskemisen nopeuttamiseksi tarkoitetut toimenpiteet

1.   Hakemusten käsittelyn ja etuuksien maksamisen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi laitosten, joiden soveltaman lainsäädännön alainen henkilö on ollut, on

| a) | vaihdettava muiden jäsenvaltioiden laitosten kanssa tai toimitettava näiden käyttöön tunnistetiedot henkilöistä, jotka siirtyvät yhdestä sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä toiseen, ja niiden on yhdessä huolehdittava siitä, että nämä tunnistetiedot säilytetään ja että ne vastaavat toisiaan, tai muussa tapauksessa annettava kyseisille henkilöille mahdollisuus päästä suoraan tutustumaan tunnistetietoihinsa |
| --- | --- |

a)

vaihdettava muiden jäsenvaltioiden laitosten kanssa tai toimitettava näiden käyttöön tunnistetiedot henkilöistä, jotka siirtyvät yhdestä sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä toiseen, ja niiden on yhdessä huolehdittava siitä, että nämä tunnistetiedot säilytetään ja että ne vastaavat toisiaan, tai muussa tapauksessa annettava kyseisille henkilöille mahdollisuus päästä suoraan tutustumaan tunnistetietoihinsa

| b) | riittävän ajoissa ennen eläkeoikeuksien alkamiseksi vaadittavaa vähimmäisikää tai ennen kansallisessa lainsäädännössä määritettävää ikää, vaihdettava asianomaisen henkilön ja muiden jäsenvaltioiden laitosten kanssa tai toimitettava näiden käyttöön tietoa (kuten täyttyneet kaudet tai muita tärkeitä tietoja) yhdestä sovellettavasta lainsäädännöstä toiseen siirtyneiden henkilöiden eläkeoikeuksista, tai muussa tapauksessa ilmoitettava näille henkilöille mahdollisuuksista tai annettava heille mahdollisuus tutustua tuleviin etuusoikeuksiinsa. |
| --- | --- |

b)

riittävän ajoissa ennen eläkeoikeuksien alkamiseksi vaadittavaa vähimmäisikää tai ennen kansallisessa lainsäädännössä määritettävää ikää, vaihdettava asianomaisen henkilön ja muiden jäsenvaltioiden laitosten kanssa tai toimitettava näiden käyttöön tietoa (kuten täyttyneet kaudet tai muita tärkeitä tietoja) yhdestä sovellettavasta lainsäädännöstä toiseen siirtyneiden henkilöiden eläkeoikeuksista, tai muussa tapauksessa ilmoitettava näille henkilöille mahdollisuuksista tai annettava heille mahdollisuus tutustua tuleviin etuusoikeuksiinsa.

2.   Sovellettaessa 1 kohtaa hallintotoimikunnan on määritettävä, mitä tietoja on vaihdettava tai toimitettava käyttöön, ja vahvistettava soveltuvat menettelyt ja mekanismit ottaen huomioon kansallisten eläkejärjestelmien ominaispiirteet, niiden hallinnollisen ja teknisen organisoinnin sekä niiden käytössä olevan teknologian. Hallintotoimikunnan on varmistettava näiden eläkejärjestelmien täytäntöönpano järjestämällä päätettyjen toimien ja niiden soveltamisen seuranta.

3.   Sovellettaessa 1 kohtaa olisi sen jäsenvaltion laitokselle, jossa henkilölle on osoitettu ensimmäinen sosiaaliturvan hallintoon liittyvä henkilötunnus, ilmoitettava edellä mainitut tiedot.

53 artikla

Yhteensovittamistoimet jäsenvaltioissa

1.   Jos kansalliseen lainsäädäntöön sisältyy sääntöjä vastuussa olevan laitoksen tai sovellettavan järjestelmän määrittämisestä taikka vakuutuskausien määrittämisestä tiettyyn järjestelmään kuuluviksi, näitä sääntöjä sovelletaan ottaen huomioon ainoastaan ne vakuutuskaudet, jotka ovat täyttyneet tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta perusasetuksen 51 artiklan soveltamiseen.

2.   Jos kansalliseen lainsäädäntöön sisältyy sääntöjä, jotka koskevat virkamiehiin sovellettavien erityisjärjestelmien ja palkattujen työntekijöiden yleisen järjestelmän yhteensovittamista, perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen säännökset eivät vaikuta näihin sääntöihin.

V LUKU

Työttömyysetuudet

54 artikla

Kausien yhteenlaskeminen ja etuuksien laskeminen

1.   Täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklan 1 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin perusasetuksen 61 artiklaan. Asianomainen henkilö voi toimittaa toimivaltaiselle laitokselle sen jäsenvaltion, jonka lainsäädäntöä henkilöön sovellettiin hänen viime toimintansa osalta palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, laitoksen antaman asiakirjan, jossa mainitaan kyseisen lainsäädännön mukaisesti täyttyneet kaudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaisten laitosten muita tähän liittyviä velvoitteita.

2.   Sovellettaessa perusasetuksen 62 artiklan 3 kohtaa sen jäsenvaltion, jonka lainsäädäntöä asianomaiseen henkilöön sovellettiin hänen viime toimintansa osalta palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, toimivaltainen laitos ilmoittaa viipymättä asuinpaikan laitokselle tämän pyynnöstä kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen niiden työttömyysetuuksien laskemiseksi, jotka voidaan saada asuinjäsenvaltiossa, erityisesti saadut palkka- tai ammattitulot.

3.   Sovellettaessa perusasetuksen 62 artiklaa ja sen estämättä, mitä mainitun asetuksen 63 artiklassa säädetään, sen jäsenvaltion, jonka lainsäädännön mukaan etuuksien laskemiseen vaikuttaa perheenjäsenten määrä, toimivaltainen laitos ottaa huomioon myös asianomaisen henkilön perheenjäsenet, jotka asuvat toisessa jäsenvaltiossa, ikään kuin he asuisivat toimivaltaisessa jäsenvaltiossa. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos perheenjäsenten asuinjäsenvaltiossa toisella henkilöllä on oikeus työttömyysetuuksiin, jotka on laskettu perheenjäsenten lukumäärän perusteella.

55 artikla

Edellytykset ja rajoitukset etuusoikeuden säilyttämiseksi työttömän siirtyessä toiseen jäsenvaltioon

1.   Jotta toiseen jäsenvaltioon siirtyvään työttömään voitaisiin edelleen soveltaa perusasetuksen 64 artiklaa, hänen on ennen lähtöään tehtävä ilmoitus toimivaltaiselle laitokselle ja pyydettävä todistusta siitä, että hänellä on edelleen oikeus etuuksiin perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyin edellytyksin.

Laitos ilmoittaa asianomaiselle henkilölle tämän velvoitteista ja antaa edellä mainitun asiakirjan, jossa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | päivä, jona työtön lakkasi olemasta toimivaltaisen valtion työvoimaviranomaisten käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

päivä, jona työtön lakkasi olemasta toimivaltaisen valtion työvoimaviranomaisten käytettävissä;

| b) | perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen määräaika rekisteröityä työnhakijaksi siinä jäsenvaltiossa, johon työtön on siirtynyt; |
| --- | --- |

b)

perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen määräaika rekisteröityä työnhakijaksi siinä jäsenvaltiossa, johon työtön on siirtynyt;

| c) | enimmäisaika, jonka perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan oikeus etuuksiin voidaan säilyttää; |
| --- | --- |

c)

enimmäisaika, jonka perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan oikeus etuuksiin voidaan säilyttää;

| d) | seikat, jotka saattavat vaikuttaa etuusoikeuteen. |
| --- | --- |

d)

seikat, jotka saattavat vaikuttaa etuusoikeuteen.

2.   Työttömän on ilmoittauduttava työnhakijaksi työvoimaviranomaisille jäsenvaltiossa, johon hän siirtyy, perusasetuksen 64 artiklan 1 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti, ja toimitettava tämän jäsenvaltion laitokselle 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja. Jos henkilö on tehnyt ilmoituksen toimivaltaiselle laitokselle 1 kohdan mukaisesti mutta ei toimita kyseistä asiakirjaa, sen jäsenvaltion laitos, jonne työtön siirtyi, ottaa yhteyttä toimivaltaiseen laitokseen saadakseen tarvittavat tiedot.

3.   Sen jäsenvaltion työvoimaviranomaiset, johon työtön siirtyi hakeakseen työtä, ilmoittavat työttömälle hänen velvoitteistaan.

4.   Sen jäsenvaltion laitos, johon työtön siirtyi, toimittaa välittömästi toimivaltaiselle laitokselle asiakirjan, jossa mainitaan päivämäärä, jona työtön on ilmoittautunut työvoimaviranomaisille, ja hänen uusi osoitteensa.

Jos sinä aikana, jona työttömällä on edelleen oikeus etuuksiin, ilmenee seikkoja, jotka saattavat vaikuttaa etuusoikeuteen, sen jäsenvaltion laitos, johon työtön siirtyi, toimittaa välittömästi toimivaltaiselle laitokselle ja asianomaiselle henkilölle asiaankuuluvat tiedot sisältävän asiakirjan.

Toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä sen jäsenvaltion laitos, johon työtön siirtyi, toimittaa kuukausittain asiaankuuluvat tiedot työttömän tilanteen seurannasta ja erityisesti siitä, onko työtön edelleen työvoimaviranomaisen rekisterissä ja noudattaako hän valvontamenettelyjä.

5.   Sen jäsenvaltion laitos, johon työtön on siirtynyt, huolehtii valvonnasta tai järjestää valvonnan ikään kuin kyse olisi työttömästä, jolla on oikeus etuuksiin sen soveltaman lainsäädännön mukaan. Tarvittaessa se ilmoittaa toimivaltaiselle laitokselle välittömästi kaikkien 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen seikkojen ilmenemisestä.

6.   Kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai toimivaltaiset laitokset voivat sopia keskenään työttömän tilanteen seurantaa koskevista menettelyistä ja aikarajoista sekä muista toimista niiden työttömien työnhaun helpottamiseksi, jotka siirtyvät johonkin näistä jäsenvaltioista perusasetuksen 64 artiklan mukaisesti.

56 artikla

Työttömät, jotka asuivat muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa

1.   Jos työtön päättää perusasetuksen 65 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittautua myös sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten käytettäväksi, jossa hän viimeksi toimi palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, rekisteröitymällä siellä työnhakijaksi, hän ilmoittaa tästä asuinpaikkansa laitokselle ja työvoimaviranomaisille.

Asuinpaikan työvoimaviranomaiset toimittavat työttömän rekisteröitymistä ja työnhakua koskevat asiaankuuluvat tiedot sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten pyynnöstä, jossa asianomainen henkilö viimeksi toimi palkkatyössä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.

2.   Jos asianomaisissa jäsenvaltioissa sovellettava lainsäädäntö edellyttää, että työttömän on täytettävä tietyt velvoitteet ja/tai haettava työtä, ensisijaisia ovat velvoitteet ja/tai työnhakutoimet, jotka työtön suorittaa asuinjäsenvaltiossa.

Se, että työtön on laiminlyönyt kaikki velvoitteet ja/tai työnhaun jäsenvaltiossa, jossa hän viimeksi toimi, ei saa vaikuttaa asuinjäsenvaltiossa myönnettyihin etuuksiin.

3.   Sovellettaessa perusasetuksen 65 artiklan 5 kohdan b alakohtaa sen jäsenvaltion, jonka lainsäädäntöä työntekijään viimeksi sovellettiin, laitos ilmoittaa asuinpaikan laitokselle tämän pyynnöstä, onko työntekijällä oikeus etuuksiin perusasetuksen 64 artiklan mukaisesti.

57 artikla

Perusasetuksen 61, 62, 64 ja 65 artiklan soveltaminen virkamiesten erityisjärjestelmään kuuluviin henkilöihin

1.   Täytäntöönpanoasetuksen 54 ja 55 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin erityiseen virkamiesten työttömyysjärjestelmään kuuluviin henkilöihin.

2.   Täytäntöönpanoasetuksen 56 artiklaa ei sovelleta erityiseen virkamiesten työttömyysjärjestelmään kuuluviin henkilöihin. Työtön, joka kuuluu erityiseen virkamiesten työttömyysjärjestelmään, on osittain tai kokonaan työttömänä ja on viimeisen työskentelynsä aikana asunut muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella, saa erityisen virkamiesten työttömyysjärjestelmän mukaiset etuudet toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti ikään kuin hän asuisi kyseisen jäsenvaltion alueella. Nämä etuudet antaa toimivaltainen laitos omalla kustannuksellaan.

VI LUKU

Perhe-etuudet

58 artikla

Ensisijaisuussäännöt päällekkäisyystilanteessa

Sovellettaessa perusasetuksen 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan i ja ii alakohtaa, jos ensisijaisuusjärjestystä ei voida määrittää lasten asuinpaikan perusteella, kukin asianomainen jäsenvaltio laskee etuuksien määrän ottaen huomioon myös lapset, jotka eivät asu sen omalla alueella. Kun sovelletaan 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohtaa, sen jäsenvaltion, jonka lainsäädännön mukaan etuuksien määrä on suurin, toimivaltainen laitos maksaa näiden etuuksien määrän kokonaisuudessaan ja toisen jäsenvaltion toimivaltainen laitos korvaa sille puolet kyseisestä määrästä viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyn määrän rajoissa.

59 artikla

Sovellettavat säännöt silloin kun sovellettava lainsäädäntö ja/tai toimivalta myöntää perhe-etuuksia vaihtuu

1.   Jos sovellettava lainsäädäntö ja/tai toimivalta myöntää perhe-etuuksia vaihtuu jäsenvaltioiden välillä kalenterikuukauden aikana, riippumatta siitä, mitkä olivat noiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaiset perhe-etuuksien maksupäivät, laitos, joka maksoi perhe-etuudet sen lainsäädännön nojalla, jonka mukaisesti etuudet myönnettiin kyseisen kuukauden alussa, jatkaa maksamista kuluvan kuukauden loppuun asti.

2.   Se ilmoittaa toisen asianomaisen jäsenvaltion tai toisten asianomaisten jäsenvaltioiden laitoksille päivämäärän, jona se lakkaa maksamasta kyseisiä perhe-etuuksia. Yksi tai useampi toinen asianomainen jäsenvaltio alkaa maksaa etuuksia tuosta päivästä.

60 artikla

Perusasetuksen 67 ja 68 artiklan soveltamismenettely

1.   Perhe-etuushakemus osoitetaan toimivaltaiselle laitokselle. Sovellettaessa perusasetuksen 67 ja 68 artiklaa on otettava huomioon koko perheen tilanne, ikään kuin kaikkiin kyseessä oleviin henkilöihin sovellettaisiin asianomaisen jäsenvaltion lainsäädäntöä ja ikään kuin he asuisivat siellä, erityisesti kun on kyse henkilön oikeudesta vaatia tällaisia etuuksia. Jos henkilö, jolla on oikeus vaatia etuuksia, ei käytä oikeuttaan, sen jäsenvaltion, jonka lainsäädäntöä sovelletaan, toimivaltainen laitos ottaa huomioon toisen vanhemman tai sellaiseksi katsotun henkilön taikka lapsen tai lasten holhoojana toimivan henkilön tai laitoksen toimittaman perhe-etuushakemuksen.

2.   Laitos, jolle hakemus on tehty 1 kohdan mukaisesti, käsittelee hakemuksen hakijan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella ottaen huomioon hakijan perheen yleisen tosiasiallisen ja oikeudellisen tilanteen.

Jos tämä laitos toteaa, että sen lainsäädäntöä sovelletaan ensisijaisen oikeuden perusteella perusasetuksen 68 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, laitos myöntää perhe-etuudet soveltamansa lainsäädännön mukaisesti.

Jos tuo laitos pitää mahdollisena, että oikeus jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaiseen erotusetuuteen on mahdollinen perusasetuksen 68 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mainittu laitos toimittaa hakemuksen viipymättä tuon toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle ja ilmoittaa asiasta asianomaiselle henkilölle; lisäksi se ilmoittaa toisen jäsenvaltion laitokselle hakemusta koskevasta päätöksestään ja maksettujen perhe-etuuksien määrän.

3.   Jos laitos, jolle hakemus on tehty, toteaa, että sen lainsäädäntöä sovelletaan, vaikkakaan ei ensisijaisen oikeuden perusteella perusasetuksen 68 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, sen on tehtävä viipymättä väliaikainen päätös sovellettavista ensisijaisuussäännöistä ja toimitettava hakemus perusasetuksen 68 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseisen toisen jäsenvaltion laitokselle ja ilmoitettava asiasta myös hakijalle. Tällä laitoksella on kaksi kuukautta aikaa ottaa kantaa tehtyyn väliaikaiseen päätökseen.

Jos laitos, jolle hakemus toimitettiin edelleen, ei ota kantaa kahden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, sovelletaan edellä tarkoitettua väliaikaista päätöstä, ja laitos maksaa lainsäädäntönsä mukaiset etuudet ja ilmoittaa maksettujen etuuksien määrän laitokselle, jolle hakemus alun perin jätettiin.

4.   Jos asianomaiset laitokset ovat eri mieltä siitä, mitä lainsäädäntöä sovelletaan ensisijaisen oikeuden perusteella, sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 2–5 kohtaa. Tässä tapauksessa täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asuinpaikan laitos on lapsen taikka lasten asuinpaikan laitos.

5.   Jos tilapäisesti etuuksia maksanut laitos on maksanut enemmän kuin sille lopulta kuuluvan määrän, se voi vaatia ensisijaisessa vastuussa olevaa laitosta korvaamaan liikaa maksetun määrän täytäntöönpanoasetuksen 73 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

61 artikla

Perusasetuksen 69 artiklan soveltamismenettely

Perusasetuksen 69 artiklan soveltamiseksi hallintotoimikunta laatii luettelon tuon artiklan piiriin kuuluvista, orvoille myönnettävistä täydentävistä tai erityisistä perhe-etuuksista. Jos ei ole säännöksiä siitä, mikä laitos on toimivaltainen myöntämään ensisijaisen oikeuden perusteella tällaisia täydentäviä tai erityisiä orpojen perhe-etuuksia soveltamansa lainsäädännön nojalla, sen on viipymättä toimitettava perhe-etuushakemus ja kaikki tarvittavat asiakirjat ja tiedot sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädäntöä asianomaiseen henkilöön on sovellettu pisimpään ja joka myöntää tällaisia täydentäviä tai erityisiä orpojen perhe-etuuksia. Joissakin tapauksissa asia saatetaan joutua lähettämään samojen edellytysten mukaisesti takaisin sen jäsenvaltion laitokselle, jonka lainsäädännön mukaan asianomaiselle henkilölle on täyttynyt lyhimmät vakuutus- tai asumiskaudet.

IV OSASTO

TALOUDELLISET SÄÄNNÖKSET

I LUKU

Etuuksien kustannusten korvaaminen perusasetuksen 35 artiklan ja 41 artiklan mukaisesti

1 jakso

Etuuksien korvaaminen tosiasiallisten kustannusten perusteella

62 artikla

Periaatteet

1.   Sovellettaessa perusasetuksen 35 artiklaa ja 41 artiklaa toimivaltainen laitos korvaa etuudet antaneelle laitokselle luontoisetuuksista aiheutuneiden kustannusten tosiasiallisen, viimeksi mainitun laitoksen tilien osoittaman määrän, paitsi sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 62 artiklaa.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu etuuksista aiheutuneiden kustannusten tosiasiallinen määrä ei kokonaan tai osittain käy ilmi sen laitoksen tileistä, joka etuudet on antanut, palautettava määrä määritetään kertasuorituksen perusteella laskemalla se kaikesta asianmukaisesta tiedosta, joka on saatu käytettävissä olevista lähteistä. Hallintotoimikunta arvioi perusteet, joita käytetään kertasuorituksen laskemisessa, ja vahvistaa sen määrän.

3.   Korvauksessa ei voida ottaa huomioon korkeampia perusteita kuin ne, joita sovelletaan sellaisille vakuutetuille annettuihin luontoisetuuksiin, jotka ovat 1 kohdassa tarkoitetut etuudet antaneen laitoksen soveltaman lainsäädännön alaisia.

2 jakso

Etuuksien korvaaminen kiinteiden määrien perusteella

63 artikla

Asianomaisten jäsenvaltioiden määrittäminen

1.   Perusasetuksen 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltiot, joiden oikeudellisten tai hallinnollisten rakenteiden vuoksi todellisiin kustannuksiin perustuvien korvausten maksaminen ei ole tarkoituksenmukaista, luetellaan täytäntöönpanoasetuksen liitteessä III.

2.   Kun kyseessä ovat täytäntöönpanoasetuksen liitteessä III luetellut jäsenvaltiot, toimivaltaiset laitokset korvaavat

| a) | perusasetuksen 17 artiklan nojalla perheenjäsenille, jotka eivät asu samassa jäsenvaltiossa kuin vakuutettu; ja |
| --- | --- |

a)

perusasetuksen 17 artiklan nojalla perheenjäsenille, jotka eivät asu samassa jäsenvaltiossa kuin vakuutettu; ja

| b) | perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan sekä 25 ja 26 artiklan nojalla eläkkeensaajille ja heidän perheenjäsenilleen |
| --- | --- |

b)

perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan sekä 25 ja 26 artiklan nojalla eläkkeensaajille ja heidän perheenjäsenilleen

annettujen luontoisetuuksien määrän etuudet antaneille laitoksille kunkin kalenterivuoden osalta vahvistetun kiinteän määrän perusteella. Kiinteän määrän on vastattava mahdollisimman tarkoin todellisia kustannuksia.

64 artikla

Kuukausittaisten kiinteiden määrien ja kiinteän kokonaismäärän laskentamenetelmä

1.   Kunkin velkojajäsenvaltion osalta kuukausittainen kiinteä määrä henkeä kohti (Fi) kalenterivuodeksi määritetään jakamalla keskimääräiset vuosikustannukset henkeä kohti (Yi), eri ikäryhmien (i) mukaan eriteltyinä, 12:lla ja soveltamalla tulokseen vähennystä (X) seuraavan kaavan mukaisesti:

Fi = Yi *1/12*(1-X)

jossa:

| — | indeksi i (arvot i = 1, 2 ja 3) edustaa kolmea ikäryhmää, joita käytetään kiinteiden määrien laskemista varten







  i = 1 | : | alle 20-vuotiaat |
| --- | --- | --- | --- |
| i = 2 | : | 20–64-vuotiaat |
| i = 3 | : | 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat |

—

indeksi i (arvot i = 1, 2 ja 3) edustaa kolmea ikäryhmää, joita käytetään kiinteiden määrien laskemista varten

i = 1

:

alle 20-vuotiaat

i = 2

:

20–64-vuotiaat

i = 3

:

65-vuotiaat ja sitä vanhemmat

| — | Yi edustaa keskimääräisiä vuosikustannuksia henkeä kohti ikäryhmässä i, sellaisena kuin ne määritellään 2 kohdassa |
| --- | --- |

—

Yi edustaa keskimääräisiä vuosikustannuksia henkeä kohti ikäryhmässä i, sellaisena kuin ne määritellään 2 kohdassa

| — | kerroin X (0,20 tai 0,15) edustaa vähennystä, sellaisena kuin se määritellään 3 kohdassa. |
| --- | --- |

—

kerroin X (0,20 tai 0,15) edustaa vähennystä, sellaisena kuin se määritellään 3 kohdassa.

2.   Keskimääräiset vuosikustannukset henkeä kohti (Yi) ikäryhmässä i saadaan jakamalla velkojajäsenvaltion laitosten kaikille kyseiseen ikäryhmään kuuluville henkilöille, joihin sovelletaan sen lainsäädäntöä ja jotka asuvat sen alueella, antamien kaikkien luontoisetuuksien vuosikustannukset tämän ikäryhmän asianomaisten henkilöiden keskimääräisellä lukumäärällä kyseisenä kalenterivuonna. Laskennan on perustuttava täytäntöönpanoasetuksen 23 artiklassa tarkoitettujen järjestelmien mukaisiin kustannuksiin.

3.   Kuukausittaiseen kiinteään määrään sovellettava vähennys on periaatteessa 20 prosenttia (X = 0,20). Eläkkeensaajille ja heidän perheenjäsenilleen vähennys on 15 prosenttia (X = 0,15), jos toimivaltaista jäsenvaltiota ei mainita perusasetuksen liitteessä IV.

4.   Kunkin velallisjäsenvaltion osalta kiinteä kokonaismäärä kalenterivuotta kohti on tulojen summa, joka saadaan kertomalla kussakin ikäryhmässä i määritetyt kuukausittaiset kiinteät määrät henkeä kohti niiden kuukausien lukumäärällä, jotka asianomaisille henkilöille ovat täyttyneet velkojajäsenvaltiossa kyseisessä ikäryhmässä.

Asianomaisille henkilöille velkojajäsenvaltiossa täyttyneiden kuukausien lukumäärä on kalenterivuoden niiden kalenterikuukausien summa, joiden aikana asianomaisilla henkilöillä oli velkojajäsenvaltion alueella asumisen perusteella oikeus saada luontoisetuuksia kyseisellä alueella velallisjäsenvaltion kustannuksella. Nämä kuukaudet määritetään luettelon avulla, jota pidetään tätä tarkoitusta varten asuinpaikan laitoksessa ja joka perustuu toimivaltaisen laitoksen toimittamiin asiakirjoihin, joilla osoitetaan edunsaajien oikeudet.

5.   Viimeistään ... (6) hallintotoimikunta antaa kertomuksen tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti 3 kohdassa tarkoitetuista vähennyksistä. Kertomuksen pohjalta hallintotoimikunta voi tehdä ehdotuksen, joka sisältää muutoksia, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi sen varmistamiseksi, että kiinteiden määrien laskeminen vastaa mahdollisimman tarkoin todellisia aiheutuneita kustannuksia ja että 3 kohdassa tarkoitetuista vähennyksistä ei aiheudu jäsenvaltioille epätasapainoisia maksuja eikä kaksinkertaisia maksuja.

6.   Hallintotoimikunta vahvistaa menetelmät 1-5 kohdassa tarkoitettujen kiinteiden määrien laskentaan tarvittavien tekijöiden määrittämiseksi.

7.   Sen estämättä, mitä 1–4 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa kiinteän määrän laskennassa asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 ja 95 artiklaa ... (6) saakka edellyttäen, että 3 kohdassa säädettyä vähennystä sovelletaan.

65 artikla

Keskimääräisten vuosikustannusten ilmoittaminen

1.   Tiettyä vuotta koskevat keskimääräiset vuosikustannukset henkeä kohti kussakin ikäryhmässä on ilmoitettava tilintarkastuslautakunnalle viimeistään kyseistä vuotta seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä. Jos ilmoitusta ei tehdä tässä määräajassa, huomioon otetaan hallintotoimikunnan viimeksi jotakin edeltävää vuotta varten määrittämät keskimääräiset vuosikustannukset henkeä kohti.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti määritetyt keskimääräiset vuosikustannukset julkaistaan joka vuosi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 jakso

Yhteiset säännökset

66 artikla

Laitosten välisiä korvauksia koskeva menettely

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden väliset korvaukset suoritetaan mahdollisimman nopeasti. Jokaisen asianomaisen laitoksen on korvattava saatavat ennen tässä jaksossa mainittuja määräaikoja heti kun se on sille mahdollista. Tiettyä saatavaa koskeva riita ei saa estää muiden saatavien korvaamista.

2.   Perusasetuksen 35 ja 41 artiklassa säädetyt korvaukset jäsenvaltioiden laitosten välillä suoritetaan yhteyselimen välityksellä. Perusasetuksen 35 artiklan mukaisista korvauksista voi huolehtia eri yhteyselin kuin 41 artiklan mukaisista korvauksista.

67 artikla

Saatavien esittämistä ja maksamista koskevat määräajat

1.   Todellisiin kustannuksiin perustuvat saatavat on esitettävä velallisjäsenvaltion yhteyselimelle 12 kuukauden kuluessa sen kalenterivuosipuoliskon päättymisestä, jona nämä saatavat on merkitty velkojalaitoksen kirjanpitoon.

2.   Kiinteisiin määriin perustuvat saatavat kalenterivuoden osalta on esitettävä velallisjäsenvaltion yhteyselimelle 12 kuukauden kuluessa sen kuukauden jälkeen, jona kyseistä vuotta koskevat keskimääräiset kustannukset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Täytäntöönpanoasetuksen 64 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut luettelot on esitettävä viitevuotta seuraavan vuoden loppuun mennessä.

3.   Täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetty määräaika alkaa kulua vasta, kun toimivaltainen laitos on määritetty.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen määräaikojen jälkeen esitettyjä saatavia ei oteta huomioon.

5.   Velallislaitoksen on maksettava saatavat täytäntöönpanoasetuksen 66 artiklassa tarkoitetulle velkojajäsenvaltion yhteyselimelle 18 kuukauden kuluessa sen kuukauden päättymisestä, jona saatavat esitettiin velallisjäsenvaltion yhteyselimelle. Tätä ei sovelleta saataviin, jotka velallislaitos on tuon ajan kuluessa hylännyt pätevästä syystä.

6.   Saatavaa koskeva riita on ratkaistava viimeistään 36 kuukauden kuluessa sen kuukauden jälkeen, jona saatava on esitetty.

7.   Tilintarkastuslautakunta helpottaa tilien lopullista selvittämistä tapauksissa, joissa sopuun ei päästä 6 kohdassa säädetyssä ajassa, ja se antaa jommankumman osapuolen esittämästä perustellusta pyynnöstä lausuntonsa riita-asiassa kuuden kuukauden kuluessa sen kuukauden jälkeen, jona asia osoitettiin sille.

68 artikla

Viivästyskorot ja osasuoritukset

1.   Täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 5 kohdassa säädetyn 18 kuukauden määräajan päättymisestä lukien velkojalaitos voi periä korkoa maksamattomista saatavista, jollei velallislaitos ole kuuden kuukauden kuluessa sen kuukauden päättymisestä, jona saatava esitettiin, maksanut osasuoritusta, joka on vähintään 90 prosenttia täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla esitetystä koko saatavasta. Niiden saatavan osien osalta, joita osasuoritus ei kata, korkoa voidaan periä ainoastaan täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 6 kohdassa säädetyn 36 kuukauden määräajan päättymisestä lukien.

2.   Korko lasketaan Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioissaan soveltaman viitekoron perusteella. Tällöin sovelletaan maksun erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä voimassaolevaa viitekorkoa.

3.   Yhteyselin ei ole velvollinen hyväksymään 1 kohdassa edellytettyä osasuoritusta. Jos yhteyselin hylkää tällaisen tarjouksen, velkojalaitoksella ei kuitenkaan enää ole oikeutta periä kyseisiin saataviin liittyviä viivästyskorkoja muutoin kuin 1 kohdan toisen virkkeen mukaisissa tapauksissa.

69 artikla

Vuotuisten tilitysten vahvistaminen

1.   Hallintotoimikunta vahvistaa saatavien tilanteen kunakin kalenterivuonna perusasetuksen 72 artiklan g alakohdan mukaisesti tilintarkastuslautakunnan kertomuksen perusteella. Tätä varten yhteyselinten on ilmoitettava tilintarkastuslautakunnalle — sen vahvistamien määräaikojen ja menettelyjen mukaisesti — esitettyjen saatavien ja niille suoritettujen tai riitautettujen saatavien määrä (velkojavaltion kanta), sekä vastaanotettujen, suoritettujen tai riitautettujen saatavien määrä (velallisvaltion kanta).

2.   Hallintotoimikunta voi suorittaa asianmukaiset varmistukset sellaisten tilastollisten ja tilinpidollisten tietojen tarkistamiseksi, joita käytetään 1 kohdassa säädetyn saatavien tilannetta koskevan vuotuisen selvityksen tekemiseksi, erityisesti varmistaakseen, että tiedot ovat tässä osastossa vahvistettujen sääntöjen mukaiset.

II LUKU

Työttömyysetuuksien korvaaminen perusasetuksen 65 artiklan nojalla

70 artikla

Työttömyysetuuksien korvaaminen

Perusasetuksen 65 artiklan 8 kohdan mukaisen sopimuksen puuttuessa asuinpaikan laitos pyytää sen jäsenvaltion, jonka lainsäädäntöä edunsaajaan viimeksi sovellettiin, laitosta korvaamaan työttömyysetuudet perusasetuksen 65 artiklan 6 ja 7 kohdan nojalla. Pyyntö tehdään kuuden kuukauden kuluessa sen kalenterivuosipuoliskon päättymisestä, jonka kuluessa korvauspyynnön kohteena olevien työttömyysetuuksien viimeinen maksu suoritettiin. Pyynnössä on ilmoitettava maksettujen etuuksien määrä perusasetuksen 65 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden tai 7 kohdassa tarkoitetun viiden kuukauden kauden aikana, kausi, jolta etuudet on maksettu, ja työttömän tunnistetiedot. Saatavat on esitettävä ja maksettava asianomaisten jäsenvaltioiden yhteyselinten välityksellä.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun aikarajan jälkeen esitettyjen pyyntöjen huomioon ottamista ei edellytetä.

Täytäntöönpanoasetuksen 66 artiklan 1 kohtaa ja 67 artiklan 5–7 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin.

Velkojalaitos saa periä korkoa maksamattomista saatavista täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun 18 kuukauden määräajan päättymisestä lukien. Korko lasketaan täytäntöönpanoasetuksen 68 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Perusasetuksen 65 artiklan 6 kohdan kolmannessa virkkeessä tarkoitettu korvauksen enimmäismäärä on kussakin yksittäistapauksessa sen etuuden määrä, johon asianomaisella henkilöllä olisi oikeus sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jota häneen viimeksi sovellettiin, jos henkilö olisi ilmoittautunut tuon jäsenvaltion työvoimaviranomaisille. Kuitenkin perusasetuksen liitteessä V lueteltujen jäsenvaltioiden välisissä suhteissa näistä jäsenvaltioista sen, jonka lainsäädäntöä asianomaiseen henkilöön viimeksi sovellettiin, toimivaltaiset laitokset määrittävät enimmäismäärän kussakin yksittäistapauksessa niiden työttömyysetuuksien keskimäärän perusteella, jotka on annettu tuon jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti edellisenä kalenterivuonna.

III LUKU

Perusteetta maksettujen etuuksien takaisinperintä, väliaikaisesti maksettujen etuuksien ja vakuutusmaksujen takaisinperintä, kuittaaminen sekä perintään liittyvä avunanto

1 jakso

Periaatteet

71 artikla

Yhteiset säännökset

Sovellettaessa perusasetuksen 84 artiklaa ja siinä määritellyissä puitteissa saatavien periminen on mahdollisuuksien mukaan suoritettava kuittaamalla joko asianomaisten jäsenvaltioiden laitosten välillä taikka asianomaiseen luonnolliseen tai oikeushenkilöön nähden täytäntöönpanoasetuksen 72–74 artiklan mukaisesti. Jos saatavaa kokonaisuudessaan tai sen osaakaan ei voida periä tällä kuittausmenettelyllä, maksettavat määrät peritään täytäntöönpanoasetuksen 75–85 artiklan mukaisesti.

2 jakso

Kuittaaminen

72 artikla

Perusteetta saadut etuudet

1.   Jos jäsenvaltion laitos on maksanut perusteetta etuuksia henkilölle, asianomainen laitos voi pyytää sen soveltamassa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin ja rajoituksin minkä tahansa muun jäsenvaltion laitosta, joka vastaa etuuksien suorittamisesta asianomaiselle henkilölle, vähentämään perusteetta maksetun määrän asianomaiselle henkilölle maksamattomista tai maksussa olevista eristä riippumatta siitä, mihin sosiaaliturvan alaan etuus kuuluu. Viimeksi mainitun jäsenvaltion laitos vähentää kyseisen määrän sen soveltamassa lainsäädännössä tällaiselle kuittausmenettelylle säädetyin edellytyksin ja rajoituksin ikään kuin se itse olisi maksanut liikaa etuutta ja siirtää vähennetyn määrän etuuksia perusteetta maksaneelle laitokselle.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos myönnettäessä tai muutettaessa etuuksia työkyvyttömyysetuuksien, vanhuus- tai perhe-eläkkeiden suhteen perusasetuksen III osaston 4 ja 5 luvun mukaisesti jäsenvaltion laitos on maksanut henkilölle etuuksia perusteettoman määrän, tämä laitos voi pyytää minkä tahansa muun jäsenvaltion laitosta, joka vastaa vastaavien etuuksien suorittamisesta asianomaiselle henkilölle, vähentämään liikaa maksetun määrän asianomaiselle henkilölle maksettavista rästeistä. Kun viimeksi mainittu laitos on ilmoittanut perusteettoman määrän maksaneelle laitokselle näistä rästeistä, perusteettoman määrän maksaneen laitoksen on kahden kuukauden kuluessa ilmoitettava perusteetta maksettu määrä. Jos laitos, jolla on maksamattomia rästejä, saa tällaisen ilmoituksen määräajassa, se siirtää vähennetyn määrän perusteettoman määrän maksaneelle laitokselle. Jos määräaika umpeutuu, mainitun laitoksen on viipymättä maksettava rästit asianomaiselle henkilölle.

3.   Jos henkilö on saanut sosiaaliavustusta jäsenvaltiossa aikana, jolloin hänellä oli oikeus etuuksiin toisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, avustuksen antanut laitos voi, jos sillä on laillinen oikeus vaatia asianomaiselle henkilölle maksettavia etuuksia takaisin, pyytää minkä tahansa muun jäsenvaltion laitosta, joka vastaa etuuksien suorittamisesta asianomaiselle henkilölle, vähentämään maksettu avustus määristä, jotka tämä jäsenvaltio maksaa asianomaiselle henkilölle.

Tätä säännöstä sovelletaan tarvittavin muutoksin asianomaisen henkilön perheenjäseneen, joka on saanut avustusta jonkin jäsenvaltion alueella aikana, jolloin vakuutetulla oli oikeus etuuksiin jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla kyseisen perheenjäsenen osalta.

Avustuksia perusteettoman määrän maksanut jäsenvaltion laitos lähettää selvityksen maksettavasta määrästä toisen jäsenvaltion laitokselle, joka tekee vähennyksen tällaiselle kuittausmenettelylle sen soveltamassa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin ja rajoituksin ja siirtää määrän viipymättä perusteettoman määrän maksaneelle laitokselle.

73 artikla

Väliaikaisesti maksetut rahaetuudet tai vakuutusmaksut

1.   Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklaa viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen, kun sovellettava lainsäädäntö on määritetty tai etuuksien maksamisesta vastaava laitos on vahvistettu, rahaetuudet väliaikaisesti maksanut laitos laatii selvityksen väliaikaisesti maksetusta määrästä ja lähettää sen toimivaltaiseksi vahvistetulle laitokselle.

Etuuksien maksamiseen toimivaltaiseksi vahvistettu laitos vähentää väliaikaisen maksun suhteen maksettavan määrän vastaavien etuuksien rästeistä, jotka sen on maksettava asianomaiselle henkilölle, ja siirtää vähennetyn määrän viipymättä rahaetuudet väliaikaisesti maksaneelle laitokselle.

Jos väliaikaisesti maksettujen etuuksien määrä ylittää takautuvat määrät tai jos takautuvia maksuja ei ole, toimivaltaiseksi vahvistettu laitos vähentää tämän määrän maksussa olevista eristä sen soveltamassa lainsäädännössä tällaiselle kuittausmenettelylle säädetyin edellytyksin ja rajoituksin ja siirtää vähennetyn määrän viipymättä rahaetuudet tilapäisesti maksaneelle laitokselle.

2.   Laitos, joka on saanut väliaikaisesti vakuutusmaksuja luonnolliselta ja/tai oikeushenkilöltä, maksaa takaisin kyseiset määrät ne maksaneelle henkilölle vasta sen jälkeen, kun se on varmistanut toimivaltaiseksi vahvistetulta laitokselta määrät, jotka sille on maksettava täytäntöönpanoasetuksen 6 artiklan 4 kohdan nojalla.

Toimivaltaiseksi vahvistetun laitoksen pyynnöstä, joka on esitettävä viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun sovellettava lainsäädäntö on määritetty, vakuutusmaksuja väliaikaisesti saaneen laitoksen on siirrettävä maksut samalta ajalta toimivaltaiseksi vahvistetulle laitokselle sen selvittämiseksi, mikä määrä luonnollisen ja/tai oikeushenkilön on maksettava. Siirretyt vakuutusmaksut katsotaan taannehtivasti maksetuiksi toimivaltaiseksi vahvistetulle laitokselle.

Jos väliaikaisesti maksettujen vakuutusmaksujen määrä ylittää määrän, joka luonnollisen ja/tai oikeushenkilön on maksettava toimivaltaiseksi vahvistetulle laitokselle, maksuja väliaikaisesti saaneen laitoksen on maksettava takaisin liikaa maksettu määrä asianomaiselle luonnolliselle ja/tai oikeushenkilölle.

74 artikla

Kuittaamiseen liittyvät kustannukset

Jos saatava peritään täytäntöönpanoasetuksen 72 ja 73 artiklassa tarkoitetulla kuittausmenettelyllä, kuluja ei makseta.

3 jakso

Takaisinperintä

75 artikla

Määritelmät ja yleinen säännös

1.   Tässä jaksossa tarkoitetaan:

| — | ’saatavalla’ kaikkia saatavia, jotka liittyvät vakuutusmaksuihin tai perusteetta maksettuihin tai annettuihin etuuksiin, mukaan luettuna korot, sakot, hallinnolliset seuraamukset ja kaikki muut maksut ja kustannukset, jotka liittyvät saatavaan sen esittäneen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

—

’saatavalla’ kaikkia saatavia, jotka liittyvät vakuutusmaksuihin tai perusteetta maksettuihin tai annettuihin etuuksiin, mukaan luettuna korot, sakot, hallinnolliset seuraamukset ja kaikki muut maksut ja kustannukset, jotka liittyvät saatavaan sen esittäneen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti;

| — | ’pyynnön esittäneellä elimellä’ kunkin jäsenvaltion osalta mitä tahansa laitosta, joka esittää edellä olevan määritelmän mukaiseen saatavaan liittyviä tietoja, tiedoksiantoa tai perintää koskevan pyynnön; |
| --- | --- |

—

’pyynnön esittäneellä elimellä’ kunkin jäsenvaltion osalta mitä tahansa laitosta, joka esittää edellä olevan määritelmän mukaiseen saatavaan liittyviä tietoja, tiedoksiantoa tai perintää koskevan pyynnön;

| — | ’pyynnön vastaanottaneella elimellä’ kunkin jäsenvaltion osalta mitä tahansa laitosta, jolle voidaan esittää tietoja, tiedoksiantoa tai perintää koskeva pyyntö. |
| --- | --- |

—

’pyynnön vastaanottaneella elimellä’ kunkin jäsenvaltion osalta mitä tahansa laitosta, jolle voidaan esittää tietoja, tiedoksiantoa tai perintää koskeva pyyntö.

2.   Pyynnöt ja kaikki niihin liittyvät viestit jäsenvaltioiden välillä on yleensä esitettävä nimettyjen laitosten kautta.

3.   Hallintotoimikunta toteuttaa käytännön täytäntöönpanotoimenpiteet, muun muassa sellaiset, jotka liittyvät täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklaan ja alarajan asettamiseen määrille, joista voidaan esittää perintäpyyntö.

76 artikla

Tiedonsaantia koskevat pyynnöt

1.   Pyynnön vastaanottanut elin toimittaa pyynnön esittäneen elimen pyynnöstä kaikki tiedot, joista voi olla pyynnön esittäneelle elimelle hyötyä sen saatavan perimisessä.

Näiden tietojen hankkimiseksi pyynnön vastaanottanut elin käyttää valtuuksia, jotka sillä on sen omassa jäsenvaltiossa syntyvien samanlaisten saatavien perintään sovellettavien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla.

2.   Tiedonsaantia koskevassa pyynnössä on ilmoitettava nimi, viimeisin tunnettu osoite ja muut tiedot, jotka ovat merkityksellisiä asianomaisen luonnollisen tai oikeushenkilön, jota toimitettavat tiedot koskevat, tunnistamisen kannalta, sekä pyynnön kohteena olevan saatavan laatu ja määrä.

3.   Pyynnön vastaanottaneen elimen ei tarvitse toimittaa tietoja:

| a) | joita se ei voisi saada haltuunsa periäkseen omassa jäsenvaltiossaan syntyneitä samanlaisia saatavia; |
| --- | --- |

a)

joita se ei voisi saada haltuunsa periäkseen omassa jäsenvaltiossaan syntyneitä samanlaisia saatavia;

| b) | jotka paljastaisivat kaupallisen, teollisen tai ammattisalaisuuden; tai |
| --- | --- |

b)

jotka paljastaisivat kaupallisen, teollisen tai ammattisalaisuuden; tai

| c) | joiden toimittaminen saattaisi vaarantaa kyseisen jäsenvaltion turvallisuuden tai olla vastoin sen yleistä järjestystä. |
| --- | --- |

c)

joiden toimittaminen saattaisi vaarantaa kyseisen jäsenvaltion turvallisuuden tai olla vastoin sen yleistä järjestystä.

4.   Pyynnön vastaanottaneen elimen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle elimelle syyt evätä tiedonsaantipyyntö.

77 artikla

Tiedoksianto

1.   Pyynnön esittäneen elimen pyynnöstä pyynnön vastaanottanut elin ilmoittaa sen omassa jäsenvaltiossa samanlaisten asiakirjojen tai päätösten tiedoksiantoa koskevien voimassa olevien säännösten mukaisesti vastaanottajalle kaikista pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiosta tulleista asiakirjoista ja päätöksistä, myös oikeudellisista, jotka liittyvät saatavaan ja/tai sen perimiseen.

2.   Tiedoksiantopyynnössä on ilmoitettava nimi, osoite ja muut tunnistamiseen liittyvät merkitykselliset tiedot, jotka pyynnön esittänyt elin voi yleensä saada käyttöönsä vastaanottajasta, tiedoksi annettavan asiakirjan tai päätöksen luonne ja aihe, sekä tarvittaessa nimi ja osoite ja muut velallisen tunnistamiseen liittyvät merkitykselliset tiedot, asiakirjassa tai päätöksessä tarkoitettu saatava sekä mahdolliset muut hyödylliset tiedot.

3.   Pyynnön vastaanottanut elin ilmoittaa viipymättä pyynnön esittäneelle elimelle, mihin toimiin tämä tiedoksiantopyyntö on johtanut, ja erityisesti päivän, jona päätös tai asiakirja on toimitettu vastaanottajalle.

78 artikla

Takaisinperintää koskeva pyyntö

1.   Saatavan takaisinperintää koskevassa pyynnössä, jonka pyynnön esittävä elin osoittaa pyynnön vastaanottavalle elimelle, on oltava liitteenä virallinen tai oikeaksi todistettu jäljennös saatavan perinnän mahdollistavasta asiakirjasta, joka on laadittu pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa, ja tarvittaessa muut perintään tarvittavat alkuperäiset asiakirjat tai niiden oikeaksi todistetut jäljennökset.

2.   Pyynnön esittänyt elin saa pyytää saatavien perintää vain, jos

| a) | saatavaa ja/tai sen perimisen mahdollistavaa asiakirjaa ei riitauteta sen omassa jäsenvaltiossa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 81 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa; |
| --- | --- |

a)

saatavaa ja/tai sen perimisen mahdollistavaa asiakirjaa ei riitauteta sen omassa jäsenvaltiossa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 81 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa;

| b) | se on omassa jäsenvaltiossaan soveltanut 1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan perusteella käytettävissään olevia asianmukaisia perintämenettelyjä eivätkä toteutetut toimenpiteet johda saatavan maksamiseen täysimääräisenä; |
| --- | --- |

b)

se on omassa jäsenvaltiossaan soveltanut 1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan perusteella käytettävissään olevia asianmukaisia perintämenettelyjä eivätkä toteutetut toimenpiteet johda saatavan maksamiseen täysimääräisenä;

| c) | vanhentumisaika ei ole päättynyt sen oman lainsäädännön mukaan. |
| --- | --- |

c)

vanhentumisaika ei ole päättynyt sen oman lainsäädännön mukaan.

3.   Perintäpyynnössä on mainittava:

| a) | nimi, osoite ja muut asianomaisen luonnollisen tai oikeushenkilön ja/tai tämän omaisuutta hallussa pitävän kolmannen osapuolen tunnistamisen kannalta merkitykselliset tiedot; |
| --- | --- |

a)

nimi, osoite ja muut asianomaisen luonnollisen tai oikeushenkilön ja/tai tämän omaisuutta hallussa pitävän kolmannen osapuolen tunnistamisen kannalta merkitykselliset tiedot;

| b) | nimi, osoite ja muut pyynnön esittäneen elimen tunnistamisen kannalta merkitykselliset tiedot; |
| --- | --- |

b)

nimi, osoite ja muut pyynnön esittäneen elimen tunnistamisen kannalta merkitykselliset tiedot;

| c) | saatavan perinnän mahdollistava asiakirja, joka on laadittu pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

c)

saatavan perinnän mahdollistava asiakirja, joka on laadittu pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa;

| d) | saatavan laatu ja määrä, mukaan luettuina pääoma, korko, sakot, hallinnolliset seuraamukset sekä kaikki muut aiheutuneet maksut ja kustannukset, ilmoitettuna sekä pyynnön esittäneen että sen vastaanottaneen elimen jäsenvaltion valuuttana; |
| --- | --- |

d)

saatavan laatu ja määrä, mukaan luettuina pääoma, korko, sakot, hallinnolliset seuraamukset sekä kaikki muut aiheutuneet maksut ja kustannukset, ilmoitettuna sekä pyynnön esittäneen että sen vastaanottaneen elimen jäsenvaltion valuuttana;

| e) | päivämäärä, jona pyynnön esittänyt elin ja/tai pyynnön vastaanottanut elin on antanut asiakirjan tiedoksi vastaanottajalle; |
| --- | --- |

e)

päivämäärä, jona pyynnön esittänyt elin ja/tai pyynnön vastaanottanut elin on antanut asiakirjan tiedoksi vastaanottajalle;

| f) | ajankohta, josta alkaen, ja ajanjakso, jonka kuluessa perintä voidaan suorittaa pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltion voimassa olevien lakien mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

ajankohta, josta alkaen, ja ajanjakso, jonka kuluessa perintä voidaan suorittaa pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltion voimassa olevien lakien mukaisesti;

| g) | muut merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

g)

muut merkitykselliset tiedot.

4.   Perintäpyynnön on lisäksi sisällettävä pyynnön esittäneen elimen ilmoitus, jossa 2 kohdassa asetetut ehdot vahvistetaan täytetyiksi.

5.   Pyynnön esittänyt elin toimittaa pyynnön vastaanottaneelle elimelle kaikki perintäpyynnössä tarkoitettuun asiaan liittyvät merkitykselliset tiedot heti ne saatuaan.

79 artikla

Perinnän mahdollistava asiakirja

1.   Perusasetuksen 84 artiklan 2 kohdan mukaisesti saatavan perinnän mahdollistava asiakirja tunnustetaan suoraan ja katsotaan ilman eri toimenpiteitä pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltion saatavan perinnän mahdollistavaksi asiakirjaksi.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, saatavan perinnän mahdollistava asiakirja voidaan tarvittaessa ja pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien säännösten mukaisesti hyväksyä tai tunnustaa taikka sitä voidaan täydentää tai se voidaan korvata asiakirjana tai asiakirjalla, joka mahdollistaa perinnän kyseisen jäsenvaltion alueella.

Jäsenvaltiot pyrkivät saattamaan asiakirjan hyväksymisen, tunnustamisen, täydentämisen tai korvaamisen päätökseen kolmen kuukauden kuluessa perintäpyynnön vastaanottamisesta lukuun ottamatta tapauksia, joihin sovelletaan tämän kohdan kolmatta alakohtaa. Jäsenvaltiot eivät voi kieltäytyä näistä toimista, jos perinnän mahdollistava asiakirja on laadittu moitteettomasti. Pyynnön vastaanottaneen elimen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle elimelle syyt kolmen kuukauden määräajan ylittymiseen.

Jos jokin näistä toimista antaa aihetta riitauttamiseen, joka liittyy saatavaan ja/tai pyynnön esittäneen elimen antamaan perinnän mahdollistavaan asiakirjaan, asiassa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen 81 artiklaa.

80 artikla

Maksamisjärjestelyt ja määräajat

1.   Saatavat peritään pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltion valuutassa. Pyynnön vastaanottanut elin toimittaa perimänsä saatavan täysimääräisenä pyynnön esittäneelle elimelle.

2.   Pyynnön vastaanottanut elin voi pyynnön esittänyttä elintä kuultuaan myöntää velalliselle maksuaikaa tai sallia maksamisen erissä, jos sen jäsenvaltiossa voimassa olevat lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset sen sallivat. Pyynnön vastaanottaneen elimen tällaisen ylimääräisen maksuajan perusteella mahdollisesti perimä korko toimitetaan sekin pyynnön esittäneelle elimelle.

Siitä päivästä lukien, jona perinnän mahdollistava asiakirja on tunnustettu suoraan täytäntöönpanoasetuksen 79 artiklan 1 kohdan mukaisesti taikka hyväksytty, tunnustettu tai korvattu tai sitä on täydennetty täytäntöönpanoasetuksen 79 artiklan 2 kohdan mukaisesti, maksun viivästymisestä peritään korkoja pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti, ja myös ne toimitetaan pyynnön esittäneelle elimelle.

81 artikla

Saatavan tai saatavan perinnän mahdollistavan asiakirjan riitauttaminen ja perintätoimenpiteiden riitauttaminen

1.   Jos asianomainen henkilö riitauttaa perintämenettelyn aikana saatavan ja/tai pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa laaditun perinnän mahdollistavan asiakirjan, hänen on saatettava asia pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Pyynnön esittäneen elimen on ilmoitettava tästä viipymättä pyynnön vastaanottaneelle elimelle. Myös asianomainen henkilö voi ilmoittaa asiasta pyynnön vastaanottaneelle elimelle.

2.   Kun pyynnön vastaanottanut elin on vastaanottanut 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen joko pyynnön esittäneeltä elimeltä tai asianomaiselta henkilöltä, sen on keskeytettävä perintämenettely, kunnes asianmukainen viranomainen tekee päätöksen asiassa, jollei pyynnön esittänyt elin tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti toisin pyydä. Pyynnön vastaanottanut elin voi toteuttaa turvaamistoimenpiteitä perinnän varmistamiseksi, jos se pitää niitä tarpeellisina, siltä osin kuin se on mahdollista sen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien ja asetusten mukaisesti samanlaisten saatavien osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoasetuksen 84 artiklan soveltamista.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, pyynnön esittänyt elin voi sen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti pyytää pyynnön vastaanottanutta elintä perimään riitautetun saatavan, siltä osin kuin se on mahdollista pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien, asiaan liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti. Jos asian riitauttamisen tulos on sittemmin myönteinen velallisen kannalta, pyynnön esittäneen elimen on korvattava peritty summa kokonaisuudessaan sekä kaikki korvaukset, jotka kuuluvat maksettaviksi pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

3.   Jos riitauttaminen koskee pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa toteutettuja perintätoimenpiteitä, asia saatetaan kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi sen lakien ja asetusten mukaisesti.

4.   Jos asianomainen viranomainen, jonka käsiteltäväksi asia on saatettu 1 kohdan mukaisesti, on oikeudellinen tai hallinnollinen tuomioistuin, kyseisen tuomioistuimen päätös, siltä osin kuin se on pyynnön esittäneelle elimelle myönteinen ja sallii saatavan perimisen pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa, on täytäntöönpanoasetuksen 78 ja 79 artiklassa tarkoitettu ’perinnän mahdollistava asiakirja’ ja saatava peritään kyseisen päätöksen perusteella.

82 artikla

Avunantoon liittyvät rajoitukset

1.   Pyynnön vastaanottanut elin ei ole velvollinen

| a) | antamaan täytäntöönpanoasetuksen 78–81 artiklassa edellytettyä apua, jos saatavan perintä aiheuttaisi velallisen tilanteen takia vakavia taloudellisia tai sosiaalisia ongelmia pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa, sikäli kuin se on mahdollista pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten käytäntöjen mukaisesti samanlaisten kansallisten saatavien osalta; |
| --- | --- |

a)

antamaan täytäntöönpanoasetuksen 78–81 artiklassa edellytettyä apua, jos saatavan perintä aiheuttaisi velallisen tilanteen takia vakavia taloudellisia tai sosiaalisia ongelmia pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa, sikäli kuin se on mahdollista pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten käytäntöjen mukaisesti samanlaisten kansallisten saatavien osalta;

| b) | antamaan täytäntöönpanoasetuksen 76–81 artiklassa edellytettyä apua, jos täytäntöönpanoasetuksen 76–78 artiklan mukainen alkuperäinen pyyntö koskee yli viisi vuotta vanhoja saatavia laskettuna siitä hetkestä, jolloin saatavan perinnän mahdollistava asiakirja laadittiin pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa pyynnön esittämisajankohtana voimassa olleiden lakien, asetusten tai hallinnollisten käytäntöjen mukaisesti. Kuitenkin tapauksissa, joissa saatava tai asiakirja on riitautettu, määräaika lasketaan alkavaksi hetkestä, jolloin pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltio vahvistaa, ettei saatavaa tai saatavan perinnän mahdollistavaa täytäntöönpanomääräystä voi enää riitauttaa. |
| --- | --- |

b)

antamaan täytäntöönpanoasetuksen 76–81 artiklassa edellytettyä apua, jos täytäntöönpanoasetuksen 76–78 artiklan mukainen alkuperäinen pyyntö koskee yli viisi vuotta vanhoja saatavia laskettuna siitä hetkestä, jolloin saatavan perinnän mahdollistava asiakirja laadittiin pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa pyynnön esittämisajankohtana voimassa olleiden lakien, asetusten tai hallinnollisten käytäntöjen mukaisesti. Kuitenkin tapauksissa, joissa saatava tai asiakirja on riitautettu, määräaika lasketaan alkavaksi hetkestä, jolloin pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltio vahvistaa, ettei saatavaa tai saatavan perinnän mahdollistavaa täytäntöönpanomääräystä voi enää riitauttaa.

2.   Pyynnön vastaanottaneen elimen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle elimelle syyt evätä avunantopyyntö.

83 artikla

Vanhentumisajat

1.   Vanhentumisaikoja koskeviin kysymyksiin sovelletaan

| a) | pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä, siltä osin kuin ne koskevat saatavaa ja/tai sen perimisen mahdollistavaa asiakirjaa; sekä |
| --- | --- |

a)

pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä, siltä osin kuin ne koskevat saatavaa ja/tai sen perimisen mahdollistavaa asiakirjaa; sekä

| b) | pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä, siltä osin kuin ne koskevat perintätoimenpiteitä pyynnön vastaanottaneessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

b)

pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä, siltä osin kuin ne koskevat perintätoimenpiteitä pyynnön vastaanottaneessa jäsenvaltiossa.

Pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisten vanhentumisaikojen laskeminen aloitetaan täytäntöönpanoasetuksen 79 artiklan mukaisen suoran tunnustamisen ajankohdasta tai hyväksymisen, tunnustamisen, täydentämisen tai korvaamisen ajankohdasta.

2.   Pyynnön vastaanottaneen elimen toteuttamia avunantopyynnön mukaisia saatavan perintätoimia, jotka, jos pyynnön esittänyt elin olisi toteuttanut ne, olisivat aiheuttaneet vanhentumisen lykkäytymisen tai keskeytymisen pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti, on pidettävä tältä osin toteutettuina viimeksi mainitussa jäsenvaltiossa.

84 artikla

Turvaamistoimenpiteet

Pyynnön esittäneen elimen perustellusta pyynnöstä pyynnön vastaanottanut elin toteuttaa turvaamistoimenpiteitä varmistaakseen saatavan perimisen, mikäli tämä on mahdollista pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien ja asetusten mukaisesti.

Ensimmäisen kohdan täytäntöönpanoa varten sovelletaan tarvittavin muutoksin täytäntöönpanoasetuksen 78, 79, 81 ja 82 artiklassa säädettyjä säännöksiä ja menettelyjä.

85 artikla

Takaisinperintään liittyvät kulut

1.   Pyynnön vastaanottanut elin perii asianomaiselta luonnolliselta tai oikeushenkilöltä kaikki perinnästä sille koituneet kulut ja pitää ne sen jäsenvaltiossa samanlaisiin saataviin sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti.

2.   Tämän jakson nojalla annetusta keskinäisestä avusta ei pääsääntöisesti peritä maksua. Jos perintä kuitenkin tuottaa erityisiä vaikeuksia tai siihen liittyy erittäin suuri määrä kuluja, pyynnön esittänyt ja pyynnön vastaanottanut elin voivat sopia erityisistä korvausjärjestelyistä.

3.   Pyynnön esittäneen elimen jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan pyynnön vastaanottaneen elimen jäsenvaltiolle kaikki kulut ja menetykset, jotka ovat aiheutuneet toimista, jotka on todettu perusteettomiksi joko saatavan oikeellisuuden tai pyynnön esittäneen elimen laatiman perinnän mahdollistavan asiakirjan pätevyyden osalta.

86 artikla

Uudelleentarkastelulauseke

1.   Hallintotoimikunta antaa täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa säädettyjä määräaikoja koskevan kertomuksen viimeistään täytäntöönpanoasetuksen soveltamisen alkamispäivää seuraavana neljäntenä kokonaisena kalenterivuotena.

Tämän kertomuksen pohjalta komissio voi tarvittaessa tehdä esityksiä, joiden tavoitteena on tarkistaa kyseisiä määräaikoja ja lyhentää niitä merkittävästi.

2.   Viimeistään ... (6) hallintotoimikunta antaa kertomuksen, jossa keskitytään arvioimaan täytäntöönpanoasetuksen IV osaston I ja III luvun soveltamista erityisesti täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen ja määräaikojen sekä täytäntöönpanoasetuksen 75–85 artiklassa tarkoitettujen perintämenettelyjen osalta.

Euroopan komissio voi kyseisen kertomuksen pohjalta tarvittaessa esittää asianmukaisia ehdotuksia näiden menettelyjen tehokkuuden ja tasapainoisuuden lisäämiseksi.

V OSASTO

ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

87 artikla

Lääkärintarkastus ja hallinnolliset tarkastukset

1.   Jos etuuksien saaja tai hakija taikka hänen perheenjäsenensä oleskelee tai asuu muun jäsenvaltion alueella kuin sen, jossa velallislaitos sijaitsee, etuudensaajan oleskelu- tai asuinpaikan laitos suorittaa velallislaitoksen pyynnöstä lääkärintarkastuksen oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen soveltamassa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden säännösten soveltamista.

Velallislaitos ilmoittaa oleskelu- tai asuinpaikan laitokselle mahdolliset lääkärintarkastuksessa tarvittaessa huomioitavat erityisvaatimukset ja seikat, joihin lääkärintarkastuksen on kohdistuttava.

2.   Oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen on toimitettava raportti lääkärintarkastusta pyytäneelle velallislaitokselle. Oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen tekemät havainnot sitovat velallislaitosta.

Velallislaitoksella säilyy kuitenkin oikeus tarkastuttaa etuudensaaja valitsemallaan lääkärillä. Etuudensaajaa voidaan kehottaa palaamaan velallislaitoksen jäsenvaltioon kuitenkin vain sillä edellytyksellä, että hän pystyy matkustamaan sinne vaarantamatta terveyttään ja että velallislaitos vastaa tähän liittyvistä matka- ja asumiskustannuksista.

3.   Jos etuuksien saaja tai hakija taikka hänen perheenjäsenensä oleskelee tai asuu muun jäsenvaltion alueella kuin sen, jossa velallislaitos sijaitsee, etuudensaajan oleskelu- tai asuinpaikan laitos suorittaa velallislaitoksen pyynnöstä hallinnollisen tarkastuksen.

Tässä tapauksessa sovelletaan myös 2 kohtaa.

4.   Edellä olevia 2 ja 3 kohtaa sovelletaan myös perusasetuksen 34 artiklassa tarkoitettujen pitkäaikaishoitoon liittyvien etuuksien saajan tai hakijan hoitotarpeen toteamiseen tai tarkistamiseen.

5.   Kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai toimivaltaiset laitokset voivat sopia erityisistä säännöksistä ja menettelyistä parantaakseen etuuksien hakijoiden ja saajien työmarkkinavalmiuksia täysin tai osittain sekä edistääkseen heidän osallistumistaan oleskelu- tai asuinjäsenvaltiossa tätä varten saatavilla oleviin järjestelmiin tai ohjelmiin.

6.   Perusasetuksen 76 artiklan 2 kohdan mukaisesta maksuttoman keskinäisen hallinnollisen yhteistyön periaatteesta poiketen tarkastusten suorittamista pyytänyt velallislaitos hyvittää 1–5 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tosiasialliset kustannukset laitokselle, jota pyydettiin suorittamaan ne.

88 artikla

Ilmoitukset

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan komissiolle perusasetuksen 1 artiklan m, q ja r alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen elinten sekä täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti nimettyjen laitosten tiedot.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille elimille on annettava sähköinen henkilöllisyys, joka koostuu tunnistekoodista ja sähköisestä osoitteesta.

3   Hallintotoimikunta vahvistaa rakenteen, sisällön ja yksityiskohtaiset järjestelyt, myös yhteisen muodon ja mallin, 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittamista varten.

4.   Täytäntöönpanoasetuksen liitteessä IV annetaan yksityiskohtaiset tiedot julkisesta tietokannasta, joka sisältää 1 kohdassa tarkoitetut tiedot. Euroopan komissio luo tietokannan ja hallinnoi sitä. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vastattava omien kansallisten yhteystietojensa syöttämisestä tietokantaan. Lisäksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 1 kohdassa vaaditut kansalliset yhteystiedot on syötetty paikkansapitävästi.

5.   Jäsenvaltioiden on vastattava 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen ajantasaisuudesta.

89 artikla

Tiedottaminen

1.   Hallintotoimikunta laatii tarvittavia tiedotteita, jotta asianomaiset ovat tietoisia oikeuksistaan ja niistä hallinnollisista muodollisuuksista, jotka on täytettävä näiden oikeuksien saamiseksi. Tietojen levittäminen tapahtuu, kun se on mahdollista, sähköisesti julkaisemalla tiedot verkkosivuilla, joihin yleisöllä on pääsy. Hallintotoimikunta varmistaa tietojen säännöllisen päivityksen ja tarkkailee asiakkaille tarjottujen palvelujen laatua.

2.   Perusasetuksen 75 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea voi antaa lausuntoja ja suosituksia tietojen ja niiden levityksen parantamiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarvittavat tiedot ovat perusasetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden saatavilla, jotta he saisivat tietoa tällä perusasetuksella ja täytäntöönpanoasetuksella tehdyistä muutoksista voidakseen puolustaa oikeuksiaan. Jäsenvaltiot huolehtivat myös käyttäjäystävällisten palvelujen tarjoamisesta.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että niiden laitokset ovat tietoisia kaikista yhteisön säännöksistä ja muista toimista, myös hallintotoimikunnan päätöksistä, ja että ne soveltavat niitä, perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalalla ja niissä säädetyin edellytyksin.

90 artikla

Valuutan muuntaminen

Sovellettaessa perusasetusta ja täytäntöönpanoasetusta valuuttojen vaihtokurssi on Euroopan keskuspankin julkaisema viitekurssi. Hallintotoimikunta vahvistaa päivän, jonka mukaan vaihtokurssi määritellään.

91 artikla

Tilastot

Toimivaltaiset viranomaiset laativat perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamista koskevia tilastoja ja toimittavat ne hallintotoimikunnan sihteeristölle. Tiedot kerätään ja järjestetään hallintotoimikunnan määrittelemän suunnitelman ja menetelmän mukaisesti. Euroopan komissio huolehtii tietojen levittämisestä.

92 artikla

Liitteiden muuttaminen

Täytäntöönpanoasetuksen liitteitä I, II, III, IV ja V sekä perusasetuksen liitteitä VI, VII, VIII ja IX voidaan muuttaa komission asetuksella hallintotoimikunnan pyynnöstä.

93 artikla

Siirtymäsäännökset

Perusasetuksen 87 artiklaa sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen soveltamisalaan kuuluviin tilanteisiin.

94 artikla

Eläkkeitä koskevat siirtymäsäännökset

1.   Jos vakuutustapahtuma sattuu ennen täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivää asianomaisen jäsenvaltion alueella ja jos eläkehakemuksen perusteella ei ollut myönnetty eläkettä ennen mainittua päivää, tällainen hakemus johtaa etuuden myöntämiseen kaksi kertaa niiltä osin kuin etuuksia on myönnettävä tällaisen vakuutustapahtuman perusteella tätä päivää edeltävältä kaudelta:

| a) | kaudelta ennen täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivää asianomaisen jäsenvaltion alueella asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisesti tai asianomaisten jäsenvaltioiden välillä voimassa olevien sopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kaudelta ennen täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivää asianomaisen jäsenvaltion alueella asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisesti tai asianomaisten jäsenvaltioiden välillä voimassa olevien sopimusten mukaisesti;

| b) | kaudelta, joka alkaa täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivänä asianomaisen jäsenvaltion alueella, perusasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kaudelta, joka alkaa täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivänä asianomaisen jäsenvaltion alueella, perusasetuksen mukaisesti.

Jos kuitenkin a alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti laskettu määrä on suurempi kuin b alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti laskettu, asianomaisella henkilöllä on edelleen oikeus määrään, joka on laskettu a alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti.

2.   Työkyvyttömyys-, vanhuus- tai perhe-eläke-etuuksia koskeva hakemus, joka on toimitettu jäsenvaltion laitokselle sen päivän jälkeen, jona täytäntöönpanoasetus on tullut voimaan kyseisen jäsenvaltion alueella, johtaa itsestään niiden etuuksien tarkistamiseen, jotka yhden tai useamman jäsenvaltion laitos on myöntänyt tai laitokset ovat myöntäneet samasta vakuutustapahtumasta ennen tätä päivää, perusasetuksen mukaisesti; tällainen tarkistaminen ei saa johtaa myönnetyn etuuden määrän pienenemiseen.

95 artikla

Sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettava siirtymäkausi

1.   Kukin jäsenvaltio voi soveltaa siirtymäkautta täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaiseen tietojen vaihtamiseen sähköisesti.

Nämä siirtymäkaudet eivät saa ylittää 24:ää kuukautta laskettuna täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä.

Jos tarvittavan yhteisön infrastruktuurin (Electronic Exchange of Social Security information, EESSI) käyttöönotto viivästyy merkittävästi täytäntöönpanoasetuksen voimaantuloon nähden, hallintotoimikunta voi sopia edellä mainittujen siirtymäkausien pidentämisestä.

2.   Hallintotoimikunta vahvistaa 1 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien siirtymäkausien käytännön yksityiskohdat perusasetuksen ja täytäntöönpanoasetuksen soveltamista varten tarvittavan tietojen vaihdon varmistamiseksi.

96 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan ... (7)alkaen asetus (ETY) N:o 574/72.

Asetus (ETY) N:o 574/72 pysyy kuitenkin voimassa ja sen oikeusvaikutukset säilyvät seuraavien säädösten osalta:

| a) | neuvoston asetus (EY) N:o 859/2003, annettu 14 päivänä toukokuuta 2003, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset säännökset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi (8), niin kauan kuin kyseistä asetusta ei kumota tai muuteta; |
| --- | --- |

a)

neuvoston asetus (EY) N:o 859/2003, annettu 14 päivänä toukokuuta 2003, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset säännökset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi (8), niin kauan kuin kyseistä asetusta ei kumota tai muuteta;

| b) | neuvoston asetus (ETY) N:o 1661/85, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1985, yhteisön siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen teknisestä mukauttamisesta Grönlannin osalta (9), niin kauan kuin kyseistä asetusta ei kumota tai muuteta; |
| --- | --- |

b)

neuvoston asetus (ETY) N:o 1661/85, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1985, yhteisön siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen teknisestä mukauttamisesta Grönlannin osalta (9), niin kauan kuin kyseistä asetusta ei kumota tai muuteta;

| c) | sopimus Euroopan talousalueesta (10) sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välinen sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (11) ja muut sopimukset, joissa viitataan asetukseen (ETY) N:o 574/72, niin kauan kuin kyseisiä sopimuksia ei muuteta täytäntöönpanoasetuksen perusteella. |
| --- | --- |

c)

sopimus Euroopan talousalueesta (10) sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välinen sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta (11) ja muut sopimukset, joissa viitataan asetukseen (ETY) N:o 574/72, niin kauan kuin kyseisiä sopimuksia ei muuteta täytäntöönpanoasetuksen perusteella.

2.   Yhteisön alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/49/EY (12) sekä yleisesti kaikissa muissa yhteisön säädöksissä olevia viittauksia asetukseen (ETY) N:o 574/72 pidetään viittauksina täytäntöönpanoasetukseen.

97 artikla

Julkaiseminen ja voimaatulo

Tämä asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan ... (13).

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1. Oikaistu toisinto EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL C 324, 30.12.2006, s. 59.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 9. heinäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 17. joulukuuta 2008 ja neuvoston päätös, tehty ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL L 150, 10.6.2008, s. 28.

4

(5)  EYVL L 74, 27.3.1972, s. 1.

5

(6)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

6

(7)  Pyydetään lisäämään tämän asetuksen voimaantulopäivä.

7

(8)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 1.

8

(9)  EYVL L 160, 20.6.1985, s. 7.

9

(10)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 1.

10

(11)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 6.

11

(12)  EYVL L 209, 25.7.1998, s. 46.

12

(13)  Lisätään päivämäärä, joka vastaa sen kuukauden ensimmäistä päivää, joka seuraa julkaisupäivästä laskettua kuuden kuukauden kautta, eikä missään tapauksessa aikaisempaa kuin 1.1.2010.

13

---

LIITE I

VOIMAAN JÄÄVIEN KAHDENVÄLISTEN SOPIMUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET JA UUDET KAHDENVÄLISET TÄYTÄNTÖÖNPANOSOPIMUKSET

(täytäntöönpanoasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut)

BELGIA — TANSKA

Kirjeenvaihto 8 päivältä toukokuuta 2006 ja 21 päivältä kesäkuuta 2006, joka koskee sopimusta Belgiassa vakuutetun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan Tanskassa asuville perheenjäsenille sekä Belgiassa vakuutetuille mutta Tanskassa asuville eläkkeensaajille ja/tai heidän perheenjäsenilleen annetun etuuden korvaamisesta tosiasiallisella määrällä

BELGIA — SAKSA

Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja takaisinsuorittamisesta, tehty 29 päivänä tammikuuta 1969.

BELGIA — IRLANTI

Kirjeenvaihto 19 päivältä toukokuuta ja 28 päivältä heinäkuuta 1981, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa ja 70 artiklan 3 kohtaa (luontoisetuuksien ja työttömyysetuuksien kustannusten korvaamisesta luopuminen vastavuoroisesti asetuksen (ETY) N:o 1408/71 III osaston 1 ja 6 luvun mukaisesti) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen vastavuoroisesti).

BELGIA — ESPANJA

Sopimus luontoisetuuksien korvaamisesta asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 säännösten mukaisesti, tehty 25 päivänä toukokuuta 1999.

BELGIA — RANSKA

| a) | Sopimus sellaisten rajatyöntekijöiden lääkärintarkastuksista, jotka asuvat yhdessä maassa ja työskentelevät toisessa, tehty 4 päivänä heinäkuuta 1984. |
| --- | --- |

a)

Sopimus sellaisten rajatyöntekijöiden lääkärintarkastuksista, jotka asuvat yhdessä maassa ja työskentelevät toisessa, tehty 4 päivänä heinäkuuta 1984.

| b) | Erilaisten hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti 14 päivänä toukokuuta 1976 tehty sopimus. |
| --- | --- |

b)

Erilaisten hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti 14 päivänä toukokuuta 1976 tehty sopimus.

| c) | Sopimus asetuksen (ETY) N:o 1408/71 92 artiklan (sosiaaliturvamaksujen periminen) täytäntöönpanosta, tehty 3 päivänä lokakuuta 1977. |
| --- | --- |

c)

Sopimus asetuksen (ETY) N:o 1408/71 92 artiklan (sosiaaliturvamaksujen periminen) täytäntöönpanosta, tehty 3 päivänä lokakuuta 1977.

| d) | Sopimus, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 70 artiklan 3 kohdassa (työttömyysetuuksien kustannukset) säädettyä vastavuoroista korvauksista luopumista, tehty 29 päivänä kesäkuuta 1979. |
| --- | --- |

d)

Sopimus, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 70 artiklan 3 kohdassa (työttömyysetuuksien kustannukset) säädettyä vastavuoroista korvauksista luopumista, tehty 29 päivänä kesäkuuta 1979.

| e) | Hallinnollinen sopimus menettelyistä, joilla 12 päivänä lokakuuta 1978 tehty lisäsopimus sosiaaliturvasta Belgian ja Ranskan välillä pannaan täytäntöön itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevien määräysten osalta, tehty 6 päivänä maaliskuuta 1979. |
| --- | --- |

e)

Hallinnollinen sopimus menettelyistä, joilla 12 päivänä lokakuuta 1978 tehty lisäsopimus sosiaaliturvasta Belgian ja Ranskan välillä pannaan täytäntöön itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevien määräysten osalta, tehty 6 päivänä maaliskuuta 1979.

| f) | Kirjeenvaihto 21 päivältä marraskuuta 1994 ja 8 päivältä helmikuuta 1995 vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelystä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

f)

Kirjeenvaihto 21 päivältä marraskuuta 1994 ja 8 päivältä helmikuuta 1995 vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelystä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan nojalla.

BELGIA — ITALIA

| a) | Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta, tehty 12 päivänä tammikuuta 1974. |
| --- | --- |

a)

Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta, tehty 12 päivänä tammikuuta 1974.

| b) | Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 18 artiklan 9 kohdan täytäntöönpanosta, tehty 31 päivänä lokakuuta 1979. |
| --- | --- |

b)

Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 18 artiklan 9 kohdan täytäntöönpanosta, tehty 31 päivänä lokakuuta 1979.

| c) | Asetuksen (ETY) N:o 574/72 93 artiklan mukaista vastavuoroisten saatavien korvaamista koskeva kirjeenvaihto 10 päivältä joulukuuta 1991 ja 10 päivältä helmikuuta 1992. |
| --- | --- |

c)

Asetuksen (ETY) N:o 574/72 93 artiklan mukaista vastavuoroisten saatavien korvaamista koskeva kirjeenvaihto 10 päivältä joulukuuta 1991 ja 10 päivältä helmikuuta 1992.

| d) | Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 ja 95 artiklan mukaisten vastavuoroisten saatavien ratkaisemista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, tehty 21 päivänä marraskuuta 2003. |
| --- | --- |

d)

Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 94 ja 95 artiklan mukaisten vastavuoroisten saatavien ratkaisemista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, tehty 21 päivänä marraskuuta 2003.

BELGIA — LUXEMBURG

| a) | Sopimus sosiaaliturvamaksujen takaisinsuorittamisesta, tehty 28 päivänä tammikuuta 1961. |
| --- | --- |

a)

Sopimus sosiaaliturvamaksujen takaisinsuorittamisesta, tehty 28 päivänä tammikuuta 1961.

| b) | Asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti 16 päivänä huhtikuuta 1976 tehty sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvauksista luopumisesta. |
| --- | --- |

b)

Asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti 16 päivänä huhtikuuta 1976 tehty sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvauksista luopumisesta.

BELGIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| a) | Kirjeenvaihto 4 päivältä toukokuuta ja 14 päivältä kesäkuuta 1976, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen). |
| --- | --- |

a)

Kirjeenvaihto 4 päivältä toukokuuta ja 14 päivältä kesäkuuta 1976, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen).

| b) | Kirjeenvaihto 18 päivältä tammikuuta ja 14 päivältä maaliskuuta 1977, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa (korvausten järjestäminen tai korvaamisesta luopuminen, kun kysymys on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 III osaston 1 luvun mukaan annettujen luontoisetuuksien kustannuksista), sellaisena kuin se on muutettuna kirjeenvaihdolla 4 päivältä toukokuuta ja 23 päivältä heinäkuuta 1982 (sopimus sellaisten kustannusten korvaamisesta, jotka syntyvät asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan). |
| --- | --- |

b)

Kirjeenvaihto 18 päivältä tammikuuta ja 14 päivältä maaliskuuta 1977, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa (korvausten järjestäminen tai korvaamisesta luopuminen, kun kysymys on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 III osaston 1 luvun mukaan annettujen luontoisetuuksien kustannuksista), sellaisena kuin se on muutettuna kirjeenvaihdolla 4 päivältä toukokuuta ja 23 päivältä heinäkuuta 1982 (sopimus sellaisten kustannusten korvaamisesta, jotka syntyvät asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan).

BULGARIA — TŠEKIN TASAVALTA

25 päivänä marraskuuta 1998 tehdyn sopimuksen 29 artiklan 1 ja 3 kohta sekä hallinnollisten ja lääkärintarkastusten aiheuttamien kustannusten korvaamisesta luopumisesta 30 päivänä marraskuuta 1999 laaditun hallinnollisen järjestelyn 5 artiklan 4 kohta.

BULGARIA — SAKSA

Sosiaaliturvasta 17 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta eläkkeiden osalta tehdyn hallinnollisen sopimuksen 8 ja 9 artikla.

TŠEKIN TASAVALTA — SLOVAKIA

Sosiaaliturvasta 29 päivänä lokakuuta 1992 tehdyn sopimuksen 20 artiklan soveltamisen edellyttämästä työnantajan kotipaikan määrittämisestä ja asuinpaikasta 8 päivänä tammikuuta 1993 tehdyn hallinnollisen järjestelyn 15 ja 16 artikla.

TANSKA — IRLANTI

Kirjeenvaihto 22 päivältä joulukuuta 1980 ja 11 päivältä helmikuuta 1981 vastavuoroisesta sellaisten luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta luopumisesta, jotka on myönnetty sairaus-, äitiys-, tapaturma- ja ammattitautivakuutuksen mukaan, sekä työttömyysetuuksien sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta (asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohta, 63 artiklan 3 kohta ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohta).

TANSKA — KREIKKA

Sopimus sellaisten luontoisetuuksien osittaisesta ja vastavuoroisesta korvauksista luopumisesta, jotka on annettu sairauden, äitiyden, työtapaturman tai ammattitaudin vuoksi, sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten korvauksista luopumisesta, tehty 8 päivänä toukokuuta 1986.

TANSKA — ESPANJA

Sopimus 11 päivältä joulukuuta 2006, joka koskee Espanjassa vakuutetun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan Tanskassa asuville perheenjäsenille sekä Espanjassa vakuutetuille mutta Tanskassa asuville eläkkeensaajille ja/tai heidän perheenjäsenilleen annetun etuuden ennakoiden maksamista, määräaikoja ja korvaamista tosiasiallisella määrällä.

TANSKA — RANSKA

Järjestely 29 päivältä kesäkuuta 1979 ja lisäjärjestely 2 päivältä kesäkuuta 1993, jotka koskevat asetuksen 36 artiklan 3 kohdan ja 63 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista korvaamisesta luopumista ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaista vastavuoroista korvaamisesta luopumista (sairauden, äitiyden, työtapaturman ja ammattitaudin osalta myönnettävien luontoisetuuksien kustannusten osittainen korvaamisesta luopuminen ja hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen).

TANSKA — ITALIA

Sopimus sairaus-, äitiys-, työtapaturma- tai ammattitautivakuutuksen mukaisten luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta, tehty 18 päivänä marraskuuta 1998.

TANSKA — LUXEMBURG

Sopimus vastavuoroisesta korvauksista luopumisesta, josta on säädetty asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdassa, 63 artiklan 3 kohdassa ja 70 artiklan 3 kohdassa ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdassa, tehty 19 päivänä kesäkuuta 1978 (sairauden, äitiyden, työtapaturman ja ammattitaudin vuoksi annettujen luontoisetuuksien kustannukset, työttömyysetuuksien kustannukset sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannukset).

TANSKA — ALANKOMAAT

Kirjeenvaihto 30 päivältä maaliskuuta ja 25 päivältä huhtikuuta 1979, sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä sopimuksella, joka koskee sellaisten luontoisetuuksien kustannusten korvaamista, jotka on myönnetty sairauden, äitiyden, tapaturman ja ammattitautien vuoksi.

TANSKA — PORTUGALI

Sopimus osittaisesta sairaus-, äitiys-, työtapaturma- tai ammattitautivakuutuksen mukaisesti myönnettyjen luontoisetuuksien sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta, tehty 17 päivänä huhtikuuta 1998.

TANSKA — SUOMI

Sosiaaliturvasta 18 päivänä elokuuta 2003 tehdyn pohjoismaisen sopimuksen 15 artikla: Sopimus kustannusten korvaamisesta luopumisesta vastavuoroisesti asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36, 63 ja 70 artiklan (sairauteen ja äitiyteen, työtapaturmiin ja ammattitauteihin sekä työttömyyteen liittyvien luontoisetuuksien kustannukset) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannukset) mukaisesti.

TANSKA — RUOTSI

Sosiaaliturvasta 18 päivänä elokuuta 2003 tehdyn pohjoismaisen sopimuksen 15 artikla: Sopimus kustannusten korvaamisesta luopumisesta vastavuoroisesti asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36, 63 ja 70 artiklan (sairauteen ja äitiyteen, työtapaturmiin ja ammattitauteihin sekä työttömyyteen liittyvien luontoisetuuksien kustannukset) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannukset) mukaisesti.

TANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Kirjeenvaihto 30 päivältä maaliskuuta ja 19 päivältä huhtikuuta 1977, sellaisena kuin se on muutettuna kirjeenvaihdolla 8 päivänä marraskuuta 1989 ja 10 päivänä tammikuuta 1990, joka koskee sopimusta luontoisetuuksien sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta.

SAKSA — LUXEMBURG

| a) | Sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvauksista luopumisesta, joka on tehty asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tehty 14 päivänä lokakuuta 1975. |
| --- | --- |

a)

Sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvauksista luopumisesta, joka on tehty asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tehty 14 päivänä lokakuuta 1975.

| b) | Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja takaisinsuorittamisesta, tehty 14 päivänä lokakuuta 1975. |
| --- | --- |

b)

Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja takaisinsuorittamisesta, tehty 14 päivänä lokakuuta 1975.

| c) | Sopimus, joka on tehty 25 päivänä tammikuuta 1990 ja joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 20 artiklan ja 22 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan soveltamista. |
| --- | --- |

c)

Sopimus, joka on tehty 25 päivänä tammikuuta 1990 ja joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 20 artiklan ja 22 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan soveltamista.

VIRO — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Viron tasavallan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten välinen järjestely, valmistunut 29 päivänä maaliskuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaan ja 63 artiklan 3 kohtaan liittyen tämän asetuksen mukaisten luontoisetuuksien kustannusten muista korvausmenetelmistä molemmissa maissa 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen.

IRLANTI — RANSKA

Kirjeenvaihto 30 päivältä heinäkuuta 1980 ja 26 päivältä syyskuuta 1980, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa ja 63 artiklan 3 kohtaa (luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta luopuminen) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (luopuminen hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta).

IRLANTI — LUXEMBURG

Kirjeenvaihto 26 päivältä syyskuuta 1975 ja 5 päivältä elokuuta 1976, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa ja 63 artiklan 3 kohtaa sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (sellaisten luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta luopuminen, jotka on myönnetty asetuksen (ETY) N:o 1408/71 III osaston 1 tai 4 luvun säännösten mukaisesti, ja luopuminen asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklassa tarkoitettujen hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta).

IRLANTI — ALANKOMAAT

Kirjeenvaihto 22 päivältä huhtikuuta ja 27 päivältä heinäkuuta 1987, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 70 artiklan 3 kohtaa (kustannusten korvaamisesta luopuminen sellaisten etuuksien osalta, jotka on myönnetty asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklaa sovellettaessa) ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (kustannusten korvaamisesta luopuminen sellaisten hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten osalta, joita tarkoitetaan asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklassa).

IRLANTI — RUOTSI

Sopimus sairauden, äitiyden, työtapaturmien tai ammattitautien vuoksi annettujen luontoisetuuksien kustannusten sekä hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta, tehty 8 päivänä marraskuuta 2000.

IRLANTI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Kirjeenvaihto 9 päivältä heinäkuuta 1975, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa ja 63 artiklan 3 kohtaa (korvausten järjestäminen tai sellaisten luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta luopuminen, jotka on annettu asetuksen(ETY) N:o 1408/71 III osaston 1 tai 4 luvussa säädettyjen edellytysten mukaan) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen).

KREIKKA — ALANKOMAAT

Kirjeenvaihto 8 päivältä syyskuuta 1992 ja 30 päivältä kesäkuuta 1993 korvausmenettelyistä laitosten välillä.

ESPANJA — PORTUGALI

| a) | Hallinnollisen järjestelyn, tehty 22 päivänä toukokuuta 1970, 42, 43 ja 44 artikla (työttömyysetuuksien maastavienti). Tämä kohta on voimassa kaksi vuotta asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisen alkamispäivästä. |
| --- | --- |

a)

Hallinnollisen järjestelyn, tehty 22 päivänä toukokuuta 1970, 42, 43 ja 44 artikla (työttömyysetuuksien maastavienti). Tämä kohta on voimassa kaksi vuotta asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisen alkamispäivästä.

| b) | Sopimus, tehty 2 päivänä lokakuuta 2002, yksityiskohtaisista järjestelyistä terveydenhuoltoon liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnointia ja selvittämistä varten, jotta helpotetaan ja nopeutetaan saatavien hoitamista. |
| --- | --- |

b)

Sopimus, tehty 2 päivänä lokakuuta 2002, yksityiskohtaisista järjestelyistä terveydenhuoltoon liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnointia ja selvittämistä varten, jotta helpotetaan ja nopeutetaan saatavien hoitamista.

ESPANJA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Sopimus, tehty 18 päivänä kesäkuuta 1999, asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 säännösten mukaisesti myönnettyjen luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta.

RANSKA–SAKSA

Sopimus perusasetuksen 92 artiklan täytäntöönpanemiseksi, tehty 26 päivänä toukokuuta 1981 (sosiaaliturvamaksujen periminen).

RANSKA — ESPANJA

Sopimus, tehty 17 päivänä toukokuuta 2005, erityisjärjestelyistä terveydenhuoltoetuuksiin liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnointia ja selvittämistä varten asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti.

RANSKA–ITALIA

| a) | Yksityiskohtaisia sääntöjä vastavuoroisten saatavien selvittämisestä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93 artiklan mukaan koskeva kirjeenvaihto 14 päivältä toukokuuta ja 2 päivältä elokuuta 1991. |
| --- | --- |

a)

Yksityiskohtaisia sääntöjä vastavuoroisten saatavien selvittämisestä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93 artiklan mukaan koskeva kirjeenvaihto 14 päivältä toukokuuta ja 2 päivältä elokuuta 1991.

| b) | Täydentävä kirjeenvaihto 22 päivältä maaliskuuta ja 15 päivältä huhtikuuta 1994 vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelystä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Täydentävä kirjeenvaihto 22 päivältä maaliskuuta ja 15 päivältä huhtikuuta 1994 vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelystä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan mukaisesti.

| c) | Kirjeenvaihto 2 päivältä huhtikuuta 1997 ja 20 päivältä lokakuuta 1998, jolla muutetaan a ja b alakohdassa mainittua kirjeenvaihtoa vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelyistä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kirjeenvaihto 2 päivältä huhtikuuta 1997 ja 20 päivältä lokakuuta 1998, jolla muutetaan a ja b alakohdassa mainittua kirjeenvaihtoa vastavuoroisten saatavien selvittämismenettelyistä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94, 95 ja 96 artiklan mukaisesti.

| d) | Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista korvauksista luopumisesta tilanteissa, joissa on pyydetty edellä mainitun asetuksen 51 artiklan mukaisia hallinnollisia tarkastuksia ja lääkärintarkastuksia, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2000. |
| --- | --- |

d)

Sopimus asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista korvauksista luopumisesta tilanteissa, joissa on pyydetty edellä mainitun asetuksen 51 artiklan mukaisia hallinnollisia tarkastuksia ja lääkärintarkastuksia, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2000.

RANSKA — LUXEMBURG

| a) | Sopimus korvauksista luopumisesta, josta on säädetty 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdassa sellaisten sairaus- tai äitiysvakuutuksen luontoisetuuksien kustannuksien osalta, jotka on annettu työntekijän perheenjäsenille, jotka eivät asu samassa maassa kuin työntekijä, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976. |
| --- | --- |

a)

Sopimus korvauksista luopumisesta, josta on säädetty 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdassa sellaisten sairaus- tai äitiysvakuutuksen luontoisetuuksien kustannuksien osalta, jotka on annettu työntekijän perheenjäsenille, jotka eivät asu samassa maassa kuin työntekijä, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976.

| b) | Sopimus korvauksista luopumisesta, josta on säädetty 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdassa sellaisten sairaus- tai äitiysvakuutuksen luontoisetuuksien kustannuksien osalta, jotka on annettu aiemmille rajatyöntekijöille, heidän perheenjäsenilleen tai heidän jälkeensä eläville, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976. |
| --- | --- |

b)

Sopimus korvauksista luopumisesta, josta on säädetty 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdassa sellaisten sairaus- tai äitiysvakuutuksen luontoisetuuksien kustannuksien osalta, jotka on annettu aiemmille rajatyöntekijöille, heidän perheenjäsenilleen tai heidän jälkeensä eläville, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976.

| c) | Sopimus korvauksista luopumisesta hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten osalta, josta on säädetty 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdassa, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976. |
| --- | --- |

c)

Sopimus korvauksista luopumisesta hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten osalta, josta on säädetty 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdassa, tehty 2 päivänä heinäkuuta 1976.

| d) | Kirjeenvaihto 17 päivältä heinäkuuta ja 20 päivältä syyskuuta 1995, joka koskee yksityiskohtaisia sääntöjä vastavuoroisten saatavien selvittämisestä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 95 ja 96 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

d)

Kirjeenvaihto 17 päivältä heinäkuuta ja 20 päivältä syyskuuta 1995, joka koskee yksityiskohtaisia sääntöjä vastavuoroisten saatavien selvittämisestä asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 95 ja 96 artiklan nojalla.

RANSKA — ALANKOMAAT

| a) | Sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1997. |
| --- | --- |

a)

Sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopumisesta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1997.

| b) | Sopimus erityisehdoista, joita sovelletaan määritettäessä luontoisetuuksien osalta korvattavia määriä asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti, tehty 29 päivänä syyskuuta 1998. |
| --- | --- |

b)

Sopimus erityisehdoista, joita sovelletaan määritettäessä luontoisetuuksien osalta korvattavia määriä asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti, tehty 29 päivänä syyskuuta 1998.

| c) | Sopimus erityisehdoista sairausetuuksiin liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnoinnista ja selvittämisestä asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999. |
| --- | --- |

c)

Sopimus erityisehdoista sairausetuuksiin liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnoinnista ja selvittämisestä asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti, tehty 3 päivänä helmikuuta 1999.

RANSKA — PORTUGALI

Asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti tehty sopimus erityisesti yksityiskohtaisista säännöistä terveydenhoitoon liittyvien vastavuoroisten saatavien hallinnoinniksi ja selvittämiseksi, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999.

RANSKA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| a) | Kirjeenvaihto 25 päivältä maaliskuuta ja 28 päivältä huhtikuuta 1997, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan säännöksiä (hallinnollisista tarkastuksista ja lääkärintarkastuksista aiheutuneiden kustannusten korvaamisesta luopuminen). |
| --- | --- |

a)

Kirjeenvaihto 25 päivältä maaliskuuta ja 28 päivältä huhtikuuta 1997, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan säännöksiä (hallinnollisista tarkastuksista ja lääkärintarkastuksista aiheutuneiden kustannusten korvaamisesta luopuminen).

| b) | Asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti tehty sopimus erityisistä menettelyistä luontoisetuuksiin liittyvien korvattavien määrien määrittämisestä, tehty 8 päivänä joulukuuta 1998. |
| --- | --- |

b)

Asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti tehty sopimus erityisistä menettelyistä luontoisetuuksiin liittyvien korvattavien määrien määrittämisestä, tehty 8 päivänä joulukuuta 1998.

ITALIA — SAKSA

Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja palauttamisesta, tehty 3 päivänä huhtikuuta 2000.

ITALIA — ESPANJA

Asetuksen ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa (sairauteen ja äitiyteen liittyvien luontoisetuuksien korvaaminen) ja täytäntöönpanoasetuksen 93, 94, 95 ja 100 artiklaa sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 102 artiklan 5 kohtaa (sairaus- ja äitiysvakuutusetuuksien ja myöhästyneiden hakemusten korvausmenettelyt) koskeva 21 päivänä marraskuuta 1997 tehty sopimus uudesta menettelystä terveydenhuoltokustannusten korvaamisen kehittämiseksi ja yksinkertaistamiseksi.

ITALIA — ALANKOMAAT

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdasta ja 63 artiklan 3 kohdasta 24 päivänä joulukuuta 1996/27 päivänä helmikuuta 1997 tehty sopimus.

ITALIA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Italian tasavallan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten välinen järjestely, allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 2005, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaan ja 63 artiklan 3 kohtaan liittyen tämän asetuksen mukaisten luontoisetuuksien kustannusten muista korvausmenetelmistä molemmissa maissa 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen.

LUXEMBURG — ITALIA

Yleisen sosiaaliturvasopimuksen (sairausvakuutus maatalouden työntekijöille) säännösten yksityiskohtaiseksi täytäntöönpanemiseksi 19 päivänä tammikuuta 1955 tehdyn hallinnollisen sopimuksen 4 artiklan 5 ja 6 kohta.

LUXEMBURG — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Kirjeenvaihto 18 päivältä joulukuuta 1975 ja 20 päivältä tammikuuta 1976, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan säännöksiä (luopuminen sellaisten kustannusten korvaamisesta, jotka ovat seurausta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklassa tarkoitetuista hallinnollisista tarkastuksista ja lääkärintarkastuksista).

UNKARI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Unkarin tasavallan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten välinen järjestely, valmistunut 1 päivänä marraskuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 883/2004 35 artiklan 3 kohtaan ja 41 artiklan 2 kohtaan liittyen asetuksen mukaisten luontoisetuuksien kustannusten muista korvausmenetelmistä molemmissa maissa 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen.

MALTA — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten välinen järjestely, valmistunut 17 päivänä tammikuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 883/2004 35 artiklan 3 kohtaan ja 41 artiklan 2 kohtaan liittyen asetuksen mukaisten luontoisetuuksien kustannusten muista korvausmenetelmistä molemmissa maissa 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen.

ALANKOMAAT — BELGIA

| a) | Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja takaisinsuorittamisesta, tehty 21 päivänä maaliskuuta 1986, ja 25 päivänä marraskuuta 1970 tehty hallinnollinen järjestely tämän sopimuksen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

a)

Sopimus sosiaaliturvamaksujen keräämisestä ja takaisinsuorittamisesta, tehty 21 päivänä maaliskuuta 1986, ja 25 päivänä marraskuuta 1970 tehty hallinnollinen järjestely tämän sopimuksen täytäntöönpanosta.

| b) | Sopimus hoitovakuutuksesta, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

b)

Sopimus hoitovakuutuksesta, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2006.

| c) | Sopimus sairaus-, äitiys- ja työkyvyttömyysvakuutuksesta, tehty 12 päivänä elokuuta 1982. |
| --- | --- |

c)

Sopimus sairaus-, äitiys- ja työkyvyttömyysvakuutuksesta, tehty 12 päivänä elokuuta 1982.

ALANKOMAAT — SAKSA

| a) | 18 päivänä huhtikuuta 2001 tehtyä sopimusta koskevien, 18 päivänä huhtikuuta 2001 tehtyjen hallinnollisten järjestelyjen 9 artikla (eläkkeiden maksaminen). |
| --- | --- |

a)

18 päivänä huhtikuuta 2001 tehtyä sopimusta koskevien, 18 päivänä huhtikuuta 2001 tehtyjen hallinnollisten järjestelyjen 9 artikla (eläkkeiden maksaminen).

| b) | Sopimus sosiaalivakuutusmaksujen takaisinsuorittamisesta, tehty 21 päivänä tammikuuta 1969. |
| --- | --- |

b)

Sopimus sosiaalivakuutusmaksujen takaisinsuorittamisesta, tehty 21 päivänä tammikuuta 1969.

ALANKOMAAT — ESPANJA

Alankomaiden ja Espanjan välinen sopimus, tehty 21 päivänä helmikuuta 2000, jolla helpotetaan sairaus- ja äitiysvakuutusetuuksiin liittyvien vastavuoroisten saatavien selvittämistä sovellettaessa asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 säännöksiä.

ALANKOMAAT — LUXEMBURG

Sopimus hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvauksista luopumisesta asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tehty 1 päivänä marraskuuta 1976.

ALANKOMAAT — PORTUGALI

Sopimus luontoisetuuksien korvaamisesta sairaus- ja äitiystapauksissa, tehty 11 päivänä joulukuuta 1987.

ALANKOMAAT — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| a) | Sopimuksen, joka on tehty 11 päivänä elokuuta 1954, täytäntöönpanemiseksi 12 päivänä kesäkuuta 1956 tehdyn hallinnollisen järjestelyn 3 artiklan toinen virke. |
| --- | --- |

a)

Sopimuksen, joka on tehty 11 päivänä elokuuta 1954, täytäntöönpanemiseksi 12 päivänä kesäkuuta 1956 tehdyn hallinnollisen järjestelyn 3 artiklan toinen virke.

| b) | Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa koskeva kirjeenvaihto 25 päivältä huhtikuuta ja 26 päivältä toukokuuta 1986 (luontoisetuuksien kustannusten korvaaminen tai korvauksista luopuminen), sellaisena kuin se on muutettuna. |
| --- | --- |

b)

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa koskeva kirjeenvaihto 25 päivältä huhtikuuta ja 26 päivältä toukokuuta 1986 (luontoisetuuksien kustannusten korvaaminen tai korvauksista luopuminen), sellaisena kuin se on muutettuna.

ITÄVALTA — SAKSA

Työttömyysvakuutuksesta 19 päivänä heinäkuuta 1978 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta 2 päivänä elokuuta 1979 tehdyn sopimuksen II jakson 1 kohtaa ja III jaksoa sovelletaan edelleen henkilöihin, jotka ovat työskennelleet rajatyöntekijöinä 1 päivänä tammikuuta 2005 tai ennen sitä ja joutuneet työttömiksi ennen 1 päivää tammikuuta 2011.

PUOLA — SAKSA

Vanhuuseläkkeistä ja työtapaturmiin liittyvistä etuuksista 9 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta 11 päivänä tammikuuta 1977 tehty sopimus.

PORTUGALI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Järjestely, tehty 8 päivänä kesäkuuta 2004, luontoisetuuksien kustannusten muista korvausmenetelmistä molemmissa maissa 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen.

SUOMI — RUOTSI

Sosiaaliturvasta 18 päivänä elokuuta 2003 tehdyn pohjoismaisen sopimuksen 15 artikla: Sopimus kustannusten korvaamisesta luopumisesta vastavuoroisesti perusasetuksen 36, 63 ja 70 artiklan (sairauteen ja äitiyteen, työtapaturmiin ja ammattitauteihin sekä työttömyyteen liittyvien luontoisetuuksien kustannukset) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannukset) mukaisesti.

SUOMI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Kirjeenvaihto 1 ja 20 päivältä kesäkuuta 1995, joka koskee asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohtaa ja 63 artiklan 3 kohtaa (luontoisetuuksien kustannusten korvaaminen tai korvaamisesta luopuminen) ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohtaa (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kustannusten korvaamisesta luopuminen).

RUOTSI — ESPANJA

Sopimus, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 mukaisesti maksettujen luontoisetuuksien kustannusten korvaamisesta.

RUOTSI — LUXEMBURG

Sosiaaliturvamenojen korvaamisesta 27 päivänä marraskuuta 1996 tehty järjestely.

RUOTSI — YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 36 artiklan 3 kohdan ja 63 artiklan 3 kohdan (luontoisetuuksien kustannusten korvaaminen tai korvaamisesta luopuminen) sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 105 artiklan 2 kohdasta (hallinnollisten tarkastusten ja lääkärintarkastusten kulujen korvaamisesta luopuminen) 15 päivänä huhtikuuta 1997 tehty järjestely.

---

LIITE II

VIRKAMIESTEN ERITYISJÄRJESTELMÄT

(täytäntöönpanoasetuksen 31 ja 41 artiklassa tarkoitetut)

A.   Niihin virkamiehiin sovellettavat erityisjärjestelmät, joihin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 883/2004 III osaston I luvun luontoisetuuksia koskevia säännöksiä

Saksa

Virkamiesten erityinen sairausvakuutusjärjestelmä.

B.   Niihin virkamiehiin sovellettavat erityisjärjestelmät, joihin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 883/2004 III osaston I luvun luontoisetuuksia koskevia säännöksiä, lukuun ottamatta 19 artiklaa, 27 artiklan 1 kohtaa ja 35 artiklaa

Espanja

Virkamiesten erityinen sosiaaliturvajärjestelmä

Asevoimien erityinen sosiaaliturvajärjestelmä

Tuomioistuin- ja hallintohenkilöstön erityinen sosiaaliturvajärjestelmä.

C.   Niihin virkamiehiin sovellettavat erityisjärjestelmät, joihin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 883/2004 III osaston II luvun luontoisetuuksia koskevia säännöksiä

Saksa

Virkamiesten erityinen tapaturmavakuutusjärjestelmä.

---

LIITE III

JÄSENVALTIOT, JOTKA KÄYTTÄVÄT LUONTOISETUUKSIEN KUSTANNUSTEN KORVAAMISESSA KIINTEITÄ MÄÄRIÄ

(täytäntöönpanoasetuksen 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut)

IRLANTI

ESPANJA

ITALIA

MALTA

ALANKOMAAT

PORTUGALI

SUOMI

RUOTSI

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

---

LIITE IV

YKSITYISKOHTAISET TIEDOT TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUKSEN 88 ARTIKLAN 4 KOHDASSA TARKOITETUSTA TIETOKANNASTA

1.   Tietokannan sisältö

Asianomaisten elinten sähköisessä hakemistossa (URL) on mainittava:

| a) | elinten nimet jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi |
| --- | --- |

a)

elinten nimet jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi

| b) | tunnistekoodi ja EESSI:n mukainen sähköinen osoite |
| --- | --- |

b)

tunnistekoodi ja EESSI:n mukainen sähköinen osoite

| c) | niiden tehtävä perusasetuksen 1 artiklan m, q ja r alakohdassa sekä täytäntöönpanoasetuksen 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa olevien määritelmien perusteella |
| --- | --- |

c)

niiden tehtävä perusasetuksen 1 artiklan m, q ja r alakohdassa sekä täytäntöönpanoasetuksen 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa olevien määritelmien perusteella

| d) | niiden toimivalta erilaisten riskien, etuustyyppien, järjestelmien ja maantieteellisen kattavuuden osalta |
| --- | --- |

d)

niiden toimivalta erilaisten riskien, etuustyyppien, järjestelmien ja maantieteellisen kattavuuden osalta

| e) | mitä perusasetuksen osaa elimet soveltavat |
| --- | --- |

e)

mitä perusasetuksen osaa elimet soveltavat

| f) | seuraavat yhteystiedot: postiosoite, puhelin, faksi, sähköpostiosoite ja URL-osoite |
| --- | --- |

f)

seuraavat yhteystiedot: postiosoite, puhelin, faksi, sähköpostiosoite ja URL-osoite

| g) | kaikki muut perusasetuksen tai täytäntöönpanoasetuksen soveltamiseksi tarvittavat tiedot |
| --- | --- |

g)

kaikki muut perusasetuksen tai täytäntöönpanoasetuksen soveltamiseksi tarvittavat tiedot

2.   Tietokannan hallinnointi

| a) | Sähköisestä hakemistosta huolehtii EESSI Euroopan komission tasolla. |
| --- | --- |

a)

Sähköisestä hakemistosta huolehtii EESSI Euroopan komission tasolla.

| b) | Jäsenvaltiot ovat vastuussa elimiä koskevien tarvittavien tietojen keräämisestä ja tarkistamisesta sekä kaikkien niiden vastuulla olevien merkintöjen ja niiden muutosten toimittamisesta ajoissa Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot ovat vastuussa elimiä koskevien tarvittavien tietojen keräämisestä ja tarkistamisesta sekä kaikkien niiden vastuulla olevien merkintöjen ja niiden muutosten toimittamisesta ajoissa Euroopan komissiolle.

3.   Pääsy

Toiminnan edellyttämiin ja hallinnollisiin tarkoituksiin käytettävät tiedot eivät ole julkisia.

4.   Turvallisuus

Kaikki tietokantaan tehtävät muutokset (lisäykset, päivitykset, poistot) kirjataan. Ennen kuin käyttäjät pääsevät hakemistoon muuttamaan merkintöjä, heidät tunnistetaan ja todennetaan. Ennen muutosten tai merkintöjen tekemistä tarkistetaan, että käyttäjällä on valtuudet suorittaa toiminto. Kaikki toiminnot, joita yritetään suorittaa ilman valtuuksia, evätään ja kirjataan.

5.   Kielet

Tietokannan kieli on pääsääntöisesti englanti. Elinten nimet ja yhteystiedot olisi lisättävä myös jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.

---

LIITE V

JÄSENVALTIOT, JOTKA MÄÄRITTÄVÄT VASTAVUOROISESTI PERUSASETUKSEN 65 ARTIKLAN 6 KOHDAN KOLMANNESSA VIRKKEESSÄ TARKOITETUN KORVAUKSEN ENIMMÄISMÄÄRÄN NIIDEN TYÖTTÖMYYSETUUKSIEN KESKIMÄÄRÄN PERUSTEELLA, JOTKA ON ANNETTU NÄIDEN JÄSENVALTIOIDEN LAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISESTI EDELLISENÄ KALENTERIVUONNA (täytäntöönpanoasetuksen 70 artiklassa tarkoitetut)

BELGIA

TŠEKIN TASAVALTA

SAKSA

ITÄVALTA

SLOVAKIA

SUOMI

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 29.4.2004 asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1) sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (jäljempänä ’perusasetus’), jolla on tarkoitus korvata asetus (ETY) N:o 1408/71 (2).

Perusasetuksen 89 artiklassa edellytetään, että asetuksen täytäntöönpanomenettelyistä annetaan erillinen asetus. Tätä varten komissio esitti asetusehdotuksen neuvostolle 31.1.2006. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 42 ja 308 artiklaan.

Perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 9.7.2008 (3). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 26.10.2006 (4).

Komissio esitti 15.10.2008 muutetun ehdotuksensa, jossa se hyväksyi 159 Euroopan parlamentin esittämistä 162 tarkistuksesta.

EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto vahvisti yksimielisesti yhteisen kantansa 17.12.2008.

II   TAVOITE

Ehdotuksen tarkoituksena on suorittaa loppuun sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla nykyään sovellettavien sääntöjen ajanmukaistaminen vahvistamalla asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelyt ja korvaamalla näin voimassa oleva täytäntöönpanoasetus (asetus (ETY) N:o 574/72). Erityisesti sillä pyritään määrittämään kaikille osapuolille (vakuutetuille henkilöille, tapauksen mukaan näiden työnantajille, sosiaaliturvalaitoksille sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille) menettelyt perusasetuksessa annettujen sääntöjen käytännön täytäntöönpanoa varten. Ehdotuksella pyritään myös parantamaan nykyisiä menettelyjä yksinkertaistamalla niitä ja selkeyttämällä eri osapuolten oikeudet ja velvollisuudet. Sillä pyritään lisäksi mahdollistamaan laitosten välinen tiiviimpi yhteistyö varsinkin jäsenvaltioiden välisen sähköisen tiedonvaihdon avulla.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleisiä huomautuksia

a)   Komission muutettu ehdotus

Euroopan parlamentti esitti komission ehdotukseen 162 tarkistusta. Näistä 160 otettiin huomioon komission muutetussa ehdotuksessa kokonaan, osittain tai uudelleen muotoiltuna (tarkistukset 1–25, 27–54 ja 56–162). Kahta tarkistusta komissio ei voinut kuitenkaan hyväksyä (tarkistukset 26 ja 55).

b)   Neuvoston yhteinen kanta

Neuvosto saattoi hyväksyä 162:stä tarkistuksesta 146 komission muutettuun ehdotukseen joko kokonaan tai osittain sisällytettyä tarkistusta eli tarkistukset 2, 4, 5, 7, 8, 12–14, 17–25, 27-34, 36–47, 49–54, 56–71, 74–78, 80–88, 90–107, 109–132, 134–146, 147 (ensimmäinen osa), 148 (ensimmäinen osa), 149 ja 152–162.

Lisäksi neuvosto hyväksyi uudelleenmuotoiltuna seuraavien tarkistusten taustalla olevat periaatteet:

| — | Tark. 3 (uusi johdanto-osan 8a kappale): neuvosto on täysin samaa mieltä tarkistuksen sisällöstä, mutta katsoi, että viimeinen virke olisi muotoiltava uudelleen yleisemmin yhteisen kannan johdanto-osan 10 kappaleen viimeisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tark. 3 (uusi johdanto-osan 8a kappale): neuvosto on täysin samaa mieltä tarkistuksen sisällöstä, mutta katsoi, että viimeinen virke olisi muotoiltava uudelleen yleisemmin yhteisen kannan johdanto-osan 10 kappaleen viimeisen virkkeen mukaisesti.

| — | Tark. 6 ja 9, jotka koskevat ”yhteyspisteen” ja ”vakiomuotoisen sähköisen viestin” määritelmiä 1 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa: neuvosto katsoi, että näitä määritelmiä olisi tarkistettava sen mukaan, millaisia tuloksia siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnassa saadaan EESSI-hankkeen (sosiaaliturvatietojen sähköinen vaihto) yhteydessä (yhteisen kannan 1 artiklan 2 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 6 ja 9, jotka koskevat ”yhteyspisteen” ja ”vakiomuotoisen sähköisen viestin” määritelmiä 1 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa: neuvosto katsoi, että näitä määritelmiä olisi tarkistettava sen mukaan, millaisia tuloksia siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnassa saadaan EESSI-hankkeen (sosiaaliturvatietojen sähköinen vaihto) yhteydessä (yhteisen kannan 1 artiklan 2 kohdan a alakohta).

| — | Tark. 10 (2 artiklan uusi -1 kohta): neuvosto katsoi, että tarkistuksen sanamuotoa olisi hieman muutettava ja että vammaisten rinnalla olisi mainittava vanhukset (yhteisen kannan 2 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 10 (2 artiklan uusi -1 kohta): neuvosto katsoi, että tarkistuksen sanamuotoa olisi hieman muutettava ja että vammaisten rinnalla olisi mainittava vanhukset (yhteisen kannan 2 artiklan 1 kohta).

| — | Tark. 11 (2 artiklan 1 kohta): neuvosto katsoi, että tässä on käytettävä sanaa ”viipymättä” eikä ilmausta ”asianomaisen jäsenvaltion sosiaaliturvalainsäädännössä vahvistettujen määräaikojen mukaisesti”, koska tällaiset määräajat voivat eräissä tapauksissa olla melko pitkiä tai päinvastaisessa tapauksessa niitä ei ehkä säädetä kansallisessa lainsäädännössä. Tämä on horisontaalinen kysymys, joka koskee kaikkia määräaikoihin liittyviä tarkistuksia (yhteisen kannan 2 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 11 (2 artiklan 1 kohta): neuvosto katsoi, että tässä on käytettävä sanaa ”viipymättä” eikä ilmausta ”asianomaisen jäsenvaltion sosiaaliturvalainsäädännössä vahvistettujen määräaikojen mukaisesti”, koska tällaiset määräajat voivat eräissä tapauksissa olla melko pitkiä tai päinvastaisessa tapauksessa niitä ei ehkä säädetä kansallisessa lainsäädännössä. Tämä on horisontaalinen kysymys, joka koskee kaikkia määräaikoihin liittyviä tarkistuksia (yhteisen kannan 2 artiklan 2 kohta).

| — | Tark. 15 (3 artiklan 2 kohta): neuvosto saattoi hyväksyä tästä tarkistuksesta vain ensimmäisen kohdan, koska se katsoi, että parlamentin tämän tarkistuksen muissa osissa ehdottamat yksityiskohtaiset säännökset saattaisivat puuttua jäsenvaltioiden sisäisiin järjestelyihin tällä alalla, jota joka tapauksessa säännellään jo direktiivillä 95/46/EY (yhteisen kannan 3 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 15 (3 artiklan 2 kohta): neuvosto saattoi hyväksyä tästä tarkistuksesta vain ensimmäisen kohdan, koska se katsoi, että parlamentin tämän tarkistuksen muissa osissa ehdottamat yksityiskohtaiset säännökset saattaisivat puuttua jäsenvaltioiden sisäisiin järjestelyihin tällä alalla, jota joka tapauksessa säännellään jo direktiivillä 95/46/EY (yhteisen kannan 3 artiklan 2 kohta).

| — | Tark. 16 (3 artiklan 3 kohta): samoin kuin tarkistuksen 11 kohdalla neuvosto kannatti tässäkin edellä mainituista syistä sanan ”viipymättä” käyttöä eikä viittaamista kansallisiin määräaikoihin (yhteisen kannan 3 artiklan 3 kohta). Sama huomautus pätee myös komission ehdotuksen 27 artiklan 5 kohtaan, 49 artiklan 1 kohtaan sekä 51 artiklan 2 kohtaan (yhteisen kannan 27 artiklan 5 kohta, 49 artiklan 1 kohta sekä 51 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 16 (3 artiklan 3 kohta): samoin kuin tarkistuksen 11 kohdalla neuvosto kannatti tässäkin edellä mainituista syistä sanan ”viipymättä” käyttöä eikä viittaamista kansallisiin määräaikoihin (yhteisen kannan 3 artiklan 3 kohta). Sama huomautus pätee myös komission ehdotuksen 27 artiklan 5 kohtaan, 49 artiklan 1 kohtaan sekä 51 artiklan 2 kohtaan (yhteisen kannan 27 artiklan 5 kohta, 49 artiklan 1 kohta sekä 51 artiklan 2 kohta).

| — | Tark. 26 (6 artiklan 4 kohta): neuvosto on samaa mieltä artiklan sisällöstä, mutta katsoi, että tekstiä olisi vielä selkeytettävä yhteisen kannan 6 artiklan 5 kohtaa noudattaen. |
| --- | --- |

—

Tark. 26 (6 artiklan 4 kohta): neuvosto on samaa mieltä artiklan sisällöstä, mutta katsoi, että tekstiä olisi vielä selkeytettävä yhteisen kannan 6 artiklan 5 kohtaa noudattaen.

| — | Tark. 48 (17 artiklan 3 kohta): neuvosto on samaa mieltä tarkistuksen sisällöstä, mutta katsoi, että teksti olisi muotoiltava uudelleen ja siinä olisi viitattava asianomaiseen jäsenvaltioon, kuten yhteisen kannan 16 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Tark. 48 (17 artiklan 3 kohta): neuvosto on samaa mieltä tarkistuksen sisällöstä, mutta katsoi, että teksti olisi muotoiltava uudelleen ja siinä olisi viitattava asianomaiseen jäsenvaltioon, kuten yhteisen kannan 16 artiklan 3 kohdassa.

| — | Tark. 72 (26 artiklan 2 kohta, viimeinen alakohta): neuvosto katsoi, että lupapyyntöön vastaamisessa olisi mahdotonta noudattaa 15 kalenterivuorokauden määräaikaa. Tällainen määräaika olisi neuvoston mielestä asetettava kansallisessa lainsäädännössä (yhteisen kannan 26 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 72 (26 artiklan 2 kohta, viimeinen alakohta): neuvosto katsoi, että lupapyyntöön vastaamisessa olisi mahdotonta noudattaa 15 kalenterivuorokauden määräaikaa. Tällainen määräaika olisi neuvoston mielestä asetettava kansallisessa lainsäädännössä (yhteisen kannan 26 artiklan 2 kohta).

| — | Tark. 73 (26 artiklan 3 kohta): neuvosto katsoi, että tämän säännöksen ainoana tavoitteena on säätää menettely sen laitoksen määrittämiseksi, joka myöntää luvan silloin, kun henkilö ei asu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa. Se ei kata muita tilanteita, joissa lupaa ei pitäisi evätä, sillä tällaiset tapaukset kuuluvat selkeästi perusasetuksen piiriin (yhteisen kannan 26 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 73 (26 artiklan 3 kohta): neuvosto katsoi, että tämän säännöksen ainoana tavoitteena on säätää menettely sen laitoksen määrittämiseksi, joka myöntää luvan silloin, kun henkilö ei asu toimivaltaisessa jäsenvaltiossa. Se ei kata muita tilanteita, joissa lupaa ei pitäisi evätä, sillä tällaiset tapaukset kuuluvat selkeästi perusasetuksen piiriin (yhteisen kannan 26 artiklan 3 kohta).

| — | Tark. 97 ja 98 (43 artiklan 1 kohta ja 43 artiklan 3 kohdan uusi alakohta): vaikka nämä tarkistukset ovat neuvoston mielestä hyväksyttäviä, se kuitenkin katsoi, että artiklan otsikko olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”Etuuksien laskemista koskevat lisäsäännökset”. |
| --- | --- |

—

Tark. 97 ja 98 (43 artiklan 1 kohta ja 43 artiklan 3 kohdan uusi alakohta): vaikka nämä tarkistukset ovat neuvoston mielestä hyväksyttäviä, se kuitenkin katsoi, että artiklan otsikko olisi muutettava kuulumaan seuraavasti: ”Etuuksien laskemista koskevat lisäsäännökset”.

Neuvosto ei kuitenkaan pitänyt suotavana seuraavien tarkistusten ottamista mukaan:

| — | Tark. 1 (johdanto-osan kolmas kappale, joka koskee yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja vaihdossa): neuvosto katsoi, että tämä kiinteästi tarkistukseen 15 (ks. jäljempänä) liittyvä tarkistus on tarpeeton, koska kysymystä olisi paras käsitellä 3 artiklan 2 kohdassa. Neuvosto katsoi näin ollen, että tässä johdanto-osan kappaleessa olisi säilytettävä komission alkuperäisen ehdotuksen teksti (yhteisen kannan johdanto-osan 3 kappale). |
| --- | --- |

—

Tark. 1 (johdanto-osan kolmas kappale, joka koskee yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä ja vaihdossa): neuvosto katsoi, että tämä kiinteästi tarkistukseen 15 (ks. jäljempänä) liittyvä tarkistus on tarpeeton, koska kysymystä olisi paras käsitellä 3 artiklan 2 kohdassa. Neuvosto katsoi näin ollen, että tässä johdanto-osan kappaleessa olisi säilytettävä komission alkuperäisen ehdotuksen teksti (yhteisen kannan johdanto-osan 3 kappale).

| — | Tark. 35 (12 artiklan uusi 6a kohta): neuvosto päätti poistaa tämän säännöksen, koska hallintotoimikunta katsoi selvityksessään, että se ei ole teknisesti välttämätön ottaen huomioon, että mitään mahdollista kielteistä vaikutusta henkilöiden oikeuksiin ei ole. |
| --- | --- |

—

Tark. 35 (12 artiklan uusi 6a kohta): neuvosto päätti poistaa tämän säännöksen, koska hallintotoimikunta katsoi selvityksessään, että se ei ole teknisesti välttämätön ottaen huomioon, että mitään mahdollista kielteistä vaikutusta henkilöiden oikeuksiin ei ole.

| — | Tark. 55 (19 artiklan 2 kohta): tässä tarkistuksessa esitetään, että sovellettavaa lainsäädäntöä koskevasta todistuksesta käy ilmi työnantajan maksama palkka. Neuvosto yhtyi komission näkemykseen siinä, että tässä tarkistuksessa edellytetään enemmän kuin sosiaaliturvan kannalta tarvittavia tietoja ja tämän vuoksi se menee asetuksen tavoitteita pidemmälle (yhteisen kannan 19 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Tark. 55 (19 artiklan 2 kohta): tässä tarkistuksessa esitetään, että sovellettavaa lainsäädäntöä koskevasta todistuksesta käy ilmi työnantajan maksama palkka. Neuvosto yhtyi komission näkemykseen siinä, että tässä tarkistuksessa edellytetään enemmän kuin sosiaaliturvan kannalta tarvittavia tietoja ja tämän vuoksi se menee asetuksen tavoitteita pidemmälle (yhteisen kannan 19 artiklan 2 kohta).

| — | Tark. 79 (26 artiklan 6 kohta): neuvoston näkemyksen mukaan toimivaltaisen laitoksen olisi vastattava vakuutetun hoitoon erottamattomasti liittyvistä matka- ja oleskelukustannuksista edellyttäen, että tätä edellytetään laitoksen soveltamassa kansallisessa lainsäädännössä ja että lupa on myönnetty. Neuvosto ei voinut hyväksyä myöskään tarkistuksen loppuosaa, joka koskee vammaisen henkilön saattajan matka- ja oleskelukustannusten korvaamista. Se katsoi, että tämä ei kuulu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen, koska se johtaisi siihen, että jäsenvaltion olisi annettava uusi sairausvakuutukseen kuuluva etuus (yhteisen kannan 26 artiklan 6 kohta).
  On kuitenkin huomattava, että vammaisten erityistarpeet on otettu huomioon, sillä neuvosto hyväksyi tarkistuksen 10 (ks. edellä 2 artiklan uusi -1 alakohta) hieman muutettuna. |
| --- | --- |

—

Tark. 79 (26 artiklan 6 kohta): neuvoston näkemyksen mukaan toimivaltaisen laitoksen olisi vastattava vakuutetun hoitoon erottamattomasti liittyvistä matka- ja oleskelukustannuksista edellyttäen, että tätä edellytetään laitoksen soveltamassa kansallisessa lainsäädännössä ja että lupa on myönnetty. Neuvosto ei voinut hyväksyä myöskään tarkistuksen loppuosaa, joka koskee vammaisen henkilön saattajan matka- ja oleskelukustannusten korvaamista. Se katsoi, että tämä ei kuulu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen, koska se johtaisi siihen, että jäsenvaltion olisi annettava uusi sairausvakuutukseen kuuluva etuus (yhteisen kannan 26 artiklan 6 kohta).

On kuitenkin huomattava, että vammaisten erityistarpeet on otettu huomioon, sillä neuvosto hyväksyi tarkistuksen 10 (ks. edellä 2 artiklan uusi -1 alakohta) hieman muutettuna.

| — | Tark. 164, 165, 166 ja 167 (66 artikla — Saatavien esittämistä ja maksamista koskevat määräajat): neuvosto katsoi olevan tarpeen pidentää komission ehdottamia määräaikoja saatavien esittämiseksi (12 kuukautta) ja maksamiseksi (18 kuukautta) sekä riitojen ratkaisemiseksi (36 kuukautta). Neuvosto ei tämän vuoksi voinut hyväksyä komission ehdottamien määräaikojen säilyttämiseen tähtääviä tarkistuksia 164–167, sillä useimmat jäsenvaltiot katsoivat, että tällaiset määräajat voitaisiin ottaa käyttöön vasta kokemuksen pohjalta ja laitosten välistä tiedonvaihtoa todennäköisesti nopeuttavan tekniikan kehittymisen perusteella. Tässä suhteessa olisi pidettävä mielessä, että ehdotetussa asetuksessa edellytetään jo menettelyjen nopeuttamiseksi osasuorituksia ja viivästyskorkoja.
  Koska tämä kysymys kuitenkin on Euroopan parlamentille tärkeä, neuvosto sopi erityisen uudelleentarkastelulausekkeen lisäämisestä yhteisen kannan 86 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja tarkastellaan uudelleen viimeistään neljän vuoden kuluttua täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä hallintotoimikunnan selvityksen pohjalta. Tällä uudelleentarkastelulla pyritään määräaikojen huomattavaan lyhentämiseen. |
| --- | --- |

—

Tark. 164, 165, 166 ja 167 (66 artikla — Saatavien esittämistä ja maksamista koskevat määräajat): neuvosto katsoi olevan tarpeen pidentää komission ehdottamia määräaikoja saatavien esittämiseksi (12 kuukautta) ja maksamiseksi (18 kuukautta) sekä riitojen ratkaisemiseksi (36 kuukautta). Neuvosto ei tämän vuoksi voinut hyväksyä komission ehdottamien määräaikojen säilyttämiseen tähtääviä tarkistuksia 164–167, sillä useimmat jäsenvaltiot katsoivat, että tällaiset määräajat voitaisiin ottaa käyttöön vasta kokemuksen pohjalta ja laitosten välistä tiedonvaihtoa todennäköisesti nopeuttavan tekniikan kehittymisen perusteella. Tässä suhteessa olisi pidettävä mielessä, että ehdotetussa asetuksessa edellytetään jo menettelyjen nopeuttamiseksi osasuorituksia ja viivästyskorkoja.

Koska tämä kysymys kuitenkin on Euroopan parlamentille tärkeä, neuvosto sopi erityisen uudelleentarkastelulausekkeen lisäämisestä yhteisen kannan 86 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan täytäntöönpanoasetuksen 67 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja tarkastellaan uudelleen viimeistään neljän vuoden kuluttua täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä hallintotoimikunnan selvityksen pohjalta. Tällä uudelleentarkastelulla pyritään määräaikojen huomattavaan lyhentämiseen.

Komissio on hyväksynyt neuvoston vahvistaman yhteisen kannan.

2.   Yksittäiset huomautukset

Ehdotuksen 2 artiklan 4 kohta: neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen tekstiä, jonka Euroopan parlamentti haluaa säilyttää, olisi vielä selkeytettävä ja että tässä olisi mainittava vain yhteyselin, koska tässä kohdassa on kysymys ainoastaan tiedonvaihtoon osallistuvista elimistä eikä tavasta, jolla tällaisia tietoja vaihdetaan (yhteisen kannan 2 artiklan 4 kohta). Samassa hengessä neuvosto katsoi, että tarkistus 108 voitaisiin hyväksyä, jos siihen lisätään ilmaus yhteyslaitoksen ominaisuudessaan, jotta jäsenvaltiot voivat organisoida tiedonvaihtojärjestelmänsä (yhteisen kannan 47 artiklan 1 kohta). Tarpeettoman byrokratian välttämiseksi laitosten välisen tiedonvaihdon ei myöskään pitäisi aina olla automaattista. Tässä mielessä myös tarkistus 89 voitaisiin hyväksyä, jos lisätään sana ”tarvittaessa” (yhteisen kannan 27 artiklan 9 kohta).

Neuvosto katsoi, että 3 artiklan otsikossa sana ”etuudensaajien” olisi korvattava sanoilla ”asianomaisten henkilöiden”, jotta tulisi selkeämmin esiin, että tätä säännöstä sovelletaan perusasetuksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin eikä etuudensaajiin yleensä. Lisäksi neuvosto katsoi, että tämän artiklan 4–8 kohta olisi poistettava. Komission ehdotuksen 4–7 kohdan, jotka koskevat vastaanottotodistuksen antamista lähetettäessä asiakirjoja jäsenvaltiosta toiseen, sen oikeudellisia vaikutuksia ja muutoksenhakukeinoja, katsottiin puuttuvan kansalliseen toimivaltaan. Artiklan 8 kohdasta, joka koskee asianomaiselle henkilölle sähköisesti lähetettäviä päätöksiä, oltiin sitä mieltä, että kysymys kuuluu pikemmin 4 artiklaan. Säännös on sen vuoksi sisällytetty yhteisen kannan 4 artiklan 3 kohtaan.

Neuvosto katsoi, että komission alkuperäisen ehdotuksen 4 artiklan 2 kohta, jonka parlamentti haluaa säilyttää, on ristiriidassa sen järjestelmän kanssa, jonka jäsenvaltiot ottavat käyttöön. Neuvoston näkemyksen mukaan säännöksen sanamuotoa olisi muutettava, jotta siitä kävisi ilmi, että tietojen siirto laitosten tai yhteyselinten välillä on tehtävä sähköisesti joko suoraan tai yhteyspisteiden välityksellä, sillä yhteyspisteet toimivat sähköisinä yhteyspisteinä (yhteisen kannan 4 artiklan 2 kohta).

Neuvosto oli sitä mieltä, että sekä 5 artiklan otsikossa että sen tekstiosassa olisi englanninkielisessä toisinnossa käytettävä termiä ”supporting evidence” eikä ”supporting documents”. Tässä on kysymys näytöstä, jonka perusteella asiakirja annetaan ja joka ei sido laitoksia toisessa jäsenvaltiossa, ellei se ole osa johonkin asiakirjaan sisältyviä tietoja. Lisäksi neuvosto katsoi, että artiklan viittaus veroviranomaisten päätöksiin olisi poistettava, koska joko yhteisö ei ole asiassa toimivaltainen taikka tätä kysymystä käsitellään muissa yhteisön säädöksissä (yhteisen kannan 5 artikla).

Neuvosto on samaa mieltä komission ehdotuksen 5 artiklan 3 kohdan sisällöstä, jonka parlamentti säilytti, mutta katsoi kuitenkin, että teksti olisi muotoiltava uudelleen niin että kohdassa säädettäisiin, että laitosten on pyrittävä ratkaisemaan kaikki riidat vähintään kuukautta ennen kuin ne saavat oikeuden viedä asian hallintotoimikuntaan. Tämä selvennys tuntui olevan tarpeen, jotta jäsenvaltioita kannustettaisiin sopimaan asioista kahdenvälisesti sen sijaan että ne veisivät riita-asioita automaattisesti hallintotoimikunnan käsittelyyn. Tärkeää on myös se, että tällaiset pyynnöt tehdään toimivaltaisten viranomaisten eikä kunkin yksittäisen laitoksen kautta (yhteisen kannan 5 artiklan 4 kohta).

Neuvosto katsoi, että 6 artiklan 2 kohdassa olisi täsmennettävä etuuksien olevan raha- tai luontoisetuuksia. Ehdotuksen 6 artiklan otsikkoa olisi muutettava vastaavasti eli siten, että termin ”maksaminen” sijasta käytetään termiä ”myöntäminen” (yhteisen kannan 6 artikla).

Neuvoston näkemyksen mukaan 7 artiklan otsikko olisi muotoiltava uudelleen sen täsmentämiseksi, että artikla liittyy etuuksien ja maksujen väliaikaiseen laskemiseen. Artiklan 2 kohtaan olisi lisättävä sanat ”tai asiakirjat”, jotta maksujen tai etuuksien lopulliseen laskentaan tarvittavat tiedot sisältyisivät myös asiakirjoihin (yhteisen kannan 7 artikla).

Neuvosto saattoi hyväksyä komission ehdotuksen 8 artiklan 1 kohdan säilyttämisen edellyttäen, että viittaus 8 artiklaan korjataan viittaukseksi 8 artiklan 1 kohtaan (yhteisen kannan 8 artiklan 1 kohta).

Ehdotuksen 9 artiklassa olisi mainittava ”viranomaiset ja laitokset”, koska tämä artikla ei koske pelkästään laitoksia (yhteisen kannan 9 artikla).

Neuvosto katsoi 10 artiklan osalta, että koska perusasetuksen 53–55 artiklassa on etuuksien päällekkäisyydestä muiden etuuksien tai tulojen kanssa nimenomaisia säännöksiä, joihin ei saisi puuttua tässä etuuksien päällekkäisyyttä koskevassa säännöksessä, tähän olisi lisättävä ilmaus ”sen estämättä, mitä perusasetuksen muissa säännöksissä säädetään” (yhteisen kannan 10 artikla).

Neuvosto katsoi, että 11 artiklan c, d ja e alakohta olisi poistettava, koska 1 kohta on muotoiltava uudelleen (yhteisen kannan 11 artikla).

Neuvosto katsoo, että 12 artiklan 5 kohdassa olisi (yhdenmukaisuuden varmistamiseksi 12 artiklan 1 kohdan kanssa) korvattava termi ”vakuutettu” sanoilla ”asianomainen henkilö”, koska perusasetuksen 6 artikla ei rajoitu vakuutettuihin henkilöihin. Tätä termiä ei sitä paitsi käytetä kaikissa perusasetuksen luvuissa (esimerkiksi eläkkeitä koskevassa luvussa, jossa englanninkielisessä toisinnossa käytetty termi on ”persons”) (yhteisen kannan 12 artiklan 5 kohta).

Ehdotuksen 13 artikla (yhteisen kannan 13 artikla) koskee eri yksikköinä ilmaistujen vakuutuskausien muuntamista kausien yhteenlaskemista varten. Komission ehdotus perustuu oletukseen siitä, että muuntaminen on tarpeen vain viisipäiväiseen viikkoon perustuvien kausien osalta. Neuvostossa käyty keskustelu osoitti, että tämä ei riitä, sillä jäsenvaltiot laskevat (ainakin joissakin järjestelmissä) yhä kuusi- tai seitsemänpäiväisen viikon perusteella (esimerkiksi itsenäisten ammatinharjoittajien kohdalla). Tässä tilanteessa vaihtoehtona oli joko valita neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 15 artiklan 3 kohdan mukainen järjestelmä tai laatia uusia säännös. Nykyinen muuntamissäännös ei ole selkeä, joten päätettiin laatia uusi säännös, jossa otettaisiin huomioon kaikki nykyisessä järjestelmässä havaitut ongelmat.

Tavoitteena oli laatia kausien muuntamista varten johdonmukaisesti sovellettava uusi järjestelmä, jotta kausien muuntaminen ei koskaan johtaisi vakuutuskausien menettämiseen.

Ehdotuksen 14 artiklan 2 kohta koskee keskuspaikkaa, jonka perusteella määräytyy perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla asiaankuuluvan jäsenvaltion toimivalta itsenäisen ammatinharjoittamisen osalta, ja neuvosto katsoi, että tähän on lisättävä suoritettujen palvelujen lukumäärä (kuten jo neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 12 a artiklan 5 kohdan d alakohdassa) ja poistettava viittaus siihen jäsenvaltioon, johon asianomaisen henkilön on maksettava veronsa, sillä neuvoston mielestä verotuskysymykset eivät kuulu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen soveltamisalaan (yhteisen kannan 14 artiklan 8 kohta).

Neuvosto katsoi, että 14 artiklan 10 kohdassa ilmauksen ”unionin alueen ulkopuolelle” sijasta olisi käytettävä sanoja ”kolmanteen maahan” myös Euroopan talousalueeseen ja Sveitsiin liittyvien tilanteiden ottamiseksi huomioon (yhteisen kannan 14 artiklan 11 kohta).

Ehdotuksen 17 artikla koskee henkilöitä, jotka tavallisesti harjoittavat toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Komission ehdotuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaan kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava ja sovellettava lainsäädäntö olisi määritettävä yhteisellä sopimuksella. Neuvosto katsoo, että nopeammat menettelyt ovat tarpeen ja että asuinjäsenvaltion laitoksen olisi tehtävä päätös. Lisäksi komission ehdotuksen 1 kohta menisi päällekkäin 2 kohdan kanssa, joka on tarkistuksessa 47. Neuvosto voisi omasta puolestaan hyväksyä tämän tarkistuksen, jos parlamentti hyväksyy yhteisen kannan 16 artiklan 1 kohdan. Myös tarkistus 48 on hyväksyttävä, mutta sen sanamuotoa on jonkin verran muutettava (yhteisen kannan 16 artiklan 3 kohta).

Ehdotuksen 20 artiklan 2 kohta koskee toimivaltaisen laitoksen velvollisuutta toimittaa tietoa sovellettavasta lainsäädännöstä, ja neuvosto päätti käyttää samaa sanamuotoa kuin 15 artiklassa, jotta olisi selvää, että kaikissa tapauksissa ei ole automaattista velvollisuutta toimittaa tietoja aiemmin toimivaltaiselle laitokselle vaan että tiedot on ainoastaan saatettava saataville (yhteisen kannan 20 artiklan 2 kohta).

Neuvosto katsoi, että 22 artiklan 2 kohta olisi poistettava ja korvattava uudella yleisellä johdanto-osan kappaleella (yhteisen kannan johdanto-osan 16 kappale). Samaten neuvosto katsoi, että 3 kohta on tarpeeton, koska 9 artiklassa annetaan jo mahdollisuus sopia muista menettelyistä (yhteisen kannan 22 artikla).

Neuvoston mielestä 23 artiklassa ei pitäisi viitata 27 artiklaan (yhteisen kannan 23 artikla).

Neuvoston näkemyksen mukaan 24 artiklan 1 kohdasta olisi käytävä selvästi ilmi, että toimivaltaisen laitoksen antama asiakirja olisi annettava vakuutetun tai asuinpaikan laitoksen pyynnöstä ja että toimivaltainen laitos voi myös peruuttaa sen, jos edellytykset eivät enää täyty (yhteisen kannan 24 artiklan 1 kohta).

Neuvosto katsoi, että 25 artiklaan olisi lisättävä uusi kohta komission 6 kohdan 3 alakohdassa ehdottaman säännöksen selkeyttämiseksi (yhteisen kannan 25 artiklan 7 kohta).

Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 27 artiklaan olisi tehtävä useita muutoksia (yhteisen kannan 27 artikla):

| — | Teksti olisi muotoiltava uudelleen 27 artiklan 5 kohdassa sen selventämiseksi, että asuin- tai oleskelupaikan laitoksen olisi suoritettava tarpeelliset hallinnolliset tarkistukset tai lääkärintarkastukset ainoastaan toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä. Tässä olisi käytettävä sanaa ”viipymättä”. |
| --- | --- |

—

Teksti olisi muotoiltava uudelleen 27 artiklan 5 kohdassa sen selventämiseksi, että asuin- tai oleskelupaikan laitoksen olisi suoritettava tarpeelliset hallinnolliset tarkistukset tai lääkärintarkastukset ainoastaan toimivaltaisen laitoksen pyynnöstä. Tässä olisi käytettävä sanaa ”viipymättä”.

| — | Neuvosto katsoi, että komission ehdotusta olisi selkeytettävä 8 kohdassa varsinkin tarkastuksen tehneen lääkärin tai laitoksen lääketieteellisten havaintojen osalta ja täsmentäen, että työhön kykenemättömyyttä koskevan todistuksen olisi oltava oikeudellisesti yhtä pätevä kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa laadittu todistus. |
| --- | --- |

—

Neuvosto katsoi, että komission ehdotusta olisi selkeytettävä 8 kohdassa varsinkin tarkastuksen tehneen lääkärin tai laitoksen lääketieteellisten havaintojen osalta ja täsmentäen, että työhön kykenemättömyyttä koskevan todistuksen olisi oltava oikeudellisesti yhtä pätevä kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa laadittu todistus.

| — | Neuvosto katsoi 9 kohdan osalta, että jos rahaetuudet evätään, asuinpaikan laitokselle ei välttämättä tarvitsisi ilmoittaa. Tämän vuoksi olisi lisättävä sana ”tarvittaessa”. |
| --- | --- |

—

Neuvosto katsoi 9 kohdan osalta, että jos rahaetuudet evätään, asuinpaikan laitokselle ei välttämättä tarvitsisi ilmoittaa. Tämän vuoksi olisi lisättävä sana ”tarvittaessa”.

Neuvoston näkemyksen mukaan parlamentin aikomuksena on tarkistuksella 91, jonka neuvosto voi täysin hyväksyä, supistaa komission ehdotuksen 28 artikla pelkkään 1 kohtaan, kuten yhteisen kannan 29 artiklassa.

Yhteisen kannan 31 artiklan 1 ja 3 kohdassa on vakuutuksesta vapauttamista koskevia säännöksiä, jotka ovat välttämättömiä tietyille jäsenvaltioille ja joiden tarkoituksena on turvata tasapaino jäsenvaltioiden välillä.

Neuvostossa sovitut yhteisen kannan 33–42 artiklan säännökset (III osaston II luku, työtapaturma- ja ammattitautietuudet sekä kuolemantapauksen johdosta myönnettävät avustukset) on suureksi osaksi otettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 vastaavista säännöksistä (erityisesti 34 ja 40 artiklasta), sillä neuvosto pitää näiden säännösten säilyttämistä tärkeänä työntekijöiden suojelemiseksi. Komission ehdotuksen 33 artikla (jossa edellytyksiä luvan myöntämiseksi tietyssä määrin kavennetaan työtapaturmien tai ammattitautien yhteydessä ) on poistettu ja sen sisältö lisätty perusasetuksen 36 artiklaan. Komission ehdotuksen 35, 36, 37, 38, 39 ja 42 artiklaa on selkeytetty yhteisessä kannassa (yhteisen kannan 35, 36, 37, 38, 39 ja 42 artikla).

Neuvoston näkemyksen mukaan 43 artiklan otsikosta olisi käytävä selkeämmin ilmi, että artiklassa annetaan etuuksien laskemista koskevia lisäsäännöksiä (yhteisen kannan 43 artikla). Sama koskee 47 artiklaa, jonka otsikkoon olisi lisättävä sana ”asianomaisissa” (yhteisen kannan 47 artikla).

Viittaus perusasetuksen 47 artiklan 1 kohdan b alakohtaan olisi komission ehdotuksen 45 artiklan 3 kohdassa oikaistava viittaukseksi 47 artiklan 1 kohdan a alakohtaan (yhteisen kannan 45 artiklan 3 kohta), ja 45 artiklan 6 kohtaa olisi muutettava, jotta siitä kävisi selkeästi ilmi, että jos hakija tarkoituksellisesti jättää toimittamatta tiedot, jotka koskevat hänen työskentelyään tai asumistaan jossakin jäsenvaltiossa, ja hän myöhemmin jättää eläkehakemuksen samassa jäsenvaltiossa, hakemus olisi katsottava uudeksi hakemukseksi (yhteisen kannan 45 artiklan 6 kohta).

Neuvosto katsoi, että 49 artiklan 1 kohta olisi muutettava, jotta olisi selvää, minkä laitoksen pitäisi kussakin tapauksessa tehdä päätös. Lisäksi komission ehdotuksen englanninkielisessä toisinnossa olisi käytettävä sanan ”immediately” sijasta sanoja ”without delay” (yhteisen kannan 49 artiklan 1 kohta).

Neuvosto katsoi, että 50 artiklan 2 kohdan säännöstä etuuksien väliaikaisesta maksamisesta tai ennakoiden maksamisesta olisi selkeytettävä. Maksu katsotaan väliaikaiseksi, jos hakemuksen käsittely on kesken ja sen tulos saattaa vaikuttaa myönnettävän etuuden määrään. Ennakko maksetaan sen jäsenvaltion laitoksesta, jonka lainsäädännön nojalla asianomainen henkilö saa oikeuden pro rata -eläkkeeseen (yhteisen kannan 50 artiklan 2 kohta).

Neuvosto oli samaa mieltä komission ehdotuksen 51 artiklan 2 sisällöstä, mutta katsoi, että joitakin muutoksia olisi tehtävä ja erityisesti sana ”immediately” olisi englanninkielisessä toisinnossa korvattava sanoilla ”without delay” (yhteisen kannan 51 artiklan 2 kohta). Sama pätee 54 artiklan 1 kohtaan (yhteisen kannan 54 artiklan 2 kohta).

Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 55 artiklan 2 kohdan sanamuotoa olisi selkeytettävä. Neuvoston mukaan 5 kohdan toisen virkkeen alkuun olisi lisättävä sana ”tarvittaessa”. Neuvosto katsoi, että 6 kohdan tekstissä olisi oltava enemmän joustoa ja annettava mahdollisuus tehdä kahden tai useamman jäsenvaltion kesken sopimuksia muista työnhakua helpottavista toimista. Lisäksi kohtaan olisi lisättävä, että jos kahden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai laitokset tarvitsevat muita menettelyjä ja/tai aikarajoja, ne voivat sopia siitä keskenään (yhteisen kannan 55 artikla).

Vaikka 56 artiklan 1 kohdan sisältö säilytetään, neuvosto katsoi, että siihen on tarpeen tehdä joitakin muutoksia, jotka osoittavat, että etuudet myöntävä asuinpaikan toimivaltainen laitos on keskeisessä asemassa. Niinpä kun työtön päättää ilmoittautua myös sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten käytettäväksi, jossa hän viimeksi työskenteli, rekisteröitymällä siellä työnhakijaksi, hänen olisi ilmoitettava tästä asuinjäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle (yhteisen kannan 56 artiklan 1 kohta).

Neuvosto katsoi tarpeelliseksi lisätä yhteiseen kantaan uusi 57 artikla, jossa on säännöksiä perusasetuksen 61, 62, 64 ja 65 artiklan soveltamiseksi henkilöihin, jotka kuuluvat johonkin virkamiesten erityisjärjestelmään.

Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 59 artiklan 5 kohdan säännöksestä olisi tehtävä joustavampi korvaamalla englanninkielisessä toisinnossa sana ”shall” sanalla ”may” (yhteisen kannan 60 artiklan 5 kohta).

IV luvun I luvun otsikossa olisi viitattava koko 35 artiklaan.

Neuvosto katsoi, että 61 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä 62 artiklan 3 kohdan tekstiä olisi selkeytettävä (yhteisen kannan 62 artiklan 1 ja 2 kohta sekä yhteisen kannan 63 artiklan 2 kohta).

Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 64 artiklan 2 kohdassa on täsmennettävä, että keskimääräiset vuosikustannukset on määritettävä ehdotuksessa edellä olevan kohdan mukaisesti (yhteisen kannan 65 artiklan 2 kohta).

Neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen IV osaston III luvun pääperiaatteet mutta teki muutoksia (yhteisen kannan 71–86 artikla), jotta otetaan huomioon toisaalta voimassa olevat säännökset (etenkin asetuksen (ETY) N:o 574/72 111 artikla) ja toisaalta sosiaaliturva-alan erityispiirteet, jotka edellyttävät poikkeamista erääseen verotusta koskevaan direktiiviin pohjautuvasta komission ehdottamasta tekstistä.

Komission ehdotuksen V osaston (Erinäiset säännökset sekä siirtymä- ja loppusäännökset) osalta neuvoston tavoitteena oli helpottaa siirtymistä voimassa olevasta yhteisön lainsäädännöstä uuteen yhteisön lainsäädäntöön siten, että samalla turvataan oikeusvarmuus (esimerkiksi asetuksen (ETY) N:o 1408/71 nojalla tehtyjen kahdenvälisten sopimusten osalta tai silloin, kun siirrytään uuteen lainsäädäntöön voimassa olevasta lainsäädännöstä, jonka mukaisesti on myönnetty eläke-etuuksia), otetaan huomioon sähköisen vaihdon logistiset rajoitukset ja turvataan henkilöiden oikeudet.

Tärkeimmät muutokset, jotka yhteiseen kantaan tehtiin komission ehdotukseen nähden, ovat seuraavat:

| — | Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 85 artiklan 1 ja 3 kohtaan olisi syytä lisätä tiedottamisen laatua koskevia lisätäsmennyksiä (yhteisen kannan 89 artiklan 1 ja 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Neuvosto katsoi, että komission ehdotuksen 85 artiklan 1 ja 3 kohtaan olisi syytä lisätä tiedottamisen laatua koskevia lisätäsmennyksiä (yhteisen kannan 89 artiklan 1 ja 3 kohta).

| — | Neuvoston mielestä komission ehdotuksen 88 artiklaan liittyen perusasetuksen 9 artiklaan on lisättävä uusi 3 kohta. Tavoitteena on turvata oikeusvarmuus jäsenvaltioiden neuvoston asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja 574/72 nojalla tekemien sopimusten osalta. |
| --- | --- |

—

Neuvoston mielestä komission ehdotuksen 88 artiklaan liittyen perusasetuksen 9 artiklaan on lisättävä uusi 3 kohta. Tavoitteena on turvata oikeusvarmuus jäsenvaltioiden neuvoston asetusten (ETY) N:o 1408/71 ja 574/72 nojalla tekemien sopimusten osalta.

| — | Lisäksi yhteiseen kantaan on lisätty hoitotarvetta koskeva uusi 87 artiklan 4 kohta hoitotarpeen asteen määrittämisedellytyksien selkeyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Lisäksi yhteiseen kantaan on lisätty hoitotarvetta koskeva uusi 87 artiklan 4 kohta hoitotarpeen asteen määrittämisedellytyksien selkeyttämiseksi.

| — | Neuvosto katsoi komission ehdotuksen 89 artiklan osalta, että perusasetuksen 87 artiklan 8 kohtaa olisi muutettava (asiak. 14518/08 ADD 1 REV 1). |
| --- | --- |

—

Neuvosto katsoi komission ehdotuksen 89 artiklan osalta, että perusasetuksen 87 artiklan 8 kohtaa olisi muutettava (asiak. 14518/08 ADD 1 REV 1).

| — | Yhteisen kannan 88 artiklan 2–5 kohdassa on joitakin täsmennyksiä liitteeseen 4. |
| --- | --- |

—

Yhteisen kannan 88 artiklan 2–5 kohdassa on joitakin täsmennyksiä liitteeseen 4.

| — | Komission ehdotuksen 91 artiklan kohdalla neuvosto pääsi yksimieliseen sopimukseen säännöksestä, jossa todetaan, että asetuksen olisi tultava voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa asetuksen julkaisupäivästä laskettua kuuden kuukauden kautta, eikä missään tapauksessa ennen 1.1.2010 (yhteisen kannan 97 artikla). |
| --- | --- |

—

Komission ehdotuksen 91 artiklan kohdalla neuvosto pääsi yksimieliseen sopimukseen säännöksestä, jossa todetaan, että asetuksen olisi tultava voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa asetuksen julkaisupäivästä laskettua kuuden kuukauden kautta, eikä missään tapauksessa ennen 1.1.2010 (yhteisen kannan 97 artikla).

| — | Neuvosto lisäsi yhteiseen kantaan eläkkeitä koskeviin siirtymäsäännöksiin liittyen uuden 94 artiklan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 118 artiklan mallin mukaan, sillä näillä säännöksillä on erityistä merkitystä uusille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

—

Neuvosto lisäsi yhteiseen kantaan eläkkeitä koskeviin siirtymäsäännöksiin liittyen uuden 94 artiklan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 118 artiklan mallin mukaan, sillä näillä säännöksillä on erityistä merkitystä uusille jäsenvaltioille.

| — | Neuvosto katsoi, että yhteiseen kantaan on tarpeen lisätä sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettavaa siirtymäkautta koskeva uusi 95 artikla sen täsmentämiseksi, että sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettavien siirtymäkausien kesto ei saisi ylittää 24:ää kuukautta asetuksen soveltamisen alkamispäivästä. |
| --- | --- |

—

Neuvosto katsoi, että yhteiseen kantaan on tarpeen lisätä sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettavaa siirtymäkautta koskeva uusi 95 artikla sen täsmentämiseksi, että sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettavien siirtymäkausien kesto ei saisi ylittää 24:ää kuukautta asetuksen soveltamisen alkamispäivästä.

Lisäksi yhteisessä kannassa on viisi liitettä, joiden aiheina ovat: kahdenväliset sopimukset (liite 1), virkamiehiin sovellettavat erityisjärjestelmät (liite 2), luettelo jäsenvaltioista, jotka käyttävät luontoisetuuksien kustannusten korvaamisessa kiinteitä määriä (liite 3), yksityiskohtaiset tiedot asetuksen 89 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta tietokannasta (liite 4), ja luettelo jäsenvaltioista, jotka määrittävät vastavuoroisesti perusasetuksen 65 artiklan 6 kohdan kolmannessa virkkeessä tarkoitetun korvauksen enimmäismäärän (liite 5).

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvosto pitää myönteisenä yhteistyöhenkeä, joka vallitsi Euroopan parlamentin kanssa tämän tärkeän lainsäädäntöehdotuksen ensimmäisen käsittelyn aikana ja jonka ansiosta nämä toimielimet pystyivät jo hyvin pitkälti vähentämään erimielisyyden vaaraa.

Neuvoston näkemyksen mukaan yhteisessä kannassa otetaan pitkälti huomioon parlamentin esittämät huolet siitä, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen uudistuksessa olisi varmistettava, että uudet säännöt parantavat ja yksinkertaistavat menettelyjä sekä työnantajien (etenkin pk-yritysten) että vakuutettujen (palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien) kannalta sekä toisaalta yleensä EU:n kansalaisten ja toisaalta sosiaaliturvalaitosten kannalta.

Neuvosto odottaa kiinnostuneena tämän rakentavan keskustelun jatkamista Euroopan parlamentin kanssa, jotta lopulliseen sopimukseen päästäisiin mahdollisimman pian, koska on erittäin tärkeää, että uusia sääntöjä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen nykyaikaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi aletaan pikaisesti soveltaa.

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, oikaisu EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1.

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71 sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä, EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1992/2006 (EUVL L 392, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(4)  EUVL C 324, 30.12.2006, s. 59.

---

17.2.2009

| 17.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 38/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---