# Euroopa Liidu C 41E/19.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 41E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide19. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 41E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide19. veebruar 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK15.–17. jaanuar 2008 istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 15. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/01 | CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistikEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (2007/2120(INI)) | 1 |
| 2009/C 041E/02 | Piiriülene maksustamine kahjumi korralEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon piiriülese maksustamise kohta kahjumi korral (2007/2144(INI)) | 10 |
| 2009/C 041E/03 | Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (2007/2146(INI)) | 14 |
| | Kolmapäev, 16. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/04 | Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamineEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2007/2093(INI)) | 24 |
| 2009/C 041E/05 | Täiskasvanuharidus: kunagi ei ole hilja õppidaEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse kohta: kunagi ei ole hilja õppida (2007/2114(INI)) | 46 |
| | Neljapäev, 17. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/06 | ELi tulemuslikum Lõuna-Kaukaasia poliitika: lubadustest tegudeniEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (2007/2076(INI)) | 53 |
| 2009/C 041E/07 | Musta mere regionaalpoliitiline lähenemisviisEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2007/2101(INI)) | 64 |
| 2009/C 041E/08 | KenyaEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Kenya kohta | 70 |
| 2009/C 041E/09 | Naiste roll tööstusesEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon naiste rolli kohta tööstuses (2007/2197(INI)) | 73 |
| 2009/C 041E/10 | Interneti valitsemise foorumi tulemused (Rio de Janeiro, 12.–15. november 2007)Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon 12.–15. novembril 2007. aastal Rio de Janeiros peetud teise Interneti valitsemise foorumi kohta | 80 |
| 2009/C 041E/11 | Hiina dissident Hu Jia arreteerimineEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Hiina dissident Hu Jia arreteerimise kohta | 82 |
| 2009/C 041E/12 | Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamine kui sõjakuriteguEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta | 83 |
| 2009/C 041E/13 | EgiptusEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses | 86 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK15.–17. jaanuar 2008 istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

  VASTUVÕETUD TEKSTID

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

Teisipäev, 15. jaanuar 2008

2009/C 041E/01

CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistikEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (2007/2120(INI))

1

2009/C 041E/02

Piiriülene maksustamine kahjumi korralEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon piiriülese maksustamise kohta kahjumi korral (2007/2144(INI))

10

2009/C 041E/03

Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (2007/2146(INI))

14

Kolmapäev, 16. jaanuar 2008

2009/C 041E/04

Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamineEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2007/2093(INI))

24

2009/C 041E/05

Täiskasvanuharidus: kunagi ei ole hilja õppidaEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse kohta: kunagi ei ole hilja õppida (2007/2114(INI))

46

Neljapäev, 17. jaanuar 2008

2009/C 041E/06

ELi tulemuslikum Lõuna-Kaukaasia poliitika: lubadustest tegudeniEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (2007/2076(INI))

53

2009/C 041E/07

Musta mere regionaalpoliitiline lähenemisviisEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2007/2101(INI))

64

2009/C 041E/08

KenyaEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Kenya kohta

70

2009/C 041E/09

Naiste roll tööstusesEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon naiste rolli kohta tööstuses (2007/2197(INI))

73

2009/C 041E/10

Interneti valitsemise foorumi tulemused (Rio de Janeiro, 12.–15. november 2007)Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon 12.–15. novembril 2007. aastal Rio de Janeiros peetud teise Interneti valitsemise foorumi kohta

80

2009/C 041E/11

Hiina dissident Hu Jia arreteerimineEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Hiina dissident Hu Jia arreteerimise kohta

82

2009/C 041E/12

Olukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamine kui sõjakuriteguEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta

83

2009/C 041E/13

EgiptusEuroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses

86

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK15.–17. jaanuar 2008 istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 15. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/14 | Euroopa partnerlus stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames *Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS)) | 89 |
| 2009/C 041E/15 | Direktiivi 95/50/EÜ muutmine seoses komisjoni rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 95/50/EÜ seoses komisjoni rakendusvolitustega (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 –2007/0184 (COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/16 | Veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamine ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta – transport (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/17 | Lennujaamamaksud ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamamaksude kohta (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD)) | 93 |
| P6_TC1-COD(2007)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ lennujaamamaksude kohta | 93 |
| 2009/C 041E/18 | Ohtlike kemikaalide eksport ja import ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta | 102 |
| LISAKOMISJONI AVALDUS ELAVHÕBEDA JA ARSEENI LIIGITAMISE KOHTA PIC MÄÄRUSES | 102 |
| 2009/C 041E/19 | Sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamine ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2007)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes | 103 |
| | Kolmapäev, 16. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/20 | Ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu võetavad meetmed *Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS)) | 104 |
| 2009/C 041E/21 | Tarbijakrediidilepingud ***IIEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2002)0222Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ | 107 |
| | Neljapäev, 17. jaanuar 2008 |
| 2009/C 041E/22 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastane raamistik *Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS)) | 108 |
| 2009/C 041E/23 | Euroopa Politseiameti (EUROPOL) asutamine *Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS)) | 111 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK15.–17. jaanuar 2008 istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

  VASTUVÕETUD TEKSTID

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008.

Teisipäev, 15. jaanuar 2008

2009/C 041E/14

Euroopa partnerlus stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames *Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS))

89

2009/C 041E/15

Direktiivi 95/50/EÜ muutmine seoses komisjoni rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 95/50/EÜ seoses komisjoni rakendusvolitustega (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 –2007/0184 (COD))

90

2009/C 041E/16

Veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamine ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta – transport (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD))

90

2009/C 041E/17

Lennujaamamaksud ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamamaksude kohta (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD))

93

P6_TC1-COD(2007)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ lennujaamamaksude kohta

93

2009/C 041E/18

Ohtlike kemikaalide eksport ja import ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta

102

LISAKOMISJONI AVALDUS ELAVHÕBEDA JA ARSEENI LIIGITAMISE KOHTA PIC MÄÄRUSES

102

2009/C 041E/19

Sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamine ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD))

103

P6_TC1-COD(2007)0054Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes

103

Kolmapäev, 16. jaanuar 2008

2009/C 041E/20

Ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu võetavad meetmed *Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS))

104

2009/C 041E/21

Tarbijakrediidilepingud ***IIEuroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD))

106

P6_TC2-COD(2002)0222Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ

107

Neljapäev, 17. jaanuar 2008

2009/C 041E/22

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastane raamistik *Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS))

108

2009/C 041E/23

Euroopa Politseiameti (EUROPOL) asutamine *Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS))

111

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament 2007–2008 ISTUNGJÄRK 15.–17. jaanuar 2008 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 15. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/1

---

P6_TA(2008)0007

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (2007/2120(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik: komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”(KOM(2007)0022); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik: komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”(KOM(2007)0022);

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 21. ja 22. mai 2007. aasta kohtumise eesistuja lõppjäreldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 21. ja 22. mai 2007. aasta kohtumise eesistuja lõppjäreldusi;

| — | võttes arvesse 21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukite reguleerimissüsteemi (CARS 21) kõrgetasemelise töörühma lõpparuannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukite reguleerimissüsteemi (CARS 21) kõrgetasemelise töörühma lõpparuannet;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0494/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0494/2007),

| A. | arvestades, et komisjon on vastanud aruandele, mille koostas CARS 21 kõrgetasemeline töörühm, kes koondas kõik sidusrühmad, et vaadata läbi peamised Euroopa Liidu mootorsõidukitööstust mõjutavad poliitikavaldkonnad ning anda soovitused tulevase reguleeriva raamistiku kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on vastanud aruandele, mille koostas CARS 21 kõrgetasemeline töörühm, kes koondas kõik sidusrühmad, et vaadata läbi peamised Euroopa Liidu mootorsõidukitööstust mõjutavad poliitikavaldkonnad ning anda soovitused tulevase reguleeriva raamistiku kohta;

| B. | arvestades, et ELi mootorsõidukitööstus on üks ELi kõige olulisemaid majandussektoreid, kus toodetakse aastas 19 miljonit sõidukit ning mis annab 2,3 miljonit otsest töökohta ja 10 miljonit täiendavat töökohta lisasektorites; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi mootorsõidukitööstus on üks ELi kõige olulisemaid majandussektoreid, kus toodetakse aastas 19 miljonit sõidukit ning mis annab 2,3 miljonit otsest töökohta ja 10 miljonit täiendavat töökohta lisasektorites;

| C. | arvestades, et paljusid sõidukimarke hõlmav sõidukite varuosade turg ning sõidukite hooldus- ja remonditurg mängivad taskukohase liikuvuse võimaldamisel keskset rolli, parandades tarbijavalikut ELi 270 miljoni sõidukijuhi jaoks nende sõidukite müügijärgses hoolduses, hoides sõidukid Euroopa teedel ohutu ja puhtana ning andes 3,5 miljonile inimesele tööd väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd), säilitades Euroopas tugeva VKEde maastiku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljusid sõidukimarke hõlmav sõidukite varuosade turg ning sõidukite hooldus- ja remonditurg mängivad taskukohase liikuvuse võimaldamisel keskset rolli, parandades tarbijavalikut ELi 270 miljoni sõidukijuhi jaoks nende sõidukite müügijärgses hoolduses, hoides sõidukid Euroopa teedel ohutu ja puhtana ning andes 3,5 miljonile inimesele tööd väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd), säilitades Euroopas tugeva VKEde maastiku;

| D. | arvestades, et komisjon edendab integreeritud strateegiat, mille eesmärk on tagada ELi ettevõtete jätkuv konkurentsivõimelisus järjest üleilmastuvas keskkonnas, ning arvestades, et see strateegia on sätestatud komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”(KOM(2006)0567), komisjoni töödokumendis „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel – mõju hindamine”(SEK(2007)0452) ning komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses – roheline raamat avalikuks aruteluks”(KOM(2006)0763); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon edendab integreeritud strateegiat, mille eesmärk on tagada ELi ettevõtete jätkuv konkurentsivõimelisus järjest üleilmastuvas keskkonnas, ning arvestades, et see strateegia on sätestatud komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse”(KOM(2006)0567), komisjoni töödokumendis „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel – mõju hindamine”(SEK(2007)0452) ning komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses – roheline raamat avalikuks aruteluks”(KOM(2006)0763);

| E. | arvestades, et nendes dokumentides sätestatud strateegiat rakendatakse praegu mitmete kahepoolsete ja piirkondlike vabakaubanduslepingutega seotud läbirääkimistes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nendes dokumentides sätestatud strateegiat rakendatakse praegu mitmete kahepoolsete ja piirkondlike vabakaubanduslepingutega seotud läbirääkimistes;

| F. | arvestades, et mootorsõidukitööstus erineb liikmesriigiti strateegia, struktuuri ja ülemaailmse ulatuse mõttes märkimisväärselt, ning arvestades, et neid erinevusi tuleb uue ja ülemaailmsemalt orienteeritud kaubandusstrateegia väljatöötamisel täielikult arvesse võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mootorsõidukitööstus erineb liikmesriigiti strateegia, struktuuri ja ülemaailmse ulatuse mõttes märkimisväärselt, ning arvestades, et neid erinevusi tuleb uue ja ülemaailmsemalt orienteeritud kaubandusstrateegia väljatöötamisel täielikult arvesse võtta;

| G. | arvestades, et 2006. aastal eksportis ELi mootorsõidukitööstus umbes 20 % toodetud mootorsõidukitest ning 2004. aastal moodustas mootorsõidukite ning mootorsõidukite osade ja tarvikute eksport vastavalt 8,7 % ja 2,8 % ELi tööstuslikust ekspordist, mis näitab, kui tundlik on mootorsõidukitööstus eksporditingimuste suhtes, ning arvestades, et 2004. aastal oli ELi väliskaubanduse ülejääk transpordivahendite osas 60,2 miljardit eurot; arvestades, et ELi ülemaailmne silmapaistvus on põhjustatud eelkõige asjaolust, et ta on maailma suurim autotootja ja suuruselt teine veoautode tootja, ning samuti siseturu konsolideerimise ulatusest ja määrast, mootorsõidukisektori üha suurenevast rahvusvahelistumisest, Euroopa automarkide mainest ja Euroopa teenuste kvaliteedist, tugevast ekspordipositsioonist, mida Euroopa tootjatel on õnnestunud saavutada, ning nende olulisest kohalolekust suure kasvupotentsiaaliga turgudel, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2006. aastal eksportis ELi mootorsõidukitööstus umbes 20 % toodetud mootorsõidukitest ning 2004. aastal moodustas mootorsõidukite ning mootorsõidukite osade ja tarvikute eksport vastavalt 8,7 % ja 2,8 % ELi tööstuslikust ekspordist, mis näitab, kui tundlik on mootorsõidukitööstus eksporditingimuste suhtes, ning arvestades, et 2004. aastal oli ELi väliskaubanduse ülejääk transpordivahendite osas 60,2 miljardit eurot; arvestades, et ELi ülemaailmne silmapaistvus on põhjustatud eelkõige asjaolust, et ta on maailma suurim autotootja ja suuruselt teine veoautode tootja, ning samuti siseturu konsolideerimise ulatusest ja määrast, mootorsõidukisektori üha suurenevast rahvusvahelistumisest, Euroopa automarkide mainest ja Euroopa teenuste kvaliteedist, tugevast ekspordipositsioonist, mida Euroopa tootjatel on õnnestunud saavutada, ning nende olulisest kohalolekust suure kasvupotentsiaaliga turgudel,

| 1. | tervitab CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuannet ja komisjoni teatist, milles visandatakse tulevase mootorsõidukipoliitika siht; |
| --- | --- |

1.

tervitab CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuannet ja komisjoni teatist, milles visandatakse tulevase mootorsõidukipoliitika siht;

| 2. | loodab, et liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade parlamendid soovivad olla seotud CARS 21 protsessi tulemustega; avaldab arvamust, et parlamentidevaheline võrgustik mootorsõidukitega seotud küsimuste arutamiseks, mida koordineeriks Euroopa Parlament, tooks tõelist kasu maanteeohutuse, keskkonnakaitse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõttes. |
| --- | --- |

2.

loodab, et liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade parlamendid soovivad olla seotud CARS 21 protsessi tulemustega; avaldab arvamust, et parlamentidevaheline võrgustik mootorsõidukitega seotud küsimuste arutamiseks, mida koordineeriks Euroopa Parlament, tooks tõelist kasu maanteeohutuse, keskkonnakaitse, innovatsiooni ja konkurentsivõime mõttes.

Sõidukite siseturu kujundamise lõpuleviimine

| 3. | kutsub liikmesriikide asutusi tegema tihedat koostööd komisjoniga CARS 21 soovituste rakendamisel; märgib eelkõige vajadust tagada, et mootorsõidukisektorit mõjutavad uued eeskirjad viiakse sisse kooskõlastatult, vältides moonutusi siseturul; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriikide asutusi tegema tihedat koostööd komisjoniga CARS 21 soovituste rakendamisel; märgib eelkõige vajadust tagada, et mootorsõidukisektorit mõjutavad uued eeskirjad viiakse sisse kooskõlastatult, vältides moonutusi siseturul;

| 4. | rõhutab vajadust täiustada ELi tüübikinnitussüsteemi, et see hõlmaks kõiki mootorsõidukeid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust täiustada ELi tüübikinnitussüsteemi, et see hõlmaks kõiki mootorsõidukeid;

| 5. | kinnitab oma toetust tulemuslikule tüübikinnitusprotsessile, nagu ta on märkinud oma 10. mail 2007. aastal teisel lugemisel vastu võetud seisukohas eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (1); |
| --- | --- |

5.

kinnitab oma toetust tulemuslikule tüübikinnitusprotsessile, nagu ta on märkinud oma 10. mail 2007. aastal teisel lugemisel vastu võetud seisukohas eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (1);

| 6. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanded tüübikinnitusmenetluste toimimise ja komiteemenetluse järelevalve kohta; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruanded tüübikinnitusmenetluste toimimise ja komiteemenetluse järelevalve kohta;

| 7. | palub komisjonil tagada oma 31. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1400/2002 (2)(grupierandi määrus) nõuetekohane rakendamine seoses mootorsõidukite turustamisega kogu ELis; on ka arvamusel, et kui nimetatud määrus on läbi vaadatud, peaks komisjoni konkurentsi peadirektoraat ennast lugema üheks nendest, kes on panustanud õigusloomega seotud integreeritud lähenemisviisi selles sektoris; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada oma 31. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1400/2002 (2)(grupierandi määrus) nõuetekohane rakendamine seoses mootorsõidukite turustamisega kogu ELis; on ka arvamusel, et kui nimetatud määrus on läbi vaadatud, peaks komisjoni konkurentsi peadirektoraat ennast lugema üheks nendest, kes on panustanud õigusloomega seotud integreeritud lähenemisviisi selles sektoris;

| 8. | teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu mootorsõidukitööstuse konkurentsivõime tõstmiseks seotaks grupierandi läbivaatamine CARS 21 keskpika tähtaja vahekokkuvõttega, aidates sellega kaasa sektoris tegutsejate koostööle, vältides eksimusi riigiabi eraldamisel ja edendades konkurentsipoliitikat rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu mootorsõidukitööstuse konkurentsivõime tõstmiseks seotaks grupierandi läbivaatamine CARS 21 keskpika tähtaja vahekokkuvõttega, aidates sellega kaasa sektoris tegutsejate koostööle, vältides eksimusi riigiabi eraldamisel ja edendades konkurentsipoliitikat rahvusvahelisel tasandil;

| 9. | palub komisjonil teha ettepanekuid meetmete kohta, millega tagataks selline mootorsõidukite registreerimise kord, mis lihtsustaks eelkõige kasutatud autode piiriülest müüki; toetab komisjoni seisukohti mootorsõidukite registreerimise korra kohta (3) ning kinnitab probleeme, mida mõned siseriiklikud eeskirjad tekitavad siseturu toimimisele; märgib nimetatud siseriiklike eeskirjade mõju sellistele majandussektoritele nagu sõidukiliising ja -rent; kutsub liikmesriike üles viima sisse vajalikud muudatused oma eeskirjadesse niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil teha ettepanekuid meetmete kohta, millega tagataks selline mootorsõidukite registreerimise kord, mis lihtsustaks eelkõige kasutatud autode piiriülest müüki; toetab komisjoni seisukohti mootorsõidukite registreerimise korra kohta (3) ning kinnitab probleeme, mida mõned siseriiklikud eeskirjad tekitavad siseturu toimimisele; märgib nimetatud siseriiklike eeskirjade mõju sellistele majandussektoritele nagu sõidukiliising ja -rent; kutsub liikmesriike üles viima sisse vajalikud muudatused oma eeskirjadesse niipea kui võimalik;

Konkurentsivõimeline mootorsõidukitööstuse järelturg

| 10. | juhib tähelepanu hiljuti jõustunud uutele sätetele järelturu varuosade kohta, mis mõjutavad ohutus- ja keskkonnaalast tulemuslikkust, ning märgib, et nende sätete rakendamine loob selliste varuosade ühtse turu; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu hiljuti jõustunud uutele sätetele järelturu varuosade kohta, mis mõjutavad ohutus- ja keskkonnaalast tulemuslikkust, ning märgib, et nende sätete rakendamine loob selliste varuosade ühtse turu;

| 11. | tervitab sätete lisamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (4), ning määrusesse (EÜ) nr 1400/2002, milles nõutakse remondiga seotud asjakohase tehnilise teabe piiramatut kättesaadavust, ning palub komisjonil jätkata kogu ühenduses jõupingutusi mootorsõidukisektori suhtes kohaldatavate konkurentsiõiguse sätete jõustamise osas; |
| --- | --- |

11.

tervitab sätete lisamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (4), ning määrusesse (EÜ) nr 1400/2002, milles nõutakse remondiga seotud asjakohase tehnilise teabe piiramatut kättesaadavust, ning palub komisjonil jätkata kogu ühenduses jõupingutusi mootorsõidukisektori suhtes kohaldatavate konkurentsiõiguse sätete jõustamise osas;

| 12. | kutsub komisjoni üles jätkama tõhusa konkurentsi edendamist mootorsõidukite müügijärgsel turul, käsitledes sellel eesmärgil tarbijavalikut ja sõltumatute turul tegutsejate tõhusat juurdepääsu tehnilisele teabele, koolitusele, varuosadele ning mitmete automarkide diagnostilistele vahenditele ja testimisseadmetele oma tulevases mootorsõidukipoliitikas ja kõikides õigusaktides, mis järgnevad 31. mail 2010. aastal kehtivuse kaotavale määrusele (EÜ) nr 1400/2002; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles jätkama tõhusa konkurentsi edendamist mootorsõidukite müügijärgsel turul, käsitledes sellel eesmärgil tarbijavalikut ja sõltumatute turul tegutsejate tõhusat juurdepääsu tehnilisele teabele, koolitusele, varuosadele ning mitmete automarkide diagnostilistele vahenditele ja testimisseadmetele oma tulevases mootorsõidukipoliitikas ja kõikides õigusaktides, mis järgnevad 31. mail 2010. aastal kehtivuse kaotavale määrusele (EÜ) nr 1400/2002;

| 13. | märgib laiaulatuslikest tarbijaküsitlustest saadud töökindluse- ja vastupidavusealase teabe olulisust tarbijate jaoks; märgib, et ametivõimud võiksid lihtsustada selliste küsitluste läbiviimist, lubades registreerimisasutustel anda välja küsitlustes osalema nõustunud sõidukiomanike kontaktandmeid; |
| --- | --- |

13.

märgib laiaulatuslikest tarbijaküsitlustest saadud töökindluse- ja vastupidavusealase teabe olulisust tarbijate jaoks; märgib, et ametivõimud võiksid lihtsustada selliste küsitluste läbiviimist, lubades registreerimisasutustel anda välja küsitlustes osalema nõustunud sõidukiomanike kontaktandmeid;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon pööraks nõuetekohaselt tähelepanu sõidukite remondi ja hoolduse vaba valiku küsimusele kõigis uutes õigusloomealastes algatustes, kaasates kõik asjakohased peadirektoraadid, et tagada tarbijavalik ja konkurents müügijärgsel turul; usub, et seda tuleks kohaldada ka tulevastes meetmetes, mis on seotud uute sõidukitealaste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ning arukate transpordisüsteemide edendamisega; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon pööraks nõuetekohaselt tähelepanu sõidukite remondi ja hoolduse vaba valiku küsimusele kõigis uutes õigusloomealastes algatustes, kaasates kõik asjakohased peadirektoraadid, et tagada tarbijavalik ja konkurents müügijärgsel turul; usub, et seda tuleks kohaldada ka tulevastes meetmetes, mis on seotud uute sõidukitealaste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate ning arukate transpordisüsteemide edendamisega;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud siseturu loomise kohta eri- ja tuunimisosadele, näiteks erirehvid, -rattad ja muud tuunimis- ja varuosad, kuna praegune riiklike õigusaktide mitmekesisus takistab edasist arengut kõnealuses sektoris, mis seega saaks kasu ühenduse ühtlustatud õigusaktidest ja Euroopa intellektuaalomandi asjakohasest kaitsest; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud siseturu loomise kohta eri- ja tuunimisosadele, näiteks erirehvid, -rattad ja muud tuunimis- ja varuosad, kuna praegune riiklike õigusaktide mitmekesisus takistab edasist arengut kõnealuses sektoris, mis seega saaks kasu ühenduse ühtlustatud õigusaktidest ja Euroopa intellektuaalomandi asjakohasest kaitsest;

| 16. | kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi võltsitud varuosade impordiga võitlemiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi võltsitud varuosade impordiga võitlemiseks;

Parem õigusloome ja regulatiivse keskkonna rahvusvaheliseks muutmine

| 17. | rõhutab ebavajaliku bürokraatia vähendamise olulisust, mis hõlmab ka eeskirjade topelt väljatöötamise vähendamist, sest on olemas rahvusvahelised konventsioonid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab ebavajaliku bürokraatia vähendamise olulisust, mis hõlmab ka eeskirjade topelt väljatöötamise vähendamist, sest on olemas rahvusvahelised konventsioonid;

| 18. | rõhutab üliolulist rolli, mida parem õiguslik reguleerimine (st nõuetekohane mõju hindamine, kulutasuvuse põhimõte, sobivad täitmisajad jne) on mänginud konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku loomisel, nagu tõdeti CARS 21 protsessis; tuletab meelde, et reguleeriv tegevuskava on CARS 21 lõpparuande lahutamatu osa ning seda tuleks järgida; |
| --- | --- |

18.

rõhutab üliolulist rolli, mida parem õiguslik reguleerimine (st nõuetekohane mõju hindamine, kulutasuvuse põhimõte, sobivad täitmisajad jne) on mänginud konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku loomisel, nagu tõdeti CARS 21 protsessis; tuletab meelde, et reguleeriv tegevuskava on CARS 21 lõpparuande lahutamatu osa ning seda tuleks järgida;

| 19. | tunnistab, et paremini kavandatud ja läbipaistvad eeskirjad, mis on vastavuses praeguste sotsiaalsete ja keskkonnaalaste vajadustega, mida kohaldatakse eranditeta ja mis on lülitatud rahvusvahelise mootorsõidukitööstuse reguleerivasse keskkonda, võivad suurendada konkurentsivõimet ja ausat konkurentsi selles tööstusharus; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et paremini kavandatud ja läbipaistvad eeskirjad, mis on vastavuses praeguste sotsiaalsete ja keskkonnaalaste vajadustega, mida kohaldatakse eranditeta ja mis on lülitatud rahvusvahelise mootorsõidukitööstuse reguleerivasse keskkonda, võivad suurendada konkurentsivõimet ja ausat konkurentsi selles tööstusharus;

| 20. | usub, et strateegiline standardimine on konkurentsivõime oluline edasiviiv jõud; nõuab seetõttu, et komisjon töötaks selle nimel, et Euroopa standardeid tunnustataks kogu maailmas; |
| --- | --- |

20.

usub, et strateegiline standardimine on konkurentsivõime oluline edasiviiv jõud; nõuab seetõttu, et komisjon töötaks selle nimel, et Euroopa standardeid tunnustataks kogu maailmas;

| 21. | tervitab komisjoni kava asendada 38 ühenduse direktiivi olemasolevate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega ning juurutada tootjapoolsete ja virtuaalsete katsete võimalus, ning kutsub komisjoni üles jätkama õigusaktide lihtsustamise protsessi; toonitab, et parlamendi toetus nimetatud ettepanekutele sõltub sellest, kas on selgelt arusaadav, et Euroopa Parlament jätab endale juhul, kui see on tema arvates ELi kohustuste täitmiseks vajalik, õiguse nõuda õigusaktide loomist ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni süsteemist sõltumatult; |
| --- | --- |

21.

tervitab komisjoni kava asendada 38 ühenduse direktiivi olemasolevate ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega ning juurutada tootjapoolsete ja virtuaalsete katsete võimalus, ning kutsub komisjoni üles jätkama õigusaktide lihtsustamise protsessi; toonitab, et parlamendi toetus nimetatud ettepanekutele sõltub sellest, kas on selgelt arusaadav, et Euroopa Parlament jätab endale juhul, kui see on tema arvates ELi kohustuste täitmiseks vajalik, õiguse nõuda õigusaktide loomist ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni süsteemist sõltumatult;

| 22. | tervitab komisjoni ettepanekut esitada parlamendile iga-aastane ülevaade ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis ja komiteemenetluses tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni ettepanekut esitada parlamendile iga-aastane ülevaade ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis ja komiteemenetluses tehtud edusammude kohta;

| 23. | tervitab komisjoni soovi kehtestada muutmis- ja läbivaatamismehhanism, arvestades, et mootorsõidukitööstus põhineb tehnoloogial ja arendustegevusel; on siiski ka seisukohal, et aegumisklausleid tuleb õigusaktides rohkem ära kasutada, tagamaks, et õigusaktid ei takista tehnoloogia arengut, mida teadus- ja arendustegevus ning turujõud pidevalt kaasa toovad, ega tööta sellele vastu; |
| --- | --- |

23.

tervitab komisjoni soovi kehtestada muutmis- ja läbivaatamismehhanism, arvestades, et mootorsõidukitööstus põhineb tehnoloogial ja arendustegevusel; on siiski ka seisukohal, et aegumisklausleid tuleb õigusaktides rohkem ära kasutada, tagamaks, et õigusaktid ei takista tehnoloogia arengut, mida teadus- ja arendustegevus ning turujõud pidevalt kaasa toovad, ega tööta sellele vastu;

| 24. | palub komisjonil alustada võimalikult kiiresti direktiivide 74/297/EMÜ (5), 76/115/EMÜ (6) ja 78/932/EMÜ (7) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 122 lihtsustamise protsessi; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil alustada võimalikult kiiresti direktiivide 74/297/EMÜ (5), 76/115/EMÜ (6) ja 78/932/EMÜ (7) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 122 lihtsustamise protsessi;

21. sajandi keskkonnastandardite vastuvõtmine

| 25. | märgib, et ühenduse õigus reguleerib turgu, kus müüakse 17–18 miljonit sõidukit aastas, mis on võrdne Ameerika Ühendriikide sõiduautode turuga; eeldab, et ambitsioonikal heitmete vähendamise poliitikal on positiivne mõju transpordiga seotud heitmete vähendamisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

25.

märgib, et ühenduse õigus reguleerib turgu, kus müüakse 17–18 miljonit sõidukit aastas, mis on võrdne Ameerika Ühendriikide sõiduautode turuga; eeldab, et ambitsioonikal heitmete vähendamise poliitikal on positiivne mõju transpordiga seotud heitmete vähendamisele kogu maailmas;

| 26. | on seisukohal, et üksikisiku liikuvus ja mootorsõidukitööstus tuleks üle vaadata säästva liikuvuse laiemas kontekstis; usub, et liikuvus ja keskkonnakaitse ei pea teineteist tingimata välistama ning et tuleviku autotehnoloogia peab aitama kaasa nende mõlema ühitamisele; usub tõepoolest, et just kliimamuutuse probleem pakub tehnoloogia täiustamise ja uuendustegevuse võimalusi; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et üksikisiku liikuvus ja mootorsõidukitööstus tuleks üle vaadata säästva liikuvuse laiemas kontekstis; usub, et liikuvus ja keskkonnakaitse ei pea teineteist tingimata välistama ning et tuleviku autotehnoloogia peab aitama kaasa nende mõlema ühitamisele; usub tõepoolest, et just kliimamuutuse probleem pakub tehnoloogia täiustamise ja uuendustegevuse võimalusi;

| 27. | on teadlik sõidukite tähtsusest eakamate inimeste – eelkõige maakohtades – ja puudega inimeste liikuvuse tagamisel; |
| --- | --- |

27.

on teadlik sõidukite tähtsusest eakamate inimeste – eelkõige maakohtades – ja puudega inimeste liikuvuse tagamisel;

| 28. | kutsub komisjoni looma keskkonda, mis tagab maanteetranspordi keskkonnasäästlikkuse, on soodne tootmissüsteemide paindlikkusele ning tõstab Euroopa Liidu tööjõu oskuste taset; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni looma keskkonda, mis tagab maanteetranspordi keskkonnasäästlikkuse, on soodne tootmissüsteemide paindlikkusele ning tõstab Euroopa Liidu tööjõu oskuste taset;

| 29. | usub, et saasteainete heitkoguste standarditega on juba tõepoolest saavutatud suurt edu ning need on toonud kaasa väga keskkonnasõbralikud sõiduautod; rõhutab sama edu saavutamise olulisust raskeveokite puhul; usub, et kasu, mida ELi keskkonnaalastest eeskirjadest saab mootorsõidukisektor, võiks ulatuda ELi turust kaugemale; |
| --- | --- |

29.

usub, et saasteainete heitkoguste standarditega on juba tõepoolest saavutatud suurt edu ning need on toonud kaasa väga keskkonnasõbralikud sõiduautod; rõhutab sama edu saavutamise olulisust raskeveokite puhul; usub, et kasu, mida ELi keskkonnaalastest eeskirjadest saab mootorsõidukisektor, võiks ulatuda ELi turust kaugemale;

| 30. | tunneb heameelt sõiduautode saasteainete heitkoguste vähendamisega seotud standardite Euro 5 ja Euro 6 kiire kasutuselevõtu üle; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt sõiduautode saasteainete heitkoguste vähendamisega seotud standardite Euro 5 ja Euro 6 kiire kasutuselevõtu üle;

| 31. | on seisukohal, et paremat õhu kvaliteeti on võimalik saavutada lisaks vähem saastavate sõidukite kasutuselevõtule vaid autopargi kiire uuendamise kaudu; on seisukohal, et stimuleerimaks tarbijaid vahetama vanad autod välja vähem saastavate vastu, tuleks kehtestada finantsmeetmed; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et paremat õhu kvaliteeti on võimalik saavutada lisaks vähem saastavate sõidukite kasutuselevõtule vaid autopargi kiire uuendamise kaudu; on seisukohal, et stimuleerimaks tarbijaid vahetama vanad autod välja vähem saastavate vastu, tuleks kehtestada finantsmeetmed;

| 32. | tervitab ettepanekut vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta (8)(kütuse kvaliteedi direktiiv), et võtta arvesse maanteetranspordis kasutatavate kütuste kasvuhoonegaaside heitkogused kogu elutsükli aspektist; |
| --- | --- |

32.

tervitab ettepanekut vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta (8)(kütuse kvaliteedi direktiiv), et võtta arvesse maanteetranspordis kasutatavate kütuste kasvuhoonegaaside heitkogused kogu elutsükli aspektist;

| 33. | ühenduse õigusakte arvesse võttes palub komisjonil alustada heitmete katsemenetluste uuesti hindamise ja läbivaatamise protsessi, et need peegeldaksid paremini tegelikus elus kasutamise tingimusi, ilma et see piiraks käimasolevat arutelu autode poolt väljastatava süsinikdioksiidi üle; |
| --- | --- |

33.

ühenduse õigusakte arvesse võttes palub komisjonil alustada heitmete katsemenetluste uuesti hindamise ja läbivaatamise protsessi, et need peegeldaksid paremini tegelikus elus kasutamise tingimusi, ilma et see piiraks käimasolevat arutelu autode poolt väljastatava süsinikdioksiidi üle;

| 34. | tunneb suurt muret Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (9)ühtlustamata rakendamise pärast; on seisukohal, et kõnealune direktiiv ei ole piisavalt ambitsioonikas; |
| --- | --- |

34.

tunneb suurt muret Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (9)ühtlustamata rakendamise pärast; on seisukohal, et kõnealune direktiiv ei ole piisavalt ambitsioonikas;

Süsinikdioksiidi heitkoguste märkimisväärne vähendamine

| 35. | tervitab komisjoni kava vähendada sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguseid; usub, et integreeritud lähenemisviis, milles võetakse arvesse kõiki süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise võimalusi, näiteks infrastruktuur, sõidustiil, stiimulite süsteem inimestele, et nad kasutaksid keskkonnasõbralikumaid autosid, biokütused ja sõidukitehnoloogia, on kõige asjakohasem; julgustab komisjoni kaaluma ühise raamistiku väljatöötamist selliste tehnoloogiliselt neutraalsete ja süsinikdioksiidi heitkogustega seotud ning võimaluse korral ühtlustatud maksusoodustuste koordineeritud kohaldamise osas, millel on oluline süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise potentsiaal, hoides samas ära konkurentsimoonutusi; nõuab tungivalt, et nõukogu jõuaks kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes seostada sõiduautode maksud nende poolt väljastatavate saasteainete (näiteks süsinikdioksiid) heitkogustega, et vältida liikmesriikidepoolsest erinevast kohaldamisest tingitud edasist siseturu killustamist; |
| --- | --- |

35.

tervitab komisjoni kava vähendada sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguseid; usub, et integreeritud lähenemisviis, milles võetakse arvesse kõiki süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise võimalusi, näiteks infrastruktuur, sõidustiil, stiimulite süsteem inimestele, et nad kasutaksid keskkonnasõbralikumaid autosid, biokütused ja sõidukitehnoloogia, on kõige asjakohasem; julgustab komisjoni kaaluma ühise raamistiku väljatöötamist selliste tehnoloogiliselt neutraalsete ja süsinikdioksiidi heitkogustega seotud ning võimaluse korral ühtlustatud maksusoodustuste koordineeritud kohaldamise osas, millel on oluline süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise potentsiaal, hoides samas ära konkurentsimoonutusi; nõuab tungivalt, et nõukogu jõuaks kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes seostada sõiduautode maksud nende poolt väljastatavate saasteainete (näiteks süsinikdioksiid) heitkogustega, et vältida liikmesriikidepoolsest erinevast kohaldamisest tingitud edasist siseturu killustamist;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks ambitsioonikad, kuid realistlikud eesmärgid, võttes arvesse tegelikku olukorda ELi turul, kus sõidukipargi uuendamise määr on praegu alla 10 % aastas; seepärast rõhutab asjaolu, et uute autode taskukohasus mängib ühenduse eesmärgi saavutamisel otsustavat rolli; rõhutab, et mida ambitsioonikamad on süsinikdioksiidi heitkogustega seotud kohustuslikud eesmärgid, seda rohkem aega tuleb anda mootorsõidukitööstusele kohanemiseks; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks ambitsioonikad, kuid realistlikud eesmärgid, võttes arvesse tegelikku olukorda ELi turul, kus sõidukipargi uuendamise määr on praegu alla 10 % aastas; seepärast rõhutab asjaolu, et uute autode taskukohasus mängib ühenduse eesmärgi saavutamisel otsustavat rolli; rõhutab, et mida ambitsioonikamad on süsinikdioksiidi heitkogustega seotud kohustuslikud eesmärgid, seda rohkem aega tuleb anda mootorsõidukitööstusele kohanemiseks;

| 37. | tuletab komisjonile meelde, et uut tüüpi sõiduautode väljatöötamisele kulub 5–7 aastat; on arvamusel, et kohustuslike eesmärkide seadmisel tuleks mootorsõidukitööstusele anda piisavalt aega reageerimiseks; palub seetõttu, et komisjon ei seaks lõplikke kohustuslikke süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärke varasemaks kui 2015. aasta; |
| --- | --- |

37.

tuletab komisjonile meelde, et uut tüüpi sõiduautode väljatöötamisele kulub 5–7 aastat; on arvamusel, et kohustuslike eesmärkide seadmisel tuleks mootorsõidukitööstusele anda piisavalt aega reageerimiseks; palub seetõttu, et komisjon ei seaks lõplikke kohustuslikke süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärke varasemaks kui 2015. aasta;

| 38. | usub, et süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärki uutele sõiduautodele 2015. aastaks – keskmiselt 125 g/km – peaks olema võimalik saavutada; rõhutab, et komisjon peaks töötama selle nimel, et mootorsõidukisektoris kehtestataks ambitsioonikamad süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise pikaajalised eesmärgid; peab sellega seoses väga oluliseks, et tuleks kehtestada erinevad sihtväärtused vastavalt sõiduki kaalule; |
| --- | --- |

38.

usub, et süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärki uutele sõiduautodele 2015. aastaks – keskmiselt 125 g/km – peaks olema võimalik saavutada; rõhutab, et komisjon peaks töötama selle nimel, et mootorsõidukisektoris kehtestataks ambitsioonikamad süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise pikaajalised eesmärgid; peab sellega seoses väga oluliseks, et tuleks kehtestada erinevad sihtväärtused vastavalt sõiduki kaalule;

| 39. | märgib komisjoni kava sätestada agrokütuste siduv eesmärk ning kutsub komisjoni üles, et ta töötaks välja kõikehõlmava kohustusliku sertifitseerimissüsteemi, mida kohaldatakse ELi turule lastavatele agrokütustele; on seisukohal, et sertifitseerimiskriteeriumid tuleb välja töötada sellised, mis lisaks keskkonna- ja sotsiaalsetele kriteeriumidele tagaksid võrreldes tavakütustega kogu elutsükli jooksul vähemalt 50 %se kasvuhoonegaaside vähenemise; |
| --- | --- |

39.

märgib komisjoni kava sätestada agrokütuste siduv eesmärk ning kutsub komisjoni üles, et ta töötaks välja kõikehõlmava kohustusliku sertifitseerimissüsteemi, mida kohaldatakse ELi turule lastavatele agrokütustele; on seisukohal, et sertifitseerimiskriteeriumid tuleb välja töötada sellised, mis lisaks keskkonna- ja sotsiaalsetele kriteeriumidele tagaksid võrreldes tavakütustega kogu elutsükli jooksul vähemalt 50 %se kasvuhoonegaaside vähenemise;

| 40. | märgib, et keskkonnategevuse võimalikult hea tulemuslikkuse saavutamiseks vajaliku biokütuste ja vesiniku kasutuse suurendamiseks on äärmiselt oluline edendada kodanike varustamiseks vajalikke kohalikke võrgustikke; |
| --- | --- |

40.

märgib, et keskkonnategevuse võimalikult hea tulemuslikkuse saavutamiseks vajaliku biokütuste ja vesiniku kasutuse suurendamiseks on äärmiselt oluline edendada kodanike varustamiseks vajalikke kohalikke võrgustikke;

| 41. | on seisukohal, et süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks võetavates meetmetes tuleks panna suuremat rõhku sõidukijuhtide teadlikkuse tõstmisele säästlikest juhtimistehnikatest ja sellest, kuidas uusi tehnoloogiaid kõige paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks võetavates meetmetes tuleks panna suuremat rõhku sõidukijuhtide teadlikkuse tõstmisele säästlikest juhtimistehnikatest ja sellest, kuidas uusi tehnoloogiaid kõige paremini ära kasutada;

| 42. | usub, et kütusesäästuga seotud parema märgistuse ja saasteainete heitkoguseid puudutavate andmete parema esituse abil saavutatav tarbijate suurem teadlikkus aitab vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (10), ülevaatamist, võttes arvesse käesoleva ajani saavutatud parimaid lahendusi; |
| --- | --- |

42.

usub, et kütusesäästuga seotud parema märgistuse ja saasteainete heitkoguseid puudutavate andmete parema esituse abil saavutatav tarbijate suurem teadlikkus aitab vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (10), ülevaatamist, võttes arvesse käesoleva ajani saavutatud parimaid lahendusi;

| 43. | tuletab meelde, et autode CO2 heitkoguste vähendamist on kõige lihtsam saavutada ühistranspordisüsteemide ümberkorraldamise teel; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et autode CO2 heitkoguste vähendamist on kõige lihtsam saavutada ühistranspordisüsteemide ümberkorraldamise teel;

| 44. | tunnustab juhtivat rolli, mida mängib Fédération Internationale de l'Automobile(FIA) uuendusliku keskkonnatehnoloogia muudatuste esirinnas, mis võimaldavad potentsiaalset süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist ja energiatõhususe parandamist kõigi uute autode puhul; |
| --- | --- |

44.

tunnustab juhtivat rolli, mida mängib Fédération Internationale de l'Automobile(FIA) uuendusliku keskkonnatehnoloogia muudatuste esirinnas, mis võimaldavad potentsiaalset süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist ja energiatõhususe parandamist kõigi uute autode puhul;

| 45. | nõuab tungivalt, et FIA tõhustaks veelgi oma jõupingutusi, et edendada uuenduslikke teedega seotud uuringuid, mis on muu hulgas kavandatud autode energiatõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et FIA tõhustaks veelgi oma jõupingutusi, et edendada uuenduslikke teedega seotud uuringuid, mis on muu hulgas kavandatud autode energiatõhususe parandamiseks;

| 46. | tunnistab rolli, mida autosport võib mängida hoiakute ja tarbijate käitumise muutmisel keskkonnasõbraliku tehnoloogia suunas; palub seepärast FIA-l ja teistel, kes on seotud Vormel 1 sarjaga, muuta vastavalt oma eeskirju, et oleks lihtsam kasutada keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, nagu biokütused, neljasilindrilised mootorid ja hübriidmootorid; |
| --- | --- |

46.

tunnistab rolli, mida autosport võib mängida hoiakute ja tarbijate käitumise muutmisel keskkonnasõbraliku tehnoloogia suunas; palub seepärast FIA-l ja teistel, kes on seotud Vormel 1 sarjaga, muuta vastavalt oma eeskirju, et oleks lihtsam kasutada keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, nagu biokütused, neljasilindrilised mootorid ja hübriidmootorid;

| 47. | nõuab, et koostataks uuring eesmärgiga dokumenteerida täiendavad mittetehnilised meetmed, mida on rakendatud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks ELis
  ; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et koostataks uuring eesmärgiga dokumenteerida täiendavad mittetehnilised meetmed, mida on rakendatud süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks ELis
  ;

Maanteetranspordi veelgi ohutumaks muutmine

| 48. | kiidab heaks komisjoni jõupingutused maanteetranspordis toimuvate õnnetusjuhtumite arvu vähendamiseks, kaasa arvatud uued tähtsad tehnoloogiad; nõuab, et komisjon tagaks, et kõik sõiduki ohutusseadmete nõuded kehtestataks kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõttega, mille suhtes leppis kokku CARS 21 kõrgetasemeline töörühm; rõhutab vajadust ühtse lähenemisviisi järele, mis hõlmab sõidukitehnoloogia täiustamist, infrastruktuurimeetmeid ja koolitust, teavitamist ning jõustamist, et saavutada maanteeohutusega seotud eesmärgid kulutasuval viisil; |
| --- | --- |

48.

kiidab heaks komisjoni jõupingutused maanteetranspordis toimuvate õnnetusjuhtumite arvu vähendamiseks, kaasa arvatud uued tähtsad tehnoloogiad; nõuab, et komisjon tagaks, et kõik sõiduki ohutusseadmete nõuded kehtestataks kooskõlas parema õigusliku reguleerimise põhimõttega, mille suhtes leppis kokku CARS 21 kõrgetasemeline töörühm; rõhutab vajadust ühtse lähenemisviisi järele, mis hõlmab sõidukitehnoloogia täiustamist, infrastruktuurimeetmeid ja koolitust, teavitamist ning jõustamist, et saavutada maanteeohutusega seotud eesmärgid kulutasuval viisil;

| 49. | tunnustab kiirendavat rolli, mida mängib kõrgema klassi autode turg, kus uued tehnoloogiad võetakse kasutusele esimesena; juhib siiski tähelepanu sellele, et täiendavad turvasüsteemid võivad veelgi suurendada sõiduautode kaalu, põhjustades seetõttu suuremaid süsinikdioksiidi heitkoguseid; |
| --- | --- |

49.

tunnustab kiirendavat rolli, mida mängib kõrgema klassi autode turg, kus uued tehnoloogiad võetakse kasutusele esimesena; juhib siiski tähelepanu sellele, et täiendavad turvasüsteemid võivad veelgi suurendada sõiduautode kaalu, põhjustades seetõttu suuremaid süsinikdioksiidi heitkoguseid;

| 50. | tunneb muret sõidukite kiiruse suurenemisest tingitud negatiivse mõju pärast maanteeohutusele; soovitab sellega seoses rakendada Euroopa Liidus tehnoülevaatuse jõustamise võimaluste uuringu soovitused, mis avaldati mootorsõidukite rahvusvahelise kontrollkomisjoni (International Motor Vehicle Inspection Committee, CITA) poolt 2007. aastal; soovitab toetada ohutu „tuunimise” kampaaniat ning elektrooniliste stabiilsuskontrollisüsteemide (ESC) standardvarustusena paigaldamise järkjärgulist juurutamist nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

50.

tunneb muret sõidukite kiiruse suurenemisest tingitud negatiivse mõju pärast maanteeohutusele; soovitab sellega seoses rakendada Euroopa Liidus tehnoülevaatuse jõustamise võimaluste uuringu soovitused, mis avaldati mootorsõidukite rahvusvahelise kontrollkomisjoni (International Motor Vehicle Inspection Committee, CITA) poolt 2007. aastal; soovitab toetada ohutu „tuunimise” kampaaniat ning elektrooniliste stabiilsuskontrollisüsteemide (ESC) standardvarustusena paigaldamise järkjärgulist juurutamist nii kiiresti kui võimalik;

| 51. | kutsub komisjoni üles parandama maanteeohutuse süsteemi nõudega, et liikmesriigid karmistaksid sõiduõppijate koolitamise nõudeid, laiendaksid kohustuslikku koolitust ja kehtestaksid eeskirjad, milles sätestatakse elukutseliste sõidukijuhtide perioodiline jätkuõpe; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles parandama maanteeohutuse süsteemi nõudega, et liikmesriigid karmistaksid sõiduõppijate koolitamise nõudeid, laiendaksid kohustuslikku koolitust ja kehtestaksid eeskirjad, milles sätestatakse elukutseliste sõidukijuhtide perioodiline jätkuõpe;

| 52. | kutsub komisjoni üles, et ta viiks läbi väljakuulutatud 2007.–2009. aasta keskkonna hindamise, mis on vajalik liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamise meetmete jaoks; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles, et ta viiks läbi väljakuulutatud 2007.–2009. aasta keskkonna hindamise, mis on vajalik liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamise meetmete jaoks;

| 53. | palub komisjonil välja töötada süsteem, millega lubatakse sõidukitootjatel sanktsioonideta toota sõidukeid, mis paiskavad õhku täiendavat süsinikdioksiidi, kui need täiendavad heitkogused on tingitud ühenduse tasandil kehtestatud õiguslikult siduvatest ohutusmeetmetest; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil välja töötada süsteem, millega lubatakse sõidukitootjatel sanktsioonideta toota sõidukeid, mis paiskavad õhku täiendavat süsinikdioksiidi, kui need täiendavad heitkogused on tingitud ühenduse tasandil kehtestatud õiguslikult siduvatest ohutusmeetmetest;

| 54. | ei ole veendunud, et päevased sõidutuled peaksid olema kohustuslikud kogu ELis; |
| --- | --- |

54.

ei ole veendunud, et päevased sõidutuled peaksid olema kohustuslikud kogu ELis;

| 55. | palub komisjonil prioriteetse küsimusena parandada sõidukite piiriülese tehnoülevaatuse korda ja piiriülest rahatrahvide sissenõudmist liikluseeskirjade rikkumise eest teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

55.

palub komisjonil prioriteetse küsimusena parandada sõidukite piiriülese tehnoülevaatuse korda ja piiriülest rahatrahvide sissenõudmist liikluseeskirjade rikkumise eest teises liikmesriigis;

Võrdsete võimaluste toomine mootorsõidukialastesse kaubandussuhetesse

| 56. | väidab, et ELi mootorsõidukitööstus on üks kõige konkurentsivõimelisemaid tööstusharusid maailmas; usub siiski, et kõlvatu konkurents ja intellektuaalomandi õiguste rikkumine ohustavad kõnealust positsiooni; |
| --- | --- |

56.

väidab, et ELi mootorsõidukitööstus on üks kõige konkurentsivõimelisemaid tööstusharusid maailmas; usub siiski, et kõlvatu konkurents ja intellektuaalomandi õiguste rikkumine ohustavad kõnealust positsiooni;

| 57. | rõhutab WTO tähtsust mootorsõidukitööstuse jaoks järjest üleilmastuvas kaubanduskeskkonnas; peab väga tähtsaks, et käesolevas Doha arenguvooru läbirääkimistes saavutataks mootorsõidukitootjatele võimalikult hea juurdepääs kolmandate riikide turgudele, eelkõige kiiresti arenevate kolmandate riikide potentsiaalselt suurtele turgudele; |
| --- | --- |

57.

rõhutab WTO tähtsust mootorsõidukitööstuse jaoks järjest üleilmastuvas kaubanduskeskkonnas; peab väga tähtsaks, et käesolevas Doha arenguvooru läbirääkimistes saavutataks mootorsõidukitootjatele võimalikult hea juurdepääs kolmandate riikide turgudele, eelkõige kiiresti arenevate kolmandate riikide potentsiaalselt suurtele turgudele;

| 58. | rõhutab WTO vaidluste lahendamise mehhanismi olulisust probleemide lahendamisel, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse; tuletab meelde WTOle arutamiseks esitatud vaidlusküsimuste positiivset lahendust Kanada, India ja Indoneesia puhul; |
| --- | --- |

58.

rõhutab WTO vaidluste lahendamise mehhanismi olulisust probleemide lahendamisel, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse; tuletab meelde WTOle arutamiseks esitatud vaidlusküsimuste positiivset lahendust Kanada, India ja Indoneesia puhul;

| 59. | kutsub ettevaatusele komisjoni püüdluste suhtes vaadata põhimõtteliselt läbi kaubanduse kaitsemeetmed; tuletab meelde, et kolmandad riigid võivad mootorsõidukitööstuse suhtes käituda konkurentsivastaselt, ja nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks kaubanduse kaitsemeetmete alusfilosoofiat, kaitstes ELi tööstust ebaõiglase käitumise eest; |
| --- | --- |

59.

kutsub ettevaatusele komisjoni püüdluste suhtes vaadata põhimõtteliselt läbi kaubanduse kaitsemeetmed; tuletab meelde, et kolmandad riigid võivad mootorsõidukitööstuse suhtes käituda konkurentsivastaselt, ja nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks kaubanduse kaitsemeetmete alusfilosoofiat, kaitstes ELi tööstust ebaõiglase käitumise eest;

| 60. | tuletab meelde, et mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste edukas lõpetamine peaks jääma ELi prioriteediks; toetab siiski komisjoni tahet pidada läbirääkimisi uute kahepoolsete kaubanduskokkulepete osas eelkõige Aasias, et parandada turulepääsu tingimusi; rõhutab, et vabakaubanduslepingute eesmärk peaks alati olema lihtne turulepääs partnerriigi turule; toonitab, et ELi poliitika peab kindlustama ELis ja ELi mittekuuluvates riikides tegutsevate ELi autotootjate konkurentsivõime; on veendunud ELi ja ASEANi, India ja Mercosuri vaheliste kahepoolsete lepingute sõlmimise tähtsuses mootorsõidukitööstusele; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste edukas lõpetamine peaks jääma ELi prioriteediks; toetab siiski komisjoni tahet pidada läbirääkimisi uute kahepoolsete kaubanduskokkulepete osas eelkõige Aasias, et parandada turulepääsu tingimusi; rõhutab, et vabakaubanduslepingute eesmärk peaks alati olema lihtne turulepääs partnerriigi turule; toonitab, et ELi poliitika peab kindlustama ELis ja ELi mittekuuluvates riikides tegutsevate ELi autotootjate konkurentsivõime; on veendunud ELi ja ASEANi, India ja Mercosuri vaheliste kahepoolsete lepingute sõlmimise tähtsuses mootorsõidukitööstusele;

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon veenduks käimasolevate ELi ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste raames, et Korea kaotab kõik olemasolevad tollitõkked ja tollivälised kaubandustõkked ega loo uusi ning et ta rakendab suuremal määral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju; nõuab, et komisjon kaaluks ELi imporditollimaksude järkjärgulise kaotamise strateegiat koos kaitsemeetmetega, ja soovitab seepärast, et kõnealune järkjärguline kaotamine oleks seotud tolliväliste kaubandustõkete kaotamisega Korea poolel; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon veenduks käimasolevate ELi ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste raames, et Korea kaotab kõik olemasolevad tollitõkked ja tollivälised kaubandustõkked ega loo uusi ning et ta rakendab suuremal määral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju; nõuab, et komisjon kaaluks ELi imporditollimaksude järkjärgulise kaotamise strateegiat koos kaitsemeetmetega, ja soovitab seepärast, et kõnealune järkjärguline kaotamine oleks seotud tolliväliste kaubandustõkete kaotamisega Korea poolel;

| 62. | kordab, et Korea on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1958. aasta kokkuleppe ja on seega võtnud enesele kohustuse rakendada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks seda tulevaste läbirääkimiste käigus ja nõuaks kindlalt kiiret rakendamist; märgib, et vabakaubanduslepingus tuleks igal juhul selgelt sätestada, et Korea peab lubama Korea turule EList imporditud autosid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni standardeile; |
| --- | --- |

62.

kordab, et Korea on allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 1958. aasta kokkuleppe ja on seega võtnud enesele kohustuse rakendada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirju; nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks seda tulevaste läbirääkimiste käigus ja nõuaks kindlalt kiiret rakendamist; märgib, et vabakaubanduslepingus tuleks igal juhul selgelt sätestada, et Korea peab lubama Korea turule EList imporditud autosid, mis vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni standardeile;

| 63. | palub komisjonil hinnata võimalust moodustada autoalane töörühm ning juurutada seoses autosid puudutavate meetmetega vaidluste kiirendatud lahendamise erimenetlus, nagu on sätestatud USA–Korea vabakaubanduslepingus; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil hinnata võimalust moodustada autoalane töörühm ning juurutada seoses autosid puudutavate meetmetega vaidluste kiirendatud lahendamise erimenetlus, nagu on sätestatud USA–Korea vabakaubanduslepingus;

| 64. | rõhutab tiheda partnerluse tähtsust Hiinaga reguleeriva raamistiku väljatöötamisel, mis pakub võrdseid võimalusi; väidab, et intellektuaalomandi õiguste tõhus kaitsmine on kõnealuse partnerluse eelduseks; |
| --- | --- |

64.

rõhutab tiheda partnerluse tähtsust Hiinaga reguleeriva raamistiku väljatöötamisel, mis pakub võrdseid võimalusi; väidab, et intellektuaalomandi õiguste tõhus kaitsmine on kõnealuse partnerluse eelduseks;

| 65. | tervitab komisjoni nõudmist luua WTO erirühm, tegelemaks lahendamata küsimustega, mis puudutavad imporditud sõidukiosade kohtlemist Hiinas, sest see on komisjoni väitel vastuolus erinevate WTO kokkulepete mitmete artiklitega; |
| --- | --- |

65.

tervitab komisjoni nõudmist luua WTO erirühm, tegelemaks lahendamata küsimustega, mis puudutavad imporditud sõidukiosade kohtlemist Hiinas, sest see on komisjoni väitel vastuolus erinevate WTO kokkulepete mitmete artiklitega;

| 66. | toetab komisjoni pingutusi küsimustes, mis on seotud Hiina õigusliku keskkonnaga, et tagada Hiina turul tegutsevatele ELi ettevõtjatele õiglased eeskirjad ja õiguskindlus; |
| --- | --- |

66.

toetab komisjoni pingutusi küsimustes, mis on seotud Hiina õigusliku keskkonnaga, et tagada Hiina turul tegutsevatele ELi ettevõtjatele õiglased eeskirjad ja õiguskindlus;

| 67. | viitab ELi rehvitööstusele kui olulisele Euroopa mootorsõidukisektori edusse panustajale; palub komisjonil seetõttu lähemalt uurida õigustamatute tehniliste kaubandustõkete teemat, nagu kohalikud tehnilised eeskirjad, millega rehvitööstus puutub kokku peamistel Aasia kiiresti arenevatel turgudel; |
| --- | --- |

67.

viitab ELi rehvitööstusele kui olulisele Euroopa mootorsõidukisektori edusse panustajale; palub komisjonil seetõttu lähemalt uurida õigustamatute tehniliste kaubandustõkete teemat, nagu kohalikud tehnilised eeskirjad, millega rehvitööstus puutub kokku peamistel Aasia kiiresti arenevatel turgudel;

Teadus- ja arendustegevus mootorsõidukitööstuses

| 68. | tunneb julgustust sellest, mida on juba saavutatud ühenduse teadus- ja arendustegevuse rahastamise ja koostööga sellistes programmides nagu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning i2010; julgustab komisjoni võtma töökavades konkreetsemalt arvesse mootorsõidukitööstuse vajadusi, mis tulenevad tulevastest õigusaktidest või kohustuslikest eesmärkidest; |
| --- | --- |

68.

tunneb julgustust sellest, mida on juba saavutatud ühenduse teadus- ja arendustegevuse rahastamise ja koostööga sellistes programmides nagu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning i2010; julgustab komisjoni võtma töökavades konkreetsemalt arvesse mootorsõidukitööstuse vajadusi, mis tulenevad tulevastest õigusaktidest või kohustuslikest eesmärkidest;

| 69. | kutsub komisjoni üles, et ta võtaks enne 2012. aastat vastu mootorsõidukitööstuse teadus- ja arendustegevuse rahastamise olulise ja piisava suurendamise strateegia, pöörates erilist tähelepanu tarnivatele tööstusharudele; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles, et ta võtaks enne 2012. aastat vastu mootorsõidukitööstuse teadus- ja arendustegevuse rahastamise olulise ja piisava suurendamise strateegia, pöörates erilist tähelepanu tarnivatele tööstusharudele;

| 70. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid mootorsõidukitööstuse teadus- ja arendustegevuse rahastamise suurendamise sõltuvaks süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärkide siduvusest; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid mootorsõidukitööstuse teadus- ja arendustegevuse rahastamise suurendamise sõltuvaks süsinikdioksiidi heitkoguste eesmärkide siduvusest;

| 71. | rõhutab, et on oluline, et autode kasutamisel linnades leiaks aset nihe; on arvamusel, et lisaks kütusesäästlikumatele autodele on oluline elektriliste linnaautode kasutuselevõtt; nõuab seetõttu vajalike tehnoloogiate uurimis- ja arendustegevuse toetamist; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et on oluline, et autode kasutamisel linnades leiaks aset nihe; on arvamusel, et lisaks kütusesäästlikumatele autodele on oluline elektriliste linnaautode kasutuselevõtt; nõuab seetõttu vajalike tehnoloogiate uurimis- ja arendustegevuse toetamist;

| 72. | kutsub kõiki liikmesriike ja ELi institutsioone toetama igati uurimis- ja arendustegevust pöördelise tähtsusega tehnoloogiate vallas (nagu vesinikmootorid, kütuseelemendid või hübriidautod); |
| --- | --- |

72.

kutsub kõiki liikmesriike ja ELi institutsioone toetama igati uurimis- ja arendustegevust pöördelise tähtsusega tehnoloogiate vallas (nagu vesinikmootorid, kütuseelemendid või hübriidautod);

| 73. | rõhutab potentsiaali, mida annab info- ja sidetehnoloogia keskkonnale ja rahvatervisele avalduvate kahjulike mõjude, õnnetuste ja energia raiskamise vältimisel, kui seda kasutatakse kogu ELi ulatuses arukates liikluse kontrolli- ja haldamissüsteemides, mis on välja töötatud liikluse sujuva kulgemise võimaldamiseks; on arvamusel, et liiklusvahendite ja infrastruktuuri vahelise tõhusa side tagamiseks kõikides liikmesriikides peaksid sideseadmed vastama ELi standardile; |
| --- | --- |

73.

rõhutab potentsiaali, mida annab info- ja sidetehnoloogia keskkonnale ja rahvatervisele avalduvate kahjulike mõjude, õnnetuste ja energia raiskamise vältimisel, kui seda kasutatakse kogu ELi ulatuses arukates liikluse kontrolli- ja haldamissüsteemides, mis on välja töötatud liikluse sujuva kulgemise võimaldamiseks; on arvamusel, et liiklusvahendite ja infrastruktuuri vahelise tõhusa side tagamiseks kõikides liikmesriikides peaksid sideseadmed vastama ELi standardile;

| 74. | on seisukohal, et algatus „Intelligentne auto” (11), programm „Galileo” ja muud vahendid, mis panustavad arukasse transpordisüsteemi, on ülimalt olulised; palub seetõttu komisjonil toetada tugevalt kõnealuseid arenguid; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et algatus „Intelligentne auto” (11), programm „Galileo” ja muud vahendid, mis panustavad arukasse transpordisüsteemi, on ülimalt olulised; palub seetõttu komisjonil toetada tugevalt kõnealuseid arenguid;

| 75. | toetab igati uurimis- ja arendustegevuse jätkamist side- ja infotehnoloogial põhinevate uuenduste valdkonnas; arvab, et algatuse „Intelligentne auto” raames võiks juurutada uusi tehnoloogilisi arendusi, et aidata otstarbekohastada liiklusvooge nii, et liiklus muutuks keskkonnasõbralikumaks, kuna juhtidele tehakse lihtsamaks võtta vastu õige otsus ja valida kiireim tee sihtkohta; kutsub kõiki sidusrühmi, eelkõige liikmesriike, hoolitsema projekti eCall rakendamise eest; |
| --- | --- |

75.

toetab igati uurimis- ja arendustegevuse jätkamist side- ja infotehnoloogial põhinevate uuenduste valdkonnas; arvab, et algatuse „Intelligentne auto” raames võiks juurutada uusi tehnoloogilisi arendusi, et aidata otstarbekohastada liiklusvooge nii, et liiklus muutuks keskkonnasõbralikumaks, kuna juhtidele tehakse lihtsamaks võtta vastu õige otsus ja valida kiireim tee sihtkohta; kutsub kõiki sidusrühmi, eelkõige liikmesriike, hoolitsema projekti eCall rakendamise eest;

| 76. | peab arukate transpordisüsteemidega tehtavat tööd mootorsõidukitööstuse edukuse ning selle tootmisharu keskkonnamõju vähendamiseks tehtavate jõupingutuste edu tagatiseks; on seisukohal, et Galileo projekti tuleks võtta eeskujuna ja seetõttu peab prioriteediks olema Galileo rahastamisele lahenduse leidmine konsortsiumisiseselt, kus huvitatud liikmed võtavad kohustusi projekti arendamiseks; |
| --- | --- |

76.

peab arukate transpordisüsteemidega tehtavat tööd mootorsõidukitööstuse edukuse ning selle tootmisharu keskkonnamõju vähendamiseks tehtavate jõupingutuste edu tagatiseks; on seisukohal, et Galileo projekti tuleks võtta eeskujuna ja seetõttu peab prioriteediks olema Galileo rahastamisele lahenduse leidmine konsortsiumisiseselt, kus huvitatud liikmed võtavad kohustusi projekti arendamiseks;

| 77. | usub, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi üks esimestest teadmis- ja innovaatikakogukondadest peaks pühenduma süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele sõidukitehnoloogias; |
| --- | --- |

77.

usub, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi üks esimestest teadmis- ja innovaatikakogukondadest peaks pühenduma süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele sõidukitehnoloogias;

Ümberkorralduspoliitika ja edasine areng

| 78. | peab vajalikuks üldiste tingimuste loomist, et muuta ELi mootorsõidukitööstus jätkusuutlikuks ja võimaldada sellel jääda kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu toetusel tehnoloogilise, ökoloogilise ja sotsiaalse uuendustegevuse eesliinile; |
| --- | --- |

78.

peab vajalikuks üldiste tingimuste loomist, et muuta ELi mootorsõidukitööstus jätkusuutlikuks ja võimaldada sellel jääda kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu toetusel tehnoloogilise, ökoloogilise ja sotsiaalse uuendustegevuse eesliinile;

| 79. | tunnistab, et ELi mootorsõidukitööstuses on nii tootjatel kui tarnijatel kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, mis on ELi mootorsõidukitööstuse kõrges tootlikkuses suurt rolli mänginud tegur; |
| --- | --- |

79.

tunnistab, et ELi mootorsõidukitööstuses on nii tootjatel kui tarnijatel kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, mis on ELi mootorsõidukitööstuse kõrges tootlikkuses suurt rolli mänginud tegur;

| 80. | juhib tähelepanu autotööstuse tähtsusele tööhõive, majanduskasvu, uuendustegevuse ja konkurentsivõime jaoks; usub, et ehkki autotööstus peab läbi tegema olulise muutuse, on samuti vaja kohandada poliitikat tagamaks, et ühenduse õigusaktid ei too endaga kaasa töökohtade arvu vähenemist; |
| --- | --- |

80.

juhib tähelepanu autotööstuse tähtsusele tööhõive, majanduskasvu, uuendustegevuse ja konkurentsivõime jaoks; usub, et ehkki autotööstus peab läbi tegema olulise muutuse, on samuti vaja kohandada poliitikat tagamaks, et ühenduse õigusaktid ei too endaga kaasa töökohtade arvu vähenemist;

| 81. | väidab, et ühenduse keskkonna-, teeohutuse ja energiatõhususe alased õigusaktid tähendavad, et töötajatele on vaja pakkuda korralikku haridust ja kutsekoolitust, et neil oleks kergem kohaneda nii tehnilist laadi kui ka eeskirju puudutavate muutustega ja omada samu või paremaid tööhõivealaseid väljavaateid; |
| --- | --- |

81.

väidab, et ühenduse keskkonna-, teeohutuse ja energiatõhususe alased õigusaktid tähendavad, et töötajatele on vaja pakkuda korralikku haridust ja kutsekoolitust, et neil oleks kergem kohaneda nii tehnilist laadi kui ka eeskirju puudutavate muutustega ja omada samu või paremaid tööhõivealaseid väljavaateid;

| 82. | kutsub komisjoni üles koordineerima struktuurifondide ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tõhusat kasutamist mootorsõidukitööstuse puhul; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni üles koordineerima struktuurifondide ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tõhusat kasutamist mootorsõidukitööstuse puhul;

| 83. | nõuab ühenduse toetuse peatamist ettevõtete puhul, kes, olles liikmesriigist toetust saanud, viivad oma tootmistegevuse teise riiki enne asjaosalise liikmesriigiga sõlmitud lepingute täielikku täitmist; |
| --- | --- |

83.

nõuab ühenduse toetuse peatamist ettevõtete puhul, kes, olles liikmesriigist toetust saanud, viivad oma tootmistegevuse teise riiki enne asjaosalise liikmesriigiga sõlmitud lepingute täielikku täitmist;

| 84. | rõhutab, et tulevikus toimuvate ümberkorralduste osas on ELil ja liikmesriikidel vaja keskenduda ka viisidele, kuidas ümberkorralduste läbiviimisele kaasa aidata ja nende mõjusid leevendada ning töötajatele uusi võimalusi pakkuda; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et tulevikus toimuvate ümberkorralduste osas on ELil ja liikmesriikidel vaja keskenduda ka viisidele, kuidas ümberkorralduste läbiviimisele kaasa aidata ja nende mõjusid leevendada ning töötajatele uusi võimalusi pakkuda;

| 85. | on seisukohal, et töötajatele kättesaadavaid teabe- ja nõustamiskanaleid ning -mehhanisme tuleb tugevdada nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (12) läbivaatamise abil; |
| --- | --- |

85.

on seisukohal, et töötajatele kättesaadavaid teabe- ja nõustamiskanaleid ning -mehhanisme tuleb tugevdada nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (12) läbivaatamise abil;

| 86. | väidab, et töötajatega konsulteerimist ja nende teabe saamise õigust tuleb tugevdada üleeuroopaliselt, et võimaldada neil osaleda varajasemas etapis otsuste tegemisel ja seega leevendada ümberkorraldamise ebasoodsat mõju; osutab sellest tulenevalt eespool nimetatud CARS 21 aruannet käsitlevas komisjoni teatises osutatud ümberkorraldamise alast foorumit käsitleva ettepaneku tähtsusele; |
| --- | --- |

86.

väidab, et töötajatega konsulteerimist ja nende teabe saamise õigust tuleb tugevdada üleeuroopaliselt, et võimaldada neil osaleda varajasemas etapis otsuste tegemisel ja seega leevendada ümberkorraldamise ebasoodsat mõju; osutab sellest tulenevalt eespool nimetatud CARS 21 aruannet käsitlevas komisjoni teatises osutatud ümberkorraldamise alast foorumit käsitleva ettepaneku tähtsusele;

| 87. | kutsub sotsiaalpartnereid üles rakendama asjakohast poliitikat nende suhtes, keda ohustavad tööstusharu ümberkorraldused; |
| --- | --- |

87.

kutsub sotsiaalpartnereid üles rakendama asjakohast poliitikat nende suhtes, keda ohustavad tööstusharu ümberkorraldused;

| 88. | nõuab töötajate paremat teavitamist ja nendega konsulteerimist tööstuse kohandamisel väljakutsetega, mis tulenevad keskkonnasõbralikumate sõidukite projekteerimisest ja tootmisest; |
| --- | --- |

88.

nõuab töötajate paremat teavitamist ja nendega konsulteerimist tööstuse kohandamisel väljakutsetega, mis tulenevad keskkonnasõbralikumate sõidukite projekteerimisest ja tootmisest;

| 89. | osutab vajadusele vaadata läbi praegused tootjate ja vahendajate suhted, mille mõju ELi mootorsõidukitööstuse konkurentsivõimele kahjustab tõsiselt paljusid sektori VKEsid; usub, et koostööd teadus- ja arendustegevuse ning tööstuslike strateegiate valdkonnas tuleb toetada stabiilsemalt; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid selleks vastu vajaliku poliitika või looksid eespool nimetatud suhte stabiliseerimiseks ja sellega seotud raskuste ületamiseks vajaliku raamistiku; |
| --- | --- |

89.

osutab vajadusele vaadata läbi praegused tootjate ja vahendajate suhted, mille mõju ELi mootorsõidukitööstuse konkurentsivõimele kahjustab tõsiselt paljusid sektori VKEsid; usub, et koostööd teadus- ja arendustegevuse ning tööstuslike strateegiate valdkonnas tuleb toetada stabiilsemalt; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid selleks vastu vajaliku poliitika või looksid eespool nimetatud suhte stabiliseerimiseks ja sellega seotud raskuste ületamiseks vajaliku raamistiku;

| 90. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on Euroopa Investeerimispanga vahendeid süstemaatiliselt ära kasutada, et toetada mootorsõidukisektori VKEsid ja aidata neil saada riskikapitalile juurdepääsu; |
| --- | --- |

90.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on Euroopa Investeerimispanga vahendeid süstemaatiliselt ära kasutada, et toetada mootorsõidukisektori VKEsid ja aidata neil saada riskikapitalile juurdepääsu;

| 91. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

91.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0176.

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  Komisjoni tõlgendav teatis teisest liikmesriigist pärit olevate mootorsõidukite registreerimise korra kohta (ELT C 68, 24.3.2007, lk 15).

(4)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(5)  Nõukogu 4. juuni 1974. aasta direktiiv 74/297/EMÜ mootorsõidukite sisustust (roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 165, 20.6.1974, lk 16).

(6)  Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiiv 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 24, 30.1.1976, lk 6).

(7)  Nõukogu 16. oktoobri 1978. aasta direktiiv 78/932/EMÜ mootorsõidukite istmete peatugesid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 325, 20.11.1978, lk 1).

(8)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

(9)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

(10)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

(11)  KOM(2006)0059.

(12)  EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/10

---

P6_TA(2008)0008

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon piiriülese maksustamise kohta kahjumi korral (2007/2144(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Piiriülene maksustamine kahjumi korral”(KOM(2006)0824); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Piiriülene maksustamine kahjumi korral”(KOM(2006)0824);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse”(KOM(2005)0532); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse”(KOM(2005)0532);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (Euroopa Kohus) asjakohast kohtupraktikat, eriti otsuseid kohtuasjades C-250/95 Futura Participations SA ja Singer v Administration des contributions (1) ja C-141/99 AMID v Belgia (2), ühendatud kohtuasjades C-397/98 ja C-410/98 Metallgesellschaft Ltd jt v Commissioners of Inland Revenue and Her Majesty's Attorney General (3) ning kohtuasjades C-446/03 Marks & Spencer plc v David Halsey (Her Majesty's Inspector of Taxes) (4) ja C-231/05 Oy AA (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (Euroopa Kohus) asjakohast kohtupraktikat, eriti otsuseid kohtuasjades C-250/95 Futura Participations SA ja Singer v Administration des contributions (1) ja C-141/99 AMID v Belgia (2), ühendatud kohtuasjades C-397/98 ja C-410/98 Metallgesellschaft Ltd jt v Commissioners of Inland Revenue and Her Majesty's Attorney General (3) ning kohtuasjades C-446/03 Marks & Spencer plc v David Halsey (Her Majesty's Inspector of Taxes) (4) ja C-231/05 Oy AA (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (6);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2005. aasta resolutsiooni ettevõtjate maksustamise kohta Euroopa Liidus: ettevõtjate ühine konsolideeritud tulumaksubaas (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2005. aasta resolutsiooni ettevõtjate maksustamise kohta Euroopa Liidus: ettevõtjate ühine konsolideeritud tulumaksubaas (7);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse majanduskasvu ja tööhõive parandamise ning ELi ettevõtjate konkurentsivõime tugevdamise kava rakendamine: Jätkuv edu 2006. aastal ja järgmised sammud kavandatava ettevõtete ühtse konsolideeritud tulumaksubaasi loomise suunas”(CCCTB) (KOM(2007)0223); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühenduse majanduskasvu ja tööhõive parandamise ning ELi ettevõtjate konkurentsivõime tugevdamise kava rakendamine: Jätkuv edu 2006. aastal ja järgmised sammud kavandatava ettevõtete ühtse konsolideeritud tulumaksubaasi loomise suunas”(CCCTB) (KOM(2007)0223);

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta: tõkete ja ebatõhususte ületamine parema rakendamise ja jõustamise abil (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2007. aasta resolutsiooni ühtse turu läbivaatamise kohta: tõkete ja ebatõhususte ületamine parema rakendamise ja jõustamise abil (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0481/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0481/2007),

| A. | arvestades, et liikmesriikide maksusüsteemide puhul tuleb üha enam arvesse võtta majanduse globaliseerumist ning süsteemid tuleb kohandada siseturu eeskirjade ja toimimisega, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid majanduskasvu ja konkurentsivõime osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriikide maksusüsteemide puhul tuleb üha enam arvesse võtta majanduse globaliseerumist ning süsteemid tuleb kohandada siseturu eeskirjade ja toimimisega, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid majanduskasvu ja konkurentsivõime osas;

| B. | arvestades, et majanduse globaliseerumise tõttu on maksukonkurents suurenenud ning sel põhjusel on ettevõtete tulumaksu keskmine määr tööstusriikides viimase 30 aasta jooksul oluliselt langenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduse globaliseerumise tõttu on maksukonkurents suurenenud ning sel põhjusel on ettevõtete tulumaksu keskmine määr tööstusriikides viimase 30 aasta jooksul oluliselt langenud;

| C. | arvestades, et pärast Euroopa Liidu viimast laienemist on maksumäärade langetamine kiirenenud ning arvestades, et liikmesriikides on selge suundumus kehtestada erilisi maksuskeeme, millega meelitatakse ligi eelkõige mobiilseid ettevõtteid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast Euroopa Liidu viimast laienemist on maksumäärade langetamine kiirenenud ning arvestades, et liikmesriikides on selge suundumus kehtestada erilisi maksuskeeme, millega meelitatakse ligi eelkõige mobiilseid ettevõtteid;

| D. | arvestades, et 27 erineva maksusüsteemi samaaegne toimimine Euroopa Liidus kujutab endast pidurdavat asjaolu siseturu sujuvale toimimisele, põhjustab olulisi lisakulusid piiriüleses kaubanduses ja äritegevuses seoses halduse ja nõuetest kinnipidamisega, takistab ettevõtete ümberstruktureerimist ja põhjustab topeltmaksustamise juhtumeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 27 erineva maksusüsteemi samaaegne toimimine Euroopa Liidus kujutab endast pidurdavat asjaolu siseturu sujuvale toimimisele, põhjustab olulisi lisakulusid piiriüleses kaubanduses ja äritegevuses seoses halduse ja nõuetest kinnipidamisega, takistab ettevõtete ümberstruktureerimist ja põhjustab topeltmaksustamise juhtumeid;

| E. | arvestades, et ettevõtetele kehtestatud erinevate riiklike maksuseaduste ühtlustamise kulude vähendamine, eeskirjade läbipaistvus, piiriülest tegevust takistavate maksutõkete kaotamine ja võrdsete võimaluste loomine siseturul tegutsevatele ELi ettevõtjatele võib dünaamilise ettevõtluskeskkonna tekkimise kaudu tuua majanduslikku kasu kogu ELi ulatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevõtetele kehtestatud erinevate riiklike maksuseaduste ühtlustamise kulude vähendamine, eeskirjade läbipaistvus, piiriülest tegevust takistavate maksutõkete kaotamine ja võrdsete võimaluste loomine siseturul tegutsevatele ELi ettevõtjatele võib dünaamilise ettevõtluskeskkonna tekkimise kaudu tuua majanduslikku kasu kogu ELi ulatuses;

| F. | arvestades, et asjakohane maksustamisalane koordineerimine ELi tasandil, mille puhul ei ole tegemist maksumäärade ühtlustamise püüdega, võib aidata vältida konkurentsi moonutamist ja luua eeliseid, mida saavad jagada ettevõtjad, nende töötajad, tarbijad, liikmesriigid ja kodanikud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et asjakohane maksustamisalane koordineerimine ELi tasandil, mille puhul ei ole tegemist maksumäärade ühtlustamise püüdega, võib aidata vältida konkurentsi moonutamist ja luua eeliseid, mida saavad jagada ettevõtjad, nende töötajad, tarbijad, liikmesriigid ja kodanikud;

| G. | arvestades, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks on vajalik liikmesriikide fiskaalpoliitilisi meetmeid suuremal määral koordineerida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks on vajalik liikmesriikide fiskaalpoliitilisi meetmeid suuremal määral koordineerida;

| H. | arvestades, et tavapäraselt on liikmesriigid püüdnud oma maksusüsteeme koordineerida kahepoolsete maksulepingute laiaulatusliku võrgustiku abil, mis ei hõlma aga täielikult selliseid küsimusi nagu kahjumi piiriülene mahaarvamine; arvestades, et Euroopa Liidus ei ole kahepoolne lähenemisviis kuigi tõhus ega aita saavutada nii suurt kooskõlastatust kui mitmepoolne ja koordineeritud lähenemisviis; arvestades, et ELi ühine lähenemisviis ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasile (näiteks CCCTB ettepanek) on kõige asjakohasem lahendus kahjumi ja kasumi piiriüleseks tasaarvestamiseks siseturul ning see toob kaasa suurema läbipaistvuse, rohkem investeeringuid ja suurema konkurentsivõime; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tavapäraselt on liikmesriigid püüdnud oma maksusüsteeme koordineerida kahepoolsete maksulepingute laiaulatusliku võrgustiku abil, mis ei hõlma aga täielikult selliseid küsimusi nagu kahjumi piiriülene mahaarvamine; arvestades, et Euroopa Liidus ei ole kahepoolne lähenemisviis kuigi tõhus ega aita saavutada nii suurt kooskõlastatust kui mitmepoolne ja koordineeritud lähenemisviis; arvestades, et ELi ühine lähenemisviis ettevõtete konsolideeritud tulumaksubaasile (näiteks CCCTB ettepanek) on kõige asjakohasem lahendus kahjumi ja kasumi piiriüleseks tasaarvestamiseks siseturul ning see toob kaasa suurema läbipaistvuse, rohkem investeeringuid ja suurema konkurentsivõime;

| I. | arvestades, et liikmesriigid rakendavad maksukergenduse andmisel filiaalide, tütarettevõtete ja kontsernide üksuste kahjumi korral erinevaid eeskirju, mis toob kaasa majandusotsuste ja investeerimispoliitika moonutamise siseturul, mis omakorda mõjutab nende asjakohaseid pikaajalisi tööstusstrateegiaid ja maksutulusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid rakendavad maksukergenduse andmisel filiaalide, tütarettevõtete ja kontsernide üksuste kahjumi korral erinevaid eeskirju, mis toob kaasa majandusotsuste ja investeerimispoliitika moonutamise siseturul, mis omakorda mõjutab nende asjakohaseid pikaajalisi tööstusstrateegiaid ja maksutulusid;

| J. | arvestades, et peaaegu kõik maksusüsteemid Euroopa Liidus käsitlevad kasumit ja kahjumit asümmeetriliselt, st kasum maksustatakse aastal, mil see teeniti, aga kahjumi korral ei tagastata äriühingule kahjumi maksuväärtust automaatselt ajal, mil kahjum saadi; arvestades, et Euroopa Kohtu viimase aja kohtupraktikas ei ole kõnealust ajalist faktorit ja selle olulisust seoses kasvavate piiriüleste investeeringutega Euroopa Liidus piisaval määral analüüsitud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et peaaegu kõik maksusüsteemid Euroopa Liidus käsitlevad kasumit ja kahjumit asümmeetriliselt, st kasum maksustatakse aastal, mil see teeniti, aga kahjumi korral ei tagastata äriühingule kahjumi maksuväärtust automaatselt ajal, mil kahjum saadi; arvestades, et Euroopa Kohtu viimase aja kohtupraktikas ei ole kõnealust ajalist faktorit ja selle olulisust seoses kasvavate piiriüleste investeeringutega Euroopa Liidus piisaval määral analüüsitud;

| K. | arvestades, piiriüleste maksukergenduste süsteemi rakendamine et kahjumi korral tähendaks teatavates liikmesriikides loobumist ettevõtete tulumaksust laekuvatest tuludest ilma kindla õigusliku tagatiseta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, piiriüleste maksukergenduste süsteemi rakendamine et kahjumi korral tähendaks teatavates liikmesriikides loobumist ettevõtete tulumaksust laekuvatest tuludest ilma kindla õigusliku tagatiseta;

| L. | arvestades, et riigisiseste filiaalide kahjum võetakse emaettevõtte puhastulemis automaatselt arvesse, kuid olukord on vähem selgepiiriline välisfiliaalide ning kontserni riigisiseste ja väljaspool riiki tegutsevate liikmete saadud kahjumi korral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riigisiseste filiaalide kahjum võetakse emaettevõtte puhastulemis automaatselt arvesse, kuid olukord on vähem selgepiiriline välisfiliaalide ning kontserni riigisiseste ja väljaspool riiki tegutsevate liikmete saadud kahjumi korral;

| M. | arvestades, et kahjumi piiriülese mahaarvamise puudumine takistab mõnele turule sisenemist, soosides sellega ettevõtteid, kelle asukoht on suurtes liikmesriikides, mille sisemaine turg on piisavalt suur, et aidata pehmendada võimaliku kahjumi mõju; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kahjumi piiriülese mahaarvamise puudumine takistab mõnele turule sisenemist, soosides sellega ettevõtteid, kelle asukoht on suurtes liikmesriikides, mille sisemaine turg on piisavalt suur, et aidata pehmendada võimaliku kahjumi mõju;

| N. | arvestades, et kirjeldatud tingimustel satuvad halvemasse olukorda väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on vähem võimalik piiriüleseid investeeringuid teha kahjumi piiriülese mahaarvamisega seotud ebakindluse ja tegevuse alustamisega sageli kaasneva kahjumi tõttu, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kirjeldatud tingimustel satuvad halvemasse olukorda väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on vähem võimalik piiriüleseid investeeringuid teha kahjumi piiriülese mahaarvamisega seotud ebakindluse ja tegevuse alustamisega sageli kaasneva kahjumi tõttu,

| 1. | väljendab sügavat muret negatiivse mõju pärast, mida avaldavad siseturu toimimisele piiriülese kahjumi suhtes kohaldatava korra erinevused liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret negatiivse mõju pärast, mida avaldavad siseturu toimimisele piiriülese kahjumi suhtes kohaldatava korra erinevused liikmesriikides;

| 2. | märgib, et kõik asutamisvabadust piiravad meetmed on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 43 ja seega peaks nende kõrvaldamine olema eesmärgistatud tegevuse peamine eesmärk; tuletab meelde, et ettevõtete erineva maksustamisega kaasnevad takistused erinevate riikide turgudele sisenemisel ja siseturu tõrgeteta toimimisel, moonutatakse konkurentsi ning takistatakse võrdsete võimaluste säilitamist ELi tasandil tegutsevatele ettevõtjatele ja seega tuleb selle küsimusega sellega seoses tegeleda; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kõik asutamisvabadust piiravad meetmed on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 43 ja seega peaks nende kõrvaldamine olema eesmärgistatud tegevuse peamine eesmärk; tuletab meelde, et ettevõtete erineva maksustamisega kaasnevad takistused erinevate riikide turgudele sisenemisel ja siseturu tõrgeteta toimimisel, moonutatakse konkurentsi ning takistatakse võrdsete võimaluste säilitamist ELi tasandil tegutsevatele ettevõtjatele ja seega tuleb selle küsimusega sellega seoses tegeleda;

| 3. | on seisukohal, et sihtmeetmed, mida ELi tasandil piiriülese kahjumi maksudest mahaarvamise osas võetakse, võivad osutuda siseturu toimimise seisukohast väga kasulikeks; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et sihtmeetmed, mida ELi tasandil piiriülese kahjumi maksudest mahaarvamise osas võetakse, võivad osutuda siseturu toimimise seisukohast väga kasulikeks;

| 4. | väljendab toetust komisjoni teatisele „Piiriülene maksustamine kahjumi korral” kui olulisele sammule antud olukorrale lahenduse leidmise suunas ning nõuab ajastuse ja lahenduste asjakohast kooskõlastamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

4.

väljendab toetust komisjoni teatisele „Piiriülene maksustamine kahjumi korral” kui olulisele sammule antud olukorrale lahenduse leidmise suunas ning nõuab ajastuse ja lahenduste asjakohast kooskõlastamist liikmesriikide vahel;

| 5. | rõhutab, et kõiki kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlevaid eesmärgistatud meetmeid tuleks määratleda ja rakendada liikmesriikide mitmepoolse ühise lähenemisviisi ja kooskõlastatud tegevuse alusel, et tagada siseturu sidus areng; tuletab meelde, et sellised eesmärgistatud meetmed on ajutine lahendus, kuni võetakse vastu CCCTB; on seisukohal, et CCCTB on kõikehõlmav pikaajaline lahendus kahjumi ja kasumi piiriülese tasaarvestamisega seotud maksutõkete puhul, samuti siirdehindade ja piiriüleste ühinemiste ja omandamiste ja ümberkorraldustegevuse puhul ning sellega tagatakse õiglane konkurent siseturul; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kõiki kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlevaid eesmärgistatud meetmeid tuleks määratleda ja rakendada liikmesriikide mitmepoolse ühise lähenemisviisi ja kooskõlastatud tegevuse alusel, et tagada siseturu sidus areng; tuletab meelde, et sellised eesmärgistatud meetmed on ajutine lahendus, kuni võetakse vastu CCCTB; on seisukohal, et CCCTB on kõikehõlmav pikaajaline lahendus kahjumi ja kasumi piiriülese tasaarvestamisega seotud maksutõkete puhul, samuti siirdehindade ja piiriüleste ühinemiste ja omandamiste ja ümberkorraldustegevuse puhul ning sellega tagatakse õiglane konkurent siseturul;

| 6. | tõstab esile asjaolu, et osa liikmesriike kohaldavad topeltmaksustamise kaotamiseks erinevaid meetodeid, võttes seejuures arvesse kas välismaal makstud makse (krediidimeetod) või ei arvesta nad välismaal saadud tulu maksubaasi määramisel (vabastusmeetod); märgib, et ainult osa liikmesriike, kes kohaldavad vabastusmeetodit, ei anna maksukergendust välisfiliaalide kahjumi pealt; |
| --- | --- |

6.

tõstab esile asjaolu, et osa liikmesriike kohaldavad topeltmaksustamise kaotamiseks erinevaid meetodeid, võttes seejuures arvesse kas välismaal makstud makse (krediidimeetod) või ei arvesta nad välismaal saadud tulu maksubaasi määramisel (vabastusmeetod); märgib, et ainult osa liikmesriike, kes kohaldavad vabastusmeetodit, ei anna maksukergendust välisfiliaalide kahjumi pealt;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et nende juhtumite korral, mille puhul peakorteril ei ole lubatud tasaarvestada oma kasumit alaliste esinduste kahjumiga, käsitletakse kahjumit erinevalt ainult riigisisese olukorraga võrreldes, millega piiratakse asutamisvabadust; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et nende juhtumite korral, mille puhul peakorteril ei ole lubatud tasaarvestada oma kasumit alaliste esinduste kahjumiga, käsitletakse kahjumit erinevalt ainult riigisisese olukorraga võrreldes, millega piiratakse asutamisvabadust;

| 8. | arvab, et esmatähtsad peaksid olema mitmes liikmesriigis tegutsevate kontsernide huve arvestavad meetmed, kuna just nende kontsernide suhtes kohaldatakse erinevat piiriülest maksustamist kahjumi korral, võrreldes ühes liikmesriigis tegutsevate kontsernidega; |
| --- | --- |

8.

arvab, et esmatähtsad peaksid olema mitmes liikmesriigis tegutsevate kontsernide huve arvestavad meetmed, kuna just nende kontsernide suhtes kohaldatakse erinevat piiriülest maksustamist kahjumi korral, võrreldes ühes liikmesriigis tegutsevate kontsernidega;

| 9. | on seisukohal, et siseriiklike süsteemide erinevusest tulenevad moonutused kahjustavad väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid eelkõige võimalike konkurentidega võrreldes, ning palub seepärast komisjonil võtta selles osas erimeetmeid; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et siseriiklike süsteemide erinevusest tulenevad moonutused kahjustavad väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid eelkõige võimalike konkurentidega võrreldes, ning palub seepärast komisjonil võtta selles osas erimeetmeid;

| 10. | tuletab meelde, et on vaid üksikuid tütarettevõtete ja emaettevõtete (kontsernide) vahel sõlmitud kahjumi piiriülest mahaarvamist puudutavad üldiseid kokkuleppeid ja seetõttu ei võeta kahjumit kontsernisisesest automaatselt arvesse, nagu seda tehakse ettevõttesisese kahjumi korral; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et on vaid üksikuid tütarettevõtete ja emaettevõtete (kontsernide) vahel sõlmitud kahjumi piiriülest mahaarvamist puudutavad üldiseid kokkuleppeid ja seetõttu ei võeta kahjumit kontsernisisesest automaatselt arvesse, nagu seda tehakse ettevõttesisese kahjumi korral;

| 11. | tõstab esile asjaolu, et enamus liikmesriike võimaldavad kontsernidele kahjumi riigisisest mahaarvamist, käsitledes neid seejuures faktiliselt ühe üksusena, kuid vaid üksikud liikmesriigid on kehtestanud sellise korra piiriüleste olukordade puhul; tuletab meelde, et kontsernidele kehtestatud kahjumi piiriülese mahaarvamise korra puudumine võib moonutada investeerimisotsuseid, seda nii asukoha kui ka õigusliku vormi (filiaal või tütarettevõtja) valiku osas; |
| --- | --- |

11.

tõstab esile asjaolu, et enamus liikmesriike võimaldavad kontsernidele kahjumi riigisisest mahaarvamist, käsitledes neid seejuures faktiliselt ühe üksusena, kuid vaid üksikud liikmesriigid on kehtestanud sellise korra piiriüleste olukordade puhul; tuletab meelde, et kontsernidele kehtestatud kahjumi piiriülese mahaarvamise korra puudumine võib moonutada investeerimisotsuseid, seda nii asukoha kui ka õigusliku vormi (filiaal või tütarettevõtja) valiku osas;

| 12. | tunnistab, et lihtsalt siseriiklikult rakendatava korra laiendamine piiriülestele olukordadele on erineva maksubaasi puhul keeruline; |
| --- | --- |

12.

tunnistab, et lihtsalt siseriiklikult rakendatava korra laiendamine piiriülestele olukordadele on erineva maksubaasi puhul keeruline;

| 13. | nõuab tungivalt, et tunnistataks kahjumi piiriülese mahaarvamise olulisust, kuigi kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlev skeem tuleb veel üksikasjalikult välja töötada; soovitab, et tuleks vastu võtta otsus, kas kahjumi piiriülene mahaarvamine peaks piirduma tütarettevõtetega nende emaettevõtte suhtes või vastupidi ning seetõttu tuleks põhjalikult hinnata sellise skeemi mõju eelarvele, mille kohaselt võimaldatakse tasaarvestada tütarettevõtete kasumit emaettevõtte kahjumiga; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et tunnistataks kahjumi piiriülese mahaarvamise olulisust, kuigi kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlev skeem tuleb veel üksikasjalikult välja töötada; soovitab, et tuleks vastu võtta otsus, kas kahjumi piiriülene mahaarvamine peaks piirduma tütarettevõtetega nende emaettevõtte suhtes või vastupidi ning seetõttu tuleks põhjalikult hinnata sellise skeemi mõju eelarvele, mille kohaselt võimaldatakse tasaarvestada tütarettevõtete kasumit emaettevõtte kahjumiga;

| 14. | leiab, et Euroopa Kohtu poolt Marks & Spenceri kohtuasjas tehtud otsus on järeleandmine liikmesriikide õigusele säilitada oma maksusüsteemid, eriti seoses maksudest hoidumise aspektiga; |
| --- | --- |

14.

leiab, et Euroopa Kohtu poolt Marks & Spenceri kohtuasjas tehtud otsus on järeleandmine liikmesriikide õigusele säilitada oma maksusüsteemid, eriti seoses maksudest hoidumise aspektiga;

| 15. | märgib, et Euroopa Kohtu poolt Oy AA kohtuasjas tehtud otsus näitab, et erinevate riikide maksusüsteemide raames käsitletakse kahjumit erinevalt ja seetõttu on ebaselge, kas kahjumit saab kõikide piiriüleste olukordade puhul kontsernisiseselt konsolideerida isegi siis, kui tegemist on lõpliku kahjumiga, mille tulemuseks võib olla moonutava olukorra tekkimine, nagu toodi esile ka Marks & Spenceri kohtuasjas; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Euroopa Kohtu poolt Oy AA kohtuasjas tehtud otsus näitab, et erinevate riikide maksusüsteemide raames käsitletakse kahjumit erinevalt ja seetõttu on ebaselge, kas kahjumit saab kõikide piiriüleste olukordade puhul kontsernisiseselt konsolideerida isegi siis, kui tegemist on lõpliku kahjumiga, mille tulemuseks võib olla moonutava olukorra tekkimine, nagu toodi esile ka Marks & Spenceri kohtuasjas;

| 16. | on arvamusel, et kontserne tuleks kohelda võimalikult samaväärselt sõltumata sellest kas nad tegutsevad mitmes või ainult ühes liikmesriigis; rõhutab, et olukordades, mis puudutavad väljaspool riiki tegutsevate tütarettevõtete kahjumi piiriülest mahaarvamist, tuleb vältida emaettevõtte topeltmaksustamist ja et maksustamist puudutav pädevus tuleb liikmesriikide vahel õiglaselt jagada, kahjumit ei tohi tasaarvestada kaks korda ja maksudest hoidumist tuleb vältida; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et kontserne tuleks kohelda võimalikult samaväärselt sõltumata sellest kas nad tegutsevad mitmes või ainult ühes liikmesriigis; rõhutab, et olukordades, mis puudutavad väljaspool riiki tegutsevate tütarettevõtete kahjumi piiriülest mahaarvamist, tuleb vältida emaettevõtte topeltmaksustamist ja et maksustamist puudutav pädevus tuleb liikmesriikide vahel õiglaselt jagada, kahjumit ei tohi tasaarvestada kaks korda ja maksudest hoidumist tuleb vältida;

| 17. | on arvamusel, et kasulik oleks alustada arutelu kontsernide määratluse ja tunnusjoonte üle ELis, võttes arvesse, et on olemas ühiseid Euroopa äriasutusi, nagu Euroopa äriühing ja Euroopa ühistu, kuid kavatsus ei ole siiski piirata kahjumi piiriülese mahaarvamise meetmete kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks ainult selliseid asutusi; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et kasulik oleks alustada arutelu kontsernide määratluse ja tunnusjoonte üle ELis, võttes arvesse, et on olemas ühiseid Euroopa äriasutusi, nagu Euroopa äriühing ja Euroopa ühistu, kuid kavatsus ei ole siiski piirata kahjumi piiriülese mahaarvamise meetmete kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks ainult selliseid asutusi;

| 18. | kordab, kui oluline on määratleda kontserni mõiste, et hoida ära äriühingute oportunistlik kasumite ja kahjumite jagamine ELi liikmesriikide vahel; arvab, et kontserni määratlemiseks võiks olla kasulik teha kindlaks ettevõtte teatavad olulised tunnused, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides); |
| --- | --- |

18.

kordab, kui oluline on määratleda kontserni mõiste, et hoida ära äriühingute oportunistlik kasumite ja kahjumite jagamine ELi liikmesriikide vahel; arvab, et kontserni määratlemiseks võiks olla kasulik teha kindlaks ettevõtte teatavad olulised tunnused, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides);

| 19. | tervitab komisjoni poolt teatises „Piiriülene maksustamine kahjumi korral” välja pakutud kolme võimalust; toetab eesmärgistatud meetmete võtmist, mis võimaldaksid väljaspool riiki tegutsevate tütarettevõtete kahjumi tõhusat ja kohest mahaarvamist (igal aastal, mitte ainult lõpliku kahjumi korral nagu Marks & Spenceri kohtuasjas), mida võetakse hiljem pärast tütarettevõtte kasumisse jõudmist taas arvesse, suurendades vastavalt maksukoormust emaettevõtte tasandil; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni poolt teatises „Piiriülene maksustamine kahjumi korral” välja pakutud kolme võimalust; toetab eesmärgistatud meetmete võtmist, mis võimaldaksid väljaspool riiki tegutsevate tütarettevõtete kahjumi tõhusat ja kohest mahaarvamist (igal aastal, mitte ainult lõpliku kahjumi korral nagu Marks & Spenceri kohtuasjas), mida võetakse hiljem pärast tütarettevõtte kasumisse jõudmist taas arvesse, suurendades vastavalt maksukoormust emaettevõtte tasandil;

| 20. | soovitab selleks, et neid ettepanekuid saaks rakendada viisil, mis hoiaks ära maksudest kõrvalehoidmise, kaaluda võimalust luua automaatne teabevahetussüsteem (sarnaselt käibemaksualasele teabevahetusüsteemile), et liikmesriigid saaksid kontrollida, kas teistes liikmesriikides olevate tütarettevõtete deklareeritud maksubaas on negatiivne; |
| --- | --- |

20.

soovitab selleks, et neid ettepanekuid saaks rakendada viisil, mis hoiaks ära maksudest kõrvalehoidmise, kaaluda võimalust luua automaatne teabevahetussüsteem (sarnaselt käibemaksualasele teabevahetusüsteemile), et liikmesriigid saaksid kontrollida, kas teistes liikmesriikides olevate tütarettevõtete deklareeritud maksubaas on negatiivne;

| 21. | kutsub siiski komisjoni tungivalt üles edasi uurima, kas on võimalik kehtestada konsolideeritud tulumaksubaas ettevõtete majandustegevusele, mis hõlmab kogu ELi; |
| --- | --- |

21.

kutsub siiski komisjoni tungivalt üles edasi uurima, kas on võimalik kehtestada konsolideeritud tulumaksubaas ettevõtete majandustegevusele, mis hõlmab kogu ELi;

| 22. | märgib, et eriti oluline on edaspidi analüüsida, kui suures ulatuses võiks kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlev skeem soodustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piiriülest majandustegevust; |
| --- | --- |

22.

märgib, et eriti oluline on edaspidi analüüsida, kui suures ulatuses võiks kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlev skeem soodustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piiriülest majandustegevust;

| 23. | rõhutab asjaolu, et üksikute liikmesriikide poolt võetud eesmärgistatud meetmed seoses piiriülese maksustamisega kahjumi korral ei lahenda üksi konkurentsi moonutamise ja suure täitmiskulu probleemi siseturul tegutsevate ELi ettevõtjate puhul, mis on tingitud 27 erineva maksusüsteemi käigus hoidmisest; |
| --- | --- |

23.

rõhutab asjaolu, et üksikute liikmesriikide poolt võetud eesmärgistatud meetmed seoses piiriülese maksustamisega kahjumi korral ei lahenda üksi konkurentsi moonutamise ja suure täitmiskulu probleemi siseturul tegutsevate ELi ettevõtjate puhul, mis on tingitud 27 erineva maksusüsteemi käigus hoidmisest;

| 24. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma ettevõtte- või kontsernisisese kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlevaid eesmärgistatud meetmeid kooskõlastatult; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad maksuküsimusi omavahel rohkem kooskõlastama ning kutsub komisjoni üles täitma ennetavat rolli; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma ettevõtte- või kontsernisisese kahjumi piiriülest mahaarvamist käsitlevaid eesmärgistatud meetmeid kooskõlastatult; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad maksuküsimusi omavahel rohkem kooskõlastama ning kutsub komisjoni üles täitma ennetavat rolli;

| 25. | toetab komisjoni pingutusi kogu Euroopat hõlmava ja ühtse CCCTB loomiseks; märgib, et CCCTB toob endaga kaasa suurema läbipaistvuse ja tõhususe, sest pärast selle kehtestamist kehtivad ettevõtetele samad reeglid nii kodu- kui ka välismaal, luues võrdsed võimalused ja tõstes ELi ettevõtjate konkurentsivõimet, aitab suurendada piiriülese kaubanduse ja investeeringute mahtu, luues nõnda tingimused, mis aitavad siseturu eeliseid täielikult ära kasutada investeeringuid ja majanduskasvu silmas pidades, ning vähendada oluliselt halduskoormust ja täitmiskulusid ning maksudest hoidumise ja pettuse võimalusi; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni pingutusi kogu Euroopat hõlmava ja ühtse CCCTB loomiseks; märgib, et CCCTB toob endaga kaasa suurema läbipaistvuse ja tõhususe, sest pärast selle kehtestamist kehtivad ettevõtetele samad reeglid nii kodu- kui ka välismaal, luues võrdsed võimalused ja tõstes ELi ettevõtjate konkurentsivõimet, aitab suurendada piiriülese kaubanduse ja investeeringute mahtu, luues nõnda tingimused, mis aitavad siseturu eeliseid täielikult ära kasutada investeeringuid ja majanduskasvu silmas pidades, ning vähendada oluliselt halduskoormust ja täitmiskulusid ning maksudest hoidumise ja pettuse võimalusi;

| 26. | viitab asjaolule, et CCCTB sisaldab maksubaasi puudutavaid ühiseeskirju ega mõjuta kuidagi liikmesriikide vabadust jätkata ka tulevikus enda maksumäärade kehtestamist; |
| --- | --- |

26.

viitab asjaolule, et CCCTB sisaldab maksubaasi puudutavaid ühiseeskirju ega mõjuta kuidagi liikmesriikide vabadust jätkata ka tulevikus enda maksumäärade kehtestamist;

| 27. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse alustada CCCTB rakendamist ka tõhustatud koostöö raames; rõhutab, et see on siiski paremuselt teine lahendus, sest kogu ELi hõlmava üldise süsteemi puudumisel ei pääse läbipaistvuse ja madalamate halduskulude eelised täielikult mõjule; |
| --- | --- |

27.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse alustada CCCTB rakendamist ka tõhustatud koostöö raames; rõhutab, et see on siiski paremuselt teine lahendus, sest kogu ELi hõlmava üldise süsteemi puudumisel ei pääse läbipaistvuse ja madalamate halduskulude eelised täielikult mõjule;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EKL 1997, lk I-2471.

(2)  EKL 2000, lk I-11619.

(3)  EKL 2001, lk I-1727.

(4)  EKL 2005, lk I-10837.

(5)  18. juuli 2007. aasta otsus.

(6)  EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64.

(7)  ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 229.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0367.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/14

---

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (2007/2146(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012”(KOM(2007)0062) ning sellega kaasnevaid komisjoni talituste töödokumente (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) ja (SEK(2007)0216); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012”(KOM(2007)0062) ning sellega kaasnevaid komisjoni talituste töödokumente (SEK(2007)0214), (SEK(2007)0215) ja (SEK(2007)0216);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 ja 152; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 2, 136, 137, 138, 139, 140, 143 ja 152;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eelkõige selle artikleid 27, 31 ja 32; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eelkõige selle artikleid 27, 31 ja 32;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ning soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ning soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (2)(raamdirektiiv) ja selle üksikdirektiive; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (2)(raamdirektiiv) ja selle üksikdirektiive;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid (4);

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumist;

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2002–2006 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2002–2006 (5);

| — | võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni töötervishoiu ja tööohutuse edendamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni töötervishoiu ja tööohutuse edendamise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (7);

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (8);

| — | võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta deklaratsiooni C-hepatiidi kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta deklaratsiooni C-hepatiidi kohta (10);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0518/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0518/2007),

| A. | arvestades, et on olemas positiivne seos töötervishoiu- ja tööohutusnõuete kvaliteedi ning finantstulemuste vahel üldise tulemuslikkuse, töölt puudumiste, kaadrivoolavuse taseme, töötajate motivatsiooni, ettevõtte parema maine ja tootlikkuse osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on olemas positiivne seos töötervishoiu- ja tööohutusnõuete kvaliteedi ning finantstulemuste vahel üldise tulemuslikkuse, töölt puudumiste, kaadrivoolavuse taseme, töötajate motivatsiooni, ettevõtte parema maine ja tootlikkuse osas;

| B. | arvestades, et kõige konkurentsivõimelisematel majandustel on kõige paremad töötervishoiu- ja tööohutusalased näitajad ning et tervise ja ohutuse tugeval kaitsel on positiivne mõju riigi rahandusele sotsiaalkindlustuse väljamaksete kokkuhoiu ja suurema tootlikkuse näol; arvestades, et tervise ja ohutuse kaitse ei aita kaasa mitte ainult töötajate tootlikkusele, tulemuslikkusele ja heaolule, vaid selle tulemuseks on ka kokkuhoid majanduse ja ühiskonna jaoks tervikuna; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõige konkurentsivõimelisematel majandustel on kõige paremad töötervishoiu- ja tööohutusalased näitajad ning et tervise ja ohutuse tugeval kaitsel on positiivne mõju riigi rahandusele sotsiaalkindlustuse väljamaksete kokkuhoiu ja suurema tootlikkuse näol; arvestades, et tervise ja ohutuse kaitse ei aita kaasa mitte ainult töötajate tootlikkusele, tulemuslikkusele ja heaolule, vaid selle tulemuseks on ka kokkuhoid majanduse ja ühiskonna jaoks tervikuna;

| C. | arvestades, et töötajate paremaks kaitsmiseks on vaja rohkem teadusuuringuid, mis käsitlevad mõnede tööalaste tegevuste pikaajalist mõju tervisele, kuna mõned haigused ilmnevad alles mitu aastat pärast seda põhjustava tegevuse läbiviimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töötajate paremaks kaitsmiseks on vaja rohkem teadusuuringuid, mis käsitlevad mõnede tööalaste tegevuste pikaajalist mõju tervisele, kuna mõned haigused ilmnevad alles mitu aastat pärast seda põhjustava tegevuse läbiviimist;

| D. | arvestades, et on murettekitav, et tööõnnetuste ja kutsehaigusjuhtumite arvu vähendamine ei ole ühtlaselt jaotunud, kuna teatavatel töötajate kategooriatel (nt võõrtöötajad, ebakindlate lepingutega töötajad, naised, noored ja vanemaealised töötajad), teatavatel äriühingutel (eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mikroettevõtted), teatavates tegevusvaldkondades (eelkõige ehitus, kalandus, põllumajandus ja transport) ning teatavates liikmesriikides on tööõnnetuste ja kutsehaiguste näitajad palju kõrgemad kui ELi keskmine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on murettekitav, et tööõnnetuste ja kutsehaigusjuhtumite arvu vähendamine ei ole ühtlaselt jaotunud, kuna teatavatel töötajate kategooriatel (nt võõrtöötajad, ebakindlate lepingutega töötajad, naised, noored ja vanemaealised töötajad), teatavatel äriühingutel (eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mikroettevõtted), teatavates tegevusvaldkondades (eelkõige ehitus, kalandus, põllumajandus ja transport) ning teatavates liikmesriikides on tööõnnetuste ja kutsehaiguste näitajad palju kõrgemad kui ELi keskmine;

| E. | arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse kaitsemeetmed peaksid järjepidevalt moodustama ettevõtluskultuuri osa, ning arvestades, et see kultuur peaks käima käsikäes töötajate ja juhtide elukestva koolitusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse kaitsemeetmed peaksid järjepidevalt moodustama ettevõtluskultuuri osa, ning arvestades, et see kultuur peaks käima käsikäes töötajate ja juhtide elukestva koolitusega;

| F. | arvestades, et ettevõtetes järjepidevalt rakendatav töötervishoiu ja tööohutuse kaitse kultuur võib aidata tervishoiu ja tööohutuse menetluste rakendamisele mittebürokraatlikul viisil ja tagada nõnda tõhusa tervishoiu ja tööohutuse kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ettevõtetes järjepidevalt rakendatav töötervishoiu ja tööohutuse kaitse kultuur võib aidata tervishoiu ja tööohutuse menetluste rakendamisele mittebürokraatlikul viisil ja tagada nõnda tõhusa tervishoiu ja tööohutuse kaitse;

| G. | arvestades, et töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrge taseme jaoks on üliolulised puhkeperioodid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrge taseme jaoks on üliolulised puhkeperioodid;

| H. | arvestades, et ILO hinnangul suri ELis 2006. aastal umbes 167 000 inimest tööõnnetuste või tööga seotud haiguste tagajärjel, ja arvestades, et komisjoni teatises töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamise kohta toodud hinnangu järgi kannatab igal aastal ligikaudu 300 000 töötajat erineva astmega alalise puude all; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ILO hinnangul suri ELis 2006. aastal umbes 167 000 inimest tööõnnetuste või tööga seotud haiguste tagajärjel, ja arvestades, et komisjoni teatises töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamise kohta toodud hinnangu järgi kannatab igal aastal ligikaudu 300 000 töötajat erineva astmega alalise puude all;

| I. | arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse tõeline strateegia peaks tuginema järgmiste vahendite õigele vahekorrale: kõikide piisav teadlikkus, kindla suunitlusega haridus ja koolitus, piisavad ennetusteenused ja -kampaaniad, töötajate sotsiaalne dialoog ja kaasatus, piisavad õigusaktid ja rakendamine, eritähelepanu konkreetsetele inimrühmadele, tegevusvaldkondadele ja ettevõtete tüüpidele, tulemuslik kontroll ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse tõeline strateegia peaks tuginema järgmiste vahendite õigele vahekorrale: kõikide piisav teadlikkus, kindla suunitlusega haridus ja koolitus, piisavad ennetusteenused ja -kampaaniad, töötajate sotsiaalne dialoog ja kaasatus, piisavad õigusaktid ja rakendamine, eritähelepanu konkreetsetele inimrühmadele, tegevusvaldkondadele ja ettevõtete tüüpidele, tulemuslik kontroll ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused;

| J. | arvestades, et vananevad töötajad peaksid säilitama tervise, töövõime ja tööalase konkurentsivõime võimalikult kauaks ja et vastavalt tuleks võtta meetmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vananevad töötajad peaksid säilitama tervise, töövõime ja tööalase konkurentsivõime võimalikult kauaks ja et vastavalt tuleks võtta meetmeid;

| K. | arvestades, et kontroll mängib tähtsat rolli kehtivate õigusaktide jõustamises ja seega töökohal ekspluateerimise ärahoidmises, aidates nõnda edendada inimväärse töö kontseptsiooni; arvestades, et inspektoreid tuleb toetada tihedama koostöö ja teabevahetuse abil liikmesriikide inspektorite vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kontroll mängib tähtsat rolli kehtivate õigusaktide jõustamises ja seega töökohal ekspluateerimise ärahoidmises, aidates nõnda edendada inimväärse töö kontseptsiooni; arvestades, et inspektoreid tuleb toetada tihedama koostöö ja teabevahetuse abil liikmesriikide inspektorite vahel;

| L. | arvestades, et riski hindamist ettevõtete tasandil ei saa pidada ühekordseks tegevuseks, vaid seda tuleb läbi viia korrapäraselt ning kohandada vastavalt uutele oludele ja/või riskidele; arvestades, et riski hindamise teostamata jätmine või selle mitteasjakohane teostamine on seadusevastane ning üks tööõnnetuste ja kutsehaiguste peamisi põhjuseid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et riski hindamist ettevõtete tasandil ei saa pidada ühekordseks tegevuseks, vaid seda tuleb läbi viia korrapäraselt ning kohandada vastavalt uutele oludele ja/või riskidele; arvestades, et riski hindamise teostamata jätmine või selle mitteasjakohane teostamine on seadusevastane ning üks tööõnnetuste ja kutsehaiguste peamisi põhjuseid;

| M. | arvestades, et puuduvad statistilised andmed tulekahjude negatiivse mõju kohta töötervishoiule ja tööohutusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuduvad statistilised andmed tulekahjude negatiivse mõju kohta töötervishoiule ja tööohutusele;

| N. | arvestades, et tervishoiutöötajatel on oht nakatuda rohkem kui kahekümnesse eluohtlikku viirusesse, sealhulgas B-hepatiit, C-hepatiit ning HIV/AIDS; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tervishoiutöötajatel on oht nakatuda rohkem kui kahekümnesse eluohtlikku viirusesse, sealhulgas B-hepatiit, C-hepatiit ning HIV/AIDS;

| O. | arvestades, et Lissaboni strateegia üks eesmärke on saavutada 2010. aastaks 70 %-line üldine tööhõive määr ja 60 %-line tööhõive määr naiste hulgas ning 50 %-line tööhõive määr vanemate töötajate hulgas, ja arvestades, et kroonilisi haigusi ja pikaajalisi haigusi põdevad töötajad tihti tööle ei naase, olgugi et neid peetakse võimeliseks seda tegema, ja et need, kes tööle naasevad, seisavad tihti silmitsi mitmete diskrimineerimise vormidega, nagu näiteks vähenenud sissetulekud, ja arvestades, et see kehtib eriti vähktõvega patsientide puhul, kuna kõige hiljutisemad uuringud näitavad, et üks viiendik endistest rinnavähiga patsientidest tööle ei naase, kuigi nad oleksid võimelised seda tegema; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Lissaboni strateegia üks eesmärke on saavutada 2010. aastaks 70 %-line üldine tööhõive määr ja 60 %-line tööhõive määr naiste hulgas ning 50 %-line tööhõive määr vanemate töötajate hulgas, ja arvestades, et kroonilisi haigusi ja pikaajalisi haigusi põdevad töötajad tihti tööle ei naase, olgugi et neid peetakse võimeliseks seda tegema, ja et need, kes tööle naasevad, seisavad tihti silmitsi mitmete diskrimineerimise vormidega, nagu näiteks vähenenud sissetulekud, ja arvestades, et see kehtib eriti vähktõvega patsientide puhul, kuna kõige hiljutisemad uuringud näitavad, et üks viiendik endistest rinnavähiga patsientidest tööle ei naase, kuigi nad oleksid võimelised seda tegema;

| P. | arvestades, et naisi töötab nn mustal tööturul kindlustuseta rohkem kui mehi ning et see on asjaolu, millel on vältimatud tagajärjed tervishoiu- ja ohutustingimustele, mille alusel nad töötavad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naisi töötab nn mustal tööturul kindlustuseta rohkem kui mehi ning et see on asjaolu, millel on vältimatud tagajärjed tervishoiu- ja ohutustingimustele, mille alusel nad töötavad;

| Q. | arvestades, et naised ja mehed ei moodusta homogeenset rühma ja seetõttu peavad töötervishoiu ja tööohutuse parandamise strateegiad ja meetmed olema täpselt kohandatud konkreetsetele töökohtadele, võttes arvesse tõsiasja, et mõnedel teguritel võib olla erinev mõju naistele ja meestele, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naised ja mehed ei moodusta homogeenset rühma ja seetõttu peavad töötervishoiu ja tööohutuse parandamise strateegiad ja meetmed olema täpselt kohandatud konkreetsetele töökohtadele, võttes arvesse tõsiasja, et mõnedel teguritel võib olla erinev mõju naistele ja meestele,

| 1. | tervitab komisjoni ambitsioonikat eesmärki vähendada tööõnnetusi kogu ELis keskmiselt 25 % võrra; tunnistab, et kõnealune arv võib riigiti erinevate lähtepunktide tõttu erineda, kuid on seisukohal, et siiski on oluline omada selgeid ja hästisuunatud meetmeid koos ajakava ja finantskohustustega, mida saab seejärel mõõta ja hinnata; selliste meetmete, ajakava ja kohustuste puudumisel kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile strateegia aastateks 2007–2012 keskel aruanne oma edusammude kohta; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni ambitsioonikat eesmärki vähendada tööõnnetusi kogu ELis keskmiselt 25 % võrra; tunnistab, et kõnealune arv võib riigiti erinevate lähtepunktide tõttu erineda, kuid on seisukohal, et siiski on oluline omada selgeid ja hästisuunatud meetmeid koos ajakava ja finantskohustustega, mida saab seejärel mõõta ja hinnata; selliste meetmete, ajakava ja kohustuste puudumisel kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile strateegia aastateks 2007–2012 keskel aruanne oma edusammude kohta;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse ebavõrdsust mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka üksikute liikmesriikide sees, ning pühenduda selle vähendamisele; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse ebavõrdsust mitte ainult liikmesriikide vahel, vaid ka üksikute liikmesriikide sees, ning pühenduda selle vähendamisele;

| 3. | märgib komisjoni ettepanekuid kasutada mittesiduvaid vahendeid, kui siduvad seadused ei ole võimalikud või sobivad, võimaldades liikmesriikidele paindlikkust selliste lahenduste leidmiseks, mis annavad nende konkreetsetes oludes parimaid tervise ja ohutusega seotud tulemusi; |
| --- | --- |

3.

märgib komisjoni ettepanekuid kasutada mittesiduvaid vahendeid, kui siduvad seadused ei ole võimalikud või sobivad, võimaldades liikmesriikidele paindlikkust selliste lahenduste leidmiseks, mis annavad nende konkreetsetes oludes parimaid tervise ja ohutusega seotud tulemusi;

| 4. | tunneb heameelt komisjoni suurema rõhuasetuse üle õigusaktide lihtsustamisele ja halduskoormuse vähendamisele, ning märgib, et samas kui lihtsustamine toob kodanikele suuremat kasu, aitab see nii tööandjatel kui ka töövõtjatel keskenduda tervishoiu ning ohutuse paremale korraldamisele, et tagada paremad tulemused; on arvamusel, et on ülimalt tähtis, et selline lihtsustamine ei vähendaks mingil viisil töötajatele pakutava kaitse taset; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt komisjoni suurema rõhuasetuse üle õigusaktide lihtsustamisele ja halduskoormuse vähendamisele, ning märgib, et samas kui lihtsustamine toob kodanikele suuremat kasu, aitab see nii tööandjatel kui ka töövõtjatel keskenduda tervishoiu ning ohutuse paremale korraldamisele, et tagada paremad tulemused; on arvamusel, et on ülimalt tähtis, et selline lihtsustamine ei vähendaks mingil viisil töötajatele pakutava kaitse taset;

| 5. | kutsub komisjoni üles andma oma strateegias prioriteet nendele tegevustele ja/või tootmisharudele, millega kaasnevad erilised ohud, nagu näiteks metallitöötlus, ehitus, elekter või metsandus; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles andma oma strateegias prioriteet nendele tegevustele ja/või tootmisharudele, millega kaasnevad erilised ohud, nagu näiteks metallitöötlus, ehitus, elekter või metsandus;

| 6. | kutsub komisjoni üles kaasama kõnealusesse protsessi tihedamalt Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning eelkõige paluma agentuuri esitada hinnang selle kohta, millistes tootmisharudes on kõige suurem tööõnnetuste ja kutsehaiguste oht ning kuidas sellisele ohule tõhusalt vastu seista; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kaasama kõnealusesse protsessi tihedamalt Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning eelkõige paluma agentuuri esitada hinnang selle kohta, millistes tootmisharudes on kõige suurem tööõnnetuste ja kutsehaiguste oht ning kuidas sellisele ohule tõhusalt vastu seista;

| 7. | peab komisjoni jõulist keskendumist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamisele nende tervishoiu- ja ohutusalaste kohustuste täitmisel suurepäraseks ja toetab täielikult komisjoni lähenemisviisi; |
| --- | --- |

7.

peab komisjoni jõulist keskendumist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamisele nende tervishoiu- ja ohutusalaste kohustuste täitmisel suurepäraseks ja toetab täielikult komisjoni lähenemisviisi;

| 8. | avaldab kahetsust, et komisjoni teatis ei avalda arvamust kutsehaiguste vähendamisega seotud eesmärkide kohta, kuid mõistab kutsehaiguste mõõtmise raskust; kutsub seetõttu komisjoni üles vaatama üle olemasolevate statistiliste menetluste kasutust ja rakendust, et kutsehaiguseid, eriti tööst põhjustatud vähkkasvajaid, õigesti tuvastada ja mõõta, selleks et seada eesmärgid nende vähendamiseks; teeb ettepaneku, et komisjon kaaluks võimalust asendada komisjoni soovitus 2003/670/EÜ kutsehaiguste Euroopa kava kohta (11) direktiiviga; |
| --- | --- |

8.

avaldab kahetsust, et komisjoni teatis ei avalda arvamust kutsehaiguste vähendamisega seotud eesmärkide kohta, kuid mõistab kutsehaiguste mõõtmise raskust; kutsub seetõttu komisjoni üles vaatama üle olemasolevate statistiliste menetluste kasutust ja rakendust, et kutsehaiguseid, eriti tööst põhjustatud vähkkasvajaid, õigesti tuvastada ja mõõta, selleks et seada eesmärgid nende vähendamiseks; teeb ettepaneku, et komisjon kaaluks võimalust asendada komisjoni soovitus 2003/670/EÜ kutsehaiguste Euroopa kava kohta (11) direktiiviga;

| 9. | rõhutab vajadust arvestada soolist võrdõiguslikkust töötervishoiu ja tööohutuse küsimuste käsitlemisel ning tervitab komisjoni algatust, mis nõuab ainuomaste, soolisi iseärasusi arvestavate mõju hindamise meetodite ettevalmistamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; kritiseerib komisjoni siiski, et see ei ole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist piisavalt arvesse võtnud ei oma teatistes ega ka ühenduse strateegia aastateks 2007–2012 eesmärkides ega oma mõjuhinnangutes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust arvestada soolist võrdõiguslikkust töötervishoiu ja tööohutuse küsimuste käsitlemisel ning tervitab komisjoni algatust, mis nõuab ainuomaste, soolisi iseärasusi arvestavate mõju hindamise meetodite ettevalmistamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; kritiseerib komisjoni siiski, et see ei ole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist piisavalt arvesse võtnud ei oma teatistes ega ka ühenduse strateegia aastateks 2007–2012 eesmärkides ega oma mõjuhinnangutes;

| 10. | palub komisjonil hinnata sooliselt eristatud statistika kättesaadavust tööga seotud surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud haiguste kohta ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil hinnata sooliselt eristatud statistika kättesaadavust tööga seotud surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud haiguste kohta ühenduse tasandil;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid olemasolevaid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid direktiive praegusest sootundlikumalt ning rakendaksid nendes direktiivides sätestatud soolist mõjuhinnangut; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid olemasolevaid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid direktiive praegusest sootundlikumalt ning rakendaksid nendes direktiivides sätestatud soolist mõjuhinnangut;

| 12. | rõhutab, et töötajate taastusravi ja taasintegreerimine pärast halba tervislikku seisundit või tööõnnetust on ülioluline, ja tervitab erilise tähelepanu pööramist riiklikes strateegiates nõutud taastusravile ja taasintegreerimisele; on seisukohal, et on oluline, et valitsused tagaksid oma tervishoiu ja ohutuse alastes strateegiates kohustuse säilitada töökoht (koolituse, ülesannete ümberjaotamise jne kaudu) inimestele, kes on olnud tööea jooksul füüsiliselt või vaimselt haiged; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et töötajate taastusravi ja taasintegreerimine pärast halba tervislikku seisundit või tööõnnetust on ülioluline, ja tervitab erilise tähelepanu pööramist riiklikes strateegiates nõutud taastusravile ja taasintegreerimisele; on seisukohal, et on oluline, et valitsused tagaksid oma tervishoiu ja ohutuse alastes strateegiates kohustuse säilitada töökoht (koolituse, ülesannete ümberjaotamise jne kaudu) inimestele, kes on olnud tööea jooksul füüsiliselt või vaimselt haiged;

| 13. | kutsub komisjoni üles koguma rohkem arvandmeid ja andmeid töötajate kohta, kes põevad kroonilisi haigusi, ja analüüsima nende töötingimusi ning koostama harta vähkkasvajat ja teisi kroonilisi haigusi põdevate patsientide õiguste kaitsmiseks töökohal, nõudmaks ettevõtetelt, et nad võimaldaksid patsientidel jätkata ravi ajal töötamist töökohal ja pärast ravi lõppu tööturule naasta; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles koguma rohkem arvandmeid ja andmeid töötajate kohta, kes põevad kroonilisi haigusi, ja analüüsima nende töötingimusi ning koostama harta vähkkasvajat ja teisi kroonilisi haigusi põdevate patsientide õiguste kaitsmiseks töökohal, nõudmaks ettevõtetelt, et nad võimaldaksid patsientidel jätkata ravi ajal töötamist töökohal ja pärast ravi lõppu tööturule naasta;

| 14. | väljendab sügavat muret seoses sellega, et ajutiste ja lühiajaliste lepingutega ning madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas on õnnetuste arv ülemäära kõrge – mõnedes liikmesriikides vähemalt kahekordne alaliste töötajatega võrreldes, tunnistades samal ajal seost kõnealuste töötajate kategooriate ja nende tööhõive vahel suurema ohuga tootmisharudes, nagu näiteks ehitus; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/383/EMÜ (millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks) (12) kehtestatakse üldreegel, mis näeb ette, et ajutistel töötajatel on muude töötajatega võrdväärsed töötervishoiuga seotud õigused, samas kui selles ei sätestata konkreetseid mehhanisme, millega tagada nimetatud põhimõtte järgimine tegelikkuses; kutsub komisjoni üles nimetatud puudustega kiiresti tegelema; |
| --- | --- |

14.

väljendab sügavat muret seoses sellega, et ajutiste ja lühiajaliste lepingutega ning madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas on õnnetuste arv ülemäära kõrge – mõnedes liikmesriikides vähemalt kahekordne alaliste töötajatega võrreldes, tunnistades samal ajal seost kõnealuste töötajate kategooriate ja nende tööhõive vahel suurema ohuga tootmisharudes, nagu näiteks ehitus; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/383/EMÜ (millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks) (12) kehtestatakse üldreegel, mis näeb ette, et ajutistel töötajatel on muude töötajatega võrdväärsed töötervishoiuga seotud õigused, samas kui selles ei sätestata konkreetseid mehhanisme, millega tagada nimetatud põhimõtte järgimine tegelikkuses; kutsub komisjoni üles nimetatud puudustega kiiresti tegelema;

| 15. | samuti märgib ebatüüpiliste töölepingute järjest suurenevat arvu ning rõhutab, et nende tingimused ei tohi ohustada töötajate ja töövõtjate tervist ja ohutust; |
| --- | --- |

15.

samuti märgib ebatüüpiliste töölepingute järjest suurenevat arvu ning rõhutab, et nende tingimused ei tohi ohustada töötajate ja töövõtjate tervist ja ohutust;

| 16. | palub võtta meetmeid naiste töötervishoiu ja tööohutusega seotud õiguste jälgimiseks ebatüüpilistel töökohtadel, näiteks haigete isikute koduste hooldajate puhul; |
| --- | --- |

16.

palub võtta meetmeid naiste töötervishoiu ja tööohutusega seotud õiguste jälgimiseks ebatüüpilistel töökohtadel, näiteks haigete isikute koduste hooldajate puhul;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiel määral arvesse demograafiliste muutuste mõju töötervishoiule ja tööohutusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike eelkõige tugevdama ennetusmeetmeid ja võtma vastu meetmeid, mille eesmärk on füüsiliste hädade kompenseerimine, nimelt ergonoomika ja töökoha disaini ning meetmete ja stiimulite kaudu, mis on kujundatud vananevate töötajate motivatsiooni, suutlikkuse ja tervise säilitamiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma täiel määral arvesse demograafiliste muutuste mõju töötervishoiule ja tööohutusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike eelkõige tugevdama ennetusmeetmeid ja võtma vastu meetmeid, mille eesmärk on füüsiliste hädade kompenseerimine, nimelt ergonoomika ja töökoha disaini ning meetmete ja stiimulite kaudu, mis on kujundatud vananevate töötajate motivatsiooni, suutlikkuse ja tervise säilitamiseks;

| 18. | võtab teadmiseks teaduslikult tõestatud seose kasvava tööstressi ja sellega kaasnevate haiguste, eelkõige krooniliste haiguste, südame-veresoonkonna haiguste ning luu- ja lihaskonna haiguste vahel; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks teaduslikult tõestatud seose kasvava tööstressi ja sellega kaasnevate haiguste, eelkõige krooniliste haiguste, südame-veresoonkonna haiguste ning luu- ja lihaskonna haiguste vahel;

| 19. | on seisukohal, et ülimalt tähtis on tagada töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate olemasolevate õigusaktide parem kohaldamine, ja kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles kasutama selle saavutamiseks kõiki kättesaadavaid vahendeid; kaalutavad meetmed peaksid sisaldama:






  a) | miinimumnõudeid ennetusteenuste ja töökoha kontrolli kvaliteedile, |
| --- | --- | --- |

19.

on seisukohal, et ülimalt tähtis on tagada töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate olemasolevate õigusaktide parem kohaldamine, ja kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles kasutama selle saavutamiseks kõiki kättesaadavaid vahendeid; kaalutavad meetmed peaksid sisaldama:

a)

miinimumnõudeid ennetusteenuste ja töökoha kontrolli kvaliteedile,

| b) | rangemaid karistusi, |
| --- | --- |

b)

rangemaid karistusi,

| c) | õigusaktide rakendamise paremat hindamist, |
| --- | --- |

c)

õigusaktide rakendamise paremat hindamist,

| d) | heade tavade vahetust, |
| --- | --- |

d)

heade tavade vahetust,

| e) | tugevamat ennetuskultuuri ja varase hoiatamise süsteeme, sealhulgas ühiskonna laiemat juurdepääsu töökoha töö- ja ohutustingimuste alasele teabele, |
| --- | --- |

e)

tugevamat ennetuskultuuri ja varase hoiatamise süsteeme, sealhulgas ühiskonna laiemat juurdepääsu töökoha töö- ja ohutustingimuste alasele teabele,

| f) | töötajate suuremat kaasatust töökohas; |
| --- | --- |

f)

töötajate suuremat kaasatust töökohas;

| g) | tööandjate stimuleerimist, et nad täidaksid oma kohustusi tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas, |
| --- | --- |

g)

tööandjate stimuleerimist, et nad täidaksid oma kohustusi tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas,

| h) | tugevamat sotsiaalse dialoogi lepingute kasutamist; |
| --- | --- |

h)

tugevamat sotsiaalse dialoogi lepingute kasutamist;

| 20. | on seisukohal, et komisjonil on tõsine puudus vahenditest töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide tõhusa ülevõtmise ja rakendamise nõuetekohaseks kontrollimiseks; on seisukohal, et komisjon peaks kasutama ära kõik tema käsutuses olevad vahendid, kaasa arvatud rikkumismenetluste kasutamine; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et komisjonil on tõsine puudus vahenditest töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate direktiivide tõhusa ülevõtmise ja rakendamise nõuetekohaseks kontrollimiseks; on seisukohal, et komisjon peaks kasutama ära kõik tema käsutuses olevad vahendid, kaasa arvatud rikkumismenetluste kasutamine;

| 21. | märgib, et töötervishoiu ja tööohutuse kaitset tuleks kohaldada võrdselt kõikide töötajate suhtes Euroopa Liidus, et see kaitse rajaneb lõppkokkuvõttes põhiõigusel füüsilisele puutumatusele, ja et loobumine töötervishoiu ja tööohutuse alastest õigusaktidest seab ohtu töötajate tervise ja võrdsed võimalused ning võib vallandada langeva trendi sellise kaitse suhtes; |
| --- | --- |

21.

märgib, et töötervishoiu ja tööohutuse kaitset tuleks kohaldada võrdselt kõikide töötajate suhtes Euroopa Liidus, et see kaitse rajaneb lõppkokkuvõttes põhiõigusel füüsilisele puutumatusele, ja et loobumine töötervishoiu ja tööohutuse alastest õigusaktidest seab ohtu töötajate tervise ja võrdsed võimalused ning võib vallandada langeva trendi sellise kaitse suhtes;

| 22. | palub komisjonil pühenduda töötervishoiu ja tööohutuse mõjuhindamisele samasugusel määral, nagu seda on tehtud keskkonnamõju hindamise osas; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil pühenduda töötervishoiu ja tööohutuse mõjuhindamisele samasugusel määral, nagu seda on tehtud keskkonnamõju hindamise osas;

| 23. | peab tööinspektsioone tervise- ja ohutusalaste õigusaktide rakendamise oluliseks osaks;






  a) | kutsub seepärast komisjoni üles:






  i) | andma kõrgemate tööinspektorite komiteele pärast uuringu tegemist, kuidas komitee saaks töötada kõige tõhusamalt ning väärtuslikumalt, vajalikud vahendid, mis tagaksid komitee tõhusa töö; |
| --- | --- | --- | --- |

23.

peab tööinspektsioone tervise- ja ohutusalaste õigusaktide rakendamise oluliseks osaks;

a)

kutsub seepärast komisjoni üles:

i)

andma kõrgemate tööinspektorite komiteele pärast uuringu tegemist, kuidas komitee saaks töötada kõige tõhusamalt ning väärtuslikumalt, vajalikud vahendid, mis tagaksid komitee tõhusa töö;

| ii) | arendama edaspidi välja teadmiste jagamise süsteemid, et tagada tõhus reageerimine teabenõuetele ja koostöötaotlustele, |
| --- | --- |

ii)

arendama edaspidi välja teadmiste jagamise süsteemid, et tagada tõhus reageerimine teabenõuetele ja koostöötaotlustele,

| iii) | algatama hindamisuuringuid, mis käsitlevad kõrgemate tööinspektorite komitee ettepaneku kohaste inspekteerimistegevuste tõhusust ja mõju, eesmärgiga seada ühised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed inspekteerimiseesmärgid, toetades sellega inspektsioonide kui kogu tööjõu hulgas tulemusliku ning tõhusa töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri loomise organiseerijate kasutamist; |
| --- | --- |

iii)

algatama hindamisuuringuid, mis käsitlevad kõrgemate tööinspektorite komitee ettepaneku kohaste inspekteerimistegevuste tõhusust ja mõju, eesmärgiga seada ühised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed inspekteerimiseesmärgid, toetades sellega inspektsioonide kui kogu tööjõu hulgas tulemusliku ning tõhusa töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri loomise organiseerijate kasutamist;

| iv) | kehtestama riigisiseste inspekteerimissüsteemide hindamise viisid, eriti tulemustabelite loomisega, |
| --- | --- |

iv)

kehtestama riigisiseste inspekteerimissüsteemide hindamise viisid, eriti tulemustabelite loomisega,

| b) | ja kutsub liikmesriike üles:






  i) | tagama oma siseriiklikele inspektsioonidele asjakohased töötajad ja piisavad rahalised vahendid, |
| --- | --- | --- |

b)

ja kutsub liikmesriike üles:

i)

tagama oma siseriiklikele inspektsioonidele asjakohased töötajad ja piisavad rahalised vahendid,

| ii) | suurendama tööinspektorite arvu, et tagada kooskõlas ILO soovitustega vähemalt suhe 1:10 000 töötaja kohta, |
| --- | --- |

ii)

suurendama tööinspektorite arvu, et tagada kooskõlas ILO soovitustega vähemalt suhe 1:10 000 töötaja kohta,

| iii) | suurendama tööinspektorite taset multidistsiplinaarse koolituse pakkumisega sellistes valdkondades nagu psühholoogia, ergonoomika, hügieen, keskkonnariskid ja toksikoloogia, |
| --- | --- |

iii)

suurendama tööinspektorite taset multidistsiplinaarse koolituse pakkumisega sellistes valdkondades nagu psühholoogia, ergonoomika, hügieen, keskkonnariskid ja toksikoloogia,

| iv) | keskendama inspekteerimised prioriteetsetele valdkondadele, sektoritele ja ettevõtetele, kus on suur õnnetuste oht ning haavatavate inimrühmade, nagu näiteks võõrtöötajad, ajutised töötajad, vähekvalifitseeritud, noored ja vananevad töötajad ning puudega töötajad, suur osakaal; |
| --- | --- |

iv)

keskendama inspekteerimised prioriteetsetele valdkondadele, sektoritele ja ettevõtetele, kus on suur õnnetuste oht ning haavatavate inimrühmade, nagu näiteks võõrtöötajad, ajutised töötajad, vähekvalifitseeritud, noored ja vananevad töötajad ning puudega töötajad, suur osakaal;

| 24. | tunnistab, et ennetustöö on keskse tähtsusega, ja kutsub komisjoni üles oma strateegias:






  a) | tagama, et tööandjad tunnistavad ja täidavad oma kohustusi nõuetekohaste ennetusmeetmete tagamisel kõikidel töökohtadel, tunnistades samas, et oluline on ka töötajate vastutustundlik suhtumine omaenda tervisesse ja ohutusse; |
| --- | --- | --- |

24.

tunnistab, et ennetustöö on keskse tähtsusega, ja kutsub komisjoni üles oma strateegias:

a)

tagama, et tööandjad tunnistavad ja täidavad oma kohustusi nõuetekohaste ennetusmeetmete tagamisel kõikidel töökohtadel, tunnistades samas, et oluline on ka töötajate vastutustundlik suhtumine omaenda tervisesse ja ohutusse;

| b) | toetama seda, et ennetusmeetmed oleksid täiesti multidistsiplinaarsed ja kajastaksid direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud meetmete hierarhiat, |
| --- | --- |

b)

toetama seda, et ennetusmeetmed oleksid täiesti multidistsiplinaarsed ja kajastaksid direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud meetmete hierarhiat,

| c) | rõhutama, et riski hindamine peaks olema mitte ühekordne kohustus, vaid jätkuv pidev protsess, millesse töötaja on täielikult kaasatud, |
| --- | --- |

c)

rõhutama, et riski hindamine peaks olema mitte ühekordne kohustus, vaid jätkuv pidev protsess, millesse töötaja on täielikult kaasatud,

| d) | tagama, et ennetustegevust viidaks nii palju kui võimalik läbi asutusesiseselt, |
| --- | --- |

d)

tagama, et ennetustegevust viidaks nii palju kui võimalik läbi asutusesiseselt,

| e) | tagama, et tervisekontroll käiks käsikäes ennetustööga; |
| --- | --- |

e)

tagama, et tervisekontroll käiks käsikäes ennetustööga;

| f) | võtma korrapäraselt vastavalt tehnoloogilistele edusammudele vastu töötervishoiu ja tööohutuse alaseid õigusakte; |
| --- | --- |

f)

võtma korrapäraselt vastavalt tehnoloogilistele edusammudele vastu töötervishoiu ja tööohutuse alaseid õigusakte;

| 25. | rõhutab, kui tähtis on liikmesriikidel tagada, et juurdepääs töötervishoidu ja tööohutust käsitlevatele tehnilistele dokumentidele ning normidele riiklikul tasandil oleks tasuta; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, kui tähtis on liikmesriikidel tagada, et juurdepääs töötervishoidu ja tööohutust käsitlevatele tehnilistele dokumentidele ning normidele riiklikul tasandil oleks tasuta;

| 26. | avaldab heameelt komisjoni teatises sisalduvate haridust ja koolitust käsitlevate ettepanekute üle ja peab seda keskseks teguriks ennetuskultuuri väljaarendamisel, ning on seisukohal, et see peaks tulevikus olema jätkuv ja pidev protsess, mida kohandatakse vastavalt uuele tehnoloogilisele olukorrale töökohal ning mis kehtib ka nende töötajate suhtes, kes naasevad tööjõu hulka pärast haigust või perekonna eest hoolitsemisega seotud kohustustest tingitud tööalase karjääri katkestusi; |
| --- | --- |

26.

avaldab heameelt komisjoni teatises sisalduvate haridust ja koolitust käsitlevate ettepanekute üle ja peab seda keskseks teguriks ennetuskultuuri väljaarendamisel, ning on seisukohal, et see peaks tulevikus olema jätkuv ja pidev protsess, mida kohandatakse vastavalt uuele tehnoloogilisele olukorrale töökohal ning mis kehtib ka nende töötajate suhtes, kes naasevad tööjõu hulka pärast haigust või perekonna eest hoolitsemisega seotud kohustustest tingitud tööalase karjääri katkestusi;

| 27. | on seisukohal, et töötajatele ning töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajatele tuleks pakkuda kutsealast erikoolitust ja -ümberõpet töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu alltöövõtule, ajutisele tööle, naistele ja võõrtöötajatele; on seisukohal, et sellega seoses tuleb jätkuvalt kasutada riiklikke ja ELi vahendeid; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et töötajatele ning töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajatele tuleks pakkuda kutsealast erikoolitust ja -ümberõpet töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu alltöövõtule, ajutisele tööle, naistele ja võõrtöötajatele; on seisukohal, et sellega seoses tuleb jätkuvalt kasutada riiklikke ja ELi vahendeid;

| 28. | on seisukohal, et tööandjatele tuleks teha kohustuseks korraldada tervisekontroll täistööajaga ja osalise tööajaga töötajatele; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et tööandjatele tuleks teha kohustuseks korraldada tervisekontroll täistööajaga ja osalise tööajaga töötajatele;

| 29. | kutsub komisjoni üles kasutama täiel määral olemasolevaid ühenduse vahendeid (eriti Euroopa Sotsiaalfond) küsimuste puhul, mis on seotud tervise ja ohutusega (ennetus ning ennetuskultuuri arendamine, teadlikkuse tõstmine, elukestev õpe, tööõnnetuse tõttu kannatanud või kutsehaigust põdenud töötajate rehabilitatsioon ja taasintegreerimine) ja mis on eelkõige suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; kutsub komisjoni üles eraldama kutsehaiguste alastele teadusuuringutele teisi ühenduse vahendeid (nt seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi vahendid) ja riiklikke vahendeid; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles kasutama täiel määral olemasolevaid ühenduse vahendeid (eriti Euroopa Sotsiaalfond) küsimuste puhul, mis on seotud tervise ja ohutusega (ennetus ning ennetuskultuuri arendamine, teadlikkuse tõstmine, elukestev õpe, tööõnnetuse tõttu kannatanud või kutsehaigust põdenud töötajate rehabilitatsioon ja taasintegreerimine) ja mis on eelkõige suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; kutsub komisjoni üles eraldama kutsehaiguste alastele teadusuuringutele teisi ühenduse vahendeid (nt seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi vahendid) ja riiklikke vahendeid;

| 30. | arvestades suuremaid ohtusid, mis avalduvad töötajatele mäe-, metalli-, raua- ja terasetööstuses ning laevaehituses, peab vajalikuks, et liikmesriigid ja komisjon eraldaksid piisavad vahendid töötervishoiu ja tööohutuse kaitse tagamiseks vajalike investeeringute tegemiseks; |
| --- | --- |

30.

arvestades suuremaid ohtusid, mis avalduvad töötajatele mäe-, metalli-, raua- ja terasetööstuses ning laevaehituses, peab vajalikuks, et liikmesriigid ja komisjon eraldaksid piisavad vahendid töötervishoiu ja tööohutuse kaitse tagamiseks vajalike investeeringute tegemiseks;

| 31. | palub liikmesriike ja komisjoni tagada süsteemne sootundlik lähenemine töötervishoiu ja tööohutuse ennetustööks riiklikke ja ühenduse strateegiaid välja töötades ning kogudes statistilisi andmeid, viies läbi küsitlusi ja teadusuuringuid töötervishoiu ja tööohutuse kohta; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama rahastamisvõimalusi, mida pakutakse sellega seoses programmi PROGRESS raames, eelkõige selle soolist võrdõiguslikkust käsitleva temaatilise osa raames; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriike ja komisjoni tagada süsteemne sootundlik lähenemine töötervishoiu ja tööohutuse ennetustööks riiklikke ja ühenduse strateegiaid välja töötades ning kogudes statistilisi andmeid, viies läbi küsitlusi ja teadusuuringuid töötervishoiu ja tööohutuse kohta; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama rahastamisvõimalusi, mida pakutakse sellega seoses programmi PROGRESS raames, eelkõige selle soolist võrdõiguslikkust käsitleva temaatilise osa raames;

| 32. | kutsub liikmesriike üles hindama rahaliste stiimulite vastuvõtmist tervishoiu ja ohutuse edendamiseks, eriti maksude tagasimaksmisi või turvaliste ettevõtete ning tervishoiu- ja ohutussertifikaadiga ettevõtete eelistamist pakkumiskutsetes, „allahindlus kaebuste puudumisel” süsteemi kehtestamist kindlustuspoliisides ja sotsiaalkindlustusmaksetes ja rahalisi stiimuleid vananenud või ohtlike seadmete väljavahetamiseks; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles hindama rahaliste stiimulite vastuvõtmist tervishoiu ja ohutuse edendamiseks, eriti maksude tagasimaksmisi või turvaliste ettevõtete ning tervishoiu- ja ohutussertifikaadiga ettevõtete eelistamist pakkumiskutsetes, „allahindlus kaebuste puudumisel” süsteemi kehtestamist kindlustuspoliisides ja sotsiaalkindlustusmaksetes ja rahalisi stiimuleid vananenud või ohtlike seadmete väljavahetamiseks;

| 33. | lisaks soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust lisada riigihankelepingutesse teatavad tervishoiu- ja ohutusstandardid; |
| --- | --- |

33.

lisaks soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust lisada riigihankelepingutesse teatavad tervishoiu- ja ohutusstandardid;

| 34. | arvestades pidevalt toimuvate sotsiaalsete ja majanduslike muutustega, mis mõjutavad ja muudavad ka tööturgu, kutsub komisjoni üles edendama head tööhõivepoliitikat ja korralikke töötingimusi ning ergutama tööandjaid edendama töökohas tervislikke eluviise, viies läbi töötervishoiu edenduskampaaniaid, keelustades töökohas suitsetamise ja toetades skeeme, millega aidatakse suitsetavatel töötajatel suitsetamist lõpetada, ning tagama vastutustundlikkuse ja poliitilise kooskõla ka teiste valdkondadega, eelkõige rahvatervisega; |
| --- | --- |

34.

arvestades pidevalt toimuvate sotsiaalsete ja majanduslike muutustega, mis mõjutavad ja muudavad ka tööturgu, kutsub komisjoni üles edendama head tööhõivepoliitikat ja korralikke töötingimusi ning ergutama tööandjaid edendama töökohas tervislikke eluviise, viies läbi töötervishoiu edenduskampaaniaid, keelustades töökohas suitsetamise ja toetades skeeme, millega aidatakse suitsetavatel töötajatel suitsetamist lõpetada, ning tagama vastutustundlikkuse ja poliitilise kooskõla ka teiste valdkondadega, eelkõige rahvatervisega;

| 35. | kutsub komisjoni üles algatama nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (13) läbivaatamine; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles algatama nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (13) läbivaatamine;

| 36. | on seisukohal, et asbestiga kokkupuutest tingitud terviseprobleemid on hästi tuntud ja et asbesti käsitlev Euroopa määrus on kohane; rõhutab, et prognooside kohaselt on asbesti põhjustatud haiguste levik Euroopas paljudel eelseisvatel aastatel väga suur; kutsub seepärast komisjoni üles korraldama kuulamine teemal, kuidas lahendada tohutuid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid probleeme, mis on seotud olemasoleva asbestiga hoonetes ja teistes struktuurides, nagu näiteks laevad, rongid ja masinad; kutsub samuti liikmesriike üles koostama riiklikke tegevuskavu asbesti järkjärguliseks kõrvaldamiseks, mis sisaldab ka kohustust kaardistada asbest hoonetes ja tagada asbesti ohutu kõrvaldamine; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et asbestiga kokkupuutest tingitud terviseprobleemid on hästi tuntud ja et asbesti käsitlev Euroopa määrus on kohane; rõhutab, et prognooside kohaselt on asbesti põhjustatud haiguste levik Euroopas paljudel eelseisvatel aastatel väga suur; kutsub seepärast komisjoni üles korraldama kuulamine teemal, kuidas lahendada tohutuid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid probleeme, mis on seotud olemasoleva asbestiga hoonetes ja teistes struktuurides, nagu näiteks laevad, rongid ja masinad; kutsub samuti liikmesriike üles koostama riiklikke tegevuskavu asbesti järkjärguliseks kõrvaldamiseks, mis sisaldab ka kohustust kaardistada asbest hoonetes ja tagada asbesti ohutu kõrvaldamine;

| 37. | avaldab kahetsust selle üle, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest ja konkreetsetest nõudmistest ei ole komisjon ikka veel esitanud direktiivi 2000/54/EÜ muudatusettepanekuid, et käsitleda nõelte ning teravate ja torkivate meditsiinivahenditega töötamisest tervishoiutöötajatele tulenevaid tõsiseid ohtusid; kutsub komisjoni üles kiirendama mõjuhinnangu valmimist pakkumismenetluse 2007/S 139-171103 kaudu ning kutsub üles võtma vastu kohased muudatused vastavalt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud resolutsioonile (Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel) vastu veel enne, kui 2009. aasta keskel lõpeb komisjoni ametiaeg; kutsub komisjoni üles rakendama asjakohaseid ennetus- ja läbivaatusmeetmeid, et vähendada ohtu nakatuda vere kaudu levivatesse haigustesse, näiteks C-hepatiit; |
| --- | --- |

37.

avaldab kahetsust selle üle, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest ja konkreetsetest nõudmistest ei ole komisjon ikka veel esitanud direktiivi 2000/54/EÜ muudatusettepanekuid, et käsitleda nõelte ning teravate ja torkivate meditsiinivahenditega töötamisest tervishoiutöötajatele tulenevaid tõsiseid ohtusid; kutsub komisjoni üles kiirendama mõjuhinnangu valmimist pakkumismenetluse 2007/S 139-171103 kaudu ning kutsub üles võtma vastu kohased muudatused vastavalt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud resolutsioonile (Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel) vastu veel enne, kui 2009. aasta keskel lõpeb komisjoni ametiaeg; kutsub komisjoni üles rakendama asjakohaseid ennetus- ja läbivaatusmeetmeid, et vähendada ohtu nakatuda vere kaudu levivatesse haigustesse, näiteks C-hepatiit;

| 38. | kutsub komisjoni üles võtma endale juhtroll tervishoiuga seotud nakkuste vältimist käsitleva ELi tegevusjuhendi väljatöötamisel ja kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles võtma endale juhtroll tervishoiuga seotud nakkuste vältimist käsitleva ELi tegevusjuhendi väljatöötamisel ja kooskõlastamisel;

| 39. | kutsub komisjoni üles parandama töötervishoidu ja tööohutust tervishoiuasutustes, sealhulgas hooldekodudes, algatades meetmeid julgustamaks tervishoiutöötajate tavapäraste läbivaatuste läbiviimist, et võimaldada varajast avastamist ja ravi, et vähendada tööga seoses saadavaid või tööga seoses levivaid nakkusi, näiteks metitsilliiniresistentne Staphylococcus aureus (MRSA); |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles parandama töötervishoidu ja tööohutust tervishoiuasutustes, sealhulgas hooldekodudes, algatades meetmeid julgustamaks tervishoiutöötajate tavapäraste läbivaatuste läbiviimist, et võimaldada varajast avastamist ja ravi, et vähendada tööga seoses saadavaid või tööga seoses levivaid nakkusi, näiteks metitsilliiniresistentne Staphylococcus aureus (MRSA);

| 40. | tervitab liikmesriikidele esitatud nõuet koostada riiklikud strateegiad; rõhutab, et kõnealused strateegiad peaksid hõlmama sama ajavahemikku ja algama samal aastal, et hõlbustada nii riiklike strateegiate kui ka nende tulemuste võrdlemist, ja et nad peaksid samuti püstitama selged ja mõõdetavad eesmärgid ning keskenduma eriliselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning haavatavatele inimrühmadele, nagu võõrtöötajad, noored ja vanad töötajad, naised, ajutised töötajad ja puuetega töötajad; |
| --- | --- |

40.

tervitab liikmesriikidele esitatud nõuet koostada riiklikud strateegiad; rõhutab, et kõnealused strateegiad peaksid hõlmama sama ajavahemikku ja algama samal aastal, et hõlbustada nii riiklike strateegiate kui ka nende tulemuste võrdlemist, ja et nad peaksid samuti püstitama selged ja mõõdetavad eesmärgid ning keskenduma eriliselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning haavatavatele inimrühmadele, nagu võõrtöötajad, noored ja vanad töötajad, naised, ajutised töötajad ja puuetega töötajad;

| 41. | rõhutab asjaolu, et hädavajalik on teha töökoht puuetega töötajate jaoks ligipääsetavaks ja ohutuks mõistliku korralduse pakkumise, individuaalsetele vajadustele kohandatud erivarustuse tagamise ja selliste tervishoiuteenuste osutamise teel, mida vajavad puuetega inimesed, eriti nende puude tõttu, sealhulgas teenused, mis on kavandatud täiendavate puuete vähendamiseks ja ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

41.

rõhutab asjaolu, et hädavajalik on teha töökoht puuetega töötajate jaoks ligipääsetavaks ja ohutuks mõistliku korralduse pakkumise, individuaalsetele vajadustele kohandatud erivarustuse tagamise ja selliste tervishoiuteenuste osutamise teel, mida vajavad puuetega inimesed, eriti nende puude tõttu, sealhulgas teenused, mis on kavandatud täiendavate puuete vähendamiseks ja ärahoidmiseks;

| 42. | palub nii komisjonil kui ka liikmesriikidel kohaldada raamdirektiivi ja kehtivaid tervishoiu- ja ohutusalaseid sätteid täiel määral ja nende õiguslikust seisundist olenemata kõikide töötajate suhtes ning muuta kehtivaid õigusakte teatud ohtlike kutsealade osas, kui need õigusaktid on osutunud ebatõhusaks, sealhulgas tihti tähelepanuta jäetud töötajad, näiteks põllumajandusettevõtete töötajad, tervishoiutöötajad, elukutselised autojuhid, kodutöötajad ja kodustöötajad ja vajadusel sõjaväelased; ning samuti tagama nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) täiel määral kohaldamine ja jõustamine; samuti palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda kõiki olemasolevaid võimalusi, et laiendada ELi tervishoiu- ja ohutusalaseid sätteid füüsilisest isikust ettevõtjatele ja puuetega inimestele pakutavatele kaitstud töökoha teenustele; |
| --- | --- |

42.

palub nii komisjonil kui ka liikmesriikidel kohaldada raamdirektiivi ja kehtivaid tervishoiu- ja ohutusalaseid sätteid täiel määral ja nende õiguslikust seisundist olenemata kõikide töötajate suhtes ning muuta kehtivaid õigusakte teatud ohtlike kutsealade osas, kui need õigusaktid on osutunud ebatõhusaks, sealhulgas tihti tähelepanuta jäetud töötajad, näiteks põllumajandusettevõtete töötajad, tervishoiutöötajad, elukutselised autojuhid, kodutöötajad ja kodustöötajad ja vajadusel sõjaväelased; ning samuti tagama nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) täiel määral kohaldamine ja jõustamine; samuti palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda kõiki olemasolevaid võimalusi, et laiendada ELi tervishoiu- ja ohutusalaseid sätteid füüsilisest isikust ettevõtjatele ja puuetega inimestele pakutavatele kaitstud töökoha teenustele;

| 43. | kutsub liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse nais- ja meestöötajate erinevaid töötervishoiu ja tööohutusega seotud riske ning hoolitsema nende riskidega võitlemiseks erineva sotsiaalse ja füüsilise infrastruktuuri loomise eest; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles võtma tõsiselt arvesse nais- ja meestöötajate erinevaid töötervishoiu ja tööohutusega seotud riske ning hoolitsema nende riskidega võitlemiseks erineva sotsiaalse ja füüsilise infrastruktuuri loomise eest;

| 44. | rõhutab, et vajadus analüüsida naisi ja mehi varitsevaid riske ja võtta vajalikke meetmeid ei tähenda kaitsva väljajätmispoliitika taaskehtestamist ega ka erinevate töökohtade loomist naistele ja meestele; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et vajadus analüüsida naisi ja mehi varitsevaid riske ja võtta vajalikke meetmeid ei tähenda kaitsva väljajätmispoliitika taaskehtestamist ega ka erinevate töökohtade loomist naistele ja meestele;

| 45. | on seisukohal, et kuna tööandja vastutus ei piirdu üksnes nendega, kellega ta on töölepingu kaudu õiguslikult seotud, tuleks ettevõtte tervishoiu ja ohutuse poliitika integreerimiseks ettevõtte sotsiaalse vastutuse poliitikasse julgustada tööandjaid võimaluse korral kontrollima oma alltöövõtjate ja alltöövõtuahela tervishoiu ja ohutuse poliitikat; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et kuna tööandja vastutus ei piirdu üksnes nendega, kellega ta on töölepingu kaudu õiguslikult seotud, tuleks ettevõtte tervishoiu ja ohutuse poliitika integreerimiseks ettevõtte sotsiaalse vastutuse poliitikasse julgustada tööandjaid võimaluse korral kontrollima oma alltöövõtjate ja alltöövõtuahela tervishoiu ja ohutuse poliitikat;

| 46. | ootab luu- ja lihaskonna haigusi käsitleva sotsiaalpartnerite konsulteerimise teise etapi tulemust ja palub komisjonil hinnata võimalust teha direktiivi ettepanek, arvestades luu- ja lihaskonna haiguste üha suurenevat esinemissagedust ja seda, et kehtivad õigusaktid oleksid ebapiisavad, kuna need ei käsitle kõiki tööolukordi ega hõlma kõiki tööga seotud luu- ja lihaskonna haigustega seotud riske; märgib, et täiel määral tuleb arvesse võtta teaduspõhimõtteid; |
| --- | --- |

46.

ootab luu- ja lihaskonna haigusi käsitleva sotsiaalpartnerite konsulteerimise teise etapi tulemust ja palub komisjonil hinnata võimalust teha direktiivi ettepanek, arvestades luu- ja lihaskonna haiguste üha suurenevat esinemissagedust ja seda, et kehtivad õigusaktid oleksid ebapiisavad, kuna need ei käsitle kõiki tööolukordi ega hõlma kõiki tööga seotud luu- ja lihaskonna haigustega seotud riske; märgib, et täiel määral tuleb arvesse võtta teaduspõhimõtteid;

| 47. | ootab kantserogeene käsitleva 2004. aasta direktiivi läbivaatamist puudutava sotsiaalpartnerite konsulteerimise teise etapi tulemust ja on seisukohal, et eelistatud valik võiks olla kõnealuse direktiivi muutmine, et lisada mutageenid ja reproduktiivtoksilised ained ning kavandada töökeskkonnas olevate ohtlike ainete siduvate piirnormide läbivaatamine direktiivis loetletud kantserogeenide ning mutageenide osas ja kehtestada uued siduvad ohtlike ainete piirnormid mõnede direktiivi veel lisamata kantserogeenide, mutageenide ja reprotoksiinide jaoks; |
| --- | --- |

47.

ootab kantserogeene käsitleva 2004. aasta direktiivi läbivaatamist puudutava sotsiaalpartnerite konsulteerimise teise etapi tulemust ja on seisukohal, et eelistatud valik võiks olla kõnealuse direktiivi muutmine, et lisada mutageenid ja reproduktiivtoksilised ained ning kavandada töökeskkonnas olevate ohtlike ainete siduvate piirnormide läbivaatamine direktiivis loetletud kantserogeenide ning mutageenide osas ja kehtestada uued siduvad ohtlike ainete piirnormid mõnede direktiivi veel lisamata kantserogeenide, mutageenide ja reprotoksiinide jaoks;

| 48. | tuletab meelde, et töötervishoidu ja -ohutust puudutavad probleemid ei hõlma ainult füüsilist tööd; nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks vaimsete haiguste tekke põhjustele ja vaimsele tervisele, sõltuvushaigustele ja psühholoogilistele ohuteguritele töökohal, nagu stress, füüsiline ja vaimne ahistamine ning vägivald; nõuab lisaks, et tööandjad paneksid rohkem rõhku hea füüsilise ja vaimse tervise edendamise poliitikale; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et töötervishoidu ja -ohutust puudutavad probleemid ei hõlma ainult füüsilist tööd; nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks vaimsete haiguste tekke põhjustele ja vaimsele tervisele, sõltuvushaigustele ja psühholoogilistele ohuteguritele töökohal, nagu stress, füüsiline ja vaimne ahistamine ning vägivald; nõuab lisaks, et tööandjad paneksid rohkem rõhku hea füüsilise ja vaimse tervise edendamise poliitikale;

| 49. | peab oluliseks suuremat kooskõlastatust uue Euroopa Kemikaaliametiga (ECHA) Helsingis ja mitmete probleemide lahendamist, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutuse lubamist ja piiramist (REACH)) (15) ja teiste töötervishoidu käsitlevate direktiivide omavahelisest seosest; |
| --- | --- |

49.

peab oluliseks suuremat kooskõlastatust uue Euroopa Kemikaaliametiga (ECHA) Helsingis ja mitmete probleemide lahendamist, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, kasutuse lubamist ja piiramist (REACH)) (15) ja teiste töötervishoidu käsitlevate direktiivide omavahelisest seosest;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaselt arvesse ühenduse strateegia ja REACHi määruse samaaegset rakendamist: strateegia eesmärgiks peaks olema täiendada REACHi määrust kaitse kohta keemiliste ohtude vastu ja selles tuleks kasutada võimalust tõhustada keemiliste ohtude ennetusmeetmeid töökohal seoses REACHi rakendamisega; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaselt arvesse ühenduse strateegia ja REACHi määruse samaaegset rakendamist: strateegia eesmärgiks peaks olema täiendada REACHi määrust kaitse kohta keemiliste ohtude vastu ja selles tuleks kasutada võimalust tõhustada keemiliste ohtude ennetusmeetmeid töökohal seoses REACHi rakendamisega;

| 51. | tervitab ahistamist ja vägivalda töökohas käsitleva sotsiaalpartnerite vahelise raamlepingu hiljutist järeldust; tunneb siiski kahetsust selle üle, et see leping ei käsitle selgesõnaliselt vägivalla kolmanda osapoole küsimust; kutsub seetõttu sotsiaalpartnereid üles konsulteerima kõnealuses küsimuses; |
| --- | --- |

51.

tervitab ahistamist ja vägivalda töökohas käsitleva sotsiaalpartnerite vahelise raamlepingu hiljutist järeldust; tunneb siiski kahetsust selle üle, et see leping ei käsitle selgesõnaliselt vägivalla kolmanda osapoole küsimust; kutsub seetõttu sotsiaalpartnereid üles konsulteerima kõnealuses küsimuses;

| 52. | rõhutab paljude veoautojuhtide raskeid töötingimusi kogu Euroopas, mis on tingitud kohastele puhkerajatistele ebapiisava juurdepääsu tõttu; määruse (EÜ) nr 561/2006 (16)(sõidu- ja puhkeaja kohta) artiklis 12 tunnistatakse selgesõnaliselt elukutselistele autojuhtidele mõeldud ELi maanteedevõrgus paiknevate ohutute ja turvatud puhkerajatiste piisava arvu tähtsust; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon jätkaks Euroopa Parlamendi algatatud turvatud parkimisalade katseprojekti, võttes arvesse ohutuid ja turvalisi parkimiskohti käsitlevas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses (17) sisalduvaid soovituslikke meetmeid; |
| --- | --- |

52.

rõhutab paljude veoautojuhtide raskeid töötingimusi kogu Euroopas, mis on tingitud kohastele puhkerajatistele ebapiisava juurdepääsu tõttu; määruse (EÜ) nr 561/2006 (16)(sõidu- ja puhkeaja kohta) artiklis 12 tunnistatakse selgesõnaliselt elukutselistele autojuhtidele mõeldud ELi maanteedevõrgus paiknevate ohutute ja turvatud puhkerajatiste piisava arvu tähtsust; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon jätkaks Euroopa Parlamendi algatatud turvatud parkimisalade katseprojekti, võttes arvesse ohutuid ja turvalisi parkimiskohti käsitlevas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses (17) sisalduvaid soovituslikke meetmeid;

| 53. | kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut selle kohta, kas on teostatav nõue, et kõikidesse töökohtadeks mõeldud uutesse ehitistesse paigaldatakse sprinklerid, kui nende paigaldamine on ohutu, ja millist kasu toob see nii töötervishoiule ja -ohutusele kui ka ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut selle kohta, kas on teostatav nõue, et kõikidesse töökohtadeks mõeldud uutesse ehitistesse paigaldatakse sprinklerid, kui nende paigaldamine on ohutu, ja millist kasu toob see nii töötervishoiule ja -ohutusele kui ka ühiskonnale tervikuna;

| 54. | rõhutab kõikide huvitatud isikute – sealhulgas riigiasutused, tööandjad, töötajad, nende esindajad ja kodanikuühiskond – vahelise dialoogi kui kõrgete tervishoiu- ja ohutusstandardite tõhusa arendamise keskse tähtsusega vahendi olulisust; kõnealune dialoog peaks tooma kaasa paremad teadmised töötajate tervise ja ohutuse tegelikest riskidest ning samuti teatavate töötajate rühmade konkreetsetest vajadustest ja nõuetest ettevõtte ja sektori tasandil ning heade tavade vahetuse; |
| --- | --- |

54.

rõhutab kõikide huvitatud isikute – sealhulgas riigiasutused, tööandjad, töötajad, nende esindajad ja kodanikuühiskond – vahelise dialoogi kui kõrgete tervishoiu- ja ohutusstandardite tõhusa arendamise keskse tähtsusega vahendi olulisust; kõnealune dialoog peaks tooma kaasa paremad teadmised töötajate tervise ja ohutuse tegelikest riskidest ning samuti teatavate töötajate rühmade konkreetsetest vajadustest ja nõuetest ettevõtte ja sektori tasandil ning heade tavade vahetuse;

| 55. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõikidel tasanditel naiste piisava esindatuse töötervishoiu ja tööohutuse alaste otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõikidel tasanditel naiste piisava esindatuse töötervishoiu ja tööohutuse alaste otsuste tegemisel;

| 56. | peab ettevõtete sotsiaalset vastutust üheks kõige tõhusamaks vahendiks konkurentsivõime, töötervishoiu ja tööohutuse ning töökeskkonna parandamisel, ja sellega seoses julgustab heade tavade vahetust kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil liikmesriikide vahel ning ülemaailmselt rahvusvahelisel tasandil, ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse edaspidist kohaldamist vabatahtlikul alusel, kuid ettevõtete arengustrateegia lahutamatu osana; |
| --- | --- |

56.

peab ettevõtete sotsiaalset vastutust üheks kõige tõhusamaks vahendiks konkurentsivõime, töötervishoiu ja tööohutuse ning töökeskkonna parandamisel, ja sellega seoses julgustab heade tavade vahetust kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil liikmesriikide vahel ning ülemaailmselt rahvusvahelisel tasandil, ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse edaspidist kohaldamist vabatahtlikul alusel, kuid ettevõtete arengustrateegia lahutamatu osana;

| 57. | on seisukohal, et töötajate esindatus on iga töötervishoiu ja -ohutuse alase poliitika jaoks väga oluline; on seisukohal, et töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate olemasolu ja parema tulemuslikkuse vahelist positiivset seost ei saa alahinnata, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama osalemist soosivat lähenemisviisi ning tagama, et võimalikult paljudel töötajatel oleks juurdepääs tervishoiu ja ohutuse valdkonna esindajatele; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et töötajate esindatus on iga töötervishoiu ja -ohutuse alase poliitika jaoks väga oluline; on seisukohal, et töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna esindajate olemasolu ja parema tulemuslikkuse vahelist positiivset seost ei saa alahinnata, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama osalemist soosivat lähenemisviisi ning tagama, et võimalikult paljudel töötajatel oleks juurdepääs tervishoiu ja ohutuse valdkonna esindajatele;

| 58. | on seisukohal, et ülemäärased töötunnid / ebapiisavad puhkeperioodid on tööõnnetuste ja tööga seotud haiguste suurenenud taseme keskne tegur, ning nõuab töö ja pereelu sobivat tasakaalu; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et ülemäärased töötunnid / ebapiisavad puhkeperioodid on tööõnnetuste ja tööga seotud haiguste suurenenud taseme keskne tegur, ning nõuab töö ja pereelu sobivat tasakaalu;

| 59. | õnnitleb Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi seoses siiani tehtud tööga ja on seisukohal, et asutuste eriteadmised ja volitused tuleb täiel määral ära kasutada; on seisukohal, et neid tuleks jätkuvalt kasutada teadlikkuse tõstmise, teabe kogumise, analüüsimise ja vahetuse, heade tavade vahetuse ning uurimise vahenditena uute tekkivate riskide ettenägemiseks, olenemata sellest, kas nende põhjustajaks on sotsiaalsed muutused või on need seotud tehnilise innovatsiooniga; |
| --- | --- |

59.

õnnitleb Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi seoses siiani tehtud tööga ja on seisukohal, et asutuste eriteadmised ja volitused tuleb täiel määral ära kasutada; on seisukohal, et neid tuleks jätkuvalt kasutada teadlikkuse tõstmise, teabe kogumise, analüüsimise ja vahetuse, heade tavade vahetuse ning uurimise vahenditena uute tekkivate riskide ettenägemiseks, olenemata sellest, kas nende põhjustajaks on sotsiaalsed muutused või on need seotud tehnilise innovatsiooniga;

| 60. | on seisukohal, et ülioluline on kindlaks määrata ning jälgida aegsasti uusi ja esilekerkivaid riske – nt psühhosotsiaalsed riskid; õnnitleb sellega seoses Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri riskiseirekeskust tema töö puhul ja kutsub komisjoni üles tegelema selle uurimistulemustega ja esitama vajalikud ettepanekud, kui uued riskid kindlaks tehakse; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et ülioluline on kindlaks määrata ning jälgida aegsasti uusi ja esilekerkivaid riske – nt psühhosotsiaalsed riskid; õnnitleb sellega seoses Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri riskiseirekeskust tema töö puhul ja kutsub komisjoni üles tegelema selle uurimistulemustega ja esitama vajalikud ettepanekud, kui uued riskid kindlaks tehakse;

| 61. | soovitab liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, et raske ja ohtlik töö oleks seotud vastavate sotsiaalkaitsealaste õigustega, mis kehtivad asjaomastele töötajatele nii töötamise ajal kui ka pensionil olles; |
| --- | --- |

61.

soovitab liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, et raske ja ohtlik töö oleks seotud vastavate sotsiaalkaitsealaste õigustega, mis kehtivad asjaomastele töötajatele nii töötamise ajal kui ka pensionil olles;

| 62. | soovitab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuril viia läbi eriuuring, mis käsitleb konkreetseid probleeme ja riske, mis ähvardavad ajutisi töötajaid ning töötajaid alltööettevõtetes, et teha komisjonile ja liikmesriikidele ähvardavate riskidega võitlemine lihtsamaks ja rakendada nõuetekohaselt kõnealuseid rühmi käsitlevaid kehtivaid õigusakte; tunnistades samal ajal, et tööliik, millega kõnealused rühmad tegelevad, nagu näiteks ehitus, on teatavates liikmesriikides oma olemuselt rohkem õnnetusi põhjustav; |
| --- | --- |

62.

soovitab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuril viia läbi eriuuring, mis käsitleb konkreetseid probleeme ja riske, mis ähvardavad ajutisi töötajaid ning töötajaid alltööettevõtetes, et teha komisjonile ja liikmesriikidele ähvardavate riskidega võitlemine lihtsamaks ja rakendada nõuetekohaselt kõnealuseid rühmi käsitlevaid kehtivaid õigusakte; tunnistades samal ajal, et tööliik, millega kõnealused rühmad tegelevad, nagu näiteks ehitus, on teatavates liikmesriikides oma olemuselt rohkem õnnetusi põhjustav;

| 63. | on seisukohal, et ülemaailmses keskkonnas on vaja teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu näiteks Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) ja ILO, ning tagada, et kõik osapooled võtavad vastu töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud ning rakendavad neid; on seisukohal, et see on oluline tegur ELi konkurentsivõime säilitamisel ja ettevõtete EList kolmandatesse riikidesse väljaviimise vältimisel, et leida suuremate mööndustega tervishoiu- ja ohutusalast õiguslikku keskkonda; on lisaks seisukohal, et see on inimõiguste kaitsmise küsimus ja seetõttu tuleks seda käsitleda läbirääkimistel kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et ülemaailmses keskkonnas on vaja teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu näiteks Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) ja ILO, ning tagada, et kõik osapooled võtavad vastu töötervishoidu ja tööohutust käsitlevad rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud ning rakendavad neid; on seisukohal, et see on oluline tegur ELi konkurentsivõime säilitamisel ja ettevõtete EList kolmandatesse riikidesse väljaviimise vältimisel, et leida suuremate mööndustega tervishoiu- ja ohutusalast õiguslikku keskkonda; on lisaks seisukohal, et see on inimõiguste kaitsmise küsimus ja seetõttu tuleks seda käsitleda läbirääkimistel kolmandate riikidega;

| 64. | kutsub seetõttu liikmesriike üles järgima tervishoidu ja -ohutust käsitlevaid rahvusvahelisi sätteid ning eelkõige ratifitseerima ILO konventsiooni C-187 ja rakendama soovitust R-197; |
| --- | --- |

64.

kutsub seetõttu liikmesriike üles järgima tervishoidu ja -ohutust käsitlevaid rahvusvahelisi sätteid ning eelkõige ratifitseerima ILO konventsiooni C-187 ja rakendama soovitust R-197;

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(2)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(3)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

(4)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 21.

(5)  ELT C 300 E, 11.12.2003, lk 290.

(6)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 400.

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 754.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0206.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0501.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0102.

(11)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 28.

(12)  EÜT L 206, 29.7.1991, lk 19.

(13)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(14)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(15)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(16)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

(17)  ELT C 175, 27.7.2007, lk 88.

---

Kolmapäev, 16. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/24

---

P6_TA(2008)0012

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2007/2093(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse 21. ja 22. juuni 2007. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi aluslepingute reformi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. juuni 2007. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi aluslepingute reformi kohta;

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingu artikli 1 lõikes 4 esitatud Euroopa Liidu lepingu uut artiklit 3, milles osutatakse, et „liit võitleb ... diskrimineerimise vastu ning edendab ... lapse õiguste kaitset” ja täpsustatakse samuti, et „suhetes maailmaga ... ta toetab ... inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingu artikli 1 lõikes 4 esitatud Euroopa Liidu lepingu uut artiklit 3, milles osutatakse, et „liit võitleb ... diskrimineerimise vastu ning edendab ... lapse õiguste kaitset” ja täpsustatakse samuti, et „suhetes maailmaga ... ta toetab ... inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset”;

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 19. oktoobril 2007 Lissabonis valitsustevahelise konverentsi lõpetamisel tehtud otsust muuta õiguslikult siduvaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1), mille artikkel 24 käsitleb otseselt lapse õigusi ja milles sedastatakse, et „kõikides lapsega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 19. oktoobril 2007 Lissabonis valitsustevahelise konverentsi lõpetamisel tehtud otsust muuta õiguslikult siduvaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1), mille artikkel 24 käsitleb otseselt lapse õigusi ja milles sedastatakse, et „kõikides lapsega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid”;

| — | võttes arvesse liidu otsust ühineda 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, milles on sätestatud karistusmehhanismid selle mittejärgimise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu otsust ühineda 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, milles on sätestatud karistusmehhanismid selle mittejärgimise korral;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikke protokolle, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. novembril 1989; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikke protokolle, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. novembril 1989;

| — | võttes arvesse 1994. aasta septembris Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil vastu võetud ÜRO tegevusprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aasta septembris Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil vastu võetud ÜRO tegevusprogrammi;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”(KOM(2006)0367); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”(KOM(2006)0367);

| — | võttes arvesse 1. märtsi 2007. aasta eduaruannet, mille on koostanud Euroopa Parlamendi vahendaja vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral ja milles hoiatatakse komisjoni, Euroopa Parlamenti ja teisi institutsioone vanema sooritatud lapseröövi juhtumite järsu kasvu eest; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. märtsi 2007. aasta eduaruannet, mille on koostanud Euroopa Parlamendi vahendaja vanema sooritatud rahvusvahelise lapseröövi korral ja milles hoiatatakse komisjoni, Euroopa Parlamenti ja teisi institutsioone vanema sooritatud lapseröövi juhtumite järsu kasvu eest;

| — | võttes arvesse organisatsioonide Save the Children ja Plan International komisjoni eelnimetatud teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” osas läbi viidud konsulteerimise tulemusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsioonide Save the Children ja Plan International komisjoni eelnimetatud teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” osas läbi viidud konsulteerimise tulemusi (3),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt pärast eelnimetatud teatise avaldamist loodud Euroopa lapse õiguste foorumit, mis esimest korda kogunes 4. juunil 2007. aastal Berliinis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt pärast eelnimetatud teatise avaldamist loodud Euroopa lapse õiguste foorumit, mis esimest korda kogunes 4. juunil 2007. aastal Berliinis;

| — | võttes arvesse 4. juunil 2007. aastal Berliinis toimunud esimesel foorumil vastu võetud poliitilist deklaratsiooni, milles kinnitatakse tahet arvestada süstemaatiliselt laste õigustega Euroopa Liidu sise- ja välispoliitikas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juunil 2007. aastal Berliinis toimunud esimesel foorumil vastu võetud poliitilist deklaratsiooni, milles kinnitatakse tahet arvestada süstemaatiliselt laste õigustega Euroopa Liidu sise- ja välispoliitikas;

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2006. aasta resolutsiooni mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile – raamstrateegia (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2006. aasta resolutsiooni mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile – raamstrateegia (4);

| — | võttes arvesse põhiõiguste sõltumatute ekspertide ELi võrgustiku 25. mai 2006. aasta temaatilist aruannet nr 4 „Lapse õiguste rakendamine Euroopa Liidus” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste sõltumatute ekspertide ELi võrgustiku 25. mai 2006. aasta temaatilist aruannet nr 4 „Lapse õiguste rakendamine Euroopa Liidus” (5);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri uurimust lastevastase vägivalla kohta, mida esitleti ÜRO Peaassambleele 11. oktoobril 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri uurimust lastevastase vägivalla kohta, mida esitleti ÜRO Peaassambleele 11. oktoobril 2006. aastal;

| — | võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) 2006. aasta septembri suuniseid inimkaubanduse lapsohvrite kaitse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) 2006. aasta septembri suuniseid inimkaubanduse lapsohvrite kaitse kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsust 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsust 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 34 ja 35, mis käsitlevad lapse kaitsmist igasuguse seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise eest ning abinõusid, et vältida lapseröövi, laste müümist või nendega kauplemist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 34 ja 35, mis käsitlevad lapse kaitsmist igasuguse seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise eest ning abinõusid, et vältida lapseröövi, laste müümist või nendega kauplemist;

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2007. aasta teatist „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine”(KOM(2007)0267); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2007. aasta teatist „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine”(KOM(2007)0267);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0520/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0520/2007),

| A. | arvestades, et eelnimetatud komisjoni teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” põhieesmärk on edendada positiivse kinnitamise kaudu lapse õigusi, sh eelkõige õigust oma identiteedile, õigust kasvada üles turvalises keskkonnas / õigust hoolitsusele, õigust perekonnale, õigust olla armastatud ja mängida, õigust tervishoiule, haridusele, sotsiaalsele kaasatusele, võrdsetele võimalustele, sportimisele, puhtale ja turvalisele keskkonnale ning õigust selle kohta teavet saada, et luua lapsesõbralik ühiskond, kus lapsed tunnevad end kaitstuna ja kus nad on osalejad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelnimetatud komisjoni teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” põhieesmärk on edendada positiivse kinnitamise kaudu lapse õigusi, sh eelkõige õigust oma identiteedile, õigust kasvada üles turvalises keskkonnas / õigust hoolitsusele, õigust perekonnale, õigust olla armastatud ja mängida, õigust tervishoiule, haridusele, sotsiaalsele kaasatusele, võrdsetele võimalustele, sportimisele, puhtale ja turvalisele keskkonnale ning õigust selle kohta teavet saada, et luua lapsesõbralik ühiskond, kus lapsed tunnevad end kaitstuna ja kus nad on osalejad;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõikes 3 sedastatakse, et „igal lapsel on õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõikes 3 sedastatakse, et „igal lapsel on õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus”;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 24 ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 on tähtis tagada kõikidele lastele osalemisõigus ning võtta arvesse nende kogemusi ja seisukohti kõikides neid puudutavates küsimustes, omistades nendele väärilist kaalu vastavalt lapse vanusele, küpsusele ja intellektuaalsele arengule; arvestades, et kõnealune õigus on absoluutne ja seda ei tohi piirata, ning arvestades, et tuleb leida viise suhtlemaks kõigi lastega, ka nendega, kes väljendavad end täiskasvanute jaoks raskesti arusaadaval viisil, näiteks väga väikesed lapsed, puudega lapsed ja erinevat keelt rääkivad lapsed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 24 ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 on tähtis tagada kõikidele lastele osalemisõigus ning võtta arvesse nende kogemusi ja seisukohti kõikides neid puudutavates küsimustes, omistades nendele väärilist kaalu vastavalt lapse vanusele, küpsusele ja intellektuaalsele arengule; arvestades, et kõnealune õigus on absoluutne ja seda ei tohi piirata, ning arvestades, et tuleb leida viise suhtlemaks kõigi lastega, ka nendega, kes väljendavad end täiskasvanute jaoks raskesti arusaadaval viisil, näiteks väga väikesed lapsed, puudega lapsed ja erinevat keelt rääkivad lapsed;

| D. | arvestades, et lapse õiguste lisamine kõikidesse lapsi otseselt või kaudselt puudutavatesse Euroopa Liidu poliitikatesse ning nende kaitsmine on ülioluline (süvalaiendamine); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lapse õiguste lisamine kõikidesse lapsi otseselt või kaudselt puudutavatesse Euroopa Liidu poliitikatesse ning nende kaitsmine on ülioluline (süvalaiendamine);

| E. | arvestades, et laste jaoks on nende vanemate vaesus ja sotsiaalne tõrjutus tõsine takistus nende õiguste kasutamisel, ning arvestades, et on veel palju teisi tegureid, mis ei lase lastel nende õigusi kasutada, nagu näiteks vanemad, kes täidavad oma vanemarolli mitterahuldavalt, laste vajadus olla õigusküsimustes esindatud täiskasvanute poolt või asjaolu, et õigust tervishoiuteenustele saab nõuda üksnes lapse eeskostja nõusolekul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laste jaoks on nende vanemate vaesus ja sotsiaalne tõrjutus tõsine takistus nende õiguste kasutamisel, ning arvestades, et on veel palju teisi tegureid, mis ei lase lastel nende õigusi kasutada, nagu näiteks vanemad, kes täidavad oma vanemarolli mitterahuldavalt, laste vajadus olla õigusküsimustes esindatud täiskasvanute poolt või asjaolu, et õigust tervishoiuteenustele saab nõuda üksnes lapse eeskostja nõusolekul;

| F. | arvestades, et täiskasvanud peaksid looma lastele soodsad tingimused, et võimaldada neil kaasa rääkida, oma arvamust avaldada ja ärakuulatud saada; arvestades, et täiskasvanud peaksid soodustama laste rahu- ja sõprusavaldusi ning julgustama neid suhtlema teiste lastega; arvestades, et tingimuste loomisel, mis viivad avatud suhtumise ja laste sõnaõiguseni – seejuures mitte üksnes eriliste sündmuste puhul –, on aeg tähtis tegur, ning arvestades, et avalike programmide rahastamisel tuleks seda arvesse võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiskasvanud peaksid looma lastele soodsad tingimused, et võimaldada neil kaasa rääkida, oma arvamust avaldada ja ärakuulatud saada; arvestades, et täiskasvanud peaksid soodustama laste rahu- ja sõprusavaldusi ning julgustama neid suhtlema teiste lastega; arvestades, et tingimuste loomisel, mis viivad avatud suhtumise ja laste sõnaõiguseni – seejuures mitte üksnes eriliste sündmuste puhul –, on aeg tähtis tegur, ning arvestades, et avalike programmide rahastamisel tuleks seda arvesse võtta;

| G. | arvestades, et laste õiguste rikkumine, lastevastane vägivald ja lastega kauplemine ebaseadusliku lapsendamise, prostitutsiooni, ebaseadusliku töö, sunniviisilise abielu, tänaval kerjamise või mis tahes muul eesmärgil on ELis endiselt probleem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laste õiguste rikkumine, lastevastane vägivald ja lastega kauplemine ebaseadusliku lapsendamise, prostitutsiooni, ebaseadusliku töö, sunniviisilise abielu, tänaval kerjamise või mis tahes muul eesmärgil on ELis endiselt probleem;

| H. | arvestades, et üha enam lapsi kannatab krooniliste haiguste, nagu näiteks nahapõletike ja allergiate, samuti hingamisteede haiguste ja mürasaaste all; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üha enam lapsi kannatab krooniliste haiguste, nagu näiteks nahapõletike ja allergiate, samuti hingamisteede haiguste ja mürasaaste all;

| I. | arvestades, et laste keskkonnaõigused on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laste keskkonnaõigused on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis;

| J. | arvestades, et perekondlik keskkond aitab kaitsta lapse õigusi ning luua lapse terve isiksuse arengut, lapse võimete arengut, lapse õiguste kasutamiseks vajalike teadmiste omandamist ja lapse kohustuste õppimist soosiva raamistiku, ning järelikult tuleb teha kõik vajalikud jõupingutused perekondade toetamiseks õige riikliku poliitika abil, kuid et niisuguse raamistiku puudumisel tuleb kõikidele lastele, sealhulgas orbudele, kodututele ja põgenikele vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile pakkuda asenduskaitset, et tagada nende areng ilma mis tahes diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et perekondlik keskkond aitab kaitsta lapse õigusi ning luua lapse terve isiksuse arengut, lapse võimete arengut, lapse õiguste kasutamiseks vajalike teadmiste omandamist ja lapse kohustuste õppimist soosiva raamistiku, ning järelikult tuleb teha kõik vajalikud jõupingutused perekondade toetamiseks õige riikliku poliitika abil, kuid et niisuguse raamistiku puudumisel tuleb kõikidele lastele, sealhulgas orbudele, kodututele ja põgenikele vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile pakkuda asenduskaitset, et tagada nende areng ilma mis tahes diskrimineerimiseta;

| K. | arvestades, et ELi lapse õiguste strateegia peaks põhinema ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud väärtustel ja põhimõtetel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi lapse õiguste strateegia peaks põhinema ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud väärtustel ja põhimõtetel;

| L. | arvestades, et tuleb tunnistada laste kui iseseisvate õiguslike subjektide õigusi, kuid hoolimata siseriiklikest ning rahvusvahelistest õigusaktidest on tüdrukud ja naised sageli õigusliku, sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse ohvrid, mis mõjutab nende põhiõiguste kasutamist, nagu näiteks võrdne juurdepääs haridusele, koolitusele ja tervishoiule, ohutule toidule ja puhtale veele, ning noorukite soojätkamisega seotud õigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleb tunnistada laste kui iseseisvate õiguslike subjektide õigusi, kuid hoolimata siseriiklikest ning rahvusvahelistest õigusaktidest on tüdrukud ja naised sageli õigusliku, sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse ohvrid, mis mõjutab nende põhiõiguste kasutamist, nagu näiteks võrdne juurdepääs haridusele, koolitusele ja tervishoiule, ohutule toidule ja puhtale veele, ning noorukite soojätkamisega seotud õigusi;

| M. | arvestades, et põhiõigused ja -väärtused, sealhulgas sooline võrdõiguslikkus, peaksid olema lapsepõlves saadava hariduse põhikomponent ja moodustama kõikide teiste eluetappide aluse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põhiõigused ja -väärtused, sealhulgas sooline võrdõiguslikkus, peaksid olema lapsepõlves saadava hariduse põhikomponent ja moodustama kõikide teiste eluetappide aluse;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleb rakendada kõikides lapsi puudutavates poliitikavaldkondades, kuna sooline võrdõiguslikkus algab mõlemast soost laste võrdsete õiguste tunnustamisega alates esimestest eluaastatest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleb rakendada kõikides lapsi puudutavates poliitikavaldkondades, kuna sooline võrdõiguslikkus algab mõlemast soost laste võrdsete õiguste tunnustamisega alates esimestest eluaastatest;

| O. | arvestades, et inimõiguste rikkumised sisserändajatest naiste ja tüdrukute vastu nn aukuritegude, sunniviisiliste abielude, suguelundite moonutamise või muude rikkumiste kujul ei ole õigustatud mitte mingitel kultuurilistel või religioossetel põhjustel ning need ei ole mingitel asjaoludel sallitavad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimõiguste rikkumised sisserändajatest naiste ja tüdrukute vastu nn aukuritegude, sunniviisiliste abielude, suguelundite moonutamise või muude rikkumiste kujul ei ole õigustatud mitte mingitel kultuurilistel või religioossetel põhjustel ning need ei ole mingitel asjaoludel sallitavad;

| P. | arvestades, et Euroopas puutuvad lapsed varases eas kokku õuduse, pornograafia ja vägivalla kujutamisega meedias ning see võib avaldada neile laastavat psühholoogilist ja sotsiaalset mõju, näiteks tekitada ärevust, masendust, suurenenud agressiivsust ja probleeme koolis, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopas puutuvad lapsed varases eas kokku õuduse, pornograafia ja vägivalla kujutamisega meedias ning see võib avaldada neile laastavat psühholoogilist ja sotsiaalset mõju, näiteks tekitada ärevust, masendust, suurenenud agressiivsust ja probleeme koolis,

Ülevaade strateegiast

| 1. | tervitab komisjoni algatust, milles väljendatakse küllaltki selgelt, et kõiki põhiõiguste konventsioone kohaldatakse võrdselt nii laste kui ka täiskasvanute suhtes, nagu ka rida täiendavaid õigusi, sealhulgas ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigused, mille koostamisel pöörati erilist tähelepanu laste ja noorte eriseisundile; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatust, milles väljendatakse küllaltki selgelt, et kõiki põhiõiguste konventsioone kohaldatakse võrdselt nii laste kui ka täiskasvanute suhtes, nagu ka rida täiendavaid õigusi, sealhulgas ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õigused, mille koostamisel pöörati erilist tähelepanu laste ja noorte eriseisundile;

| 2. | tervitab valitsustevahelise konverentsi 19. oktoobri 2007. aasta otsust lisada Lissaboni lepingusse ühena ELi eesmärkidest lapse õigused, sätestades niimoodi laste õigustele uue õigusliku raamistiku; |
| --- | --- |

2.

tervitab valitsustevahelise konverentsi 19. oktoobri 2007. aasta otsust lisada Lissaboni lepingusse ühena ELi eesmärkidest lapse õigused, sätestades niimoodi laste õigustele uue õigusliku raamistiku;

| 3. | tervitab seda, et töötatakse välja komisjoni tegevuskava „Lapsed välissuhetes”, mis hakkab kuuluma lapse õiguste alase ELi strateegia heakskiidetud raamistiku ja kohustuste hulka; |
| --- | --- |

3.

tervitab seda, et töötatakse välja komisjoni tegevuskava „Lapsed välissuhetes”, mis hakkab kuuluma lapse õiguste alase ELi strateegia heakskiidetud raamistiku ja kohustuste hulka;

| 4. | märgib, et järjest suurem hulk ELi pädevuses olevaid valdkondi mõjutab otseselt või kaudselt lapse õigusi, ning palub komisjonil liita oma 27. aprilli 2005. aasta teatisega „Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes – korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika”(KOM(2005)0172) ette nähtud mõju hindamisse juriidilises plaanis laste õiguste arvestamist käsitlev peatükk; |
| --- | --- |

4.

märgib, et järjest suurem hulk ELi pädevuses olevaid valdkondi mõjutab otseselt või kaudselt lapse õigusi, ning palub komisjonil liita oma 27. aprilli 2005. aasta teatisega „Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes – korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika”(KOM(2005)0172) ette nähtud mõju hindamisse juriidilises plaanis laste õiguste arvestamist käsitlev peatükk;

| 5. | palub komisjonil esitada ettepanek eraldi eelarverea loomiseks lapse õiguste jaoks, et rahastada tööd eelnimetatud komisjoni teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” rakendamiseks ja selliste lapsekesksete projektide elluviimiseks nagu lapseröövidest teavitamise Euroopa varajase hoiatamise süsteem ning liikmesriikide keskasutuste esindajatest koosnev alaline koordineerimisasutus, kellel on volitus vähendada lapseröövi juhtumite arvu; eelarverida peaks sisaldama ka toetusi kõnealuses valdkonnas töötavatele valitsusväliste organisatsioonide võrgustikele ja tagama laste osaluse töös kõnealuse teatise ja nimetatud projektide rakendamiseks; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada ettepanek eraldi eelarverea loomiseks lapse õiguste jaoks, et rahastada tööd eelnimetatud komisjoni teatise „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” rakendamiseks ja selliste lapsekesksete projektide elluviimiseks nagu lapseröövidest teavitamise Euroopa varajase hoiatamise süsteem ning liikmesriikide keskasutuste esindajatest koosnev alaline koordineerimisasutus, kellel on volitus vähendada lapseröövi juhtumite arvu; eelarverida peaks sisaldama ka toetusi kõnealuses valdkonnas töötavatele valitsusväliste organisatsioonide võrgustikele ja tagama laste osaluse töös kõnealuse teatise ja nimetatud projektide rakendamiseks;

| 6. | nõuab tõhusa ja rahaliste vahenditega toetatud järelevalvesüsteemi loomist ning aastaaruannete koostamist, et tagada komisjoni teatises „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” ja tulevases lapse õiguste strateegias sätestatud kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

6.

nõuab tõhusa ja rahaliste vahenditega toetatud järelevalvesüsteemi loomist ning aastaaruannete koostamist, et tagada komisjoni teatises „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” ja tulevases lapse õiguste strateegias sätestatud kohustuste täitmine;

| 7. | tuletab meelde, et tulevase strateegia tõhusus nõuab pikaajalist pühendumist ja tegevust, lapse õiguste rakendamise suuremat ja tõhusamat järelevalvet näitajate väljatöötamise ning valitsusvälistele organisatsioonide, lapsevanemate ja haridusühenduste kaasamise abil, ning kooskõlastamist riiklike ja rahvusvahelise lapse õiguste algatuste ja poliitikatega; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et tulevase strateegia tõhusus nõuab pikaajalist pühendumist ja tegevust, lapse õiguste rakendamise suuremat ja tõhusamat järelevalvet näitajate väljatöötamise ning valitsusvälistele organisatsioonide, lapsevanemate ja haridusühenduste kaasamise abil, ning kooskõlastamist riiklike ja rahvusvahelise lapse õiguste algatuste ja poliitikatega;

| 8. | kutsub komisjoni üles koostama alates 2008. aastast iga kahe aasta tagant Euroopa Liidu lapsi ja noori käsitleva koondaruande; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles koostama alates 2008. aastast iga kahe aasta tagant Euroopa Liidu lapsi ja noori käsitleva koondaruande;

| 9. | kiidab heaks komisjoni kava võtta kasutusele kogu ELis kehtiv laste abiliini telefoninumber ning rõhutab, et kõnealune teenus peab olema tasuta ja kättesaadav ööpäevaringselt; kutsub liikmesriike üles teavitama lapsi teabevahendite kaudu kõnealuse teenuse kasutamise võimalusest; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks komisjoni kava võtta kasutusele kogu ELis kehtiv laste abiliini telefoninumber ning rõhutab, et kõnealune teenus peab olema tasuta ja kättesaadav ööpäevaringselt; kutsub liikmesriike üles teavitama lapsi teabevahendite kaudu kõnealuse teenuse kasutamise võimalusest;

| 10. | ootab huviga komisjoni aruannet eelnimetatud 2003. aasta raamotsuse (laste seksuaalse ärakasutamise ja lapsporno vastu võitlemise kohta) liikmesriikide poolse rakendamise kohta; |
| --- | --- |

10.

ootab huviga komisjoni aruannet eelnimetatud 2003. aasta raamotsuse (laste seksuaalse ärakasutamise ja lapsporno vastu võitlemise kohta) liikmesriikide poolse rakendamise kohta;

| 11. | nõuab, et lapse õiguste kaitse, nagu see on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, lisataks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (amet) mitmeaastase tegevusraamistiku prioriteetidele ning et amet asutaks nii kiiresti kui võimalik koostöövõrgustiku selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste institutsioonide, eriti lapse õigustega tegelevate ombudsmanide ja valitsusväliste organisatsioonidega, et kasutada täielikult ära nende kogemusi ja nende käsutuses olevat teavet; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et lapse õiguste kaitse, nagu see on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, lisataks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (amet) mitmeaastase tegevusraamistiku prioriteetidele ning et amet asutaks nii kiiresti kui võimalik koostöövõrgustiku selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste institutsioonide, eriti lapse õigustega tegelevate ombudsmanide ja valitsusväliste organisatsioonidega, et kasutada täielikult ära nende kogemusi ja nende käsutuses olevat teavet;

| 12. | palub komisjonil, ametil ja liikmesriikidel teha koostööd asjaomaste ÜRO asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teaduskeskustega laste olukorda ELis käsitlevate võrreldavate statistiliste andmete kogumise parandamiseks ning laiendada vajaduse korral Eurostati volitusi, et oleks võimalik välja töötada ja kaasata võimalikult palju konkreetselt lapsi puudutavaid näitajaid, näiteks laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta; tuleks tagada laste osalemine andmete kogumisel; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil, ametil ja liikmesriikidel teha koostööd asjaomaste ÜRO asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teaduskeskustega laste olukorda ELis käsitlevate võrreldavate statistiliste andmete kogumise parandamiseks ning laiendada vajaduse korral Eurostati volitusi, et oleks võimalik välja töötada ja kaasata võimalikult palju konkreetselt lapsi puudutavaid näitajaid, näiteks laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta; tuleks tagada laste osalemine andmete kogumisel;

| 13. | nõuab, et komisjon koondaks soo ja vanuse kaupa liigendatud andmed laste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla kõikide vormide kohta, viiks soolise võrdõiguslikkuse dimensiooni oma tulevase strateegiaga seotud poliitikasse ja vahenditesse, sealhulgas lapse õiguste foorumi tegevusse, ning tagaks nimetatud poliitika järelevalve ja hindamise muu hulgas soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarvestamise abil; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon koondaks soo ja vanuse kaupa liigendatud andmed laste vastu suunatud diskrimineerimise ja vägivalla kõikide vormide kohta, viiks soolise võrdõiguslikkuse dimensiooni oma tulevase strateegiaga seotud poliitikasse ja vahenditesse, sealhulgas lapse õiguste foorumi tegevusse, ning tagaks nimetatud poliitika järelevalve ja hindamise muu hulgas soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarvestamise abil;

| 14. | nõuab laste õiguste süvalaiendamist ELi välispoliitikas ja -tegevuses, sealhulgas Euroopa naabruspoliitikas ja strateegilises partnerluses Venemaaga, nagu sätestatakse tulevases komisjoni töödokumendis Euroopa Liidu tegevuskava kohta seoses laste õiguste edendamisega välissuhete valdkonnas, ning laienemisprotsessis, tunnistades, et kõnealused poliitikavaldkonnad on võimsad vahendid, mis loovad võimalusi laste õiguste edendamiseks; kutsub komisjoni üles muutma need võimalused ühenduse ja liikmesriikide välistöö konkreetseteks eesmärkideks; |
| --- | --- |

14.

nõuab laste õiguste süvalaiendamist ELi välispoliitikas ja -tegevuses, sealhulgas Euroopa naabruspoliitikas ja strateegilises partnerluses Venemaaga, nagu sätestatakse tulevases komisjoni töödokumendis Euroopa Liidu tegevuskava kohta seoses laste õiguste edendamisega välissuhete valdkonnas, ning laienemisprotsessis, tunnistades, et kõnealused poliitikavaldkonnad on võimsad vahendid, mis loovad võimalusi laste õiguste edendamiseks; kutsub komisjoni üles muutma need võimalused ühenduse ja liikmesriikide välistöö konkreetseteks eesmärkideks;

| 15. | palub komisjonil esitada aruande võimaluse kohta lisada kõikidesse Euroopa Ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse vastav juriidiliselt siduv eriklausel rahvusvahelisel tasandil kindlaks määratud lapse õiguste austamise kohta; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil esitada aruande võimaluse kohta lisada kõikidesse Euroopa Ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse vastav juriidiliselt siduv eriklausel rahvusvahelisel tasandil kindlaks määratud lapse õiguste austamise kohta;

| 16. | kutsub komisjoni üles kahekordistama jõupingutusi, et abistada arenguriike ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete ja lisaprotokollide ülevõtmisel nende riikide õigusesse; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kahekordistama jõupingutusi, et abistada arenguriike ÜRO lapse õiguste konventsiooni sätete ja lisaprotokollide ülevõtmisel nende riikide õigusesse;

| 17. | palub kaaluda ELi ühinemist ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle kahe vabatahtliku protokolliga, samuti Euroopa Nõukogu lapse õigusi käsitlevate konventsioonidega, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, ja lapse õiguste kasutamist, lapsendamist, ekspluateerimist ja seksuaalset kuritarvitamist käsitlevad konventsioonid, ning soovib, et nõukogu võtaks vastu põhimõttelise seisukoha, mis lubaks edaspidi ELil osaleda läbirääkimistel tulevaste konventsioonide üle, mis on seotud eelkõige laste õigustega; |
| --- | --- |

17.

palub kaaluda ELi ühinemist ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle kahe vabatahtliku protokolliga, samuti Euroopa Nõukogu lapse õigusi käsitlevate konventsioonidega, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, ja lapse õiguste kasutamist, lapsendamist, ekspluateerimist ja seksuaalset kuritarvitamist käsitlevad konventsioonid, ning soovib, et nõukogu võtaks vastu põhimõttelise seisukoha, mis lubaks edaspidi ELil osaleda läbirääkimistel tulevaste konventsioonide üle, mis on seotud eelkõige laste õigustega;

| 18. | juhib tähelepanu, et mis tahes lapse õiguste strateegia peaks põhinema ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud väärtustel ja neljal põhimõttel: kaitse diskrimineerimise kõikide vormide eest, lapse huvide seadmine esikohale, õigus elule ja arengule ning õigus arvamuse avaldamisele ja selle arvamuse arvessevõtmisele igas last puudutavas küsimuses või toimingus; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu, et mis tahes lapse õiguste strateegia peaks põhinema ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud väärtustel ja neljal põhimõttel: kaitse diskrimineerimise kõikide vormide eest, lapse huvide seadmine esikohale, õigus elule ja arengule ning õigus arvamuse avaldamisele ja selle arvamuse arvessevõtmisele igas last puudutavas küsimuses või toimingus;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole veel nimetanud lapse õigustega tegelevat ombudsmani, nagu on nõudnud ÜRO lapse õiguste komitee, et edendada lapse õiguste toetamist ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni täiendavat rakendamist, ning palub neil liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, astuma kõnealuse sammu nii kiiresti kui võimalik; on arvamusel, et EL peaks lapse õigustega tegelevate ombudsmanide Euroopa võrgustikku (ENOC) rahaliselt toetama, et võrgustik saaks intensiivsemalt kogu ELis tegelda lapse õigustega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole veel nimetanud lapse õigustega tegelevat ombudsmani, nagu on nõudnud ÜRO lapse õiguste komitee, et edendada lapse õiguste toetamist ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni täiendavat rakendamist, ning palub neil liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, astuma kõnealuse sammu nii kiiresti kui võimalik; on arvamusel, et EL peaks lapse õigustega tegelevate ombudsmanide Euroopa võrgustikku (ENOC) rahaliselt toetama, et võrgustik saaks intensiivsemalt kogu ELis tegelda lapse õigustega seotud küsimustega;

| 20. | märgib, et nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) (7) rakendamine siseriiklike asutuste poolt põhjustab erinevaid tõlgendusi; palub komisjonil tungivalt koostada suunised ja parimate tavade kogu, mille abil selgitada ja hõlbustadanimetatud määruse rakendamist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) (7) rakendamine siseriiklike asutuste poolt põhjustab erinevaid tõlgendusi; palub komisjonil tungivalt koostada suunised ja parimate tavade kogu, mille abil selgitada ja hõlbustadanimetatud määruse rakendamist;

| 21. | rõhutab, kui oluline on liikmesriikidel ja kandidaatriikidel täita täielikult rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, puuetega lapsi käsitlevaid erisätteid sisaldavas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) laste tööd käsitlevates konventsioonides; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui oluline on liikmesriikidel ja kandidaatriikidel täita täielikult rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, puuetega lapsi käsitlevaid erisätteid sisaldavas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) laste tööd käsitlevates konventsioonides;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseeriksid 19. oktoobri 1996. aasta vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva Haagi konventsiooni, ning nõuab, et Euroopa Liidu erinevad institutsioonid edendaksid peamiste rahvusvaheliste lapse õiguste kaitse meetmete ja eelkõige alaealiste sisserändajate olukorra parandamist käsitlevate meetmete ratifitseerimist kolmandate riikide poolt; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseeriksid 19. oktoobri 1996. aasta vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva Haagi konventsiooni, ning nõuab, et Euroopa Liidu erinevad institutsioonid edendaksid peamiste rahvusvaheliste lapse õiguste kaitse meetmete ja eelkõige alaealiste sisserändajate olukorra parandamist käsitlevate meetmete ratifitseerimist kolmandate riikide poolt;

| 23. | palub ELil selgituste ja soovituste kaudu aktiivselt osaleda lapse õiguste konventsiooni alaste teadmiste edendamises ja levitamises ELis ja väljaspool; |
| --- | --- |

23.

palub ELil selgituste ja soovituste kaudu aktiivselt osaleda lapse õiguste konventsiooni alaste teadmiste edendamises ja levitamises ELis ja väljaspool;

| 24. | tuletab liikmesriikidele meelde vajadust täita viivitamata Euroopa ja rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid lapse õiguste kaitsmise kohustusi; |
| --- | --- |

24.

tuletab liikmesriikidele meelde vajadust täita viivitamata Euroopa ja rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid lapse õiguste kaitsmise kohustusi;

| 25. | julgustab liikmesriike algatama õpetajate ja õpilaste vahetusprogramme ELi mittekuuluvate riikidega, eriti Lähis-Ida riikide ja arenguriikidega, ning levitama ja edendama teavet lapse õiguste kohta, pöörates erilist tähelepanu õigusele omandada haridus ja soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

25.

julgustab liikmesriike algatama õpetajate ja õpilaste vahetusprogramme ELi mittekuuluvate riikidega, eriti Lähis-Ida riikide ja arenguriikidega, ning levitama ja edendama teavet lapse õiguste kohta, pöörates erilist tähelepanu õigusele omandada haridus ja soolisele võrdõiguslikkusele;

| 26. | rõhutab laste vajaduste eristatud arvestamise hädavajalikkust; sellise eristatud skaala heaks näiteks on UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse aruanne nr 7, milles on määratletud lapse heaolu kuus mõõdet, sealhulgas materiaalne heaolu, tervis ja turvalisus, haridusalane heaolu, suhted perekonna ja eakaaslastega, käitumine ja ohud ning subjektiivne heaolu; |
| --- | --- |

26.

rõhutab laste vajaduste eristatud arvestamise hädavajalikkust; sellise eristatud skaala heaks näiteks on UNICEFi Innocenti uurimiskeskuse aruanne nr 7, milles on määratletud lapse heaolu kuus mõõdet, sealhulgas materiaalne heaolu, tervis ja turvalisus, haridusalane heaolu, suhted perekonna ja eakaaslastega, käitumine ja ohud ning subjektiivne heaolu;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid tagamaks vaimse puudega laste õiguste järgimine, pidades eelkõige silmas nende õigust vabadusele, haridusele ja kohtuteenustele juurdepääsule ning õigust kaitsele piinamise ja jõhkra, ebainimliku või alandava kohtlemise eest; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid tagamaks vaimse puudega laste õiguste järgimine, pidades eelkõige silmas nende õigust vabadusele, haridusele ja kohtuteenustele juurdepääsule ning õigust kaitsele piinamise ja jõhkra, ebainimliku või alandava kohtlemise eest;

| 28. | kutsub kõiki liikmesriike üles tagama lastele kõigis neid puudutavates kohtu- ja poolkohtulikes menetlustes tõhusa, sõltumatu esinduse ning tagama, et lastel oleks seaduslikult määratud eestkostja, kui puudub vastutustundlik, pädev ja sobiv täiskasvanud pereliige, kes suudaks sellist kohustust täita; |
| --- | --- |

28.

kutsub kõiki liikmesriike üles tagama lastele kõigis neid puudutavates kohtu- ja poolkohtulikes menetlustes tõhusa, sõltumatu esinduse ning tagama, et lastel oleks seaduslikult määratud eestkostja, kui puudub vastutustundlik, pädev ja sobiv täiskasvanud pereliige, kes suudaks sellist kohustust täita;

| 29. | rõhutab, et kuna valdava enamiku laste, eriti väikeste laste eest hoolitsetakse perekonnas, peab lapse õiguste strateegia sisaldama sätteid perekonna heaolu edendamiseks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kuna valdava enamiku laste, eriti väikeste laste eest hoolitsetakse perekonnas, peab lapse õiguste strateegia sisaldama sätteid perekonna heaolu edendamiseks;

| 30. | kutsub komisjoni üles töötama välja poliitikad ja teostama kõikehõlmavaid, valdkondadevahelisi tegevusi eesmärgiga kaitsta laste õigusi, et saavutada laste võrdsus ja võrdsed võimalused kõikidel territooriumidel; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles töötama välja poliitikad ja teostama kõikehõlmavaid, valdkondadevahelisi tegevusi eesmärgiga kaitsta laste õigusi, et saavutada laste võrdsus ja võrdsed võimalused kõikidel territooriumidel;

| 31. | teeb ettepaneku, et EL määratleks „riskilapsed” kui kõik lapsed, kes on sotsiaalse olukorra ohvrid, mis ohustab nende vaimset ja füüsilist tervist ja/või jätab nad kaitseta seaduserikkumise ohtude eest – nii täideviija kui ka ohvrina; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku, et EL määratleks „riskilapsed” kui kõik lapsed, kes on sotsiaalse olukorra ohvrid, mis ohustab nende vaimset ja füüsilist tervist ja/või jätab nad kaitseta seaduserikkumise ohtude eest – nii täideviija kui ka ohvrina;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid (teabekampaaniad, heade tavade vahetamine jne), et ennetada laste ohtu seadmist, kaasa arvatud alaealiste sooritatud seaduserikkumiste ennetamine; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid (teabekampaaniad, heade tavade vahetamine jne), et ennetada laste ohtu seadmist, kaasa arvatud alaealiste sooritatud seaduserikkumiste ennetamine;

| 33. | tuletab meelde, et õigus haridusele ja koolitusele on sotsiaalne põhiõigus, ning kutsub kõiki liikmesriike ja kandidaatriike üles kõnealust õigust tagama, vaatamata lapse või tema vanemate sotsiaalsele või etnilisele päritolule, füüsilisele seisundile või õiguslikule staatusele; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et õigus haridusele ja koolitusele on sotsiaalne põhiõigus, ning kutsub kõiki liikmesriike ja kandidaatriike üles kõnealust õigust tagama, vaatamata lapse või tema vanemate sotsiaalsele või etnilisele päritolule, füüsilisele seisundile või õiguslikule staatusele;

| 34. | palub, et tulevasse ELi lapse õiguste strateegiasse kaasataks soopõhise vägivalla ennetamise alast tegevust, mis keskendub muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse teemalistele teavitamiskampaaniatele, mis on suunatud tüdrukutele ja poistele, lapsevanematele, õpetajatele ja haavatavatele rühmadele ning mille eesmärk on võimaldada tüdrukute emantsipeerumist, kindlustades nende võrdsed võimalused ja nende õiguste parem kaitse; nõuab poiste ja meeste aktiivse osalemise propageerimist eespool nimetatud ennetavates meetmetes; kutsub komisjoni üles siduma arenguabipoliitika ja kaubanduskokkulepped soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja laste vastu suunatud mis tahes vägivallavormide kaotamise alaste õigusaktide rakendamisega; |
| --- | --- |

34.

palub, et tulevasse ELi lapse õiguste strateegiasse kaasataks soopõhise vägivalla ennetamise alast tegevust, mis keskendub muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse teemalistele teavitamiskampaaniatele, mis on suunatud tüdrukutele ja poistele, lapsevanematele, õpetajatele ja haavatavatele rühmadele ning mille eesmärk on võimaldada tüdrukute emantsipeerumist, kindlustades nende võrdsed võimalused ja nende õiguste parem kaitse; nõuab poiste ja meeste aktiivse osalemise propageerimist eespool nimetatud ennetavates meetmetes; kutsub komisjoni üles siduma arenguabipoliitika ja kaubanduskokkulepped soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja laste vastu suunatud mis tahes vägivallavormide kaotamise alaste õigusaktide rakendamisega;

| 35. | palub komisjonil suhetes kolmandate riikidega ergutada naiste diskrimineerimise lõpetamise alaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimist ning edendada naiste osalemist majandus-, sotsiaal- ja poliitikaelus, tõstes seega nende laste heaolu; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil suhetes kolmandate riikidega ergutada naiste diskrimineerimise lõpetamise alaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimist ning edendada naiste osalemist majandus-, sotsiaal- ja poliitikaelus, tõstes seega nende laste heaolu;

Laste osalus

| 36. | tervitab komisjoni algatatud foorumit, mis ühendab endas liikmesriikide esindajad, Euroopa Parlamendi ja komisjoni, valitsusvälised organisatsioonid, lapse õigustega tegelevad riiklikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ja lapsed; on veendunud, et laste osalus peaks olema foorumi üks põhieesmärke; kutsub komisjoni üles tagama laste osalust ja liikmesriikide laste õiguste ombudsmanide osalust, aga ka lapsevanemate ja perekonnaühenduste osalust; |
| --- | --- |

36.

tervitab komisjoni algatatud foorumit, mis ühendab endas liikmesriikide esindajad, Euroopa Parlamendi ja komisjoni, valitsusvälised organisatsioonid, lapse õigustega tegelevad riiklikud ja rahvusvahelised organisatsioonid ja lapsed; on veendunud, et laste osalus peaks olema foorumi üks põhieesmärke; kutsub komisjoni üles tagama laste osalust ja liikmesriikide laste õiguste ombudsmanide osalust, aga ka lapsevanemate ja perekonnaühenduste osalust;

| 37. | väljendab heameelt komisjoni talitustevahelise lapse õiguste rühma loomise ja lapse õiguste alase tegevuse koordinaatori nimetamise üle ning nõuab, et Euroopa Parlamendis loodaks vastavalt Lissaboni lepingu sättele koordineerimisüksus, mis tegutseks koos komisjoni talitustevahelise rühmaga ja ühendaks kõik Euroopa Parlamendi algatused ja tegevused, mis on seotud lapse õigustega; on seisukohal, et nende struktuuride abil tuleks muu hulgas tagada ka teabe ja heade tavade vahetamise võrgustiku töö seoses lapsi käsitlevate riiklike strateegiliste kavadega, mida mõned liikmesriigid ellu viivad; nõuab, et kõnealused organid seaksid sisse otsesed kontaktid laste- ja noorteorganisatsioonidega, et arendada välja mõttekas ja tõhus laste osalemine kogu neid puudutavas otsustamisprotsessis ning seda rakendada, kontrollida ning see tagada; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt komisjoni talitustevahelise lapse õiguste rühma loomise ja lapse õiguste alase tegevuse koordinaatori nimetamise üle ning nõuab, et Euroopa Parlamendis loodaks vastavalt Lissaboni lepingu sättele koordineerimisüksus, mis tegutseks koos komisjoni talitustevahelise rühmaga ja ühendaks kõik Euroopa Parlamendi algatused ja tegevused, mis on seotud lapse õigustega; on seisukohal, et nende struktuuride abil tuleks muu hulgas tagada ka teabe ja heade tavade vahetamise võrgustiku töö seoses lapsi käsitlevate riiklike strateegiliste kavadega, mida mõned liikmesriigid ellu viivad; nõuab, et kõnealused organid seaksid sisse otsesed kontaktid laste- ja noorteorganisatsioonidega, et arendada välja mõttekas ja tõhus laste osalemine kogu neid puudutavas otsustamisprotsessis ning seda rakendada, kontrollida ning see tagada;

| 38. | tuletab meelde, et lastel ja noortel on vanusest hoolimata õigus oma seisukohti avaldada; on seisukohal, et tüdrukutel ja poistel on võrdne õigus arvamust avaldada ning et kõnealune õigus tuleks tagada ELi lapse õiguste strateegia väljatöötamisel ning et tuleks kindlustada tüdrukute ja poiste tasakaalustatud osalemine; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et lastel ja noortel on vanusest hoolimata õigus oma seisukohti avaldada; on seisukohal, et tüdrukutel ja poistel on võrdne õigus arvamust avaldada ning et kõnealune õigus tuleks tagada ELi lapse õiguste strateegia väljatöötamisel ning et tuleks kindlustada tüdrukute ja poiste tasakaalustatud osalemine;

| 39. | tunnistab, et aktiivne osalemine on lähedalt seotud teabega; tervitab teabe- ja teabevahetusstrateegia loomist, mille rakendamisel hakatakse avaldama ELi meetmeid lapsesõbralikul ja kõigile kättesaadav viisil; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et aktiivne osalemine on lähedalt seotud teabega; tervitab teabe- ja teabevahetusstrateegia loomist, mille rakendamisel hakatakse avaldama ELi meetmeid lapsesõbralikul ja kõigile kättesaadav viisil;

| 40. | ootab huviga komisjoni poolt 2008. aastal laste õigusi mõjutavate olemasolevate ELi meetmete mõju hindava uuringu ja aruteludokumendi avaldamist ELi tulevase tegevuse prioriteetide kindlaksmääramiseks lapse õiguste valdkonnas, eesmärgiga võtta vastu valge raamat; palub komisjonil arvestada organisatsioonide Save the Children ja Plan International poolt tuhande lapse seas 2007. aasta algul läbi viidud eelnimetatud konsulteerimise tulemusi, millest ilmnes, et laste jaoks on prioriteetsed valdkonnad nendevastane vägivald, diskrimineerimine, sotsiaalne tõrjutus ja rassism, narkootikumide, alkoholi ja suitsetamise mõju, prostitutsioon ja inimkaubandus ning keskkonnakaitse; on veendunud, et lisaks nimetatud konkreetsetele prioriteetsetele teemadele peab strateegia üldine eesmärk olema tagada lastele osalemis- ja mõjutamisõigus; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja menetluse, milles kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas lapsed, saavad osa võtta konsultatsioonidest, mis viivad ELi lapse õiguste strateegia määratlemiseni; |
| --- | --- |

40.

ootab huviga komisjoni poolt 2008. aastal laste õigusi mõjutavate olemasolevate ELi meetmete mõju hindava uuringu ja aruteludokumendi avaldamist ELi tulevase tegevuse prioriteetide kindlaksmääramiseks lapse õiguste valdkonnas, eesmärgiga võtta vastu valge raamat; palub komisjonil arvestada organisatsioonide Save the Children ja Plan International poolt tuhande lapse seas 2007. aasta algul läbi viidud eelnimetatud konsulteerimise tulemusi, millest ilmnes, et laste jaoks on prioriteetsed valdkonnad nendevastane vägivald, diskrimineerimine, sotsiaalne tõrjutus ja rassism, narkootikumide, alkoholi ja suitsetamise mõju, prostitutsioon ja inimkaubandus ning keskkonnakaitse; on veendunud, et lisaks nimetatud konkreetsetele prioriteetsetele teemadele peab strateegia üldine eesmärk olema tagada lastele osalemis- ja mõjutamisõigus; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja menetluse, milles kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas lapsed, saavad osa võtta konsultatsioonidest, mis viivad ELi lapse õiguste strateegia määratlemiseni;

| 41. | peab äärmiselt tähtsaks, et teavet lapse õiguste kohta levitataks lastele lapsesõbralikul viisil ja sobivate vahendite kaudu; kutsub komisjoni üles:






  — | töötama välja tõhusad suhtlusvahendid, sealhulgas lapsesõbraliku veebilehe, et edendada ELi tööd lapse õiguste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

41.

peab äärmiselt tähtsaks, et teavet lapse õiguste kohta levitataks lastele lapsesõbralikul viisil ja sobivate vahendite kaudu; kutsub komisjoni üles:

—

töötama välja tõhusad suhtlusvahendid, sealhulgas lapsesõbraliku veebilehe, et edendada ELi tööd lapse õiguste valdkonnas;

| — | looma alalise ja ühise teabesüsteemi, et tõsta teadlikkust laste olukorrast ELis; |
| --- | --- |

—

looma alalise ja ühise teabesüsteemi, et tõsta teadlikkust laste olukorrast ELis;

| — | looma ja edendama perioodilisi ja regulaarseid teabekanaleid laste olukorra kohta ELis, nagu statistilised aruanded, uurimused ning teabe ja heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

—

looma ja edendama perioodilisi ja regulaarseid teabekanaleid laste olukorra kohta ELis, nagu statistilised aruanded, uurimused ning teabe ja heade tavade vahetamine;

Vägivald

| 42. | kinnitab, et kõik laste vastu suunatud vägivallavormid mis tahes olukorras, sh kodus, on õigustamatud ja igasugune vägivald tuleb hukka mõista; nõuab seepärast ühenduse õigusakti vastuvõtmist, millega keelatakse kõik vägivallavormid, seksuaalne kuritarvitamine, alandav karistamine ja kahjulikud tavad; mõistab hukka laste vastu suunatud vägivalla kõik vormid, sealhulgas füüsilise, psühholoogilise ja seksuaalse vägivalla – näiteks piinamine, laste ahistamine ja ekspluateerimine, pantvangi võtmine, laste või laste organite müümine, koduvägivald, lapsporno, laste prostitutsioon, pedofiilia ning kahjulikud traditsioonilised tavad, näiteks naissuguelundite moonutamine, sundabielud ja aukuriteod; |
| --- | --- |

42.

kinnitab, et kõik laste vastu suunatud vägivallavormid mis tahes olukorras, sh kodus, on õigustamatud ja igasugune vägivald tuleb hukka mõista; nõuab seepärast ühenduse õigusakti vastuvõtmist, millega keelatakse kõik vägivallavormid, seksuaalne kuritarvitamine, alandav karistamine ja kahjulikud tavad; mõistab hukka laste vastu suunatud vägivalla kõik vormid, sealhulgas füüsilise, psühholoogilise ja seksuaalse vägivalla – näiteks piinamine, laste ahistamine ja ekspluateerimine, pantvangi võtmine, laste või laste organite müümine, koduvägivald, lapsporno, laste prostitutsioon, pedofiilia ning kahjulikud traditsioonilised tavad, näiteks naissuguelundite moonutamine, sundabielud ja aukuriteod;

| 43. | tuletab meelde, et eelnimetatud ÜRO peasekretäri lastevastast vägivalda käsitlevas uurimuses formuleeritud soovitustes domineerib lastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamine ja nendega tegelemine – eriti tunnistab vajadust keelata kõik lastevastase vägivalla vormid, seada esikohale ennetav poliitika, tugevdada sotsiaalteenuseid, parandada vägivalla ohvritele antavat toetust, võtta kuriteo täideviijad vastutusele ning tõhustada kõnealust varjatud probleemi käsitlevate andmete kogumist ja analüüsimist; nõuab, et lastevastast vägivalda ennetava poliitika raames edendataks teadlikkuse tõstmist, teabe- ja harivaid kampaaniaid, suutlikkust tõstvaid tegevusi erialaste rühmade jaoks, kes töötavad lastega ja laste jaoks; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et eelnimetatud ÜRO peasekretäri lastevastast vägivalda käsitlevas uurimuses formuleeritud soovitustes domineerib lastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamine ja nendega tegelemine – eriti tunnistab vajadust keelata kõik lastevastase vägivalla vormid, seada esikohale ennetav poliitika, tugevdada sotsiaalteenuseid, parandada vägivalla ohvritele antavat toetust, võtta kuriteo täideviijad vastutusele ning tõhustada kõnealust varjatud probleemi käsitlevate andmete kogumist ja analüüsimist; nõuab, et lastevastast vägivalda ennetava poliitika raames edendataks teadlikkuse tõstmist, teabe- ja harivaid kampaaniaid, suutlikkust tõstvaid tegevusi erialaste rühmade jaoks, kes töötavad lastega ja laste jaoks;

| 44. | kutsub liikmesriike üles kas rakendama spetsiaalseid seadusesätteid naiste suguelundite moonutamise kohta või vastu võtma seaduseid, mille alusel saab kõik suguelundite moonutamisi toime pannud isikud vastutusele võtta; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles kas rakendama spetsiaalseid seadusesätteid naiste suguelundite moonutamise kohta või vastu võtma seaduseid, mille alusel saab kõik suguelundite moonutamisi toime pannud isikud vastutusele võtta;

| 45. | kutsub kõiki liikmesriike üles võitlema mis tahes põhjusel sooritatud aukuritegude vastu – olenemata sellest, kas need on seotud homoseksuaalsuse, usulise või soolise identiteediga –, samuti korraldatud abielude ja alaealistega sõlmitavate abielude vastu; |
| --- | --- |

45.

kutsub kõiki liikmesriike üles võitlema mis tahes põhjusel sooritatud aukuritegude vastu – olenemata sellest, kas need on seotud homoseksuaalsuse, usulise või soolise identiteediga –, samuti korraldatud abielude ja alaealistega sõlmitavate abielude vastu;

| 46. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõstaksid meditsiinitöötajate teadlikkust traditsioonilistest kahjulikest tavadest ja tagaksid, et kuriteod saavad kehtivate seaduste alusel vastava karistuse, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, sh sisserändajatest tüdrukutele ja naistele, vähemuste hulka kuuluvatele isikutele ning puuetega tüdrukutele; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõstaksid meditsiinitöötajate teadlikkust traditsioonilistest kahjulikest tavadest ja tagaksid, et kuriteod saavad kehtivate seaduste alusel vastava karistuse, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, sh sisserändajatest tüdrukutele ja naistele, vähemuste hulka kuuluvatele isikutele ning puuetega tüdrukutele;

| 47. | kutsub liikmesriike üles kehtestama tervisetöötajatele naissuguelundite moonutamise kõikide juhtude kohustuslik registreerimine, kusjuures registreeritakse ka juhud, kui on kahtlus, et võidakse toime panna suguelundite moonutamine; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles kehtestama tervisetöötajatele naissuguelundite moonutamise kõikide juhtude kohustuslik registreerimine, kusjuures registreeritakse ka juhud, kui on kahtlus, et võidakse toime panna suguelundite moonutamine;

| 48. | kutsub liikmesriike üles astuma välja traditsioonidel põhineva naistevastase vägivalla vastu, mõistma hukka sisserändajatest tüdrukute inimõiguste vastast perevägivalda ja kontrollima, milliseid seadusi saab rakendada pereliikmete vastutusele võtmiseks, eelkõige niinimetatud aukuritegude korral; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles astuma välja traditsioonidel põhineva naistevastase vägivalla vastu, mõistma hukka sisserändajatest tüdrukute inimõiguste vastast perevägivalda ja kontrollima, milliseid seadusi saab rakendada pereliikmete vastutusele võtmiseks, eelkõige niinimetatud aukuritegude korral;

| 49. | väidab, et kui lastevastast vägivalda ja laste kuritarvitamist tahetakse tuvastada ja vastutusele võtta varases etapis, tuleb selliste juhtude registreerimiseks ja käsitlemiseks kasutusele võtta erimenetlus ühes laste füüsilise ja vaimse tervise küsimustes vastutavate meditsiini- ja tervishoiutöötajate koolitusmeetmetega; |
| --- | --- |

49.

väidab, et kui lastevastast vägivalda ja laste kuritarvitamist tahetakse tuvastada ja vastutusele võtta varases etapis, tuleb selliste juhtude registreerimiseks ja käsitlemiseks kasutusele võtta erimenetlus ühes laste füüsilise ja vaimse tervise küsimustes vastutavate meditsiini- ja tervishoiutöötajate koolitusmeetmetega;

| 50. | toetab ÜRO peasekretäri eriesindaja ametissenimetamist lastevastase vägivalla kaotamise valdkonnas koos mandaadi ja ressurssidega, mis on vajalikud globaalsete kohustuste jõustamiseks, et lõpetada lastevastane vägivald; |
| --- | --- |

50.

toetab ÜRO peasekretäri eriesindaja ametissenimetamist lastevastase vägivalla kaotamise valdkonnas koos mandaadi ja ressurssidega, mis on vajalikud globaalsete kohustuste jõustamiseks, et lõpetada lastevastane vägivald;

| 51. | rõhutab, et seksuaalse ekspluateerimise ja laste kuritarvitamise kohta tuleks kehtestada õiguslik raamistik, ning et õigusalast koostööd liikmesriikide, Europoli, Eurojusti ja kõigi pädevate rahvusvaheliste organite vahel tuleks tugevdada; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et seksuaalse ekspluateerimise ja laste kuritarvitamise kohta tuleks kehtestada õiguslik raamistik, ning et õigusalast koostööd liikmesriikide, Europoli, Eurojusti ja kõigi pädevate rahvusvaheliste organite vahel tuleks tugevdada;

| 52. | kutsub liikmesriike üles eraldama rahalisi vahendeid lapsevanematele ja professionaalidele suunatud haridusalaste ja meediakampaaniate korraldamiseks ning tagama lapsesõbralike õigus-, arsti- ja psühhosotsiaalsete teenuste osutamine; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles eraldama rahalisi vahendeid lapsevanematele ja professionaalidele suunatud haridusalaste ja meediakampaaniate korraldamiseks ning tagama lapsesõbralike õigus-, arsti- ja psühhosotsiaalsete teenuste osutamine;

| 53. | palub kõikidel institutsioonidel ja liikmesriikidel võidelda aktiivselt laste seksuaalse ärakasutamise, lastekaubanduse, pedofiilia, Interneti teel toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise, laste prostitutsiooni ja lastega seotud seksiturismi vastu, võttes kasutusele kõik vajalikud meetmed, et viia lõpule riiklike õigusaktide ühtlustamine vastavalt ühistele miinimumpõhimõtetele, mis on vastu võetud eelnimetatud raamotsusega 2004/68/JSK ja ka teistele õigusaktidega, mis näevad ette kõigi, nii era- kui ka avaliku sektori huvitatud poolte osalemise, nagu on öeldud ka eelnimetatud komisjoni teatises „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine”; |
| --- | --- |

53.

palub kõikidel institutsioonidel ja liikmesriikidel võidelda aktiivselt laste seksuaalse ärakasutamise, lastekaubanduse, pedofiilia, Interneti teel toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise, laste prostitutsiooni ja lastega seotud seksiturismi vastu, võttes kasutusele kõik vajalikud meetmed, et viia lõpule riiklike õigusaktide ühtlustamine vastavalt ühistele miinimumpõhimõtetele, mis on vastu võetud eelnimetatud raamotsusega 2004/68/JSK ja ka teistele õigusaktidega, mis näevad ette kõigi, nii era- kui ka avaliku sektori huvitatud poolte osalemise, nagu on öeldud ka eelnimetatud komisjoni teatises „Küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kujundamine”;

| 54. | kinnitab, et laste seksuaalse ärakasutamise eest tuleks kohaldada samasuguseid karistusi nagu vägistamise eest; on seisukohal, et juhul kui laps on seksuaalse ärakasutamise või kuritarvitamise ohver, tuleks arvesse võtta raskendavaid asjaolusid; |
| --- | --- |

54.

kinnitab, et laste seksuaalse ärakasutamise eest tuleks kohaldada samasuguseid karistusi nagu vägistamise eest; on seisukohal, et juhul kui laps on seksuaalse ärakasutamise või kuritarvitamise ohver, tuleks arvesse võtta raskendavaid asjaolusid;

| 55. | palub liikmesriikidel kaaluda seksuaalset vägivalda käsitlevate sooliselt neutraalsete õigusaktide vastuvõtmist ning arvestada, et lapselt (st alaealiselt) seksi ostmine tuleb kuulutada kuriteoks vastavalt ÜRO Peaassamblee poolt 25. mail 2000. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste kaitse konventsiooni laste müümist, laste prostitutsiooni ja lapspornot käsitleva vabatahtliku protokolli artiklile 1; rõhutab, et laste prostitutsiooni ja lapspornograafia järele eksisteeriva tarbijanõudluse vastu võitlemisel ning selle vähendamisel on väga tähtis tõsta üldsuse teadlikkust; |
| --- | --- |

55.

palub liikmesriikidel kaaluda seksuaalset vägivalda käsitlevate sooliselt neutraalsete õigusaktide vastuvõtmist ning arvestada, et lapselt (st alaealiselt) seksi ostmine tuleb kuulutada kuriteoks vastavalt ÜRO Peaassamblee poolt 25. mail 2000. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste kaitse konventsiooni laste müümist, laste prostitutsiooni ja lapspornot käsitleva vabatahtliku protokolli artiklile 1; rõhutab, et laste prostitutsiooni ja lapspornograafia järele eksisteeriva tarbijanõudluse vastu võitlemisel ning selle vähendamisel on väga tähtis tõsta üldsuse teadlikkust;

| 56. | tuletab meelde oma 16. novembri 2006. aasta soovitust nõukogule inimkaubanduse vastase võitluse kohta – ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (8), mille põhjenduses E nõutakse inimkaubanduse ohvrite vähendamist poole võrra järgmise kümne aasta jooksul, üldise eesmärgiga selline kuritegevuse vorm võimalikult kiiresti täielikult elimineerida; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde oma 16. novembri 2006. aasta soovitust nõukogule inimkaubanduse vastase võitluse kohta – ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (8), mille põhjenduses E nõutakse inimkaubanduse ohvrite vähendamist poole võrra järgmise kümne aasta jooksul, üldise eesmärgiga selline kuritegevuse vorm võimalikult kiiresti täielikult elimineerida;

| 57. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid tõhusad õiguslikud ja muud meetmed, sealhulgas soo ja vanuse kaupa liigendatud andmete kogumine, et ennetada ja kõrvaldada liikmesriikide territooriumil nii era- kui riiklikus sfääris toime pandud mis tahes vägivallavormid; |
| --- | --- |

57.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid tõhusad õiguslikud ja muud meetmed, sealhulgas soo ja vanuse kaupa liigendatud andmete kogumine, et ennetada ja kõrvaldada liikmesriikide territooriumil nii era- kui riiklikus sfääris toime pandud mis tahes vägivallavormid;

| 58. | kutsub samuti komisjoni üles toetama ÜRO lapse õiguste konventsiooni eespool nimetatud vabatahtliku protokolli ja konventsiooni laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse vabatahtliku protokolli kiiret ratifitseerimist; |
| --- | --- |

58.

kutsub samuti komisjoni üles toetama ÜRO lapse õiguste konventsiooni eespool nimetatud vabatahtliku protokolli ja konventsiooni laste kaasamise kohta relvakonfliktidesse vabatahtliku protokolli kiiret ratifitseerimist;

| 59. | kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles tagama inimkaubanduse ohvritele täielik kaitse ja abi, eriti seoses sobivate kestvate lahenduste leidmisega inimkaubanduse lapsohvrite jaoks; |
| --- | --- |

59.

kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles tagama inimkaubanduse ohvritele täielik kaitse ja abi, eriti seoses sobivate kestvate lahenduste leidmisega inimkaubanduse lapsohvrite jaoks;

| 60. | kutsub kõiki institutsioone ja liikmesriike üles aktiivselt osalema võitluses lastega kauplemise vastu mis tahes ekspluateerimise eesmärgil – sealhulgas töötamine (nt laste töö (9), sunniviisiline töö, kodune töö, orjus, sunnitöö ja kerjamine), sunniviisiline abiellumine, ebaseaduslik lapsendamine ja seadusevastased tegevused (nt narkootikumidega kauplemine, taskuvargused), seksuaalne ärakasutamine, prostitutsioon jne; |
| --- | --- |

60.

kutsub kõiki institutsioone ja liikmesriike üles aktiivselt osalema võitluses lastega kauplemise vastu mis tahes ekspluateerimise eesmärgil – sealhulgas töötamine (nt laste töö (9), sunniviisiline töö, kodune töö, orjus, sunnitöö ja kerjamine), sunniviisiline abiellumine, ebaseaduslik lapsendamine ja seadusevastased tegevused (nt narkootikumidega kauplemine, taskuvargused), seksuaalne ärakasutamine, prostitutsioon jne;

| 61. | kutsub komisjoni üles viivitamata hindama riiklikke rakendusmeetmeid seoses raamotsusega 2004/68/JSK, et teha ettepanek selle otsusega vastuolus olevate riiklike õigusaktide viivitamatuks muutmiseks, ja toetab komisjoni tegevust, kes kooskõlastatult peamiste krediitkaarte väljastavate ettevõtetega hindab elektroonilisel teel lapsporno materjale müüvate Interneti-lehekülgede online-maksesüsteemist väljaarvamise tehnilist teostatavust või teiste piirangute kehtestamist; palub samamoodi teistel majanduselus osalejatel, nagu pangad, valuutavahetuspunktid, Interneti-teenuse pakkujad ja otsingumootorite operaatorid, osaleda aktiivselt jõupingutustes võidelda lapsporno ja laste majanduslikul eesmärgil ekspluateerimise muude vormide vastu; võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) (10), kutsub nõukogu ja komisjoni üles keelustama lastepornograafiat ja laste suhtes toime pandud vägivalda kõikides audiovisuaalsetes meediateenustes; on seisukohal, et üks komisjoni põhiprioriteete peaks olema lapsporno veebilehtede vastu korraldatavate piiriüleste operatsioonide tugevdamine ning riigiasutuste ja erasektori vahelise koostöö parandamine ebaseaduslike veebilehtede sulgemiseks; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles viivitamata hindama riiklikke rakendusmeetmeid seoses raamotsusega 2004/68/JSK, et teha ettepanek selle otsusega vastuolus olevate riiklike õigusaktide viivitamatuks muutmiseks, ja toetab komisjoni tegevust, kes kooskõlastatult peamiste krediitkaarte väljastavate ettevõtetega hindab elektroonilisel teel lapsporno materjale müüvate Interneti-lehekülgede online-maksesüsteemist väljaarvamise tehnilist teostatavust või teiste piirangute kehtestamist; palub samamoodi teistel majanduselus osalejatel, nagu pangad, valuutavahetuspunktid, Interneti-teenuse pakkujad ja otsingumootorite operaatorid, osaleda aktiivselt jõupingutustes võidelda lapsporno ja laste majanduslikul eesmärgil ekspluateerimise muude vormide vastu; võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) (10), kutsub nõukogu ja komisjoni üles keelustama lastepornograafiat ja laste suhtes toime pandud vägivalda kõikides audiovisuaalsetes meediateenustes; on seisukohal, et üks komisjoni põhiprioriteete peaks olema lapsporno veebilehtede vastu korraldatavate piiriüleste operatsioonide tugevdamine ning riigiasutuste ja erasektori vahelise koostöö parandamine ebaseaduslike veebilehtede sulgemiseks;

| 62. | juhib tähelepanu laste ja alaealiste ekspluateerimisele moe-, muusika-, filmi- ja spordimaailmas; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu laste ja alaealiste ekspluateerimisele moe-, muusika-, filmi- ja spordimaailmas;

| 63. | nõuab lapse õiguste kaitse huvides, dialoogis pakkujate, meedia (avalik ja eraõiguslik televisioon, reklaamindus, ajakirjandus, videomängud, mobiiltelefoni operaatorid ja Internet) ning ettevõtjatega piisava, tõhusa ja proportsionaalse eeskirjade süsteemi loomist, mille eesmärk on eelkõige keelata kahjulike (sealhulgas elektroonilise ahistamise nähtusega seonduvate) piltide ja materjali edastamine ning vägivaldsete videomängude müümine, mis võivad kahjustada vägivallale ja seksistlikule käitumisele julgustamise kaudu lapse psüühilist arengut; lisaks juhib murega tähelepanu MMSi teel pornograafia ja laste kuritarvitamisega seotud piltide vahetamise kasvavale probleemile; väljendab toetust turvalisema Interneti programmile operatiiv- ja tehniliste meetmete rakendamise kaudu eriti laste kaitsmiseks; seoses sellega kutsub samuti liikmesriike ja Interneti-teenuse osutajaid koostöös otsingumootorite ettevõtete ja politseiga rakendama blokeerimise tehnoloogiaid, et peatada Interneti kasutajate juurdepääs laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud ebaseaduslikele lehekülgedele ning hoida ära üldsuse juurdepääs laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavatele materjalidele; |
| --- | --- |

63.

nõuab lapse õiguste kaitse huvides, dialoogis pakkujate, meedia (avalik ja eraõiguslik televisioon, reklaamindus, ajakirjandus, videomängud, mobiiltelefoni operaatorid ja Internet) ning ettevõtjatega piisava, tõhusa ja proportsionaalse eeskirjade süsteemi loomist, mille eesmärk on eelkõige keelata kahjulike (sealhulgas elektroonilise ahistamise nähtusega seonduvate) piltide ja materjali edastamine ning vägivaldsete videomängude müümine, mis võivad kahjustada vägivallale ja seksistlikule käitumisele julgustamise kaudu lapse psüühilist arengut; lisaks juhib murega tähelepanu MMSi teel pornograafia ja laste kuritarvitamisega seotud piltide vahetamise kasvavale probleemile; väljendab toetust turvalisema Interneti programmile operatiiv- ja tehniliste meetmete rakendamise kaudu eriti laste kaitsmiseks; seoses sellega kutsub samuti liikmesriike ja Interneti-teenuse osutajaid koostöös otsingumootorite ettevõtete ja politseiga rakendama blokeerimise tehnoloogiaid, et peatada Interneti kasutajate juurdepääs laste seksuaalse kuritarvitamisega seotud ebaseaduslikele lehekülgedele ning hoida ära üldsuse juurdepääs laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavatele materjalidele;

| 64. | väljendab heameelt mobiiltelefonide turvalisemat kasutamist teismeliste ja laste poolt käsitleva Euroopa raamistiku rakendamise alguse üle, mille ELi kõnealuse majandusharu juhtivad ettevõtted võtsid vastu kui isereguleeriva eeskirja ning millele järgneb vastavate riiklike isereguleerivate eeskirjade vastuvõtmine; rõhutab, et kõnealune raamistik on esimene tähtis samm alaealiste kaitse suunas mobiiltelefonide kasutamisest tulenevate ohtude eest, kuid on oluline, et komisjon korrapäraselt kontrolliks ja hindaks selle rakendamist riiklikul tasandil, et hinnata rakendamise tulemusi ja uurida vajadust võtta vastu ühenduse õigusloomega seotud algatus; |
| --- | --- |

64.

väljendab heameelt mobiiltelefonide turvalisemat kasutamist teismeliste ja laste poolt käsitleva Euroopa raamistiku rakendamise alguse üle, mille ELi kõnealuse majandusharu juhtivad ettevõtted võtsid vastu kui isereguleeriva eeskirja ning millele järgneb vastavate riiklike isereguleerivate eeskirjade vastuvõtmine; rõhutab, et kõnealune raamistik on esimene tähtis samm alaealiste kaitse suunas mobiiltelefonide kasutamisest tulenevate ohtude eest, kuid on oluline, et komisjon korrapäraselt kontrolliks ja hindaks selle rakendamist riiklikul tasandil, et hinnata rakendamise tulemusi ja uurida vajadust võtta vastu ühenduse õigusloomega seotud algatus;

| 65. | pooldab ELis ühtse klassifitseerimis- ja märgistussüsteemi loomist alaealistele suunatud audiovisuaalse meediasisu ja videomängude müümisel ja levitamisel, et Euroopa standard võiks olla eeskujuks ka ELi mittekuuluvatele riikidele; |
| --- | --- |

65.

pooldab ELis ühtse klassifitseerimis- ja märgistussüsteemi loomist alaealistele suunatud audiovisuaalse meediasisu ja videomängude müümisel ja levitamisel, et Euroopa standard võiks olla eeskujuks ka ELi mittekuuluvatele riikidele;

| 66. | tuletab meelde, et olemasolevasse arvuti- ja videomängude vanusepiirangute üleeuroopalisse süsteemi (PEGI) lisati hiljuti erimärgised elektrooniliste mängude jaoks; on arvamusel, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kõnealust tüüpi enesekontrollisüsteemi mängude märgistamisel soodustama ja sellele rohkem toetust avaldama, et kaitsta alaealisi nende vanusele mittesobivate mängude eest ning teavitada vanemaid võimalikest mängudega seotud riskidest, samuti juhtida nende tähelepanu headele näidetele; |
| --- | --- |

66.

tuletab meelde, et olemasolevasse arvuti- ja videomängude vanusepiirangute üleeuroopalisse süsteemi (PEGI) lisati hiljuti erimärgised elektrooniliste mängude jaoks; on arvamusel, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kõnealust tüüpi enesekontrollisüsteemi mängude märgistamisel soodustama ja sellele rohkem toetust avaldama, et kaitsta alaealisi nende vanusele mittesobivate mängude eest ning teavitada vanemaid võimalikest mängudega seotud riskidest, samuti juhtida nende tähelepanu headele näidetele;

| 67. | kutsub liikmesriike üles tõhustama kontrolli teleprogrammide sisu üle aegadel, millal lastest televaatajate arv on suurim, ning aitama kaasa vanemate kontrollile, andes teleprogrammide kohta küllaldast ja ühtset teavet; rõhutab, et infotehnoloogia annab lastele lisavõimalusi teleprogrammidele juurdepääsuks igal ajal, igast Interneti-ühendusega arvutist; juhib tähelepanu sellele, et on vaja põhjalikult läbi vaadata massimeedia piiranguteta juurdepääsuõigus lastele ning laste piiranguteta juurdepääsuõigus massimeediale; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles tõhustama kontrolli teleprogrammide sisu üle aegadel, millal lastest televaatajate arv on suurim, ning aitama kaasa vanemate kontrollile, andes teleprogrammide kohta küllaldast ja ühtset teavet; rõhutab, et infotehnoloogia annab lastele lisavõimalusi teleprogrammidele juurdepääsuks igal ajal, igast Interneti-ühendusega arvutist; juhib tähelepanu sellele, et on vaja põhjalikult läbi vaadata massimeedia piiranguteta juurdepääsuõigus lastele ning laste piiranguteta juurdepääsuõigus massimeediale;

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et kõigis liikmesriikides on murettekitavalt suurenenud alaealistega seotud kuritegevus, mis hõlmab nii alaealisi kuriteo täideviijaid kui ka – enamikul juhtudel – ohvreid, luues olukorra, mis nõuab integreeritud poliitika elluviimist mitte üksnes riigi, vaid ka ühenduse tasandil; soovitab seepärast vajaliku meetmena viia viivitamata läbi usaldusväärne probleemi käsitlev uuring ning seejärel koostada ühenduse tasandil raamprogramm, rühmitades meetmed kolme suunise ümber: ennetavad meetmed, alaealiste seaduserikkujate sotsiaalse integratsiooni meetmed ning kohtuliku ja kohtuvälise sekkumise meetmed; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu sellele, et kõigis liikmesriikides on murettekitavalt suurenenud alaealistega seotud kuritegevus, mis hõlmab nii alaealisi kuriteo täideviijaid kui ka – enamikul juhtudel – ohvreid, luues olukorra, mis nõuab integreeritud poliitika elluviimist mitte üksnes riigi, vaid ka ühenduse tasandil; soovitab seepärast vajaliku meetmena viia viivitamata läbi usaldusväärne probleemi käsitlev uuring ning seejärel koostada ühenduse tasandil raamprogramm, rühmitades meetmed kolme suunise ümber: ennetavad meetmed, alaealiste seaduserikkujate sotsiaalse integratsiooni meetmed ning kohtuliku ja kohtuvälise sekkumise meetmed;

| 69. | rõhutab, et Euroopa programmide Media ja Kultuur abil tuleb tugevdada lastekultuuri edendamist, ning palub nõukogul ja komisjonil äratada innovaatiliste projektidega lastele sobivas vormis huvi Euroopa kultuuri ja Euroopa keelte vastu ning ergutada varakult laste õppimistahet; tõstab samaaegselt esile meediakasvatuse tähtsust, et pedagoogiliste teemade kaasamisega edendada erinevate massiteabevahendite teadlikumat kasutust; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et Euroopa programmide Media ja Kultuur abil tuleb tugevdada lastekultuuri edendamist, ning palub nõukogul ja komisjonil äratada innovaatiliste projektidega lastele sobivas vormis huvi Euroopa kultuuri ja Euroopa keelte vastu ning ergutada varakult laste õppimistahet; tõstab samaaegselt esile meediakasvatuse tähtsust, et pedagoogiliste teemade kaasamisega edendada erinevate massiteabevahendite teadlikumat kasutust;

| 70. | palub liikmesriikidel ja komisjonil koostada oma tulevase strateegia raames kõikehõlmav noorsoo kuritegevuse ja koolides esineva ahistamise ning muu kahjuliku käitumise vastane ning konkreetse probleemi – noortejõukude – vastane ennetuskava, mis hõlmab eelkõige peresid, koole ja perekondadele tugiteenuseid osutavaid sotsiaalteenistusi, spordi- ja noortekeskusi, noori endid, keskendudes võimaluste pakkumisele ja nende aktiivse ühiskonnas osalemise edendamisele; soovitab liikmesriikidel vahetada üksteisega häid tavasid; |
| --- | --- |

70.

palub liikmesriikidel ja komisjonil koostada oma tulevase strateegia raames kõikehõlmav noorsoo kuritegevuse ja koolides esineva ahistamise ning muu kahjuliku käitumise vastane ning konkreetse probleemi – noortejõukude – vastane ennetuskava, mis hõlmab eelkõige peresid, koole ja perekondadele tugiteenuseid osutavaid sotsiaalteenistusi, spordi- ja noortekeskusi, noori endid, keskendudes võimaluste pakkumisele ja nende aktiivse ühiskonnas osalemise edendamisele; soovitab liikmesriikidel vahetada üksteisega häid tavasid;

| 71. | nõuab ohutute, hästi reklaamitud, konfidentsiaalsete ja kergesti juurdepääsetavate teavitamismehhanismide loomist lastele, nende esindajatele ja teistele, et teatada lastevastasest vägivallast; kõik lapsed, sealhulgas need, kes viibivad hooldus- ja õigusasutustes, peaksid olema teadlikud kaebuste esitamise mehhanismide olemasolust; |
| --- | --- |

71.

nõuab ohutute, hästi reklaamitud, konfidentsiaalsete ja kergesti juurdepääsetavate teavitamismehhanismide loomist lastele, nende esindajatele ja teistele, et teatada lastevastasest vägivallast; kõik lapsed, sealhulgas need, kes viibivad hooldus- ja õigusasutustes, peaksid olema teadlikud kaebuste esitamise mehhanismide olemasolust;

| 72. | soovib, et liikmesriigid näeksid ette juurdepääsusüsteemi loomise laste kuritarvitamises süüdimõistmist käsitlevale teabele, et laste seksuaalses ekspluateerimises süüdimõistetud isikutele, keda tuleb pidada lastega töötamise jaoks kõlbmatuks, oleks lõppkokkuvõttes kogu Euroopa Liidus võimalik keelata juurdepääs teatavatele kutsealadele, mis hõlmavad kokkupuudet lastega, vastavalt oma 1. juuni 2006. aasta seisukohale Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (11); peab vajalikuks rakendada meetmeid, et ära hoida kuriteo kordumine, näiteks olukorras, kus lastevastases seksuaalkuriteos süüdimõistetud isik reisib välismaale; väljendab sellega seoses heameelt nõukogus saavutatud edusammude üle liikmesriikidevahelise teabevahetuse valdkonnas seoses riigisiseste kriminaalkaristustega ning soovib, et nõukogu viiks kiiremas korras ellu riiklike karistusregistrite vastastikuse sidumise Euroopa võrguks; |
| --- | --- |

72.

soovib, et liikmesriigid näeksid ette juurdepääsusüsteemi loomise laste kuritarvitamises süüdimõistmist käsitlevale teabele, et laste seksuaalses ekspluateerimises süüdimõistetud isikutele, keda tuleb pidada lastega töötamise jaoks kõlbmatuks, oleks lõppkokkuvõttes kogu Euroopa Liidus võimalik keelata juurdepääs teatavatele kutsealadele, mis hõlmavad kokkupuudet lastega, vastavalt oma 1. juuni 2006. aasta seisukohale Belgia Kuningriigi algatuse kohta selleks, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus (11); peab vajalikuks rakendada meetmeid, et ära hoida kuriteo kordumine, näiteks olukorras, kus lastevastases seksuaalkuriteos süüdimõistetud isik reisib välismaale; väljendab sellega seoses heameelt nõukogus saavutatud edusammude üle liikmesriikidevahelise teabevahetuse valdkonnas seoses riigisiseste kriminaalkaristustega ning soovib, et nõukogu viiks kiiremas korras ellu riiklike karistusregistrite vastastikuse sidumise Euroopa võrguks;

| 73. | nõuab, et suurendataks jõupingutusi, et tegelda narkootikumide ja alkoholi müügi ja tarbimise probleemiga õppeasutustes ja nende läheduses, ning laste teavitamist nende probleemidega kaasnevatest ohtudest; |
| --- | --- |

73.

nõuab, et suurendataks jõupingutusi, et tegelda narkootikumide ja alkoholi müügi ja tarbimise probleemiga õppeasutustes ja nende läheduses, ning laste teavitamist nende probleemidega kaasnevatest ohtudest;

| 74. | nõuab, et liikmesriigid määratleksid ühise arusaama selle kohta, mis on lapse kuritarvitamine, arvestades, et näiteks seksuaalvahekorras olemise alampiiri suhtes liikmesriikide õigusaktid erinevad; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et liikmesriigid määratleksid ühise arusaama selle kohta, mis on lapse kuritarvitamine, arvestades, et näiteks seksuaalvahekorras olemise alampiiri suhtes liikmesriikide õigusaktid erinevad;

| 75. | nõuab, et lastele tagataks tõhus kaitse seksuaalse ärakasutamise vastu, muu hulgas lugedes lastega seotud seksiturismi kõikides liikmesriikides kuriteoks, mida reguleerib piiriülene kriminaalõigus; nõuab, et kolmandas riigis kuriteo toime pannud ELi kodaniku suhtes kohaldataks ühtset, kogu ELis kohaldatavat piiriülest kriminaalõigust kooskõlas lapse õiguste konventsiooni vabatahtliku protokolliga laste müügi, laste prostitutsiooni ja lapspornograafia kohta; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et lastele tagataks tõhus kaitse seksuaalse ärakasutamise vastu, muu hulgas lugedes lastega seotud seksiturismi kõikides liikmesriikides kuriteoks, mida reguleerib piiriülene kriminaalõigus; nõuab, et kolmandas riigis kuriteo toime pannud ELi kodaniku suhtes kohaldataks ühtset, kogu ELis kohaldatavat piiriülest kriminaalõigust kooskõlas lapse õiguste konventsiooni vabatahtliku protokolliga laste müügi, laste prostitutsiooni ja lapspornograafia kohta;

| 76. | nõuab, et Europolile antaks volitus teha koostööd liikmesriikide ja teiste riikide politseijõududega, keda seda tüüpi turism puudutab, et viia läbi uurimisi kõnealuste kuritegude täideviijate väljaselgitamiseks, ja nõuab selleks Euroopa kontaktametniku ametikohtade loomist; nõuab piisavaid meetmeid oma ärakasutajate käest päästetud seksuaalse ärakasutamise ohvrite rehabiliteerimiseks ja ühiskonda integreerimiseks; nõuab ka kõikehõlmavama teabe avalikustamist lastega seotud seksiturismi kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

76.

nõuab, et Europolile antaks volitus teha koostööd liikmesriikide ja teiste riikide politseijõududega, keda seda tüüpi turism puudutab, et viia läbi uurimisi kõnealuste kuritegude täideviijate väljaselgitamiseks, ja nõuab selleks Euroopa kontaktametniku ametikohtade loomist; nõuab piisavaid meetmeid oma ärakasutajate käest päästetud seksuaalse ärakasutamise ohvrite rehabiliteerimiseks ja ühiskonda integreerimiseks; nõuab ka kõikehõlmavama teabe avalikustamist lastega seotud seksiturismi kohta liikmesriikides;

| 77. | julgustab liikmesriike looma õiguslikku raamistikku, mis võimaldaks karistada lapsi kaasava seksiturismi organiseerijaid, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles uurima võimalust võtta vastu lapsi kaasava seksiturismi vastane kooskõlastatud ELi strateegia ning allkirjastama ja edendama hotelli- ja turismimajanduse käitumisjuhendeid, nagu näiteks 21. aprilli 2004. aasta ECPATi (12) koodeks, mis käsitleb laste kaitset seksuaalse ärakasutamise eest turisminduses; |
| --- | --- |

77.

julgustab liikmesriike looma õiguslikku raamistikku, mis võimaldaks karistada lapsi kaasava seksiturismi organiseerijaid, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles uurima võimalust võtta vastu lapsi kaasava seksiturismi vastane kooskõlastatud ELi strateegia ning allkirjastama ja edendama hotelli- ja turismimajanduse käitumisjuhendeid, nagu näiteks 21. aprilli 2004. aasta ECPATi (12) koodeks, mis käsitleb laste kaitset seksuaalse ärakasutamise eest turisminduses;

| 78. | rõhutab asjaolu, et valdav enamik lapsi, kes langevad inimkaubanduse ohvriks seksuaalse ekspluateerimise äris, nagu prostitutsioon ja lapsporno tootmine, aga ka sunnitud abielude korral, on teismelised tüdrukud, mistõttu on inimkaubandus üks peamisi soolise võrdõiguslikkuse küsimusi; rõhutab lisaks, et isegi inimkaubanduse tõkestamise ja peatamise katsetesse kaasatud rühmades püsivad ikka veel vanamoodsad hoiakud sugude vaheliste suhete suhtes ja traditsioonilised arusaamad naiste ja tüdrukute rollist; |
| --- | --- |

78.

rõhutab asjaolu, et valdav enamik lapsi, kes langevad inimkaubanduse ohvriks seksuaalse ekspluateerimise äris, nagu prostitutsioon ja lapsporno tootmine, aga ka sunnitud abielude korral, on teismelised tüdrukud, mistõttu on inimkaubandus üks peamisi soolise võrdõiguslikkuse küsimusi; rõhutab lisaks, et isegi inimkaubanduse tõkestamise ja peatamise katsetesse kaasatud rühmades püsivad ikka veel vanamoodsad hoiakud sugude vaheliste suhete suhtes ja traditsioonilised arusaamad naiste ja tüdrukute rollist;

| 79. | palub kõikidel liikmesriikidel suhtuda koduvägivalda pealt näinud lapsesse kui kuriteo ohvrisse; |
| --- | --- |

79.

palub kõikidel liikmesriikidel suhtuda koduvägivalda pealt näinud lapsesse kui kuriteo ohvrisse;

| 80. | palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole veel ratifitseerinud 2000. aastal Palermos ÜRO poolt vastu võetud ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni täiendavat protokolli naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise kohta, seda teha ja võtta kõik vajalikud meetmed inimkaubanduse lapsohvrite kaitsmiseks, sealhulgas lubades inimkaubanduse ohvritel viibida oma territooriumil ajutiselt või alaliselt; |
| --- | --- |

80.

palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole veel ratifitseerinud 2000. aastal Palermos ÜRO poolt vastu võetud ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni täiendavat protokolli naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise kohta, seda teha ja võtta kõik vajalikud meetmed inimkaubanduse lapsohvrite kaitsmiseks, sealhulgas lubades inimkaubanduse ohvritel viibida oma territooriumil ajutiselt või alaliselt;

| 81. | soovitab, et tulevases ELi strateegias omistataks eritähelepanu mahajäetuse, kuritarvituse, väärkohtlemise, ekspluateerimise ning otsese ja/või kaudse vägivalla ohvriks langenud tüdrukute ja poiste meditsiinilisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele abistamisele arvestades lapse parimaid huve ja soolist mõõdet; tuletab meelde, et komisjoni tegevus peaks hõlmama kaudse vägivalla mõju laste heaolule ja selle ennetamist; rõhutab, et kõnealused probleemid on tihti seotud perekondade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, ning et nende probleemide lahendamiseks on vaja uut sotsiaalpoliitikat, suurema rõhuasetusega solidaarsusel; |
| --- | --- |

81.

soovitab, et tulevases ELi strateegias omistataks eritähelepanu mahajäetuse, kuritarvituse, väärkohtlemise, ekspluateerimise ning otsese ja/või kaudse vägivalla ohvriks langenud tüdrukute ja poiste meditsiinilisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele abistamisele arvestades lapse parimaid huve ja soolist mõõdet; tuletab meelde, et komisjoni tegevus peaks hõlmama kaudse vägivalla mõju laste heaolule ja selle ennetamist; rõhutab, et kõnealused probleemid on tihti seotud perekondade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, ning et nende probleemide lahendamiseks on vaja uut sotsiaalpoliitikat, suurema rõhuasetusega solidaarsusel;

| 82. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, millist rolli omab nõudlus laste seksuaalse ekspluateerimise ning laste ekspluateerimise teiste vormide järele; kui see on kindlaks tehtud, nõuab meetmete võtmist kõnealuse nõudluse vähendamiseks, muu hulgas avalikkusele suunatud kampaaniate kaudu; peab lastega kauplemist organiseeritud kuritegevuse üheks vormiks ja nõuab seepärast, et liikmesriigid teeksid ühiseid jõupingutusi, et võidelda selliste kuritegude vastu; palub liikmesriikidel seada esikohale laste õigus kaitsele; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, millist rolli omab nõudlus laste seksuaalse ekspluateerimise ning laste ekspluateerimise teiste vormide järele; kui see on kindlaks tehtud, nõuab meetmete võtmist kõnealuse nõudluse vähendamiseks, muu hulgas avalikkusele suunatud kampaaniate kaudu; peab lastega kauplemist organiseeritud kuritegevuse üheks vormiks ja nõuab seepärast, et liikmesriigid teeksid ühiseid jõupingutusi, et võidelda selliste kuritegude vastu; palub liikmesriikidel seada esikohale laste õigus kaitsele;

| 83. | kutsub liikmesriike üles tunnistama, et seksuaalselt ärakasutatud laste seas on tüdrukute osakaal ebaproportsionaalselt suur ja et laste seksuaalse ekspluateerimise lõpetamiseks suunatud jõupingutustesse tuleb seega sisse viia sooline perspektiiv; |
| --- | --- |

83.

kutsub liikmesriike üles tunnistama, et seksuaalselt ärakasutatud laste seas on tüdrukute osakaal ebaproportsionaalselt suur ja et laste seksuaalse ekspluateerimise lõpetamiseks suunatud jõupingutustesse tuleb seega sisse viia sooline perspektiiv;

| 84. | on seisukohal, et sugupoolte – tüdrukute ja poiste – vaheline suhtlemine elu varajastes etappides on teerajajaks soolisele võrdõiguslikkusele elu järgmistes etappides; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et sugupoolte – tüdrukute ja poiste – vaheline suhtlemine elu varajastes etappides on teerajajaks soolisele võrdõiguslikkusele elu järgmistes etappides;

| 85. | palub alaealiste jaoks ette näha vangistust asendavad karistused, mis on proportsionaalsed toimepandud seaduserikkumise raskusega, ning et igal juhul oleksid tagatud ümberõppe meetmed, nagu noorte suhtes üldkasuliku töö rakendamine, nende ühiskondlikku ja kutsealasesse ellu tagasipöördumise jaoks, pidades silmas vajadust õpetada lastele, et neil on õigused, aga ka kohustused, järgides samas seda, et alaealiste õigusrikkujate kinnipidamist tuleks kasutada viimse abinõuna ja võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul; nõuab samuti, et haridusalased meetmed tagaksid ühiskondlikku ja kutsealasesse ellu tagasipöördumise; on arvamusel, et ümberõppe meetmete eesmärk peaks muu hulgas olema noorte varustamine teadmiste ja vahenditega, mis on vajalikud tegelike igapäevaelu olukordade jaoks, mis tähendab vajadust mõista nende kohustust austada teiste õigusi ning samuti kohustust järgida ühiskonnas kehtivaid seaduseid ja reegleid; peab selleks, et noored inimesed saaksid areneda kohusetundlikeks kodanikeks, ülioluliseks noori kaasata ja anda neile õigus mõjutada oma olukorda ja neid puudutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

85.

palub alaealiste jaoks ette näha vangistust asendavad karistused, mis on proportsionaalsed toimepandud seaduserikkumise raskusega, ning et igal juhul oleksid tagatud ümberõppe meetmed, nagu noorte suhtes üldkasuliku töö rakendamine, nende ühiskondlikku ja kutsealasesse ellu tagasipöördumise jaoks, pidades silmas vajadust õpetada lastele, et neil on õigused, aga ka kohustused, järgides samas seda, et alaealiste õigusrikkujate kinnipidamist tuleks kasutada viimse abinõuna ja võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul; nõuab samuti, et haridusalased meetmed tagaksid ühiskondlikku ja kutsealasesse ellu tagasipöördumise; on arvamusel, et ümberõppe meetmete eesmärk peaks muu hulgas olema noorte varustamine teadmiste ja vahenditega, mis on vajalikud tegelike igapäevaelu olukordade jaoks, mis tähendab vajadust mõista nende kohustust austada teiste õigusi ning samuti kohustust järgida ühiskonnas kehtivaid seaduseid ja reegleid; peab selleks, et noored inimesed saaksid areneda kohusetundlikeks kodanikeks, ülioluliseks noori kaasata ja anda neile õigus mõjutada oma olukorda ja neid puudutavaid küsimusi;

| 86. | märgib, et kriminaalvastutusele võtmise vanus ei ole praegu kõikides ELi liikmesriikides ühesugune, ning nõuab, et komisjon viiks läbi uuringu liikmesriikide erinevate vaadete kohta kriminaalvastutusele võtmise vanuse, noorte seaduserikkujate kohtlemise ja liikmesriikide tõhusate strateegiate kohta noorte kuritegevuse ennetamisel; |
| --- | --- |

86.

märgib, et kriminaalvastutusele võtmise vanus ei ole praegu kõikides ELi liikmesriikides ühesugune, ning nõuab, et komisjon viiks läbi uuringu liikmesriikide erinevate vaadete kohta kriminaalvastutusele võtmise vanuse, noorte seaduserikkujate kohtlemise ja liikmesriikide tõhusate strateegiate kohta noorte kuritegevuse ennetamisel;

| 87. | rõhutab vajadust tagada noortega seotud õigusvaldkonna õigustöötajatele (kohtunikud, advokaadid, sotsiaaltöötajad ja politseinikud) eriväljaõpe; |
| --- | --- |

87.

rõhutab vajadust tagada noortega seotud õigusvaldkonna õigustöötajatele (kohtunikud, advokaadid, sotsiaaltöötajad ja politseinikud) eriväljaõpe;

| 88. | soovib, et Euroopa Inimõiguste Kohtus asutataks lapse õigustele spetsialiseerunud osakond; |
| --- | --- |

88.

soovib, et Euroopa Inimõiguste Kohtus asutataks lapse õigustele spetsialiseerunud osakond;

| 89. | kutsub liikmesriike üles rakendama tõsiseid meetmeid laste ekspluateerimise kõikide erinevate vormide keelustamiseks, sealhulgas lasteprostitutsioon või muud seksuaalse ekspluateerimise vormid, sunniviisiline töö või teenuste osutamine, orjus või tavad, mis sarnanevad orjusele või orjaikkele, laste kasutamine seoses kerjamise, ebaseaduslike tegevuste, spordi ja asjaomaste tegevustega, ebaseaduslik lapsendamine, sunniviisilised abielud või ekspluateerimise muud vormid; |
| --- | --- |

89.

kutsub liikmesriike üles rakendama tõsiseid meetmeid laste ekspluateerimise kõikide erinevate vormide keelustamiseks, sealhulgas lasteprostitutsioon või muud seksuaalse ekspluateerimise vormid, sunniviisiline töö või teenuste osutamine, orjus või tavad, mis sarnanevad orjusele või orjaikkele, laste kasutamine seoses kerjamise, ebaseaduslike tegevuste, spordi ja asjaomaste tegevustega, ebaseaduslik lapsendamine, sunniviisilised abielud või ekspluateerimise muud vormid;

| 90. | nõuab, et tegeldaks alaealiste rahvusvahelise röövimise probleemiga, mis tihtipeale tuleneb vanemate vahelistest konfliktidest pärast lahkuminekut või lahutust, võttes igal juhul eelkõige arvesse lapse parimaid huve; |
| --- | --- |

90.

nõuab, et tegeldaks alaealiste rahvusvahelise röövimise probleemiga, mis tihtipeale tuleneb vanemate vahelistest konfliktidest pärast lahkuminekut või lahutust, võttes igal juhul eelkõige arvesse lapse parimaid huve;

| 91. | rõhutab, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 3 sedastatakse, et „igasugustes lapsi puudutavates ettevõtmistes riiklike või erasotsiaalhoolekandeasutuste, kohtute, täidesaatvate või seadusandlike organite poolt tuleb esikohale seada lapse huvid”; 1980. aasta Haagi konventsiooni rahvusvahelise lapseröövi tsiviilaspektide kohta (Haagi konventsioon) kohaselt mõistetakse lapse õiguste all lapse kiiret tagastamist pärast röövi; lapse huvid hõlmavad siiski rohkemat kui lihtsalt kiire tagastamine – näiteks turvaline füüsiline keskkond, armastav õhkkond, toetav ja paindlik perestruktuur, sobiv vanematepoolne rollijaotus, kasvatamise ja hoole järjepidevus ning samuti korralikud elamistingimused; Haagi konventsioonis ei arvestata eespool nimetatud kriteeriumidega – nii näiteks ei võeta arvesse, kes lapseröövi sooritanud vanem on, kas sellel vanemal on vanemlikud õigused või ei, kui vana laps on, kui kaua on laps juba teises riigis olnud, kas ta käib koolis ja on endale seal sõpru leidnud jne; eespool väidetu põhjal võib järeldada, et vaatamata Haagi konventsiooni ja määruse (EÜ) nr 2201/2003 headele kavatsustele ei ole lapse õigused tihtipeale hästi kaitstud; palub komisjonil võtta meetmeid, et tagada lapse õiguste kaitse ka sellises olukorras, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kõnealuse suhtes ettepanekuid; |
| --- | --- |

91.

rõhutab, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 3 sedastatakse, et „igasugustes lapsi puudutavates ettevõtmistes riiklike või erasotsiaalhoolekandeasutuste, kohtute, täidesaatvate või seadusandlike organite poolt tuleb esikohale seada lapse huvid”; 1980. aasta Haagi konventsiooni rahvusvahelise lapseröövi tsiviilaspektide kohta (Haagi konventsioon) kohaselt mõistetakse lapse õiguste all lapse kiiret tagastamist pärast röövi; lapse huvid hõlmavad siiski rohkemat kui lihtsalt kiire tagastamine – näiteks turvaline füüsiline keskkond, armastav õhkkond, toetav ja paindlik perestruktuur, sobiv vanematepoolne rollijaotus, kasvatamise ja hoole järjepidevus ning samuti korralikud elamistingimused; Haagi konventsioonis ei arvestata eespool nimetatud kriteeriumidega – nii näiteks ei võeta arvesse, kes lapseröövi sooritanud vanem on, kas sellel vanemal on vanemlikud õigused või ei, kui vana laps on, kui kaua on laps juba teises riigis olnud, kas ta käib koolis ja on endale seal sõpru leidnud jne; eespool väidetu põhjal võib järeldada, et vaatamata Haagi konventsiooni ja määruse (EÜ) nr 2201/2003 headele kavatsustele ei ole lapse õigused tihtipeale hästi kaitstud; palub komisjonil võtta meetmeid, et tagada lapse õiguste kaitse ka sellises olukorras, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kõnealuse suhtes ettepanekuid;

| 92. | nõuab kiiresti asjakohaste meetmete kehtestamist, et otsida ja leida kadunud ning röövitud lapsi, kasutades seejuures Schengeni infosüsteemi, et ennetada nendepoolset riigipiiri ületamist; väljendab heameelt Euroopa vihjeliini loomise üle kadunud lastest teatamiseks ja valitsusväliste organisatsioonide vastavasisulise tegevuse üle ning julgustab komisjoni soodustama Euroopa avatud telefoniteenuse loomist probleemidega laste ja noorte jaoks; |
| --- | --- |

92.

nõuab kiiresti asjakohaste meetmete kehtestamist, et otsida ja leida kadunud ning röövitud lapsi, kasutades seejuures Schengeni infosüsteemi, et ennetada nendepoolset riigipiiri ületamist; väljendab heameelt Euroopa vihjeliini loomise üle kadunud lastest teatamiseks ja valitsusväliste organisatsioonide vastavasisulise tegevuse üle ning julgustab komisjoni soodustama Euroopa avatud telefoniteenuse loomist probleemidega laste ja noorte jaoks;

| 93. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles rakendama ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134 ja A/RES/49/179 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta, A/RES/47/196 ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud päeva kohta ja A/RES/50/107 ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud aasta tähistamise kohta ja ÜRO üleskutset esimese vaesuse likvideerimise kümnendi väljakuulutamise kohta ning ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu dokumente E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29, E/CN.4/1990/15 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta, E/CN.4/1996/25 arenguõiguse kohta ja E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise kohta; |
| --- | --- |

93.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles rakendama ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121, A/RES/47/134 ja A/RES/49/179 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta, A/RES/47/196 ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud päeva kohta ja A/RES/50/107 ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud aasta tähistamise kohta ja ÜRO üleskutset esimese vaesuse likvideerimise kümnendi väljakuulutamise kohta ning ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu dokumente E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29, E/CN.4/1990/15 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta, E/CN.4/1996/25 arenguõiguse kohta ja E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise kohta;

Vaesus / Diskrimineerimine

| 94. | tuletab meelde, et ELis elab 19 % lastest allpool vaesuspiiri ning sellest tulenevalt on vaja ette näha laste vajadusi arvestavad piisavad abimeetmed, eelkõige nende peredele, ning kutsub liikmesriike üles seadma ambitsioonikaid ja saavutatavaid sihte laste vaesuse vähendamiseks (ja lõpuks kaotamiseks); |
| --- | --- |

94.

tuletab meelde, et ELis elab 19 % lastest allpool vaesuspiiri ning sellest tulenevalt on vaja ette näha laste vajadusi arvestavad piisavad abimeetmed, eelkõige nende peredele, ning kutsub liikmesriike üles seadma ambitsioonikaid ja saavutatavaid sihte laste vaesuse vähendamiseks (ja lõpuks kaotamiseks);

| 95. | toetab liikmesriikides sobivate struktuuride loomist, et aidata lastel ja vanematel kohaneda muutunud perekondlike oludega; |
| --- | --- |

95.

toetab liikmesriikides sobivate struktuuride loomist, et aidata lastel ja vanematel kohaneda muutunud perekondlike oludega;

| 96. | palub komisjonil võtta meetmeid, mis võimaldaksid lastel nautida nende lapsepõlve aastaid ja osaleda laste tegevuses ilma sotsiaalse diskrimineerimise ja tõrjutuseta; |
| --- | --- |

96.

palub komisjonil võtta meetmeid, mis võimaldaksid lastel nautida nende lapsepõlve aastaid ja osaleda laste tegevuses ilma sotsiaalse diskrimineerimise ja tõrjutuseta;

| 97. | nõuab, et komisjon viiks läbi uuringu liikmesriikide erinevate vaadete kohta kriminaalvastutusele võtmise vanuse, noorte seaduserikkujate kohtlemise ja liikmesriikide tõhusate strateegiate kohta noorte kuritegevuse ennetamisel; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et komisjon viiks läbi uuringu liikmesriikide erinevate vaadete kohta kriminaalvastutusele võtmise vanuse, noorte seaduserikkujate kohtlemise ja liikmesriikide tõhusate strateegiate kohta noorte kuritegevuse ennetamisel;

| 98. | palub asjaomastel institutsioonidel anda lastele reaalne võimalus osaleda vaesuse vastases võitluses; selleks et võidelda tõhusamalt laste vaesuse vastu, nõuab tõeliselt aktiivse osa andmist kõikidele asjaomastele pooltele – sealhulgas kõige vaesematele lastele – äärmise vaesuse kaotamist käsitlevate projektide kavandamisel, koostamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

98.

palub asjaomastel institutsioonidel anda lastele reaalne võimalus osaleda vaesuse vastases võitluses; selleks et võidelda tõhusamalt laste vaesuse vastu, nõuab tõeliselt aktiivse osa andmist kõikidele asjaomastele pooltele – sealhulgas kõige vaesematele lastele – äärmise vaesuse kaotamist käsitlevate projektide kavandamisel, koostamisel ja hindamisel;

| 99. | rõhutab vajadust teha majanduslikul eesmärgil laste seksuaalse ekspluateerimise (s.t lastega kauplemine seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, lastepornograafia ja lastega seotud seksiturism) vastasest võitlusest üks strateegia peaeesmärke nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda – eriti ÜRO aastatuhande arengueesmärke silmas pidades; juhib tähelepanu sellele, et vaesus on tihti üks paljudest sotsiaalse tõrjutuse, diskrimineerimise ja laste ohtu seadmise põhjustest ning võimendab neid; on siiski arvamusel, et laste majanduslikul eesmärgil seksuaalse ekspluateerimise põhjused peituvad nõudluses seksi järele lastega ning organiseeritud kuritegevuses, mis on valmis ära kasutama lapsi ohtu seadvaid olukordi; |
| --- | --- |

99.

rõhutab vajadust teha majanduslikul eesmärgil laste seksuaalse ekspluateerimise (s.t lastega kauplemine seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, lastepornograafia ja lastega seotud seksiturism) vastasest võitlusest üks strateegia peaeesmärke nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda – eriti ÜRO aastatuhande arengueesmärke silmas pidades; juhib tähelepanu sellele, et vaesus on tihti üks paljudest sotsiaalse tõrjutuse, diskrimineerimise ja laste ohtu seadmise põhjustest ning võimendab neid; on siiski arvamusel, et laste majanduslikul eesmärgil seksuaalse ekspluateerimise põhjused peituvad nõudluses seksi järele lastega ning organiseeritud kuritegevuses, mis on valmis ära kasutama lapsi ohtu seadvaid olukordi;

| 100. | nõuab tähelepanu pööramist psühhosotsiaalse hoolduse ja emotsionaalse toetuse osutamisele rasketes tingimustes elavatele lastele, nagu näiteks konflikti- ja kriisipiirkondades elavad lapsed, ümberasustatud lapsed või äärmises vaesuses elavad lapsed; |
| --- | --- |

100.

nõuab tähelepanu pööramist psühhosotsiaalse hoolduse ja emotsionaalse toetuse osutamisele rasketes tingimustes elavatele lastele, nagu näiteks konflikti- ja kriisipiirkondades elavad lapsed, ümberasustatud lapsed või äärmises vaesuses elavad lapsed;

| 101. | palub liikmesriikidel täita oma kohustust abistada ja kaitsta lapsi alatoitluse, haiguste ja väärkohtlemise eest, olenemata nende või nende vanemate sotsiaalsest ja/või õiguslikust seisundist; |
| --- | --- |

101.

palub liikmesriikidel täita oma kohustust abistada ja kaitsta lapsi alatoitluse, haiguste ja väärkohtlemise eest, olenemata nende või nende vanemate sotsiaalsest ja/või õiguslikust seisundist;

| 102. | palub komisjonil esitada direktiivi ettepanek, mis hõlmab kõiki EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise vorme ja kõiki nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivis 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (13) nimetatud valdkondi; |
| --- | --- |

102.

palub komisjonil esitada direktiivi ettepanek, mis hõlmab kõiki EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise vorme ja kõiki nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivis 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (13) nimetatud valdkondi;

| 103. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osutama erilist tähelepanu kõikidele lastega seotud diskrimineerimise vormidele, sealhulgas õpperaskuste (nt düsleksia, düskalkuulia, düspraksia) või muude eri puuete all kannatavate laste diskrimineerimine; |
| --- | --- |

103.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osutama erilist tähelepanu kõikidele lastega seotud diskrimineerimise vormidele, sealhulgas õpperaskuste (nt düsleksia, düskalkuulia, düspraksia) või muude eri puuete all kannatavate laste diskrimineerimine;

| 104. | väljendab heameelt paljude valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtlike töötajate olemasolu üle, kes loovad sõprussidemeid ja solidaarsust kõige ebasoodsamas olukorras olevate laste ning teistsuguse sotsiaalse taustaga laste vahel, et võidelda ülima vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tagama, et ka kõige vaesemad lapsed saaksid osa ühenduse projektidest ja et Euroopa vabatahtlike teenistuste projektid looksid sellistele organisatsioonidele võimalused võtta tööle noori vabatahtlikke töötajaid; |
| --- | --- |

104.

väljendab heameelt paljude valitsusväliste organisatsioonide ja vabatahtlike töötajate olemasolu üle, kes loovad sõprussidemeid ja solidaarsust kõige ebasoodsamas olukorras olevate laste ning teistsuguse sotsiaalse taustaga laste vahel, et võidelda ülima vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tagama, et ka kõige vaesemad lapsed saaksid osa ühenduse projektidest ja et Euroopa vabatahtlike teenistuste projektid looksid sellistele organisatsioonidele võimalused võtta tööle noori vabatahtlikke töötajaid;

| 105. | nõuab, et eelkõige saaksid sihtmeetmetest kasu romi lapsed ja teiste vähemusrahvuste hulka kuuluvad lapsed, eriti selleks, et lõpetada diskrimineerimine, segregeerimine, sotsiaalne ja haridusalane tõrjutus ning ekspluateerimine, mille ohvrid nad tihti on; kutsub samuti liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada romi laste ülemäärane osakaal vaimse puudega lastele mõeldud asutustes; soovib muu hulgas, et edendataks koolipanemise kampaaniaid, meetmeid, et võidelda kooli poolelijätjate suure arvuga ning ennetavat tervisekaitset ja abiprogramme, sealhulgas vaktsineerimisalase abi programme; |
| --- | --- |

105.

nõuab, et eelkõige saaksid sihtmeetmetest kasu romi lapsed ja teiste vähemusrahvuste hulka kuuluvad lapsed, eriti selleks, et lõpetada diskrimineerimine, segregeerimine, sotsiaalne ja haridusalane tõrjutus ning ekspluateerimine, mille ohvrid nad tihti on; kutsub samuti liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada romi laste ülemäärane osakaal vaimse puudega lastele mõeldud asutustes; soovib muu hulgas, et edendataks koolipanemise kampaaniaid, meetmeid, et võidelda kooli poolelijätjate suure arvuga ning ennetavat tervisekaitset ja abiprogramme, sealhulgas vaktsineerimisalase abi programme;

| 106. | on arvamusel, et EL peaks seadma endale eesmärgi tagada, et ELis ei oleks enam kodutuid lapsi või tänavalapsi; nõuab, et nähakse ette piisavad meetmed kodutute ja tänavalaste abistamiseks, sest enamik neist on kannatanud raskete traumade all ja on sotsiaalselt tõrjutud, neil puudub juurdepääs ametlikule haridusele või tervishoiuteenustele ning nad on eriti haavatavad inimkaubanduse (nagu näiteks prostitutsioon, elundikaubandus ja ebaseaduslik lapsendamine), narkosõltuvuse ja kuritegevuse ohvriks langemise suhtes või on tihti sunnitud kerjama; |
| --- | --- |

106.

on arvamusel, et EL peaks seadma endale eesmärgi tagada, et ELis ei oleks enam kodutuid lapsi või tänavalapsi; nõuab, et nähakse ette piisavad meetmed kodutute ja tänavalaste abistamiseks, sest enamik neist on kannatanud raskete traumade all ja on sotsiaalselt tõrjutud, neil puudub juurdepääs ametlikule haridusele või tervishoiuteenustele ning nad on eriti haavatavad inimkaubanduse (nagu näiteks prostitutsioon, elundikaubandus ja ebaseaduslik lapsendamine), narkosõltuvuse ja kuritegevuse ohvriks langemise suhtes või on tihti sunnitud kerjama;

| 107. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tunnistada tuhandeid tänavalapsi ja kerjama sunnitud lapsi kui tõsist ühiskondlike ja inimõiguste probleemi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, ning kutsub ühtlasi liikmesriike üles karistama kerjama sunnitud laste alandava seisukorra eest vastutavaid isikuid; |
| --- | --- |

107.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tunnistada tuhandeid tänavalapsi ja kerjama sunnitud lapsi kui tõsist ühiskondlike ja inimõiguste probleemi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, ning kutsub ühtlasi liikmesriike üles karistama kerjama sunnitud laste alandava seisukorra eest vastutavaid isikuid;

| 108. | kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles tagama, et igale lapsele antakse võimalus osaleda laste rühmas või organisatsioonis, et kohtuda teiste lastega ja nendega oma mõtteid vahetada; kõnealuse põhjal nõuab, et täiskasvanud võtaksid toetusmeeteid eesmärgiga tagada, et iga laps tunneb end osana rühmast ja saab ennast seal väljendada; kutsub seepärast liikmesriike ja asjaomaseid kohalikke asutusi üles soodustama projekte, mille eesmärk on võimaldada lastel end väljendada – näiteks laste kohalikud nõukogud või parlamendid –, tagades samal ajal enim tõrjutud laste osalemise; |
| --- | --- |

108.

kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles tagama, et igale lapsele antakse võimalus osaleda laste rühmas või organisatsioonis, et kohtuda teiste lastega ja nendega oma mõtteid vahetada; kõnealuse põhjal nõuab, et täiskasvanud võtaksid toetusmeeteid eesmärgiga tagada, et iga laps tunneb end osana rühmast ja saab ennast seal väljendada; kutsub seepärast liikmesriike ja asjaomaseid kohalikke asutusi üles soodustama projekte, mille eesmärk on võimaldada lastel end väljendada – näiteks laste kohalikud nõukogud või parlamendid –, tagades samal ajal enim tõrjutud laste osalemise;

| 109. | nõuab, et kaalutaks võimalust võtta vastu lapsendamist käsitlev ühenduse õigusakt, mis töötataks välja kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste standarditega ning mis parandaks teabeteenuste, rahvusvahelise lapsendamise ettevalmistamise, rahvusvahelise lapsendamise avalduste töötlemise ja lapsendamisjärgsete teenustega tegelemise kvaliteeti, võttes arvesse asjaolu, et kõik lapse õiguste kaitse rahvusvahelised konventsioonid tunnustavad hüljatud või vaeslaste õigust perekonnale ja kaitsele; |
| --- | --- |

109.

nõuab, et kaalutaks võimalust võtta vastu lapsendamist käsitlev ühenduse õigusakt, mis töötataks välja kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste standarditega ning mis parandaks teabeteenuste, rahvusvahelise lapsendamise ettevalmistamise, rahvusvahelise lapsendamise avalduste töötlemise ja lapsendamisjärgsete teenustega tegelemise kvaliteeti, võttes arvesse asjaolu, et kõik lapse õiguste kaitse rahvusvahelised konventsioonid tunnustavad hüljatud või vaeslaste õigust perekonnale ja kaitsele;

| 110. | kutsub liikmesriike üles tegutsema selle nimel, et tagada laste põhiõigus perekonnale; kutsub liikmesriike tungivalt üles tegema kindlaks tõhusad võimalused, et ennetada laste hülgamist ning kasutada muid vahendeid kui hüljatud laste või orbude paigutamine hooldeasutustesse; lapse jaoks uute lahenduste otsimisel peavad esikohal olema alati lapse huvid, nagu need on kirja pandud ÜRO lapse õiguste konventsioonis; |
| --- | --- |

110.

kutsub liikmesriike üles tegutsema selle nimel, et tagada laste põhiõigus perekonnale; kutsub liikmesriike tungivalt üles tegema kindlaks tõhusad võimalused, et ennetada laste hülgamist ning kasutada muid vahendeid kui hüljatud laste või orbude paigutamine hooldeasutustesse; lapse jaoks uute lahenduste otsimisel peavad esikohal olema alati lapse huvid, nagu need on kirja pandud ÜRO lapse õiguste konventsioonis;

| 111. | on arvamusel, et lapsendamine võib toimuda lapse kodakondsusriigis või otsitakse perekond rahvusvahelise lapsendamise kaudu vastavuses riiklike seaduste ja rahvusvaheliste konventsioonidega, laste paigutamine hooldeasutustesse saab olla vaid ajutine lahendus; alternatiivset perehoolduse lahendust, nagu kasupere, võib kaaluda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kehtestaksid koostöös Haagi konverentsi, Euroopa Nõukoguga ja laste organisatsioonidega raamistiku, mille abil tagada läbipaistvus ja tõhus järelevalve adopteeritud laste arengu üle ning tegevuse koordineerimine, et takistada lastega kauplemist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pühendaksid seoses sellega eritähelepanu erivajadustega lastele, nt lastele, kes vajavad ravi ja puudega lastele; |
| --- | --- |

111.

on arvamusel, et lapsendamine võib toimuda lapse kodakondsusriigis või otsitakse perekond rahvusvahelise lapsendamise kaudu vastavuses riiklike seaduste ja rahvusvaheliste konventsioonidega, laste paigutamine hooldeasutustesse saab olla vaid ajutine lahendus; alternatiivset perehoolduse lahendust, nagu kasupere, võib kaaluda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kehtestaksid koostöös Haagi konverentsi, Euroopa Nõukoguga ja laste organisatsioonidega raamistiku, mille abil tagada läbipaistvus ja tõhus järelevalve adopteeritud laste arengu üle ning tegevuse koordineerimine, et takistada lastega kauplemist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pühendaksid seoses sellega eritähelepanu erivajadustega lastele, nt lastele, kes vajavad ravi ja puudega lastele;

| 112. | julgustab liikmesriike nägema lastekodudest või hoolekandeasutustest pärit noorukite jaoks ette tegevusi, et nad saaksid kasu täiendavatest meetmetest, et aidata neil enda jaoks välja töötada kutsealased tulevikuplaanid ning lihtsustada nende ühiskonda integreerumist; |
| --- | --- |

112.

julgustab liikmesriike nägema lastekodudest või hoolekandeasutustest pärit noorukite jaoks ette tegevusi, et nad saaksid kasu täiendavatest meetmetest, et aidata neil enda jaoks välja töötada kutsealased tulevikuplaanid ning lihtsustada nende ühiskonda integreerumist;

| 113. | rõhutab, et alaealised kuriteo täideviijad on tihti kogenud sotsiaalset tõrjumist, mis paljudel juhtudel teeb nende sujuva integreerumise ühiskonda võimatuks; julgustab seetõttu liikmesriike töötama välja toetusstrateegiaid selliste riskirühma kuuluvate alaealiste ja noorukite jaoks, et aidata neil enda jaoks välja töötada kutsealased tulevikuplaanid ning lihtsustada nende ühiskonda integreerumist; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et alaealised kuriteo täideviijad on tihti kogenud sotsiaalset tõrjumist, mis paljudel juhtudel teeb nende sujuva integreerumise ühiskonda võimatuks; julgustab seetõttu liikmesriike töötama välja toetusstrateegiaid selliste riskirühma kuuluvate alaealiste ja noorukite jaoks, et aidata neil enda jaoks välja töötada kutsealased tulevikuplaanid ning lihtsustada nende ühiskonda integreerumist;

| 114. | märgib, et neile lastele, kes hoolitsevad erivajadustega vanemate või õdede-vendade eest, peaks pakkuma sihtrühmale mõeldud eritoetust; |
| --- | --- |

114.

märgib, et neile lastele, kes hoolitsevad erivajadustega vanemate või õdede-vendade eest, peaks pakkuma sihtrühmale mõeldud eritoetust;

| 115. | juhib tähelepanu, et tulevases ELi strateegias tuleb tunnustada perekonna kui lapse ellujäämise, kaitse ja arengu põhiinstitutsiooni tähtsat rolli ühiskonnas; on seisukohal, et lapse õigustega tuleb täielikult arvestada töö- ja pereelu ühitamist ning tööaega puudutavates küsimustes, erilise rõhuasetusega puuetega emade ja puuetega laste emade olukorrale ning laste ja nende vanemate riigi- ja/või erasektori poolse toetamise poliitika kujundamisele, et võimaldada mõlemal vanemal vastutuse kandmist ja jagamist laste kasvatamisel ja nende eest hoolitsemisel; on arvamusel, et tuleks tunnustada ka asjaolu, et nüüd elab üha enam inimesi alternatiivsetes perestruktuurides, mis ei vasta tavapärasele emast, isast ja nende bioloogilistest lastest koosnevale tuumikperekonnale; |
| --- | --- |

115.

juhib tähelepanu, et tulevases ELi strateegias tuleb tunnustada perekonna kui lapse ellujäämise, kaitse ja arengu põhiinstitutsiooni tähtsat rolli ühiskonnas; on seisukohal, et lapse õigustega tuleb täielikult arvestada töö- ja pereelu ühitamist ning tööaega puudutavates küsimustes, erilise rõhuasetusega puuetega emade ja puuetega laste emade olukorrale ning laste ja nende vanemate riigi- ja/või erasektori poolse toetamise poliitika kujundamisele, et võimaldada mõlemal vanemal vastutuse kandmist ja jagamist laste kasvatamisel ja nende eest hoolitsemisel; on arvamusel, et tuleks tunnustada ka asjaolu, et nüüd elab üha enam inimesi alternatiivsetes perestruktuurides, mis ei vasta tavapärasele emast, isast ja nende bioloogilistest lastest koosnevale tuumikperekonnale;

| 116. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaotaksid kõik rahvusest tulenevad piirangud vanemate õigusele säilitada lastega kontakt, eelkõige seoses valikuga kõnelda muud keelt kui antud maa riigikeelt; on arvamusel, et paljurahvuselisi peresid, kus vanemad on tülis, puudutavate piirangute kaotamine peaks tooma kaasa piiramatu vabaduse kõnelda lapse ja vanema poolt valitud keeles, austades vääriliselt kõiki nõudmisi teostada kohtumiste üle järelevalvet, mis võib olla kohtulikult määratud; |
| --- | --- |

116.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaotaksid kõik rahvusest tulenevad piirangud vanemate õigusele säilitada lastega kontakt, eelkõige seoses valikuga kõnelda muud keelt kui antud maa riigikeelt; on arvamusel, et paljurahvuselisi peresid, kus vanemad on tülis, puudutavate piirangute kaotamine peaks tooma kaasa piiramatu vabaduse kõnelda lapse ja vanema poolt valitud keeles, austades vääriliselt kõiki nõudmisi teostada kohtumiste üle järelevalvet, mis võib olla kohtulikult määratud;

| 117. | väljendab heameelt lapse õigustega tegeleva ombudsmani ametikoha sisseseadmise üle ning kutsub kõiki ELi liikmesriike üles lihtsustama sellise ametikoha sisseseadmist riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

117.

väljendab heameelt lapse õigustega tegeleva ombudsmani ametikoha sisseseadmise üle ning kutsub kõiki ELi liikmesriike üles lihtsustama sellise ametikoha sisseseadmist riiklikul ja kohalikul tasandil;

Laste töö

| 118. | rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada töötamiseks piisavalt vanade laste tasustamine võrdse töö eest võrdse tasu põhimõttel; |
| --- | --- |

118.

rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada töötamiseks piisavalt vanade laste tasustamine võrdse töö eest võrdse tasu põhimõttel;

| 119. | kutsub komisjoni üles tagama, et kaubandus- ja koostöölepingute alusel loodud inimõiguste komisjonide ja alarühmade arutelud keskenduksid lapstööjõu probleemile ja laste kaitsele mis tahes kujul väärkohtlemise, ekspluateerimise ja diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

119.

kutsub komisjoni üles tagama, et kaubandus- ja koostöölepingute alusel loodud inimõiguste komisjonide ja alarühmade arutelud keskenduksid lapstööjõu probleemile ja laste kaitsele mis tahes kujul väärkohtlemise, ekspluateerimise ja diskrimineerimise eest;

| 120. | rõhutab vajadust tagada, et nii liikmesriigi kui ELi tasandi sise- ja välispoliitika oleks suunatud laste töö mis tahes vormide kaotamisele; usub, et täisajaga õpe on nii tüdrukute kui poiste puhul parim vahend kõnealuse probleemi lahendamiseks, mis aitab ära hoida nii laste tööle sundimise kui ka lõpetada kirjaoskamatuse ja vaesuse nõiaringi edasi kestmise; |
| --- | --- |

120.

rõhutab vajadust tagada, et nii liikmesriigi kui ELi tasandi sise- ja välispoliitika oleks suunatud laste töö mis tahes vormide kaotamisele; usub, et täisajaga õpe on nii tüdrukute kui poiste puhul parim vahend kõnealuse probleemi lahendamiseks, mis aitab ära hoida nii laste tööle sundimise kui ka lõpetada kirjaoskamatuse ja vaesuse nõiaringi edasi kestmise;

| 121. | mõistab teravalt hukka laste töö, orjuse ja võlaorjuse vormid ja nende tööde muud vormid, mis ohustavad laste tervist ja turvalisust; kutsub komisjoni ja nõukogu üles siduma Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelist kaubandust ja kolmandatele riikidele antavat arenguabi tihedamalt laste töö keelamist ja selle kõige hullemate vormide kaotamise viivitamatut tegevust käsitleva ILO konventsiooni rakendamisega kolmandate riikide poolt; |
| --- | --- |

121.

mõistab teravalt hukka laste töö, orjuse ja võlaorjuse vormid ja nende tööde muud vormid, mis ohustavad laste tervist ja turvalisust; kutsub komisjoni ja nõukogu üles siduma Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelist kaubandust ja kolmandatele riikidele antavat arenguabi tihedamalt laste töö keelamist ja selle kõige hullemate vormide kaotamise viivitamatut tegevust käsitleva ILO konventsiooni rakendamisega kolmandate riikide poolt;

| 122. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELis müüdavad tooted võivad olla toodetud lapstööjõudu kasutades; kutsub komisjoni üles rakendama mehhanismi, mille abil saavad tööle sunnitud lapsed kaevata Euroopa ettevõtted liikmesriikide riiklikusse kohtusse; palub komisjonil jõustada tööõiguse järgimise kohustus kogu tööhõiveprotsessi vältel ning eelkõige luua mehhanismid, millega muudaks peatöövõtja vastutavaks laste tööd turustusahelas käsitlevate ÜRO konventsioonide rikkumiste korral ELis; kutsub seetõttu ELi üles kasutama üldist soodustuste süsteemi (GSP) kui üht viisi tõhusamaks võitlemiseks maailma mitmesugustes piirkondades esineva laste töö ekspluateerimise vastu, kasutades konkreetseid meetmeid ohtliku töö vastu, mida paljud lapsed on sunnitud tegema; |
| --- | --- |

122.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELis müüdavad tooted võivad olla toodetud lapstööjõudu kasutades; kutsub komisjoni üles rakendama mehhanismi, mille abil saavad tööle sunnitud lapsed kaevata Euroopa ettevõtted liikmesriikide riiklikusse kohtusse; palub komisjonil jõustada tööõiguse järgimise kohustus kogu tööhõiveprotsessi vältel ning eelkõige luua mehhanismid, millega muudaks peatöövõtja vastutavaks laste tööd turustusahelas käsitlevate ÜRO konventsioonide rikkumiste korral ELis; kutsub seetõttu ELi üles kasutama üldist soodustuste süsteemi (GSP) kui üht viisi tõhusamaks võitlemiseks maailma mitmesugustes piirkondades esineva laste töö ekspluateerimise vastu, kasutades konkreetseid meetmeid ohtliku töö vastu, mida paljud lapsed on sunnitud tegema;

Sisserändajate, varjupaigataotlejate ja põgenike lapsed

| 123. | nõuab erilise tähelepanu osutamist – lapse parimates huvides – pagulastest, varjupaigataotlejatest ja sisserändajatest laste ning nende laste olukorrale, kelle vanemad on kas varjupaigataotlejad, pagulased või ebaseaduslikud sisserändajad, et kõnealustele lastele oleksid tagatud nende õigused, hoolimata nende vanemate õiguslikust seisundist, ning et nad ei peaks taluma negatiivseid tagajärgi olukorra tõttu, milles nemad ise süüdi ei ole, ning et nende erivajadustega tegeldaks; pöörates eritähelepanu perekonna ühtsuse säilitamiseks, kui see on lapse huvides; |
| --- | --- |

123.

nõuab erilise tähelepanu osutamist – lapse parimates huvides – pagulastest, varjupaigataotlejatest ja sisserändajatest laste ning nende laste olukorrale, kelle vanemad on kas varjupaigataotlejad, pagulased või ebaseaduslikud sisserändajad, et kõnealustele lastele oleksid tagatud nende õigused, hoolimata nende vanemate õiguslikust seisundist, ning et nad ei peaks taluma negatiivseid tagajärgi olukorra tõttu, milles nemad ise süüdi ei ole, ning et nende erivajadustega tegeldaks; pöörates eritähelepanu perekonna ühtsuse säilitamiseks, kui see on lapse huvides;

| 124. | nõuab, et saatjata alaealistele pöörataks erilist tähelepanu kõikide sisserändevormide puhul, sest organiseeritud kuritegevus kasutab ära iga võimaluse lapse riiki sissetoomiseks, et teda siis ekspluateerida; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid seepärast olema valvel ja tagama, et lapse õiguste kaitse poliitika kehtib iga mõeldava olukorra puhul; |
| --- | --- |

124.

nõuab, et saatjata alaealistele pöörataks erilist tähelepanu kõikide sisserändevormide puhul, sest organiseeritud kuritegevus kasutab ära iga võimaluse lapse riiki sissetoomiseks, et teda siis ekspluateerida; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid seepärast olema valvel ja tagama, et lapse õiguste kaitse poliitika kehtib iga mõeldava olukorra puhul;

| 125. | nõuab, et sisserändajatest lastele tagataks juurdepääs haridusele ning et kehtestataks programmid ja vahendid – vaadatuna kultuuridevahelisest perspektiivist –, pöörates erilist tähelepanu kaitsetutele seisunditele ja saatjata alaealistele; |
| --- | --- |

125.

nõuab, et sisserändajatest lastele tagataks juurdepääs haridusele ning et kehtestataks programmid ja vahendid – vaadatuna kultuuridevahelisest perspektiivist –, pöörates erilist tähelepanu kaitsetutele seisunditele ja saatjata alaealistele;

| 126. | tuletab meelde, et alaealiste suhtes, kes sisenevad ELi territooriumile ilma saatjata salajase sisserände kanalite kaudu, tuleb kohaldada laste õiguste kaitsmist käsitlevaid rahvusvahelisi eeskirju; palub kõigil kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi ametiasutustel ning ELi institutsioonidel teha saatjata alaealiste õiguste kaitsmisel nii tihedat koostööd kui võimalik; palub komisjonil töötada koos kolmandate päritoluriikidega välja rahvusvahelised abiandmise koostöömenetlused, millega tagada alaealiste tagasisaatmine rahuldavates tingimustes, ning luua mehhanisme, mille abil pakkuda kas bioloogiliste vanemate või asjaomaste tõhusate mehhanismide ja institutsioonide kaudu sellistele alaealistele kaitset, kui nad on tagasi päritolumaale jõudnud; |
| --- | --- |

126.

tuletab meelde, et alaealiste suhtes, kes sisenevad ELi territooriumile ilma saatjata salajase sisserände kanalite kaudu, tuleb kohaldada laste õiguste kaitsmist käsitlevaid rahvusvahelisi eeskirju; palub kõigil kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi ametiasutustel ning ELi institutsioonidel teha saatjata alaealiste õiguste kaitsmisel nii tihedat koostööd kui võimalik; palub komisjonil töötada koos kolmandate päritoluriikidega välja rahvusvahelised abiandmise koostöömenetlused, millega tagada alaealiste tagasisaatmine rahuldavates tingimustes, ning luua mehhanisme, mille abil pakkuda kas bioloogiliste vanemate või asjaomaste tõhusate mehhanismide ja institutsioonide kaudu sellistele alaealistele kaitset, kui nad on tagasi päritolumaale jõudnud;

| 127. | soovib, et uute õigusaktide vastuvõtmisel (kaasotsustamismenetluse kaudu), mille eesmärk on saavutada ühtne varjupaiga taotlemise süsteem, oleks laste õiguste kaitse esiplaanil, ning et laste huvides töötatakse välja erimeetmed, võttes arvesse nende haavatavust, tagades eelkõige lastele sobiva juurdepääsu varjupaigasüsteemile, juhendamise lastega seotud menetlustes, perekonna poolt varjupaiga taotlemise asjaolude kontekstis lapsega seotud individuaalsete põhjuste nõuetekohase arvestamise ning laiema reguleerimisala perekondade taasühinemiseks varjupaiga taotlemise menetlusprotsessi raames; |
| --- | --- |

127.

soovib, et uute õigusaktide vastuvõtmisel (kaasotsustamismenetluse kaudu), mille eesmärk on saavutada ühtne varjupaiga taotlemise süsteem, oleks laste õiguste kaitse esiplaanil, ning et laste huvides töötatakse välja erimeetmed, võttes arvesse nende haavatavust, tagades eelkõige lastele sobiva juurdepääsu varjupaigasüsteemile, juhendamise lastega seotud menetlustes, perekonna poolt varjupaiga taotlemise asjaolude kontekstis lapsega seotud individuaalsete põhjuste nõuetekohase arvestamise ning laiema reguleerimisala perekondade taasühinemiseks varjupaiga taotlemise menetlusprotsessi raames;

| 128. | juhib tähelepanu sisserändajatest laste – kes on lahutatud mõlemast oma vanemast või oma eelnevast õiguslikust või tavapärasest põhihooldajast – eriolukorrale, ning palub kaaluda vajadust ELi meetme järele, mis on pühendatud kõigi üksikute laste õigusele saada abi ja milles käsitletakse juurdepääsu territooriumile, hooldajate määramist ja rolli, õigust olla ärakuulatud, vastuvõtutingimusi ja jälgimismeetmeid ning muid alalisi lahendusi; |
| --- | --- |

128.

juhib tähelepanu sisserändajatest laste – kes on lahutatud mõlemast oma vanemast või oma eelnevast õiguslikust või tavapärasest põhihooldajast – eriolukorrale, ning palub kaaluda vajadust ELi meetme järele, mis on pühendatud kõigi üksikute laste õigusele saada abi ja milles käsitletakse juurdepääsu territooriumile, hooldajate määramist ja rolli, õigust olla ärakuulatud, vastuvõtutingimusi ja jälgimismeetmeid ning muid alalisi lahendusi;

| 129. | juhib tähelepanu asjaolule, et saatjata lapsed, kodakondsuseta ning sünnihetkel registreerimata jäetud lapsed on erilises ohus, ning kutsub liikmesriike võtma erimeetmed vastavalt sellele, mis on iga lapse seisukohast parim, nagu selle on eelkõige määratlenud ÜRO lapse õiguste konventsioon ja ÜRO Pagulaste Ülemkomissar; |
| --- | --- |

129.

juhib tähelepanu asjaolule, et saatjata lapsed, kodakondsuseta ning sünnihetkel registreerimata jäetud lapsed on erilises ohus, ning kutsub liikmesriike võtma erimeetmed vastavalt sellele, mis on iga lapse seisukohast parim, nagu selle on eelkõige määratlenud ÜRO lapse õiguste konventsioon ja ÜRO Pagulaste Ülemkomissar;

| 130. | juhib tähelepanu hariduse rollile, mis peaks olema võrdsust rõhutav ning vaba vägivallast ja kehalisest karistusest; nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks vajalikud vahendid igasuguse vägivalla, eriti soolise vägivalla ja seksuaalse ärakasutamise ennetamiseks pagulaskogukondades, luues mõlemast soost alaealistele suunatud programme, mis harivad ja tõstavad teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse, inimõiguste, seksuaal- ja reproduktiivtervise, naiste suguelundite moonutamise ja HIVi/AIDSi küsimustes; |
| --- | --- |

130.

juhib tähelepanu hariduse rollile, mis peaks olema võrdsust rõhutav ning vaba vägivallast ja kehalisest karistusest; nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks vajalikud vahendid igasuguse vägivalla, eriti soolise vägivalla ja seksuaalse ärakasutamise ennetamiseks pagulaskogukondades, luues mõlemast soost alaealistele suunatud programme, mis harivad ja tõstavad teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse, inimõiguste, seksuaal- ja reproduktiivtervise, naiste suguelundite moonutamise ja HIVi/AIDSi küsimustes;

| 131. | rõhutab, et Euroopa varjupaigameetmete rakendamisel on õigusaktid ja tegelikkus omavahel vastuolus ning erinevates liikmesriikides koheldakse lapspagulasi endiselt äärmiselt erinevalt; |
| --- | --- |

131.

rõhutab, et Euroopa varjupaigameetmete rakendamisel on õigusaktid ja tegelikkus omavahel vastuolus ning erinevates liikmesriikides koheldakse lapspagulasi endiselt äärmiselt erinevalt;

| 132. | rõhutab, et 5 % varjupaigataotlejatest on saatjata alaealised, mis osutab vajadusele määrata saatjata lastele hästi väljaõpetatud eeskostjad, kes esindaksid laste parimaid huve pärast nende saabumist vastuvõtvasse riiki; nõuab laste elutingimuste parandamist vastuvõtvates asutustes; on pettunud, et puuduvad lastega arvestavad varjupaiga taotlemise menetlused; |
| --- | --- |

132.

rõhutab, et 5 % varjupaigataotlejatest on saatjata alaealised, mis osutab vajadusele määrata saatjata lastele hästi väljaõpetatud eeskostjad, kes esindaksid laste parimaid huve pärast nende saabumist vastuvõtvasse riiki; nõuab laste elutingimuste parandamist vastuvõtvates asutustes; on pettunud, et puuduvad lastega arvestavad varjupaiga taotlemise menetlused;

| 133. | märgib, et paljud ohud, millega pagulastest lapsed kokku puutuvad, puudutavad samavõrd ka lapsi, kes on oma kodumaa piires sunniviisiliselt ümberasustatud; |
| --- | --- |

133.

märgib, et paljud ohud, millega pagulastest lapsed kokku puutuvad, puudutavad samavõrd ka lapsi, kes on oma kodumaa piires sunniviisiliselt ümberasustatud;

| 134. | rõhutab, et lapsi tohib päritolumaale tagasi saata vaid juhul, kui nende turvalisus ja julgeolek on tagatud, ning toonitab perekondade otsimise ja taasühendamise vajadust; rõhutab, et laste tagasisaatmine tuleb keelustada, kui on oht, et neid võidakse tõsiselt kahjustada näiteks laste tööjõu kasutamise, seksuaalse ärakasutamise, vägivalla või naiste suguelundite moonutamise, sotsiaalse tõrjutuse või relvakonflikti kaasamise läbi; |
| --- | --- |

134.

rõhutab, et lapsi tohib päritolumaale tagasi saata vaid juhul, kui nende turvalisus ja julgeolek on tagatud, ning toonitab perekondade otsimise ja taasühendamise vajadust; rõhutab, et laste tagasisaatmine tuleb keelustada, kui on oht, et neid võidakse tõsiselt kahjustada näiteks laste tööjõu kasutamise, seksuaalse ärakasutamise, vägivalla või naiste suguelundite moonutamise, sotsiaalse tõrjutuse või relvakonflikti kaasamise läbi;

| 135. | rõhutab vajadust parandada andmete kogumist varjupaika taotlevate laste kohta, ebaseaduslikult teise riigi territooriumil viibivate laste kohta, kes ei taotle varjupaika, ning varjupaiga taotlemise menetluse lõpptulemuse kohta ja niisuguste laste tuleviku kohta pärast seda, kui nende varjupaigataotlus on saanud lõpliku positiivse või negatiivse vastuse, et tagada, et nimetatud lapsed ei kao anonüümsusesse ega lange kuritegevuse ohvriks; |
| --- | --- |

135.

rõhutab vajadust parandada andmete kogumist varjupaika taotlevate laste kohta, ebaseaduslikult teise riigi territooriumil viibivate laste kohta, kes ei taotle varjupaika, ning varjupaiga taotlemise menetluse lõpptulemuse kohta ja niisuguste laste tuleviku kohta pärast seda, kui nende varjupaigataotlus on saanud lõpliku positiivse või negatiivse vastuse, et tagada, et nimetatud lapsed ei kao anonüümsusesse ega lange kuritegevuse ohvriks;

| 136. | rõhutab väljarände negatiivseid tagajärgi ja väljarännanud vanemate poolt üksi kodumaale jäetud laste ebakindlat olukorda; rõhutab vajadust tagada sellistele lastele igakülgne hoolitsus, lõimimine ja haridus ning ühtlasi, kui vähegi võimalik, pere taasliitmine; |
| --- | --- |

136.

rõhutab väljarände negatiivseid tagajärgi ja väljarännanud vanemate poolt üksi kodumaale jäetud laste ebakindlat olukorda; rõhutab vajadust tagada sellistele lastele igakülgne hoolitsus, lõimimine ja haridus ning ühtlasi, kui vähegi võimalik, pere taasliitmine;

| 137. | palub komisjonil uurida võimalust anda ELis sündinud lastele liidu kodakondsus vaatamata sellele, milline on nende vanemate õiguslik seisund; |
| --- | --- |

137.

palub komisjonil uurida võimalust anda ELis sündinud lastele liidu kodakondsus vaatamata sellele, milline on nende vanemate õiguslik seisund;

| 138. | tuletab meelde, et laste haldusarest peaks olema äärmuslik meede; rõhutab, et lapsi koos perekondadega tuleks vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 37 punktile b kinni pidada üksnes viimse abinõuna kõige lühema ajavahemiku jooksul ning vaid siis, kui selline kinnipidamine on nende parimates huvides, ning et saatjata alaealisi ei tohiks kinni pidada või tagasi saata; |
| --- | --- |

138.

tuletab meelde, et laste haldusarest peaks olema äärmuslik meede; rõhutab, et lapsi koos perekondadega tuleks vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 37 punktile b kinni pidada üksnes viimse abinõuna kõige lühema ajavahemiku jooksul ning vaid siis, kui selline kinnipidamine on nende parimates huvides, ning et saatjata alaealisi ei tohiks kinni pidada või tagasi saata;

| 139. | tuletab meelde, et sisserändajatest lastel on õigus haridusele ja meelelahutusele; |
| --- | --- |

139.

tuletab meelde, et sisserändajatest lastel on õigus haridusele ja meelelahutusele;

Lapse õigus teabele ja haridusele

| 140. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rajama tõhusa süsteemi tagamaks, et lapsi teavitatakse nii kodudes kui ka koolis – lapse vanusele ja intellektuaalsele arengule vastaval määral – nende õigustest ning võimaldatakse neil oma õigusi kasutada; |
| --- | --- |

140.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rajama tõhusa süsteemi tagamaks, et lapsi teavitatakse nii kodudes kui ka koolis – lapse vanusele ja intellektuaalsele arengule vastaval määral – nende õigustest ning võimaldatakse neil oma õigusi kasutada;

| 141. | palub komisjonil ja liikmesriikidel lihtsustada noorte tüdrukute juurdepääsu reproduktiivtervishoiu ja reproduktiivtervishoiu teenuste alasele teabele ja haridusele; |
| --- | --- |

141.

palub komisjonil ja liikmesriikidel lihtsustada noorte tüdrukute juurdepääsu reproduktiivtervishoiu ja reproduktiivtervishoiu teenuste alasele teabele ja haridusele;

| 142. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tagada oma lasteaedade ja lapsehoiuteenuste kvaliteet, sealhulgas järjepidev erialane ettevalmistus ning koolitus laste õiguste osas, head töötingimused ja korralik palk neile, kelle amet on laste eest hoolt kanda, sest need asutused ja nende töötajad kujundavad suurel määral laste tulevikku ning on samas kasulikud ka lapsevanematele, eelkõige töötavate ja üksikvanemate töökoormust silmas pidades, aidates omakorda kaasa naiste ja seega laste vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

142.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tagada oma lasteaedade ja lapsehoiuteenuste kvaliteet, sealhulgas järjepidev erialane ettevalmistus ning koolitus laste õiguste osas, head töötingimused ja korralik palk neile, kelle amet on laste eest hoolt kanda, sest need asutused ja nende töötajad kujundavad suurel määral laste tulevikku ning on samas kasulikud ka lapsevanematele, eelkõige töötavate ja üksikvanemate töökoormust silmas pidades, aidates omakorda kaasa naiste ja seega laste vaesuse vähendamisele;

| 143. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühistele jõupingutustele, abistamaks partnerriikidel saavutada kõigile tasuta alghariduse eesmärk (aastatuhande arengueesmärk nr 2) ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama vajalikud vahendid kiiralgatuseks „Haridus kõigile”; |
| --- | --- |

143.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühistele jõupingutustele, abistamaks partnerriikidel saavutada kõigile tasuta alghariduse eesmärk (aastatuhande arengueesmärk nr 2) ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama vajalikud vahendid kiiralgatuseks „Haridus kõigile”;

| 144. | rõhutab, kui vajalik on pöörata erilist tähelepanu aastatuhande kolmandale arengueesmärgile: soolisele võrdõiguslikkusele ja tüdrukute haridusele, kohalike naisõpetajate värbamisele ja koolitamisele, õppekavadest igasuguse meessoo eelistatuse kaotamisele, kogukonda teenindavate koolide lähedusele ning sobivate sanitaarruumidega varustamisele; rõhutab, et koolid peaksid olema turvatsoonid, kus laste õigusi austatakse, ning koolides ja nende läheduses tuleks jõuliselt ennetada seksuaalset ahistamist ja vägivalda ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

144.

rõhutab, kui vajalik on pöörata erilist tähelepanu aastatuhande kolmandale arengueesmärgile: soolisele võrdõiguslikkusele ja tüdrukute haridusele, kohalike naisõpetajate värbamisele ja koolitamisele, õppekavadest igasuguse meessoo eelistatuse kaotamisele, kogukonda teenindavate koolide lähedusele ning sobivate sanitaarruumidega varustamisele; rõhutab, et koolid peaksid olema turvatsoonid, kus laste õigusi austatakse, ning koolides ja nende läheduses tuleks jõuliselt ennetada seksuaalset ahistamist ja vägivalda ning nende vastu võidelda;

| 145. | kutsub liikmesriike üles edendama põlvkondadevahelisi kooselu projekte (põlvkondadevahelised majad), et võimaldada lastel üles kasvada koos eakate inimesega, kes vastutasuks saavad osa sotsiaalsest tugivõrgustikust ning oma teadmiste ja kogemustega aitavad kaasa laste arengule; |
| --- | --- |

145.

kutsub liikmesriike üles edendama põlvkondadevahelisi kooselu projekte (põlvkondadevahelised majad), et võimaldada lastel üles kasvada koos eakate inimesega, kes vastutasuks saavad osa sotsiaalsest tugivõrgustikust ning oma teadmiste ja kogemustega aitavad kaasa laste arengule;

| 146. | rõhutab, et õigus haridusele on laste sotsiaalse arengu põhieeldus ning peab olema kättesaadav kõikidele lastele vastavalt nende individuaalsetele võimetele ja sõltumata nende etnilisest või sotsiaalsest päritolust ning perekondlikust taustast; |
| --- | --- |

146.

rõhutab, et õigus haridusele on laste sotsiaalse arengu põhieeldus ning peab olema kättesaadav kõikidele lastele vastavalt nende individuaalsetele võimetele ja sõltumata nende etnilisest või sotsiaalsest päritolust ning perekondlikust taustast;

| 147. | arvab, et lastel peab olema võimalus saada haridust oma ja/või oma vanemate seisundist olenemata; rõhutab kõnealuse võimaluse andmise tähtsust lastele, kes on ümberasujad ja/või pagulased; |
| --- | --- |

147.

arvab, et lastel peab olema võimalus saada haridust oma ja/või oma vanemate seisundist olenemata; rõhutab kõnealuse võimaluse andmise tähtsust lastele, kes on ümberasujad ja/või pagulased;

| 148. | rõhutab, et tulevane ELi strateegia peaks tunnustama õigust haridusele võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise alusel; |
| --- | --- |

148.

rõhutab, et tulevane ELi strateegia peaks tunnustama õigust haridusele võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise alusel;

| 149. | julgustab liikmesriike pidama esmatähtsaks õppekavadesse inimõiguste ja üldtunnustatud väärtuste alaste materjalide lülitamist, mis on demokraatliku kodanikuõiguse nurgakiviks; |
| --- | --- |

149.

julgustab liikmesriike pidama esmatähtsaks õppekavadesse inimõiguste ja üldtunnustatud väärtuste alaste materjalide lülitamist, mis on demokraatliku kodanikuõiguse nurgakiviks;

| 150. | nõuab, et ELi strateegia prioriteetide hulka kuuluks ühtse meetmete kogu vastuvõtmine, mille eesmärgiks on tagada erivajadusega lastele nende õigused, et vältida igasugust diskrimineerimist ja soodustada nende haridusalast, sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni kõikidel eluetappidel; |
| --- | --- |

150.

nõuab, et ELi strateegia prioriteetide hulka kuuluks ühtse meetmete kogu vastuvõtmine, mille eesmärgiks on tagada erivajadusega lastele nende õigused, et vältida igasugust diskrimineerimist ja soodustada nende haridusalast, sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni kõikidel eluetappidel;

| 151. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel uurida lisaks ka puudega õpilaste erivajadusi ja nende vajadustele kohandatud õppeprogrammide rakendamist, et edendada nende integreerumist ühiskonda; |
| --- | --- |

151.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel uurida lisaks ka puudega õpilaste erivajadusi ja nende vajadustele kohandatud õppeprogrammide rakendamist, et edendada nende integreerumist ühiskonda;

| 152. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osutama erilist tähelepanu puudega laste integreeritud haridusele, tagades seeläbi nende sujuva integreerumise ühiskonda kooliskäimise ajal ning suurendades tervete ja ilma puudeta laste sallivust invaliidsuse ja ühiskondlike erisuste suhtes; |
| --- | --- |

152.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osutama erilist tähelepanu puudega laste integreeritud haridusele, tagades seeläbi nende sujuva integreerumise ühiskonda kooliskäimise ajal ning suurendades tervete ja ilma puudeta laste sallivust invaliidsuse ja ühiskondlike erisuste suhtes;

| 153. | nõuab, et diskrimineerimise, sotsiaalse mitmekesisuse, koolides sallivuse õpetamise, tervislike eluviiside õpetamise, toitumisalase hariduse, alkoholi, narkootikumide, ravimite ning psühhotroopsete ja teiste joovastavate ainete kuritarvitamise ennetamise ning seksuaaltervist käsitleva asjakohase haridusega seotud küsimustega tegeldaks suurema otsusekindlusega; |
| --- | --- |

153.

nõuab, et diskrimineerimise, sotsiaalse mitmekesisuse, koolides sallivuse õpetamise, tervislike eluviiside õpetamise, toitumisalase hariduse, alkoholi, narkootikumide, ravimite ning psühhotroopsete ja teiste joovastavate ainete kuritarvitamise ennetamise ning seksuaaltervist käsitleva asjakohase haridusega seotud küsimustega tegeldaks suurema otsusekindlusega;

| 154. | märgib, et väikelaste hoiuvõimalus kollektiivsetes asutustes (sõimed, lasteaiad) on üks paremaid töö- ja pereelu tasakaalustamise võimalusi ja ühtlasi parim viis, kuidas tagada lastele varajases eas võrdsed võimalused ja sotsialiseerumine; |
| --- | --- |

154.

märgib, et väikelaste hoiuvõimalus kollektiivsetes asutustes (sõimed, lasteaiad) on üks paremaid töö- ja pereelu tasakaalustamise võimalusi ja ühtlasi parim viis, kuidas tagada lastele varajases eas võrdsed võimalused ja sotsialiseerumine;

| 155. | juhib tähelepanu, et tüdrukute kooliõpetuses osalemise ja spordis, nagu näiteks ujumises osalemise keelamine kultuurilistel põhjustel ei ole õigustatud üheski kultuuris ega religioonis ning seda ei tohi aktsepteerida; |
| --- | --- |

155.

juhib tähelepanu, et tüdrukute kooliõpetuses osalemise ja spordis, nagu näiteks ujumises osalemise keelamine kultuurilistel põhjustel ei ole õigustatud üheski kultuuris ega religioonis ning seda ei tohi aktsepteerida;

| 156. | kutsub liikmesriike üles tagama kõikidele lastele tasuta või taskukohase juurdepääsu mängu- ja spordivõimalustele, mis sobivad nende vanusega; |
| --- | --- |

156.

kutsub liikmesriike üles tagama kõikidele lastele tasuta või taskukohase juurdepääsu mängu- ja spordivõimalustele, mis sobivad nende vanusega;

Tervishoid

| 157. | juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et ülekaalulisus – eelkõige laste hulgas – Euroopas tõuseb, ning rõhutab, et hinnanguliselt on ELis enam kui 21 miljonit last ülekaalulised ja see arv kasvab 400 000 võrra igal aastal; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid agressiivsete ja eksitavate reklaamide reguleerimiseks ning parandama töödeldud toidu toitumisalase teabega märgistust, et tegelda ülekaalulisuse kasvava probleemiga; |
| --- | --- |

157.

juhib tähelepanu murettekitavale asjaolule, et ülekaalulisus – eelkõige laste hulgas – Euroopas tõuseb, ning rõhutab, et hinnanguliselt on ELis enam kui 21 miljonit last ülekaalulised ja see arv kasvab 400 000 võrra igal aastal; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid agressiivsete ja eksitavate reklaamide reguleerimiseks ning parandama töödeldud toidu toitumisalase teabega märgistust, et tegelda ülekaalulisuse kasvava probleemiga;

| 158. | nõuab, et liikmesriigid ja nende asjaomased ametiasutused annaksid endast parima tagamaks, et lapsed saaksid kogeda tervislikku füüsilist keskkonda, võttes arvesse ebaproportsionaalset mõju, mida saastatus ja kehvad elamistingimused noorele avaldavad; kohast tähelepanu tuleks osutada ka laste õpikeskkonna tingimustele ning kehtestada asjakohased standardid; |
| --- | --- |

158.

nõuab, et liikmesriigid ja nende asjaomased ametiasutused annaksid endast parima tagamaks, et lapsed saaksid kogeda tervislikku füüsilist keskkonda, võttes arvesse ebaproportsionaalset mõju, mida saastatus ja kehvad elamistingimused noorele avaldavad; kohast tähelepanu tuleks osutada ka laste õpikeskkonna tingimustele ning kehtestada asjakohased standardid;

| 159. | tuletab meelde laste õigust tervisele ja eriti noorukite õigust seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning rõhutab, et emade tervise kaitse peab kuuluma tulevasse ELi lapse õiguste strateegiasse, mis peaks edendama rasedate või imetavate naiste järgi kohandatud elu- ja töötingimusi, ning nõuab kindlalt naistöötajate kaitse alaste olemasolevate õigusaktide täitmist ning kõikide naiste võrdset ja üldist juurdepääsu kvaliteetsele sünnituseelsele ja -järgsele ravile riiklikus sektoris eesmärgiga vähendada emade ja imikute suremust ning emade haiguste kandumist lastele; rõhutab sünnituspuhkuse äärmist tähtsust lapse arengule, eelkõige lapse sideme tõttu emaga mitte ainult lapse esimestel elukuudel, vaid ka esimestel eluaastatel; |
| --- | --- |

159.

tuletab meelde laste õigust tervisele ja eriti noorukite õigust seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ning rõhutab, et emade tervise kaitse peab kuuluma tulevasse ELi lapse õiguste strateegiasse, mis peaks edendama rasedate või imetavate naiste järgi kohandatud elu- ja töötingimusi, ning nõuab kindlalt naistöötajate kaitse alaste olemasolevate õigusaktide täitmist ning kõikide naiste võrdset ja üldist juurdepääsu kvaliteetsele sünnituseelsele ja -järgsele ravile riiklikus sektoris eesmärgiga vähendada emade ja imikute suremust ning emade haiguste kandumist lastele; rõhutab sünnituspuhkuse äärmist tähtsust lapse arengule, eelkõige lapse sideme tõttu emaga mitte ainult lapse esimestel elukuudel, vaid ka esimestel eluaastatel;

| 160. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistab, et sünnist kuni täisikka jõudmiseni on lastel erinevatel eluetappidel väga erinevad vajadused; tuletab meelde laste juurdepääsuõigust kõrgetasemelistele tervishoiuteenustele ning eriti noorukite juurdepääsuõigust seksuaal- ja reproduktiivtervist ning pereplaneerimist käsitlevale haridusele ja teenustele; ning seetõttu peab eespool öeldu moodustama ELi lapse õiguste strateegia tervikliku osa; |
| --- | --- |

160.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistab, et sünnist kuni täisikka jõudmiseni on lastel erinevatel eluetappidel väga erinevad vajadused; tuletab meelde laste juurdepääsuõigust kõrgetasemelistele tervishoiuteenustele ning eriti noorukite juurdepääsuõigust seksuaal- ja reproduktiivtervist ning pereplaneerimist käsitlevale haridusele ja teenustele; ning seetõttu peab eespool öeldu moodustama ELi lapse õiguste strateegia tervikliku osa;

| 161. | märgib, et laste õigused, nagu need on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, kehtivad kõikide kuni 18aastaste inimeste kohta, ning et noorukite seksuaal- ja reproduktiivtervist puudutavaid spetsiifilisi vajadusi ja õigusi tuleb tunnustada; |
| --- | --- |

161.

märgib, et laste õigused, nagu need on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis, kehtivad kõikide kuni 18aastaste inimeste kohta, ning et noorukite seksuaal- ja reproduktiivtervist puudutavaid spetsiifilisi vajadusi ja õigusi tuleb tunnustada;

| 162. | rõhutab seksuaal- ja soojätkamistervishoiu ja -õiguste poliitikat edendamise olulisust, et vähendada ja võimalusel ennetada suguhaiguste (sh HIV/AIDS) levikut, soovimatuid rasedusi ning noorte naiste ebaseaduslikke ja ebaturvalisi aborte ning vältida seda, et noored ei mõista reproduktiivtervise vajadusi; |
| --- | --- |

162.

rõhutab seksuaal- ja soojätkamistervishoiu ja -õiguste poliitikat edendamise olulisust, et vähendada ja võimalusel ennetada suguhaiguste (sh HIV/AIDS) levikut, soovimatuid rasedusi ning noorte naiste ebaseaduslikke ja ebaturvalisi aborte ning vältida seda, et noored ei mõista reproduktiivtervise vajadusi;

| 163. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et kaitsta lapsi, kelle vanematel on HIV/AIDS, ja rõhutab vajadust täita aastatuhande viies arengueesmärk (parandada emade tervislikku olukorda), neljas arengueesmärk (vähendada laste suremust) ja kuues arengueesmärk (võidelda HIVi/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega); ning nõuab tungivalt investeeringuid pediaatriliste retroviirusevastaste ravimite teadusuuringutesse ja arendamisse, malaariavastaste moskiitovõrkudega varustamisse ning immuniseerimisse GAVI Liidu kaudu (endine Vaktsiinide ja Immuniseerimise Ülemaailmne Liit); |
| --- | --- |

163.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et kaitsta lapsi, kelle vanematel on HIV/AIDS, ja rõhutab vajadust täita aastatuhande viies arengueesmärk (parandada emade tervislikku olukorda), neljas arengueesmärk (vähendada laste suremust) ja kuues arengueesmärk (võidelda HIVi/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega); ning nõuab tungivalt investeeringuid pediaatriliste retroviirusevastaste ravimite teadusuuringutesse ja arendamisse, malaariavastaste moskiitovõrkudega varustamisse ning immuniseerimisse GAVI Liidu kaudu (endine Vaktsiinide ja Immuniseerimise Ülemaailmne Liit);

| 164. | kutsub liikmesriike üles tagama seksuaalse hariduse, teabe ja nõustamise kättesaadavus, et suurendada teadlikkust ja austust inimese seksuaalsuse vastu ning ära hoida soovimatuid rasedusi ja HIVi/AIDSi ning teiste sugulisel teel nakkavate haiguste levikut, ning lihtsustada erinevate rasestumisvastaste vahendite ja sellealase teabe kättesaadavust; |
| --- | --- |

164.

kutsub liikmesriike üles tagama seksuaalse hariduse, teabe ja nõustamise kättesaadavus, et suurendada teadlikkust ja austust inimese seksuaalsuse vastu ning ära hoida soovimatuid rasedusi ja HIVi/AIDSi ning teiste sugulisel teel nakkavate haiguste levikut, ning lihtsustada erinevate rasestumisvastaste vahendite ja sellealase teabe kättesaadavust;

| 165. | nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et kõikidele lastele ja noorukitele koolis ja väljaspool kooli antakse neile kohaldatud ja terviklikku teaduslikku teavet seksuaal- ja reproduktiivtervise kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid nende endi heaoluga seotud küsimustes, sealhulgas suguhaiguste ja HIVi/AIDSi ennetamine; |
| --- | --- |

165.

nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et kõikidele lastele ja noorukitele koolis ja väljaspool kooli antakse neile kohaldatud ja terviklikku teaduslikku teavet seksuaal- ja reproduktiivtervise kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid nende endi heaoluga seotud küsimustes, sealhulgas suguhaiguste ja HIVi/AIDSi ennetamine;

| 166. | julgustab liikmesriike ja komisjoni edendama nii liidus kui ka väljaspool mõlemast soost laste võrdset juurdepääsu tervishoiule, erilise rõhuasetusega puudust kannatavatele lastele ning etniliste või sotsiaalvähemuste hulka kuuluvatele lastele; |
| --- | --- |

166.

julgustab liikmesriike ja komisjoni edendama nii liidus kui ka väljaspool mõlemast soost laste võrdset juurdepääsu tervishoiule, erilise rõhuasetusega puudust kannatavatele lastele ning etniliste või sotsiaalvähemuste hulka kuuluvatele lastele;

| 167. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi võitluseks naiste ja laste alkoholist tingitud kahjustuste vastu:






  a) | teavitades paremini naisi alkoholist tingitud loote arenguhäiretest, |
| --- | --- | --- |

167.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi võitluseks naiste ja laste alkoholist tingitud kahjustuste vastu:

a)

teavitades paremini naisi alkoholist tingitud loote arenguhäiretest,

| b) | osutades asjakohaseid tervishoiuteenuseid ja nõustamist alkoholiprobleemidega naistele raseduse ajal ja pärast seda ning ka naistele ja lastele peredest, kus on probleeme alkoholi ja uimastite kuritarvitamisega, |
| --- | --- |

b)

osutades asjakohaseid tervishoiuteenuseid ja nõustamist alkoholiprobleemidega naistele raseduse ajal ja pärast seda ning ka naistele ja lastele peredest, kus on probleeme alkoholi ja uimastite kuritarvitamisega,

| c) | kehtestades alkoholireklaamile ja alkoholitööstuse poolsele spordiürituste spondeerimise rangemad eeskirjad kell 6–21 kehtivate reklaamikeeldudena, ning keelustades lastele suunatud sisuga alkoholireklaami (arvutimängud, koomiksid), et mitte luua lastele alkoholist positiivset ettekujutust, ning |
| --- | --- |

c)

kehtestades alkoholireklaamile ja alkoholitööstuse poolsele spordiürituste spondeerimise rangemad eeskirjad kell 6–21 kehtivate reklaamikeeldudena, ning keelustades lastele suunatud sisuga alkoholireklaami (arvutimängud, koomiksid), et mitte luua lastele alkoholist positiivset ettekujutust, ning

| d) | keelates alkohoolsed joogid, mis oma kujunduselt vaevu erinevad maiustustest või mänguasjadest, kuna lapsed ei oska alkohoolsetel ja mittealkohoolsetel jookidel vahet teha. |
| --- | --- |

d)

keelates alkohoolsed joogid, mis oma kujunduselt vaevu erinevad maiustustest või mänguasjadest, kuna lapsed ei oska alkohoolsetel ja mittealkohoolsetel jookidel vahet teha.

| 168. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et luuakse tingimused, mis võimaldavad igale lapsele igat liiki ja igal tasemel tervishoiuteenuste kättesaadavuse, ning vajaduse korral võtma positiivseid meetmeid, et võimaldada ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel osa saada alternatiivsetest tervishoiuteenustest, millest nad muidu kõrvale jääksid; |
| --- | --- |

168.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et luuakse tingimused, mis võimaldavad igale lapsele igat liiki ja igal tasemel tervishoiuteenuste kättesaadavuse, ning vajaduse korral võtma positiivseid meetmeid, et võimaldada ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel osa saada alternatiivsetest tervishoiuteenustest, millest nad muidu kõrvale jääksid;

| 169. | tuletab meelde, et nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (14) sätestatakse rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööalased õigused, nõudes tööandjatelt kõigi vajalike meetmete võtmist, mis tagaksid, et ei naiste ega sündimata laste tervis ei oleks töökohas ohustatud; |
| --- | --- |

169.

tuletab meelde, et nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (14) sätestatakse rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööalased õigused, nõudes tööandjatelt kõigi vajalike meetmete võtmist, mis tagaksid, et ei naiste ega sündimata laste tervis ei oleks töökohas ohustatud;

| 170. | nõuab, et teostataks uurimusi ja hinnataks keskkonna saastuse mõju laste hormoon-, närvisüsteemile, psüühikale ja immuunsüsteemile, linna- ja transpordiplaneerimisel võetaks kasutusele lapsesõbralikkuse testid ning et neil importmänguasjadel, mis ei ole toodetud laste tööga, oleks peal vastav märgis; |
| --- | --- |

170.

nõuab, et teostataks uurimusi ja hinnataks keskkonna saastuse mõju laste hormoon-, närvisüsteemile, psüühikale ja immuunsüsteemile, linna- ja transpordiplaneerimisel võetaks kasutusele lapsesõbralikkuse testid ning et neil importmänguasjadel, mis ei ole toodetud laste tööga, oleks peal vastav märgis;

Sünni registreerimine

| 171. | tunnistab iga lapse õigust registreerimisele pärast sündi, misläbi tunnustatakse õiguslikult tema olemasolu ja tema õigust omandada kodakondsus ja identiteet, sõltumata tema soost või etnilisest päritolust või tema vanemate rahvusest või pagulas-, immigrandi- või varjupaigataotleja staatusest; |
| --- | --- |

171.

tunnistab iga lapse õigust registreerimisele pärast sündi, misläbi tunnustatakse õiguslikult tema olemasolu ja tema õigust omandada kodakondsus ja identiteet, sõltumata tema soost või etnilisest päritolust või tema vanemate rahvusest või pagulas-, immigrandi- või varjupaigataotleja staatusest;

| 172. | tunnistab, et sünnitunnistus aitab kaitsta last tema õiguste rikkumise eest tulenevalt kahtlustest lapse vanuse või identiteedi osas; arvab, et usaldusväärne sündide registreerimise süsteem takistab lastega ja nende elunditega kauplemist, piirab ebaseaduslikku lapsendamist ja hoiab ära laste vanusega liialdamise varase abiellumise eesmärgil, alaealiselt sõjaväeteenistusse värbamise, seksuaalse ekspluateerimise, laste töö (15) ja kohtus alaealiste täiskasvanutega võrdsustamise; |
| --- | --- |

172.

tunnistab, et sünnitunnistus aitab kaitsta last tema õiguste rikkumise eest tulenevalt kahtlustest lapse vanuse või identiteedi osas; arvab, et usaldusväärne sündide registreerimise süsteem takistab lastega ja nende elunditega kauplemist, piirab ebaseaduslikku lapsendamist ja hoiab ära laste vanusega liialdamise varase abiellumise eesmärgil, alaealiselt sõjaväeteenistusse värbamise, seksuaalse ekspluateerimise, laste töö (15) ja kohtus alaealiste täiskasvanutega võrdsustamise;

| 173. | rõhutab, et arvele võtmata laste „nähtamatus” suurendab nende haavatavust ja tõenäosust, et nende õiguste rikkumine jääb märkamata; |
| --- | --- |

173.

rõhutab, et arvele võtmata laste „nähtamatus” suurendab nende haavatavust ja tõenäosust, et nende õiguste rikkumine jääb märkamata;

| 174. | mõistab hukka mõnes riigis, kus seadused ja tavad on vastuolus ÜRO konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, sünni registreerimisel levinud soolise diskrimineerimise, sealhulgas üksikemade laste registreerimisest keeldumise, ema rahvuse registreerimisest keeldumise ja koolihariduseta tüdrukute diskrimineerimise registreerimisel, kui juurdepääs registreerumisele põhineb haridussüsteemil; |
| --- | --- |

174.

mõistab hukka mõnes riigis, kus seadused ja tavad on vastuolus ÜRO konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, sünni registreerimisel levinud soolise diskrimineerimise, sealhulgas üksikemade laste registreerimisest keeldumise, ema rahvuse registreerimisest keeldumise ja koolihariduseta tüdrukute diskrimineerimise registreerimisel, kui juurdepääs registreerumisele põhineb haridussüsteemil;

| 175. | kutsub komisjoni ja nii laste õiguste eest võitlevaid organisatsioone kui humanitaarabi organisatsioone üles osalema tegevuses, mille eesmärk on tõsta kolmandates riikides teadlikkust sündide arvelevõtmise vajadusest; märgib, et sünnitunnistuse puudumine võib takistada lapse võimalike pärimisõiguste tunnustamist ning juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja riigipoolsele materiaalsele abile; nõuab meetmete edendamist, et tagada selliste teenuste üldine kättesaadavus ametliku registreerimisprotsessi lõpuleviimiseni; |
| --- | --- |

175.

kutsub komisjoni ja nii laste õiguste eest võitlevaid organisatsioone kui humanitaarabi organisatsioone üles osalema tegevuses, mille eesmärk on tõsta kolmandates riikides teadlikkust sündide arvelevõtmise vajadusest; märgib, et sünnitunnistuse puudumine võib takistada lapse võimalike pärimisõiguste tunnustamist ning juurdepääsu haridusele, tervishoiule ja riigipoolsele materiaalsele abile; nõuab meetmete edendamist, et tagada selliste teenuste üldine kättesaadavus ametliku registreerimisprotsessi lõpuleviimiseni;

| 176. | kutsub komisjoni üles riikidelt tungivalt nõudma püsivate, kogu elanikkonnale, sh äärealade elanikele kättesaadavate tasuta registreerimissüsteemide sisseseadmist, mis toimivad nii riiklikul kui ka küla tasandil, pakkudes muu hulgas vajadusel välja mobiilse registreerimise üksuseid, andes asjakohast koolitust registreerimisega tegelevatele ametnikele ja eraldades nimetatud algatuste rahastamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

176.

kutsub komisjoni üles riikidelt tungivalt nõudma püsivate, kogu elanikkonnale, sh äärealade elanikele kättesaadavate tasuta registreerimissüsteemide sisseseadmist, mis toimivad nii riiklikul kui ka küla tasandil, pakkudes muu hulgas vajadusel välja mobiilse registreerimise üksuseid, andes asjakohast koolitust registreerimisega tegelevatele ametnikele ja eraldades nimetatud algatuste rahastamiseks piisavalt vahendeid;

| 177. | kutsub ühenduse institutsioone ja liikmesriike üles suurendama pingutusi meetmete tõhusa kooskõlastamise tagamiseks, et soodustada sündide registreerimist, eelkõige koostöös ÜRO ja ÜROga seotud asjassepuutuvate asutustega, lootes leppida kokku ühises tegutsemises, mis edendab tõhusat ülemaailmset vastutoimet; |
| --- | --- |

177.

kutsub ühenduse institutsioone ja liikmesriike üles suurendama pingutusi meetmete tõhusa kooskõlastamise tagamiseks, et soodustada sündide registreerimist, eelkõige koostöös ÜRO ja ÜROga seotud asjassepuutuvate asutustega, lootes leppida kokku ühises tegutsemises, mis edendab tõhusat ülemaailmset vastutoimet;

Lapsed relvakonfliktides

| 178. | rõhutab üliolulist vajadust rakendada ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta; |
| --- | --- |

178.

rõhutab üliolulist vajadust rakendada ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta;

| 179. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üle oma seadustesse ning teostaksid uurimise, annaksid kohtu alla ja karistaksid kõiki, kes on seadusevastaselt värvanud lapsi relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse või sundinud neid osalema aktiivselt konfliktiolukordades, et tagada seeläbi kõigiti nimetatud kuritegusid ümbritseva karistamatuse õhkkonna kaotamine; |
| --- | --- |

179.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üle oma seadustesse ning teostaksid uurimise, annaksid kohtu alla ja karistaksid kõiki, kes on seadusevastaselt värvanud lapsi relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse või sundinud neid osalema aktiivselt konfliktiolukordades, et tagada seeläbi kõigiti nimetatud kuritegusid ümbritseva karistamatuse õhkkonna kaotamine;

| 180. | väljendab heameelt 2007. aastal vastuvõetud dokumendi „Pariisi lubadused laste kaitseks seadusevastase värbamise ja relvajõududes või relvastatud rühmitustes rakendamise eest”üle, millega ajakohastati 1997. aasta Kaplinna põhimõtted, ning nõuab tungivalt, et kõik riigid rakendaksid antud lubadusi; |
| --- | --- |

180.

väljendab heameelt 2007. aastal vastuvõetud dokumendi „Pariisi lubadused laste kaitseks seadusevastase värbamise ja relvajõududes või relvastatud rühmitustes rakendamise eest”üle, millega ajakohastati 1997. aasta Kaplinna põhimõtted, ning nõuab tungivalt, et kõik riigid rakendaksid antud lubadusi;

| 181. | arvab, et on vaja rakendada meetmeid, et tagada vabaduse kaotanud laste kohtlemine kooskõlas rahvusvaheliste inim- ja humanitaarõigustega, arvestades nende kui laste eristaatust ning keelustada laste kinnipidamine koos täiskasvanutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on väikeste laste ja nende vanematega; sellega seoses rõhutab vajadust edendada koolitusprogramme nende maade õigus- ja politseisüsteemide, kus on täheldatud poiste või tüdrukute kasutamist lapssõduritena, ametnike ja töötajate teadlikkuse tõstmiseks; |
| --- | --- |

181.

arvab, et on vaja rakendada meetmeid, et tagada vabaduse kaotanud laste kohtlemine kooskõlas rahvusvaheliste inim- ja humanitaarõigustega, arvestades nende kui laste eristaatust ning keelustada laste kinnipidamine koos täiskasvanutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on väikeste laste ja nende vanematega; sellega seoses rõhutab vajadust edendada koolitusprogramme nende maade õigus- ja politseisüsteemide, kus on täheldatud poiste või tüdrukute kasutamist lapssõduritena, ametnike ja töötajate teadlikkuse tõstmiseks;

| 182. | rõhutab, et lapsi tuleb kohelda kooskõlas noorte üle õigusemõistmise reeglitega ning ühtlasi otsida alternatiive kohtumenetlustele; nõuab noortele spetsialiseerunud prokuröride ja sotsiaalõiguse vallas tegutsevate kaitsjate rakendamist laste abistamiseks kohtus; nõuab tõe- ja leppimiskomisjonide asutamist; |
| --- | --- |

182.

rõhutab, et lapsi tuleb kohelda kooskõlas noorte üle õigusemõistmise reeglitega ning ühtlasi otsida alternatiive kohtumenetlustele; nõuab noortele spetsialiseerunud prokuröride ja sotsiaalõiguse vallas tegutsevate kaitsjate rakendamist laste abistamiseks kohtus; nõuab tõe- ja leppimiskomisjonide asutamist;

| 183. | nõuab endiste lapssõdurite ja teiste relvakonfliktides kannatanud laste taaslõimimist ja füüsilist, sotsiaalset ja psühholoogilist rehabilitatsiooni ning nende taasühendamist perega, alternatiivset hoolekannet laste eest, keda ei saa perega taasühendada, hariduslike järeleaitamiskursuste korraldamist ja HIVi/AIDSi puudutava teabe levitamist; rõhutab vajadust tegeleda konkreetsete puudustega tüdruksõdurite taaslõimimisel, kes on mõnikord ühiskonnas põlatud ja tõrjutud, eraldades konkreetsed vahendid hariduse, seksuaaltervise, psühholoogilise toe ja perede vahendamise programmidele; |
| --- | --- |

183.

nõuab endiste lapssõdurite ja teiste relvakonfliktides kannatanud laste taaslõimimist ja füüsilist, sotsiaalset ja psühholoogilist rehabilitatsiooni ning nende taasühendamist perega, alternatiivset hoolekannet laste eest, keda ei saa perega taasühendada, hariduslike järeleaitamiskursuste korraldamist ja HIVi/AIDSi puudutava teabe levitamist; rõhutab vajadust tegeleda konkreetsete puudustega tüdruksõdurite taaslõimimisel, kes on mõnikord ühiskonnas põlatud ja tõrjutud, eraldades konkreetsed vahendid hariduse, seksuaaltervise, psühholoogilise toe ja perede vahendamise programmidele;

| 184. | rõhutab, et liikmesriikidel on vaja võtta ühiseid diplomaatilisi meetmeid kõikjal, kust on saadud teateid laste värbamise kohta relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse; |
| --- | --- |

184.

rõhutab, et liikmesriikidel on vaja võtta ühiseid diplomaatilisi meetmeid kõikjal, kust on saadud teateid laste värbamise kohta relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse;

| 185. | märgib, et hädaabi osutamine lastele sõjast laastatud, ebakindlates riikides ei laiene enamasti asjakohase hariduse pakkumisele ning kutsub komisjoni üles toetama haridustegevust, k.a rakendama neid miinimumstandardeid, mille asutustevaheline võrgustik hariduse andmiseks hädaolukordades (Inter-Agency Network for Education in Emergencies) on välja töötanud, nii hädaolukordades kui ka perioodil, mil kriis läheb üle arenguks; |
| --- | --- |

185.

märgib, et hädaabi osutamine lastele sõjast laastatud, ebakindlates riikides ei laiene enamasti asjakohase hariduse pakkumisele ning kutsub komisjoni üles toetama haridustegevust, k.a rakendama neid miinimumstandardeid, mille asutustevaheline võrgustik hariduse andmiseks hädaolukordades (Inter-Agency Network for Education in Emergencies) on välja töötanud, nii hädaolukordades kui ka perioodil, mil kriis läheb üle arenguks;

| 186. | rõhutab, et lõpliku lahenduse puudumine külmutatud konfliktide osas loob olukorra, kus eiratakse õigusriigi põhimõtteid ja pannakse toime inimõiguste rikkumisi kõnealustes valdkondades ning see on üks peamisi lapse kõigi õiguste tagamise takistusi; nõuab sammude astumist lastele ja nende perekondadele eriomaste vajaduste käsitlemisel külmutatud konflikti piirkonnas; |
| --- | --- |

186.

rõhutab, et lõpliku lahenduse puudumine külmutatud konfliktide osas loob olukorra, kus eiratakse õigusriigi põhimõtteid ja pannakse toime inimõiguste rikkumisi kõnealustes valdkondades ning see on üks peamisi lapse kõigi õiguste tagamise takistusi; nõuab sammude astumist lastele ja nende perekondadele eriomaste vajaduste käsitlemisel külmutatud konflikti piirkonnas;

Lapsed ja demokraatia

| 187. | rõhutab laste õigust kasvada üles vabas ja avatud ühiskonnas, kus austatakse inimõigusi ja sõnavabadust ning kus surmanuhtlust enam ei rakendata, eriti alaealiste üksikisikute suhtes; |
| --- | --- |

187.

rõhutab laste õigust kasvada üles vabas ja avatud ühiskonnas, kus austatakse inimõigusi ja sõnavabadust ning kus surmanuhtlust enam ei rakendata, eriti alaealiste üksikisikute suhtes;

| 188. | rõhutab, et laste seisund mittedemokraatlikes riikides on väga vähe kaitstud ja kutsub komisjoni üles seda inimrühma arvesse võtma; |
| --- | --- |

188.

rõhutab, et laste seisund mittedemokraatlikes riikides on väga vähe kaitstud ja kutsub komisjoni üles seda inimrühma arvesse võtma;

| 189. | kutsub komisjoni üles käsitlema laste ja noorte poliitilise teadlikkuse suurendamist kolmandates, piiratud demokraatiaga riikides, et nendest kasvaksid poliitiliselt teadlikud kodanikud; |
| --- | --- |

189.

kutsub komisjoni üles käsitlema laste ja noorte poliitilise teadlikkuse suurendamist kolmandates, piiratud demokraatiaga riikides, et nendest kasvaksid poliitiliselt teadlikud kodanikud;

| 190. | kutsub komisjoni üles rõhutama, kui tähtis on, et noored saaksid vabatahtlikult (poliitiliste) noorteorganisatsioonide kaudu oma arvamust avaldada; |
| --- | --- |

190.

kutsub komisjoni üles rõhutama, kui tähtis on, et noored saaksid vabatahtlikult (poliitiliste) noorteorganisatsioonide kaudu oma arvamust avaldada;

| 191. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, lapsepõlve riiklike vaatluskeskuste Euroopa võrgustiku (ChildONEurope), Euroopa Nõukogule, ÜRO lapse õiguste komiteele, UNICEFile, ILOle, ÜRO põgenike ülemkomissarile (UNHCR) ning Maailma Terviseorganisatsioonile (WHO). |
| --- | --- |

191.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, lapsepõlve riiklike vaatluskeskuste Euroopa võrgustiku (ChildONEurope), Euroopa Nõukogule, ÜRO lapse õiguste komiteele, UNICEFile, ILOle, ÜRO põgenike ülemkomissarile (UNHCR) ning Maailma Terviseorganisatsioonile (WHO).

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(2)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(3)  http://www.savethechildren.net/alliance/where_we_work/europegrp_haveyoursay.html

(4)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 259.

(5)  http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/thematic_comments_2006_en.pdf

(6)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 44.

(7)  ELT L 338, 23.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2116/2004 (ELT L 367, 14.12.2004, lk 1).

(8)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 355.

(9)  ILO konventsioonis 182 lapsele sobimatu töö kohta viidatakse otseselt kauplemisele kui ühele ekspluateerimise raskeimale vormile.

(10)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(11)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 220.

(12)  Lühend ECPAT tähendab End Child Prostitution, Child Pornography and the Trafficking of Children for Sexual Purposes(lõpetage laste prostitutsioon, lapsporno ja lastega kauplemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil), rahvusvaheline tugivõrgustik.

(13)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(14)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(15)  Nagu on määratletud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 32 lõikes 1.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/46

---

P6_TA(2008)0013

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioon täiskasvanuhariduse kohta: kunagi ei ole hilja õppida (2007/2114(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Täiskasvanuharidus: Kunagi ei ole hilja õppida”(KOM(2006)0614); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Täiskasvanuharidus: Kunagi ei ole hilja õppida”(KOM(2006)0614);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2);

| — | võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 149 ja 150; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 149 ja 150;

| — | võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 25. septembril 2007. aastal, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 25. septembril 2007. aastal, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas (4);

| — | võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2007. aastal, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2007. aastal, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (5);

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste kohta (2006–2010) (7) ning oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2007. aastal (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste kohta (2006–2010) (7) ning oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2007. aastal (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0502/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0502/2007),

| A. | arvestades, et täiskasvanuharidus on muutumas poliitiliseks prioriteediks ning vajab konkreetseid ja kohaseid programme, nähtavust, juurdepääsu, vahendeid ja hindamismeetodeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et täiskasvanuharidus on muutumas poliitiliseks prioriteediks ning vajab konkreetseid ja kohaseid programme, nähtavust, juurdepääsu, vahendeid ja hindamismeetodeid;

| B. | arvestades, et haridus ja koolitus on kesksel kohal, saavutamaks Lissaboni strateegias seatud majanduskasvu, konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasatuse suurendamise eesmärke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et haridus ja koolitus on kesksel kohal, saavutamaks Lissaboni strateegias seatud majanduskasvu, konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasatuse suurendamise eesmärke;

| C. | arvestades, et selleks, et saavutada liikmesriikide poolt programmi „Haridus ja koolitus 2010” raames kokku lepitud osalustase, peaks elukestvas õppes osalema veel 4 miljonit täiskasvanut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selleks, et saavutada liikmesriikide poolt programmi „Haridus ja koolitus 2010” raames kokku lepitud osalustase, peaks elukestvas õppes osalema veel 4 miljonit täiskasvanut;

| D. | arvestades, et tulemuslik täisealiste õppe süsteem, millel on selged prioriteedid, mille rakendamise üle teostatakse järelevalvet ning mis on integreeritud elukestva õppe strateegiatesse, suudab toetada tõrjutud elanikerühmade, nagu sisserändajad ja romid, kellest paljud on ka varakult kooli pooleli jätnud, keelelist, sotsiaalset ja kultuurilist integreerimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulemuslik täisealiste õppe süsteem, millel on selged prioriteedid, mille rakendamise üle teostatakse järelevalvet ning mis on integreeritud elukestva õppe strateegiatesse, suudab toetada tõrjutud elanikerühmade, nagu sisserändajad ja romid, kellest paljud on ka varakult kooli pooleli jätnud, keelelist, sotsiaalset ja kultuurilist integreerimist;

| E. | arvestades, et täiskasvanute haridusse investeerimine toob inimeste heaolu, eneseteostuse ja kodanikuaktiivsuse näol tulu nii ühiskonnale kui ka kultuurile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et täiskasvanute haridusse investeerimine toob inimeste heaolu, eneseteostuse ja kodanikuaktiivsuse näol tulu nii ühiskonnale kui ka kultuurile;

| F. | arvestades, et täiskasvanuharidus annab olulise panuse tööhõive ja liikuvuse edendamisse tööturul ning sotsiaalse kaasatuse suurendamisesse, kuna võimaldab kõikidel omandada põhipädevusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiskasvanuharidus annab olulise panuse tööhõive ja liikuvuse edendamisse tööturul ning sotsiaalse kaasatuse suurendamisesse, kuna võimaldab kõikidel omandada põhipädevusi;

| G. | arvestades, et täiskasvanuhariduse valikuvõimaluste mitmete vormide jälgimiseks, võrdlemiseks ning hindamiseks ja seeläbi poliitika väljatöötamiseks on vaja usaldusväärseid andmeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et täiskasvanuhariduse valikuvõimaluste mitmete vormide jälgimiseks, võrdlemiseks ning hindamiseks ja seeläbi poliitika väljatöötamiseks on vaja usaldusväärseid andmeid;

| H. | arvestades, et teave täiskasvanute koolituse süsteemide kohta ja neile juurdepääs on liikmesriigiti väga erinev; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teave täiskasvanute koolituse süsteemide kohta ja neile juurdepääs on liikmesriigiti väga erinev;

| I. | arvestades, et formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse tunnustamine ja kinnitamine on elukestva õppe strateegia nurgakivi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse tunnustamine ja kinnitamine on elukestva õppe strateegia nurgakivi;

| J. | arvestades, et on hädavajalik siduda täiskasvanuharidus Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja parandada selle potentsiaali seoses põhipädevuste ning sotsiaalsete ja isiklike oskustega, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on hädavajalik siduda täiskasvanuharidus Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja parandada selle potentsiaali seoses põhipädevuste ning sotsiaalsete ja isiklike oskustega,

| 1. | tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu täiskasvanuhariduse tegevuskava; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu täiskasvanuhariduse tegevuskava;

| 2. | tunnistab, et eri tasanditel tuleks võtta meetmeid õppimiskultuuri kasvu edendamiseks, tugevdamiseks ja kinnistamiseks, eelkõige täiskasvanute puhul, milles peab lisaks liikmesriikidele osalema ka Euroopa Liit; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et eri tasanditel tuleks võtta meetmeid õppimiskultuuri kasvu edendamiseks, tugevdamiseks ja kinnistamiseks, eelkõige täiskasvanute puhul, milles peab lisaks liikmesriikidele osalema ka Euroopa Liit;

| 3. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid elukestva õppe kultuuri, keskendudes eelkõige täiskasvanute haridusele ja koolitusele, rakendades strateegiaid ja meetmeid, mille eesmärk on propageerida teadmiste omandamist ning muuta see atraktiivsemaks ja kättesaadavamaks ning ajakohastada pidevalt kvalifikatsioone; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid elukestva õppe kultuuri, keskendudes eelkõige täiskasvanute haridusele ja koolitusele, rakendades strateegiaid ja meetmeid, mille eesmärk on propageerida teadmiste omandamist ning muuta see atraktiivsemaks ja kättesaadavamaks ning ajakohastada pidevalt kvalifikatsioone;

| 4. | rõhutab seoses elukestva õppe kavadega soolise võrdõiguslikkuse olulisust, et nii mehed kui ka naised saaksid kasutada võrdselt sellise õppe pakutavaid võimalusi; kutsub komisjoni üles kasutama koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga kõiki kättesaadavaid vahendeid tundliku soolise võrdõiguslikkuse poliitika järelevalveks elukestva õppe ettevalmistustes; |
| --- | --- |

4.

rõhutab seoses elukestva õppe kavadega soolise võrdõiguslikkuse olulisust, et nii mehed kui ka naised saaksid kasutada võrdselt sellise õppe pakutavaid võimalusi; kutsub komisjoni üles kasutama koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga kõiki kättesaadavaid vahendeid tundliku soolise võrdõiguslikkuse poliitika järelevalveks elukestva õppe ettevalmistustes;

Motivatsiooni parandamine täiskasvanuhariduses osalemiseks

| 5. | nõuab tungivalt täiskasvanuhariduse tõhusamat propageerimist, et motiveerida suuremat arvu inimesi sellist haridust omandama; on seisukohal, et täiskasvanuharidus peaks mängima strateegias põhirolli, et propageerida meediakampaaniate, teabe-, juhendamis- ja nõustamisteenuste kaudu ning eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud teabe-, juhendamis- ja nõustamisteenuste kaudu üldist õppimiskultuuri; on arvamusel, et tõhususe saavutamiseks peavad kõnealuse proprageerimisega kaasnema liikmesriikide aktiivsed poliitilised meetmed, mis soodustavad õppimise ühitamist pere- ja tööeluga; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt täiskasvanuhariduse tõhusamat propageerimist, et motiveerida suuremat arvu inimesi sellist haridust omandama; on seisukohal, et täiskasvanuharidus peaks mängima strateegias põhirolli, et propageerida meediakampaaniate, teabe-, juhendamis- ja nõustamisteenuste kaudu ning eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud teabe-, juhendamis- ja nõustamisteenuste kaudu üldist õppimiskultuuri; on arvamusel, et tõhususe saavutamiseks peavad kõnealuse proprageerimisega kaasnema liikmesriikide aktiivsed poliitilised meetmed, mis soodustavad õppimise ühitamist pere- ja tööeluga;

| 6. | nõustub, et eri telefoniliinid ja veebilehed on täiskasvanuhariduse propageerimiseks väga tõhusad vahendid; |
| --- | --- |

6.

nõustub, et eri telefoniliinid ja veebilehed on täiskasvanuhariduse propageerimiseks väga tõhusad vahendid;

| 7. | on seisukohal, et põlvkondadevahelise digitaalse lõhe ületamisel mängib olulist osa meediakirjaoskuse edendamine nii üld- kui ka kutsehariduses; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et põlvkondadevahelise digitaalse lõhe ületamisel mängib olulist osa meediakirjaoskuse edendamine nii üld- kui ka kutsehariduses;

Statistilised andmed

| 8. | on arvamusel, et täiskasvanuhariduse valdkonnas strateegiate arendamiseks, läbivaatamiseks ja hindamiseks ning integreeritud elukestva õppe programmi suunamiseks ja orienteerimiseks on vaja võrreldavaid statistilisi andmeid; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et täiskasvanuhariduse valdkonnas strateegiate arendamiseks, läbivaatamiseks ja hindamiseks ning integreeritud elukestva õppe programmi suunamiseks ja orienteerimiseks on vaja võrreldavaid statistilisi andmeid;

| 9. | on seisukohal, et Euroopa täiskasvanuhariduse uuringut tuleb toetada nii täiskasvanuharidust käsitleva võrreldava teabe kogumise kui ka ühiste kontseptsioonide propageerimise vahendina; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et Euroopa täiskasvanuhariduse uuringut tuleb toetada nii täiskasvanuharidust käsitleva võrreldava teabe kogumise kui ka ühiste kontseptsioonide propageerimise vahendina;

| 10. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles julgustama heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles julgustama heade tavade vahetust;

Tööelu, pereelu ja elukestva õppe ühitamine ning tõhus korraldus

| 11. | tuletab meelde Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesmärke ning rõhutab liikmesriikide edusamme lastesõime- ja lasteaiakohtadega varustamise ja koolieelse hariduse andmise ning nn lapsehoolduse ja teiste abivajavate isikute hoolduse päeva kehtestamise eesmärgi saavutamisel; juhib samal ajal tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid on Barcelona eesmärkide täitmise ajakavast kaugel maas; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesmärke ning rõhutab liikmesriikide edusamme lastesõime- ja lasteaiakohtadega varustamise ja koolieelse hariduse andmise ning nn lapsehoolduse ja teiste abivajavate isikute hoolduse päeva kehtestamise eesmärgi saavutamisel; juhib samal ajal tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid on Barcelona eesmärkide täitmise ajakavast kaugel maas;

| 12. | juhib tähelepanu, et pereelu, tööelu ja elukestva õppe ühitamine ei nõua mitte ainult suuremat paindlikkust aja ja ruumi kasutamisel, vaid ka sotsiaalseid, majandus- ja maksusoodustusi, et parandada täiskasvanute juurdepääsu koolitus- ja haridusprogrammidele; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu, et pereelu, tööelu ja elukestva õppe ühitamine ei nõua mitte ainult suuremat paindlikkust aja ja ruumi kasutamisel, vaid ka sotsiaalseid, majandus- ja maksusoodustusi, et parandada täiskasvanute juurdepääsu koolitus- ja haridusprogrammidele;

| 13. | rõhutab vajadust tõhustada uute tehnoloogiate kasutamist ning märgib sellega seoses, et tuleks edendada Internetile juurdepääsu ning digitaalse kaasamise programmide parandamist digitaalse lõhe ületamiseks ning julgustada uusi teabeallikaid ja õppimisviise, nagu kaugõppeprogrammid ja õppekohtade eraldamine, mis on kõigi jaoks kättesaadavad; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust tõhustada uute tehnoloogiate kasutamist ning märgib sellega seoses, et tuleks edendada Internetile juurdepääsu ning digitaalse kaasamise programmide parandamist digitaalse lõhe ületamiseks ning julgustada uusi teabeallikaid ja õppimisviise, nagu kaugõppeprogrammid ja õppekohtade eraldamine, mis on kõigi jaoks kättesaadavad;

| 14. | rõhutab vajadust laiendada naiste, sealhulgas kaugemates ja maapiirkondades elavate naiste ning vanemate naiste, juurdepääsu uutele tehnoloogiatele, andes neile sellega võrdsed võimalused konkureerida tööturul; rõhutab täiendavalt vajadust toetada meetmeid meeste ja naiste vahelise lõhe vähendamiseks tehniliste ja teaduslike kvalifikatsioonide alal; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust laiendada naiste, sealhulgas kaugemates ja maapiirkondades elavate naiste ning vanemate naiste, juurdepääsu uutele tehnoloogiatele, andes neile sellega võrdsed võimalused konkureerida tööturul; rõhutab täiendavalt vajadust toetada meetmeid meeste ja naiste vahelise lõhe vähendamiseks tehniliste ja teaduslike kvalifikatsioonide alal;

| 15. | juhib tähelepanu vajadusele laiendada avalik-õiguslike ja eraõiguslike lastehoiuvõimaluste ulatust ning kaasata ja julgustada tööandjaid, kes võiksid oma ettevõttes pakkuda lastehoiuvõimalust ning pakkuda vanematele, eelkõige emadele, võimalust uuesti tööle asuda, et neil vanematel oleks ka töötades võimalik jätkata elukestvat õpet; peab lisaks vältimatult vajalikuks hooldust vajavatele ja vanematele inimestele pakutavate avalike hooldusteenuste parandamist; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu vajadusele laiendada avalik-õiguslike ja eraõiguslike lastehoiuvõimaluste ulatust ning kaasata ja julgustada tööandjaid, kes võiksid oma ettevõttes pakkuda lastehoiuvõimalust ning pakkuda vanematele, eelkõige emadele, võimalust uuesti tööle asuda, et neil vanematel oleks ka töötades võimalik jätkata elukestvat õpet; peab lisaks vältimatult vajalikuks hooldust vajavatele ja vanematele inimestele pakutavate avalike hooldusteenuste parandamist;

Põlvkondadevaheline (vanuselise diskrimineerimise vastu) ja kultuuridevaheline solidaarsus

| 16. | tuletab meelde, et demograafilised muutused toovad liikmesriikides kaasa hulga keerulisi omavahel seotud probleeme ning et meie ühiskond peab kultuuride ja põlvkondade vahel välja kujundama uued solidaarsusvormid; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et demograafilised muutused toovad liikmesriikides kaasa hulga keerulisi omavahel seotud probleeme ning et meie ühiskond peab kultuuride ja põlvkondade vahel välja kujundama uued solidaarsusvormid;

| 17. | teeb seepärast ettepaneku parandada täiskasvanute, eelkõige põlvkondadevahelist teadmiste, oskuste ja kogemuste edasiandmist ning vahetust mentorlusprogrammide kaudu, et toetada eri ettevõtlusvorme ja käsitööliike; peab samuti oluliseks, et sellised mentorid oleksid seotud võrgustiku abil, mille kaudu nad saavad teavet jagada ja vahetada; |
| --- | --- |

17.

teeb seepärast ettepaneku parandada täiskasvanute, eelkõige põlvkondadevahelist teadmiste, oskuste ja kogemuste edasiandmist ning vahetust mentorlusprogrammide kaudu, et toetada eri ettevõtlusvorme ja käsitööliike; peab samuti oluliseks, et sellised mentorid oleksid seotud võrgustiku abil, mille kaudu nad saavad teavet jagada ja vahetada;

| 18. | rõhutab perekonnapõhise õppimise lähenemisviisi tähtsust, mille puhul lapsevanemad on motiveeritud õppimise juurde naasma, sest nad soovivad aidata oma lastel koolis edukalt toime tulla; |
| --- | --- |

18.

rõhutab perekonnapõhise õppimise lähenemisviisi tähtsust, mille puhul lapsevanemad on motiveeritud õppimise juurde naasma, sest nad soovivad aidata oma lastel koolis edukalt toime tulla;

| 19. | toetab vabatahtlike programmide väljaarendamist seoses rolliga, mida nad etendavad põlvkondadevahelises solidaarsuses ning kogemuste ja kvalifikatsioonide tunnustamises; |
| --- | --- |

19.

toetab vabatahtlike programmide väljaarendamist seoses rolliga, mida nad etendavad põlvkondadevahelises solidaarsuses ning kogemuste ja kvalifikatsioonide tunnustamises;

| 20. | rõhutab vajadust pakkuda liikuvuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse raames eelkõige sisserändajatele paindlikke võimalusi haridus- ja koolitusprogrammideks, samuti sobivaid tingimusi niisuguste programmide realiseerimiseks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust pakkuda liikuvuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse raames eelkõige sisserändajatele paindlikke võimalusi haridus- ja koolitusprogrammideks, samuti sobivaid tingimusi niisuguste programmide realiseerimiseks;

Keeleõppe tähtsus ja riskirühmade erivajadused

| 21. | näeb riiklike ja kohalike keskuste asutamist sisserändajate toetamiseks peamise vahendina, mille abil kasulik teave kättesaadavaks tehakse ning selgitatakse sisserändajate täieliku ühiskonda integreerumisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

21.

näeb riiklike ja kohalike keskuste asutamist sisserändajate toetamiseks peamise vahendina, mille abil kasulik teave kättesaadavaks tehakse ning selgitatakse sisserändajate täieliku ühiskonda integreerumisega seotud küsimusi;

| 22. | kinnitab eelkõige sisserändajatele mõeldud keelekursuste ulatuslikuma toetamise ja võõrkeelte õppimise edendamise tähtsust elanikkonna hulgas tervikuna; |
| --- | --- |

22.

kinnitab eelkõige sisserändajatele mõeldud keelekursuste ulatuslikuma toetamise ja võõrkeelte õppimise edendamise tähtsust elanikkonna hulgas tervikuna;

| 23. | toetab mõtet seada sisserändajate, madala kvalifikatsiooniga ja puudega inimeste puhul sisse nn oskuste kaardistamine; usub samuti, et lisaks majanduslikule kasule võib selline oskuste kaardistamine aidata kaasa ka rassismi, ksenofoobia, diskrimineerimise ja tõrjutuse vähendamisele; |
| --- | --- |

23.

toetab mõtet seada sisserändajate, madala kvalifikatsiooniga ja puudega inimeste puhul sisse nn oskuste kaardistamine; usub samuti, et lisaks majanduslikule kasule võib selline oskuste kaardistamine aidata kaasa ka rassismi, ksenofoobia, diskrimineerimise ja tõrjutuse vähendamisele;

Juurdepääs kõrgharidusele

| 24. | on seisukohal, et juurdepääs kõrgharidusele peaks hõlmama laiemat üldsust, sealhulgas töökogemusega täiskasvanuid ja vanemaid inimesi, ning et sellel eesmärgil tuleks haridussüsteeme kohandada ja paindlikumalt kujundada; ning et sellele vastavalt tuleb edendada kohaseid infrastruktuurimeetmeid ja inimressursse; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et juurdepääs kõrgharidusele peaks hõlmama laiemat üldsust, sealhulgas töökogemusega täiskasvanuid ja vanemaid inimesi, ning et sellel eesmärgil tuleks haridussüsteeme kohandada ja paindlikumalt kujundada; ning et sellele vastavalt tuleb edendada kohaseid infrastruktuurimeetmeid ja inimressursse;

| 25. | juhib tähelepanu, et konkurentsivõime, paindlikkuse, kättesaadavuse ja tõhususe parandamiseks on vaja keskkoolisüsteeme kaasajastada; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu, et konkurentsivõime, paindlikkuse, kättesaadavuse ja tõhususe parandamiseks on vaja keskkoolisüsteeme kaasajastada;

Õppe kvaliteedi, õpetamise ja mitmekesisuse parandamine

| 26. | rõhutab vajadust, et täiskasvanuhariduse valdkonnas tegutseksid kõrge kvalifikatsiooniga töötajad; usub, et täiskasvanute koolitajatele tuleks pakkuda eriprogramme, ning julgustab looma ülikoolides kraadiõppekavasid, kus antakse diplom täiskasvanuhariduse alal; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust, et täiskasvanuhariduse valdkonnas tegutseksid kõrge kvalifikatsiooniga töötajad; usub, et täiskasvanute koolitajatele tuleks pakkuda eriprogramme, ning julgustab looma ülikoolides kraadiõppekavasid, kus antakse diplom täiskasvanuhariduse alal;

| 27. | toetab meetmeid, mille eesmärk on parandada täiskasvanuhariduses pädevuse edastamist ja liikuvust, näiteks:






  a) | Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja EUROPASSi rakendamine ja laiendamine; |
| --- | --- | --- |

27.

toetab meetmeid, mille eesmärk on parandada täiskasvanuhariduses pädevuse edastamist ja liikuvust, näiteks:

a)

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja EUROPASSi rakendamine ja laiendamine;

| b) | põhioskuste, põhipädevuste, formaalse, mitteformaalse ja informaalse kvalifikatsiooni ning hariduse tunnustamine ja kinnitamine, et tagada õpitulemuste läbipaistvus, soodustades sellega õppimise käigus saavutatu tunnustamist ning eri õppevõimaluste vahelist siiret; |
| --- | --- |

b)

põhioskuste, põhipädevuste, formaalse, mitteformaalse ja informaalse kvalifikatsiooni ning hariduse tunnustamine ja kinnitamine, et tagada õpitulemuste läbipaistvus, soodustades sellega õppimise käigus saavutatu tunnustamist ning eri õppevõimaluste vahelist siiret;

Tööhõive väljavaated

| 28. | nõustub seisukohaga, et elukestev õpe avaldab eelkõige olulist mõju sotsiaalse kaasatuse ja tööalase konkurentsivõime parandamisele, kuid samuti ka inimese isiksuslikule arengule ja ebakõlade likvideerimisele tööturul, üle 50-aastaste osalemise määra suurendamist käsitleva Lissaboni eesmärgi saavutamisele ning konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

28.

nõustub seisukohaga, et elukestev õpe avaldab eelkõige olulist mõju sotsiaalse kaasatuse ja tööalase konkurentsivõime parandamisele, kuid samuti ka inimese isiksuslikule arengule ja ebakõlade likvideerimisele tööturul, üle 50-aastaste osalemise määra suurendamist käsitleva Lissaboni eesmärgi saavutamisele ning konkurentsivõimele;

| 29. | rõhutab täiskasvanuhariduse tähtsust paremate töökohtade loomisel Euroopas nagu ka elukvaliteedi parandamisel ning isiksuse arengu, eneseteostuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel; juhib tähelepanu uute pädevuste ja tööturu nõudmiste prognoosimise tähtsusele ettevõtjate poolt, selleks et täiskasvanuhariduse pakkumine peegeldaks vajadust oskuste järele; juhib tähelepanu, et hariduse sisu peab olema kohandatud erialastele ja praktilistele nõudmistele; rõhutab sotsiaalse partnerluse olulist osa selles kontekstis; |
| --- | --- |

29.

rõhutab täiskasvanuhariduse tähtsust paremate töökohtade loomisel Euroopas nagu ka elukvaliteedi parandamisel ning isiksuse arengu, eneseteostuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel; juhib tähelepanu uute pädevuste ja tööturu nõudmiste prognoosimise tähtsusele ettevõtjate poolt, selleks et täiskasvanuhariduse pakkumine peegeldaks vajadust oskuste järele; juhib tähelepanu, et hariduse sisu peab olema kohandatud erialastele ja praktilistele nõudmistele; rõhutab sotsiaalse partnerluse olulist osa selles kontekstis;

| 30. | juhib tähelepanu, et elukestev õpe ei suurenda mitte ainult töötajate tööalast konkurentsivõimet, vaid ka nende kohanemisvõimet ning geograafilist ja kutsealast liikuvust, mis on oluline siseturu toimimise seisukohast; rõhutab teise (ja kolmanda) keele õppimise propageerimise väärtust töötajate suurema liikuvuse soodustamisel; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu, et elukestev õpe ei suurenda mitte ainult töötajate tööalast konkurentsivõimet, vaid ka nende kohanemisvõimet ning geograafilist ja kutsealast liikuvust, mis on oluline siseturu toimimise seisukohast; rõhutab teise (ja kolmanda) keele õppimise propageerimise väärtust töötajate suurema liikuvuse soodustamisel;

| 31. | rõhutab asjaolu, et madal kvalifikatsioon, mis on praegu ühel kolmandikul Euroopa töötajatest (72 miljonil töötajal), suurendab töötuse riski ning et koolitus aitab isikul säilitada või omandada töö saamiseks ja oma töö kvaliteedi parandamiseks vajalikke oskusi; rõhutab mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste tunnustamise ja kinnitamise tähtsust, sest see loob aluse elukestva õppe arenguks nii riiklikes kutsekvalifikatsiooni raamistikes kui ka Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus; |
| --- | --- |

31.

rõhutab asjaolu, et madal kvalifikatsioon, mis on praegu ühel kolmandikul Euroopa töötajatest (72 miljonil töötajal), suurendab töötuse riski ning et koolitus aitab isikul säilitada või omandada töö saamiseks ja oma töö kvaliteedi parandamiseks vajalikke oskusi; rõhutab mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste tunnustamise ja kinnitamise tähtsust, sest see loob aluse elukestva õppe arenguks nii riiklikes kutsekvalifikatsiooni raamistikes kui ka Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus;

| 32. | rõhutab, et oluline on tagada kõikidele kodanikele võrdne juurdepääs ja võrdsed võimalused osalemiseks elukestva õppe programmides; avaldab sellega seoses kahetsust, et madalaima algharidusega inimesed, naised, sisserändajad, vanemad inimesed, maapiirkondade elanikud ja puudega inimesed on selles kontekstis kõige tõenäolisemad kõrvalejääjad; on arvamusel, et neile tuleb pakkuda teistsuguseid, sobivaid programme ja meetodeid; on seisukohal, et eriti tuleks tähelepanu pöörata töötajate ja töötute õppele ja koolitamisele uute tehnoloogiate alal ning kutsub liikmesriike toetama uute info- ja sidetehnoloogiate kasutamist hariduslikel eesmärkidel, sest need etendavad põhirolli võrdsete võimaluste tagamisel kõigile, soodustades osalemist elukestvas õppes, ning tagama, et eelkõige edendatakse ja rahastatakse kõige madalama haridustasemega inimeste õpet; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et oluline on tagada kõikidele kodanikele võrdne juurdepääs ja võrdsed võimalused osalemiseks elukestva õppe programmides; avaldab sellega seoses kahetsust, et madalaima algharidusega inimesed, naised, sisserändajad, vanemad inimesed, maapiirkondade elanikud ja puudega inimesed on selles kontekstis kõige tõenäolisemad kõrvalejääjad; on arvamusel, et neile tuleb pakkuda teistsuguseid, sobivaid programme ja meetodeid; on seisukohal, et eriti tuleks tähelepanu pöörata töötajate ja töötute õppele ja koolitamisele uute tehnoloogiate alal ning kutsub liikmesriike toetama uute info- ja sidetehnoloogiate kasutamist hariduslikel eesmärkidel, sest need etendavad põhirolli võrdsete võimaluste tagamisel kõigile, soodustades osalemist elukestvas õppes, ning tagama, et eelkõige edendatakse ja rahastatakse kõige madalama haridustasemega inimeste õpet;

| 33. | rõhutab täiskasvanuhariduse, sh keele- ja kutseoskuste tähtsust sisserändajate integreerimisel, nende tööalase konkurentsivõime suurendamisel, tööturul osalemise parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse tugevdamisel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab täiskasvanuhariduse, sh keele- ja kutseoskuste tähtsust sisserändajate integreerimisel, nende tööalase konkurentsivõime suurendamisel, tööturul osalemise parandamisel ning sotsiaalse kaasatuse tugevdamisel;

| 34. | rõhutab kõigi sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade, sh sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide aktiivse kaasamise olulisust, sest ainult toimiva sotsiaalse partnerluse kaudu saavad tööandjad ja töövõtjad tegutseda samal tasandil; on seisukohal, et liikmesriikides, kus sotsiaalse partnerluse struktuur ei ole veel välja kujunenud, tuleks selle loomist toetada; |
| --- | --- |

34.

rõhutab kõigi sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmade, sh sotsiaalvaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide aktiivse kaasamise olulisust, sest ainult toimiva sotsiaalse partnerluse kaudu saavad tööandjad ja töövõtjad tegutseda samal tasandil; on seisukohal, et liikmesriikides, kus sotsiaalse partnerluse struktuur ei ole veel välja kujunenud, tuleks selle loomist toetada;

| 35. | rõhutab Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurifondide tähtsust kõiki inimesi hõlmava elukestva õppe eesmärgi saavutamisel ning nõuab tungivalt struktuurifondide jälgimist tagamaks, et neile, kes elukestvat õpet kõige enam vajavad, eraldataks rohkem vahendeid; avaldab kahetsust, et mõnedes liikmesriikides ei peeta täiskasvanute, eelkõige vanemaealiste ja madalama kvalifikatsiooniga inimeste õppimisvõimalusi kuigi oluliseks ega eraldata neile piisavalt vahendeid; kutsub liikmesriike üles kasutama struktuurifonde aktiivsemalt ning eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi; kutsub komisjoni üles tugevdama selle valdkonna eriprogramme; |
| --- | --- |

35.

rõhutab Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurifondide tähtsust kõiki inimesi hõlmava elukestva õppe eesmärgi saavutamisel ning nõuab tungivalt struktuurifondide jälgimist tagamaks, et neile, kes elukestvat õpet kõige enam vajavad, eraldataks rohkem vahendeid; avaldab kahetsust, et mõnedes liikmesriikides ei peeta täiskasvanute, eelkõige vanemaealiste ja madalama kvalifikatsiooniga inimeste õppimisvõimalusi kuigi oluliseks ega eraldata neile piisavalt vahendeid; kutsub liikmesriike üles kasutama struktuurifonde aktiivsemalt ning eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi; kutsub komisjoni üles tugevdama selle valdkonna eriprogramme;

| 36. | rõhutab, et täiskasvanuhariduse kvaliteedi parandamisel, teavitamisel ning töö ja pereelu ühendamise lihtsustamisel on osaluse suurendamisel suur tähtsus ja, ühendatuna soodustustega, stimuleeriv mõju; juhib tähelepanu, et meetmed efektiivsuse parandamiseks hõlmavad õppekohtade kättesaadavust, töökohal õppimise soodustamist tööaja kohandamise abil, lastehoidmisvõimalusi kohapeal, kaugõppeteenuseid puuetega või kaitsetutele inimestele kaugemates piirkondades, teavet ja juhiseid elukestva õppe meetmete ja töövõimaluste kohta, kohandatud programme ja paindlikku õppekorraldust; rõhutab, et need meetmed peavad olema üldtunnustatud ja peaksid kaasa aitama ametialasele arengule; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et täiskasvanuhariduse kvaliteedi parandamisel, teavitamisel ning töö ja pereelu ühendamise lihtsustamisel on osaluse suurendamisel suur tähtsus ja, ühendatuna soodustustega, stimuleeriv mõju; juhib tähelepanu, et meetmed efektiivsuse parandamiseks hõlmavad õppekohtade kättesaadavust, töökohal õppimise soodustamist tööaja kohandamise abil, lastehoidmisvõimalusi kohapeal, kaugõppeteenuseid puuetega või kaitsetutele inimestele kaugemates piirkondades, teavet ja juhiseid elukestva õppe meetmete ja töövõimaluste kohta, kohandatud programme ja paindlikku õppekorraldust; rõhutab, et need meetmed peavad olema üldtunnustatud ja peaksid kaasa aitama ametialasele arengule;

| 37. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid meetmeid, mille abil suurendada vanemate töötajate tööhõivet, eelkõige nende puhul, kelle karjäär on olnud ebatüüpiline või kellel puuduvad info- ja sidetehnoloogia alased oskused, ning luua vajalikud tingimused igal tasandil elukestva õppe teenuste osutamiseks, et soodustada tööhõive kasvu, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle naasmisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga; peab niisama tähtsaks julgustada ettevõtteid palkama vanemaid töötajaid või neid kauemaks ametisse määrama ning luua selle saavutamiseks stiimuleid, sest reeglina on vanemad töötajad pädevad, kogenud, usaldusväärsed ja hea väljaõppega; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid meetmeid, mille abil suurendada vanemate töötajate tööhõivet, eelkõige nende puhul, kelle karjäär on olnud ebatüüpiline või kellel puuduvad info- ja sidetehnoloogia alased oskused, ning luua vajalikud tingimused igal tasandil elukestva õppe teenuste osutamiseks, et soodustada tööhõive kasvu, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle naasmisega pärast vaheaega või sooviga pikendada tööiga; peab niisama tähtsaks julgustada ettevõtteid palkama vanemaid töötajaid või neid kauemaks ametisse määrama ning luua selle saavutamiseks stiimuleid, sest reeglina on vanemad töötajad pädevad, kogenud, usaldusväärsed ja hea väljaõppega;

| 38. | kutsub liikmesriike üles tagama, et pärast tööõnnetust või haigust töökohta vahetama sunnitud töötajad saaksid osaleda jätkuõppes ja parandada oma karjääriväljavaateid; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles tagama, et pärast tööõnnetust või haigust töökohta vahetama sunnitud töötajad saaksid osaleda jätkuõppes ja parandada oma karjääriväljavaateid;

| 39. | julgustab liikmesriike looma majanduslikke jm stiimuleid, et võimaldada töötajatel tööiga pikendada ning julgustada tööandjaid palkama vanemaid töötajaid ja neid tööl hoidma, pakkudes võimalusi elukestvaks õppeks ning parandades töötingimusi ja töökohtade kvaliteeti; |
| --- | --- |

39.

julgustab liikmesriike looma majanduslikke jm stiimuleid, et võimaldada töötajatel tööiga pikendada ning julgustada tööandjaid palkama vanemaid töötajaid ja neid tööl hoidma, pakkudes võimalusi elukestvaks õppeks ning parandades töötingimusi ja töökohtade kvaliteeti;

| 40. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid võtaksid õiguslikud ja finantsmeetmed, mis on vajalikud kõikidele töötajatele ja tööotsijatele elukestva õppe pakkumiseks ja sellele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid võtaksid õiguslikud ja finantsmeetmed, mis on vajalikud kõikidele töötajatele ja tööotsijatele elukestva õppe pakkumiseks ja sellele juurdepääsu tagamiseks;

Rahastamine

| 41. | kutsub investoreid üles koondama tähelepanu selliste programmide, oskuste ja kvalifikatsioonide arendamisele, mis võimaldaksid naistel saada algõpetuse juhtimis- ja ettevõtlusvaldkondades ning tõsta oma kvalifikatsiooni, et liikuda edasi juhtivatele ametikohtadele; |
| --- | --- |

41.

kutsub investoreid üles koondama tähelepanu selliste programmide, oskuste ja kvalifikatsioonide arendamisele, mis võimaldaksid naistel saada algõpetuse juhtimis- ja ettevõtlusvaldkondades ning tõsta oma kvalifikatsiooni, et liikuda edasi juhtivatele ametikohtadele;

| 42. | nõuab, et tööandjad rahastaksid ja korraldaksid oma töötajate koolitust laialdaselt ning seda toetaksid maksusoodustused, sest töötajate kvalifikatsioon ja oskused on innovatsiooni, tootlikkuse ja konkurentsivõime põhielement; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et tööandjad rahastaksid ja korraldaksid oma töötajate koolitust laialdaselt ning seda toetaksid maksusoodustused, sest töötajate kvalifikatsioon ja oskused on innovatsiooni, tootlikkuse ja konkurentsivõime põhielement;

| 43. | on arvamusel, et täiskasvanuharidus peaks saavutama kõikides valdkondades kõrge kvaliteeditaseme ning seda haridus- ja kultuurimeetmete ning kvaliteetsete koolitusmudelite kaudu, mis tagavad inimeste teadmiste ja oskuste kooskõla muutuvate kutsenõuete ning töökorralduse ja töömeetoditega; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et täiskasvanuharidus peaks saavutama kõikides valdkondades kõrge kvaliteeditaseme ning seda haridus- ja kultuurimeetmete ning kvaliteetsete koolitusmudelite kaudu, mis tagavad inimeste teadmiste ja oskuste kooskõla muutuvate kutsenõuete ning töökorralduse ja töömeetoditega;

| 44. | nõuab tungivalt õigusloomega seotud meetmete ning täiskasvanuharidusega seotud institutsioonilise raamistiku, võrgustike ja organite või ühenduste partnerluse vahelist koordineerimist, koostööd, tõhusust ja läbipaistvust, kasutades kohalikke, piirkondlikke, riiklikke, Euroopa (avalik- või eraõiguslikke) rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt õigusloomega seotud meetmete ning täiskasvanuharidusega seotud institutsioonilise raamistiku, võrgustike ja organite või ühenduste partnerluse vahelist koordineerimist, koostööd, tõhusust ja läbipaistvust, kasutades kohalikke, piirkondlikke, riiklikke, Euroopa (avalik- või eraõiguslikke) rahalisi vahendeid;

| 45. | peab esmatähtsaks finantssoodustuste pakkumist, mis võimaldaksid inimestele vaba juurdepääsu koolitusele ja haridusele ning sellest tulenevaid eeliseid; juhib tähelepanu, et selliseid finantssoodustusi võiks anda maksusoodustuste, toetuste, abi, kaasfinantseerimise ning maksukärbete või täiskasvanuhariduse jaoks kohaseid töötingimusi pakkuvate tööandjate sotsiaalkindlustuskulude vähendamise kaudu; |
| --- | --- |

45.

peab esmatähtsaks finantssoodustuste pakkumist, mis võimaldaksid inimestele vaba juurdepääsu koolitusele ja haridusele ning sellest tulenevaid eeliseid; juhib tähelepanu, et selliseid finantssoodustusi võiks anda maksusoodustuste, toetuste, abi, kaasfinantseerimise ning maksukärbete või täiskasvanuhariduse jaoks kohaseid töötingimusi pakkuvate tööandjate sotsiaalkindlustuskulude vähendamise kaudu;

| 46. | väärtustab organisatsioonisisese koolituse tähtsust ja rõhutab, et esmatähtsana tuleb käsitleda väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning mikroettevõtteid ja uusi ettevõtteid, sest nendel on võimalik endale töötajate koolitamist rahaliselt kõige vähem lubada; |
| --- | --- |

46.

väärtustab organisatsioonisisese koolituse tähtsust ja rõhutab, et esmatähtsana tuleb käsitleda väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning mikroettevõtteid ja uusi ettevõtteid, sest nendel on võimalik endale töötajate koolitamist rahaliselt kõige vähem lubada;

| 47. | julgustab tööandjaid rahastama ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames kutseõppe programme, mis edendavad elukestvat õpet, eriti naissoost töötajate jaoks, et pikendada nende aktiivset tööelu ja parandada naiste tööturul osalemise ja ametialase arengu võimalusi; |
| --- | --- |

47.

julgustab tööandjaid rahastama ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames kutseõppe programme, mis edendavad elukestvat õpet, eriti naissoost töötajate jaoks, et pikendada nende aktiivset tööelu ja parandada naiste tööturul osalemise ja ametialase arengu võimalusi;

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(2)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(3)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 131.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0400.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0463.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0417.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0063.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0423.

---

Neljapäev, 17. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/53

---

P6_TA(2008)0016

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (2007/2076(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lõuna-Kaukaasia kohta ja eelkõige oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni seoses Euroopa Parlamendi soovitusega nõukogule ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lõuna-Kaukaasia kohta ja eelkõige oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni seoses Euroopa Parlamendi soovitusega nõukogule ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus”(KOM(2007)0160); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus”(KOM(2007)0160);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726);

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kohta vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kohta vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid;

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit (ENPI), mis on tihedalt seotud ühiselt vastu võetud tegevuskavade rakendamisega ning mis asendab tehnilist abi, mida siiani anti programmide TACIS ja MEDA raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit (ENPI), mis on tihedalt seotud ühiselt vastu võetud tegevuskavade rakendamisega ning mis asendab tehnilist abi, mida siiani anti programmide TACIS ja MEDA raames;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika”(KOM(2007)0001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika”(KOM(2007)0001);

| — | võttes arvesse 3. septembril 2007. aastal peetud komisjoni konverentsi Euroopa naabruspoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. septembril 2007. aastal peetud komisjoni konverentsi Euroopa naabruspoliitika kohta;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitust 1771 (2006) ja resolutsiooni 1525 (2006) Lõuna-Kaukaasia stabiilsuspakti sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitust 1771 (2006) ja resolutsiooni 1525 (2006) Lõuna-Kaukaasia stabiilsuspakti sõlmimise kohta;

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (4);

| — | võttes arvesse 14.–15. detsembri 2006. aasta ja 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning eesistujariigi Saksamaa 15. juuni 2007. aasta arenguaruannet „Euroopa naabruspoliitika arendamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–15. detsembri 2006. aasta ja 21.–22. juuni 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ning eesistujariigi Saksamaa 15. juuni 2007. aasta arenguaruannet „Euroopa naabruspoliitika arendamine”;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 19.–20. novembri 2007. aasta julgeoleku- ja arengualaseid järeldusi ning ELi kohustust rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 19.–20. novembri 2007. aasta julgeoleku- ja arengualaseid järeldusi ning ELi kohustust rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta;

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepinguid;

| — | võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal toimunud ELi ja Armeenia parlamentaarse koostöökomitee üheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal toimunud ELi ja Armeenia parlamentaarse koostöökomitee üheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi;

| — | võttes arvesse 12. septembril 2007. aastal toimunud ELi ja Aserbaidžaani parlamentaarse koostöökomitee kaheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2007. aastal toimunud ELi ja Aserbaidžaani parlamentaarse koostöökomitee kaheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi;

| — | võttes arvesse 26. juunil 2007. aastal toimunud ELi ja Gruusia parlamentaarse koostöökomitee üheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juunil 2007. aastal toimunud ELi ja Gruusia parlamentaarse koostöökomitee üheksanda kohtumise lõplikku avaldust ja soovitusi;

| — | võttes arvesse hiljutisi parlamendivalimisi Armeenias ja Aserbaidžaanis ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) vaatlusaruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutisi parlamendivalimisi Armeenias ja Aserbaidžaanis ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) vaatlusaruandeid;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni 1781 (2007) Gruusia-Abhaasia konflikti ja ÜRO Gruusias toimuva vaatlusmissiooni volituste pikendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni 1781 (2007) Gruusia-Abhaasia konflikti ja ÜRO Gruusias toimuva vaatlusmissiooni volituste pikendamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja avaldust 14818/07 praeguse olukorra kohta Gruusias ja avaldust 14809/07 Eynulla Fatullayevi süüdimõistmise kohta Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja avaldust 14818/07 praeguse olukorra kohta Gruusias ja avaldust 14809/07 Eynulla Fatullayevi süüdimõistmise kohta Aserbaidžaanis;

| — | võttes arvesse Bakuu algatust energiaalase koostöö arendamise kohta ja 7. novembril 2006. aastal Brüsselis ELi ja Aserbaidžaani vahel allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit strateegilise partnerluse kohta energia valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bakuu algatust energiaalase koostöö arendamise kohta ja 7. novembril 2006. aastal Brüsselis ELi ja Aserbaidžaani vahel allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit strateegilise partnerluse kohta energia valdkonnas;

| — | võttes arvesse ELi kohustust edendada ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kohustust edendada ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses (5);

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee seirearuandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee seirearuandeid;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0516/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0516/2007),

| A. | arvestades, et 26. veebruaril 2001. aastal toimunud üldasjade nõukogul väljendas EL soovi olla Lõuna-Kaukaasia piirkonnas poliitiliselt aktiivsem, otsida viise, millega toetada selles piirkonnas konfliktide ärahoidmisele ja lahendamisele suunatud pingutusi, ning osaleda konfliktijärgses taastamistegevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 26. veebruaril 2001. aastal toimunud üldasjade nõukogul väljendas EL soovi olla Lõuna-Kaukaasia piirkonnas poliitiliselt aktiivsem, otsida viise, millega toetada selles piirkonnas konfliktide ärahoidmisele ja lahendamisele suunatud pingutusi, ning osaleda konfliktijärgses taastamistegevuses;

| B. | arvestades, et Bakuu-Thbilisi-Karsi raudtee käivitamine avab Lõuna-Kaukaasia piirkonna, Türgi ja Lääne-Euroopa vahelise uue akna, kuid süvendab samas Armeenia isolatsiooni ning on seetõttu vastuolus Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega; arvestades, et sellest sõltumata rakendatakse ellu transpordialase kõrgetasemelise töörühma soovitused ning Euroopa, Kaukaasia ja Aasia vahelise transpordikoridori (TRACECA) telg jääb Kaukaasia jaoks kõiki piirkonna riike ühendavaks peamiseks riikideüleseks teljeks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bakuu-Thbilisi-Karsi raudtee käivitamine avab Lõuna-Kaukaasia piirkonna, Türgi ja Lääne-Euroopa vahelise uue akna, kuid süvendab samas Armeenia isolatsiooni ning on seetõttu vastuolus Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega; arvestades, et sellest sõltumata rakendatakse ellu transpordialase kõrgetasemelise töörühma soovitused ning Euroopa, Kaukaasia ja Aasia vahelise transpordikoridori (TRACECA) telg jääb Kaukaasia jaoks kõiki piirkonna riike ühendavaks peamiseks riikideüleseks teljeks;

| C. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika laiendamine Armeeniale, Aserbaidžaanile ja Gruusiale näitab liidu ja selle piirkonna suhete olulist arengut, mis loob vajaliku aluse ELi ennetavaks osaluseks Lõuna-Kaukaasias ning võimaldab piirkonnas asuvatel riikidel teha ELiga tihedamat koostööd; arvestades, et läheb vaja rohkem stiimuleid, mis motiveeriksid Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat reformide teel edasi liikuma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika laiendamine Armeeniale, Aserbaidžaanile ja Gruusiale näitab liidu ja selle piirkonna suhete olulist arengut, mis loob vajaliku aluse ELi ennetavaks osaluseks Lõuna-Kaukaasias ning võimaldab piirkonnas asuvatel riikidel teha ELiga tihedamat koostööd; arvestades, et läheb vaja rohkem stiimuleid, mis motiveeriksid Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat reformide teel edasi liikuma;

| D. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika põhineb ühistel väärtustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul rakendamisel ning et selle püstitatud eesmärgiks on luua toimival turumajandusel ja õigusriigil põhineva tugeva demokraatiaga sõbralike naabrite piirkond; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika põhineb ühistel väärtustel ning poliitiliste, majanduslike ja institutsiooniliste reformide tulemuslikul rakendamisel ning et selle püstitatud eesmärgiks on luua toimival turumajandusel ja õigusriigil põhineva tugeva demokraatiaga sõbralike naabrite piirkond;

| E. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitikat tuleb edasi arendada, et saavutada selles piirkonnas parem ja tulemuslikum ELi poliitika ning võimaldada ELil tegutseda julgeoleku ja stabiilsuse tagajana; arvestades, et ELil on vaja välja töötada selge profiil ja tugevam kohalolek kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitikat tuleb edasi arendada, et saavutada selles piirkonnas parem ja tulemuslikum ELi poliitika ning võimaldada ELil tegutseda julgeoleku ja stabiilsuse tagajana; arvestades, et ELil on vaja välja töötada selge profiil ja tugevam kohalolek kõnealuses piirkonnas;

| F. | arvestades, et Lõuna-Kaukaasia riikide kaasamine Euroopa naabruspoliitikasse tähendab nende riikide jaoks ka suurenenud vastutust ja kohustusi; arvestades, et heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on Euroopa naabruspoliitika põhiosad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lõuna-Kaukaasia riikide kaasamine Euroopa naabruspoliitikasse tähendab nende riikide jaoks ka suurenenud vastutust ja kohustusi; arvestades, et heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on Euroopa naabruspoliitika põhiosad;

| G. | arvestades, et Mägi-Karabahhi konflikti, mis on Armeenia ja Aserbaidžaani vahelisi suhteid halvendav konflikt, ning Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia piirkonnaga seotud sisekonfliktide rahumeelne lahendamine on äärmiselt oluline ELi naabruspiirkonna stabiilsuse saavutamiseks ja Lõuna-Kaukaasia piirkonna majandus- ja sotsiaalseks arenguks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Mägi-Karabahhi konflikti, mis on Armeenia ja Aserbaidžaani vahelisi suhteid halvendav konflikt, ning Gruusia Abhaasia ja Lõuna-Osseetia piirkonnaga seotud sisekonfliktide rahumeelne lahendamine on äärmiselt oluline ELi naabruspiirkonna stabiilsuse saavutamiseks ja Lõuna-Kaukaasia piirkonna majandus- ja sotsiaalseks arenguks;

| H. | arvestades, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide ulatuslikum rahvusvaheline käsitlemine peab olema ELi-Venemaa suhete üks põhiküsimusi, et tegeleda tõhusamalt ühiste naaberriikide probleemidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide ulatuslikum rahvusvaheline käsitlemine peab olema ELi-Venemaa suhete üks põhiküsimusi, et tegeleda tõhusamalt ühiste naaberriikide probleemidega;

| I. | arvestades, et ELi jaoks ei ole piirkond oluline ainult selle geograafilise asukoha tõttu transiidialana, mille kaudu tarnitakse Euroopasse energiat Kesk-Aasiast, vaid piirkonna olulisus põhineb ka kõikide osalejate huvil piirkonda arendada, et tugevdada demokraatiat, heaolu ja õigusriigi põhimõtteid ning luua seega Lõuna-Kaukaasia piirkonnas elujõuline piirkondliku ja piirkondadevahelise arengu ja koostöö raamistik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi jaoks ei ole piirkond oluline ainult selle geograafilise asukoha tõttu transiidialana, mille kaudu tarnitakse Euroopasse energiat Kesk-Aasiast, vaid piirkonna olulisus põhineb ka kõikide osalejate huvil piirkonda arendada, et tugevdada demokraatiat, heaolu ja õigusriigi põhimõtteid ning luua seega Lõuna-Kaukaasia piirkonnas elujõuline piirkondliku ja piirkondadevahelise arengu ja koostöö raamistik;

| J. | arvestades, et kõnealusest piirkonnast on saanud mitmete suurte geopoliitiliste osalejate konkureerivate strateegiliste huvide tallermaa; arvestades, et individuaalsed partnerluse tegevuskavad, mille kõik kolm riiki on NATOga sõlminud, teevad alliansist uue piirkonnas osaleja; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõnealusest piirkonnast on saanud mitmete suurte geopoliitiliste osalejate konkureerivate strateegiliste huvide tallermaa; arvestades, et individuaalsed partnerluse tegevuskavad, mille kõik kolm riiki on NATOga sõlminud, teevad alliansist uue piirkonnas osaleja;

| K. | arvestades, et dialoog ja kooskõlastamine ELi, Venemaa ja Ameerika Ühendriikide vahel võib aidata edendada demokraatiat, suurendada energia varustuskindlust ja tugevdada piirkondlikku julgeolekut Lõuna-Kaukaasia piirkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et dialoog ja kooskõlastamine ELi, Venemaa ja Ameerika Ühendriikide vahel võib aidata edendada demokraatiat, suurendada energia varustuskindlust ja tugevdada piirkondlikku julgeolekut Lõuna-Kaukaasia piirkonnas;

| L. | arvestades, et Gruusias ja Armeenias on viimastel aastatel toimunud suur majanduskasv ning Aserbaidžaani majandus (mille RKT kasvas 2006. aastal 34,5 %, peamiselt tänu riigi gaasi- ja naftavarudele) kuulub maailma kõige kiiremini kasvavate majanduste hulka; arvestades, et olenemata nimetatud majanduskasvu näitajatest iseloomustab kolme riigi ühiskondi vaesuse ja töötuse ikka veel väga kõrge tase, piiratud juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele, madal sissetulek ja sissetulekute ebaühtlane jaotumine, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Gruusias ja Armeenias on viimastel aastatel toimunud suur majanduskasv ning Aserbaidžaani majandus (mille RKT kasvas 2006. aastal 34,5 %, peamiselt tänu riigi gaasi- ja naftavarudele) kuulub maailma kõige kiiremini kasvavate majanduste hulka; arvestades, et olenemata nimetatud majanduskasvu näitajatest iseloomustab kolme riigi ühiskondi vaesuse ja töötuse ikka veel väga kõrge tase, piiratud juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele, madal sissetulek ja sissetulekute ebaühtlane jaotumine,

| M. | arvestades, et Lõuna-Kaukaasias toimub destabiliseeriv võidurelvastumine, mida iseloomustab sõjamoona varumine enneolematul kiirusel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Lõuna-Kaukaasias toimub destabiliseeriv võidurelvastumine, mida iseloomustab sõjamoona varumine enneolematul kiirusel;

Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia Euroopa naabruspoliitika raames

| 1. | väljendab heameelt Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kaasamise üle Euroopa naabruspoliitikasse ja Euroopa naabruspoliitika kahepoolsete tegevuskavade kinnitamise üle vastavate koostöönõukogude poolt 14. novembril 2006. aastal, ning avaldab toetust jätkuvatele pingutustele neid rakendada, mis peaks selles protsessis hõlmama kõiki sidusrühmi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kaasamise üle Euroopa naabruspoliitikasse ja Euroopa naabruspoliitika kahepoolsete tegevuskavade kinnitamise üle vastavate koostöönõukogude poolt 14. novembril 2006. aastal, ning avaldab toetust jätkuvatele pingutustele neid rakendada, mis peaks selles protsessis hõlmama kõiki sidusrühmi;

| 2. | rõhutab, et poliitilises lähenemisviisis nendele Lõuna-Kaukaasia kolmele riigile ei tohiks eirata kolme riigi eripärasid; toetab asjaomastele riikidele Euroopa naabruspoliitika juba algselt eristatud kohaldamist ning rõhutab vajadust tugevdada ELi suhteid nende riikidega vastavalt nende individuaalsetele edusammudele Euroopa naabruspoliitika vastavate tegevuskavade rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et poliitilises lähenemisviisis nendele Lõuna-Kaukaasia kolmele riigile ei tohiks eirata kolme riigi eripärasid; toetab asjaomastele riikidele Euroopa naabruspoliitika juba algselt eristatud kohaldamist ning rõhutab vajadust tugevdada ELi suhteid nende riikidega vastavalt nende individuaalsetele edusammudele Euroopa naabruspoliitika vastavate tegevuskavade rakendamisel;

| 3. | toob välja Armeenia, Georgia ja Aserbaidžaani geopoliitilise asukoha Venemaa, Iraani ja Türgi suhtes ning teiste majandusjõudude, nagu Venemaa, Ameerika Ühendriikide ja Hiina suureneva huvi selle piirkonna vastu; on seisukohal, et seetõttu on ülimalt tähtis, et Lõuna- Kaukaasiaga tehtav koostöö oleks kõrgeima prioriteediga, seda ka energiaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

3.

toob välja Armeenia, Georgia ja Aserbaidžaani geopoliitilise asukoha Venemaa, Iraani ja Türgi suhtes ning teiste majandusjõudude, nagu Venemaa, Ameerika Ühendriikide ja Hiina suureneva huvi selle piirkonna vastu; on seisukohal, et seetõttu on ülimalt tähtis, et Lõuna- Kaukaasiaga tehtav koostöö oleks kõrgeima prioriteediga, seda ka energiaga seotud küsimustes;

| 4. | kinnitab veel kord, et ELi peamine eesmärk kõnealuses piirkonnas on julgustada Lõuna-Kaukaasia riikide arengut avatud, rahumeelseteks, turvalisteks ja stabiilseteks riikideks, kes oleksid suutelised aitama kaasa heanaaberlikele suhetele piirkonnas ja piirkonna stabiilsusele ning valmis jagama Euroopa väärtushinnanguid ning arendama institutsionaalset ja õiguslikku koostalitlusvõimet nii omavahel kui ka ELiga; kutsub nimetatud eesmärkide saavutamiseks ELi üles töötama Lõuna-Kaukaasia jaoks välja regionaalpoliitika, mida rakendataks ühiselt koos piirkonna riikidega ja mida täiendaksid eraldi kahepoolsed poliitikad; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord, et ELi peamine eesmärk kõnealuses piirkonnas on julgustada Lõuna-Kaukaasia riikide arengut avatud, rahumeelseteks, turvalisteks ja stabiilseteks riikideks, kes oleksid suutelised aitama kaasa heanaaberlikele suhetele piirkonnas ja piirkonna stabiilsusele ning valmis jagama Euroopa väärtushinnanguid ning arendama institutsionaalset ja õiguslikku koostalitlusvõimet nii omavahel kui ka ELiga; kutsub nimetatud eesmärkide saavutamiseks ELi üles töötama Lõuna-Kaukaasia jaoks välja regionaalpoliitika, mida rakendataks ühiselt koos piirkonna riikidega ja mida täiendaksid eraldi kahepoolsed poliitikad;

| 5. | rõhutab tõsiasja, et Euroopa naabruspoliitika töötati välja ületamaks Euroopas eraldumist, suurendades järk-järgult demokraatia, heaolu ja turvalisuse ala; kutsub ELi ja Lõuna-Kaukaasia riike üles kasutama mestimise, lähetuste ja muude olemasolevate abiprogrammide abil ära ulatuslikke teadmisi ja kogemusi, mida uued liikmesriigid on saanud oma ühiskonna ja majanduse reformimisel ELi integratsiooniprotsessis, eelkõige seoses piirikaitse ja tolliasutuste tugevdamisega ning nendevahelise piirkondliku koostöö arendamisega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab tõsiasja, et Euroopa naabruspoliitika töötati välja ületamaks Euroopas eraldumist, suurendades järk-järgult demokraatia, heaolu ja turvalisuse ala; kutsub ELi ja Lõuna-Kaukaasia riike üles kasutama mestimise, lähetuste ja muude olemasolevate abiprogrammide abil ära ulatuslikke teadmisi ja kogemusi, mida uued liikmesriigid on saanud oma ühiskonna ja majanduse reformimisel ELi integratsiooniprotsessis, eelkõige seoses piirikaitse ja tolliasutuste tugevdamisega ning nendevahelise piirkondliku koostöö arendamisega;

| 6. | rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist ja rahastamist tuleb kasutada institutsioonide ülesehitamise, inimõiguste järgimise, õigusriigi, demokratiseerimise ja piirkondliku koostöö edendamiseks; kinnitab veel kord ELi poolt jätkuvate kindlate meetmete võtmise vajadust, et julgustada tõelist piirkondlikku koostööd ja integratsiooni; kutsub komisjoni üles esitama regulaarselt aruandeid piirkondliku koostööprotsessi edusammude kohta ning oma poliitikaid ja vahendeid vastavalt kohandama; ootab, et tulevikus arendatakse üha konstruktiivsemaid suhteid ELi ja erinevate sidusrühmade, eelkõige partnerriikide kodanikuühiskonna vahel, et muuta Euroopa naabruspoliitika paindlikumaks ja läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist ja rahastamist tuleb kasutada institutsioonide ülesehitamise, inimõiguste järgimise, õigusriigi, demokratiseerimise ja piirkondliku koostöö edendamiseks; kinnitab veel kord ELi poolt jätkuvate kindlate meetmete võtmise vajadust, et julgustada tõelist piirkondlikku koostööd ja integratsiooni; kutsub komisjoni üles esitama regulaarselt aruandeid piirkondliku koostööprotsessi edusammude kohta ning oma poliitikaid ja vahendeid vastavalt kohandama; ootab, et tulevikus arendatakse üha konstruktiivsemaid suhteid ELi ja erinevate sidusrühmade, eelkõige partnerriikide kodanikuühiskonna vahel, et muuta Euroopa naabruspoliitika paindlikumaks ja läbipaistvamaks;

| 7. | märgib, et RKT kiire ja tugeva kasvu tõttu on Aserbaidžaanist saanud abiandja ning rahvusvahelised abiandjad on oma tegevust riigis märgatavalt vähendanud; teeb ettepaneku, et EL peaks keskenduma oskusteabe ja heade tavade edastamisele mestimise, TAIEXi ja Sigma programmide raames (ENPI kaudu); |
| --- | --- |

7.

märgib, et RKT kiire ja tugeva kasvu tõttu on Aserbaidžaanist saanud abiandja ning rahvusvahelised abiandjad on oma tegevust riigis märgatavalt vähendanud; teeb ettepaneku, et EL peaks keskenduma oskusteabe ja heade tavade edastamisele mestimise, TAIEXi ja Sigma programmide raames (ENPI kaudu);

| 8. | on seisukohal, et kaubanduspoliitika on poliitilise stabiilsuse ja majandusarengu tagamise põhiosa ning viib vaesuse vähenemiseni Lõuna-Kaukaasias, ja et see on äärmiselt oluline ELi ja Lõuna-Kaukaasia integreerumise jätkumiseks; rõhutab, et kaubanduspoliitikas tuleb arvesse võtta sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kaubanduspoliitika on poliitilise stabiilsuse ja majandusarengu tagamise põhiosa ning viib vaesuse vähenemiseni Lõuna-Kaukaasias, ja et see on äärmiselt oluline ELi ja Lõuna-Kaukaasia integreerumise jätkumiseks; rõhutab, et kaubanduspoliitikas tuleb arvesse võtta sotsiaalset mõõdet;

| 9. | toetab komisjoni algatust viia läbi teostatavusuuring, et anda hinnang vabakaubanduslepingu võimalikule sõlmimisele Gruusia ja Armeeniaga; on arvamusel, et selline leping on kasulik kõikidele osalejatele; samal ajal kutsub komisjoni ja nõukogu üles rakendama meetmeid tagamaks, et Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaan saavad võimalikult suurt kasu üldiste soodustuste süsteemist, rõhutades ühtlasi Aserbaidžaani WTO liikmeks saamise olulisust kahepoolsete kaubandussuhete edasisel tugevdamisel; julgustab Aserbaidžaani ametiasutustel püüda eemaldada WTOga ühinemise viimased takistused, nagu nt kõrged tollitariifid, läbipaistvuse puudumine ja kaubandusõiguse puudulik jõustamine, korruptsioon ja intellektuaalomandi õiguste puudulik jõustamine, ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Aserbaidžaani WTOga ühinemisel; |
| --- | --- |

9.

toetab komisjoni algatust viia läbi teostatavusuuring, et anda hinnang vabakaubanduslepingu võimalikule sõlmimisele Gruusia ja Armeeniaga; on arvamusel, et selline leping on kasulik kõikidele osalejatele; samal ajal kutsub komisjoni ja nõukogu üles rakendama meetmeid tagamaks, et Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaan saavad võimalikult suurt kasu üldiste soodustuste süsteemist, rõhutades ühtlasi Aserbaidžaani WTO liikmeks saamise olulisust kahepoolsete kaubandussuhete edasisel tugevdamisel; julgustab Aserbaidžaani ametiasutustel püüda eemaldada WTOga ühinemise viimased takistused, nagu nt kõrged tollitariifid, läbipaistvuse puudumine ja kaubandusõiguse puudulik jõustamine, korruptsioon ja intellektuaalomandi õiguste puudulik jõustamine, ning kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Aserbaidžaani WTOga ühinemisel;

| 10. | märgib, et Gruusia on olnud tohutu surve all rohkem kui aasta tagasi kehtestatud Venemaa majandusembargo tõttu, millega suleti traditsioonilised turud Gruusia kaupadele ning jäeti seega paljud kodanikud ilma nende elatusvahenditest; rõhutab, et vabakaubanduslepingu kiire sõlmimine Gruusiaga on samuti oluline ELi ja Gruusia vaheliste suhete tugevdamisel ning Venemaa embargost tingitud tagajärgede leevendamisel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Gruusia on olnud tohutu surve all rohkem kui aasta tagasi kehtestatud Venemaa majandusembargo tõttu, millega suleti traditsioonilised turud Gruusia kaupadele ning jäeti seega paljud kodanikud ilma nende elatusvahenditest; rõhutab, et vabakaubanduslepingu kiire sõlmimine Gruusiaga on samuti oluline ELi ja Gruusia vaheliste suhete tugevdamisel ning Venemaa embargost tingitud tagajärgede leevendamisel;

| 11. | rõhutab, et kõik kolm riiki peavad jätkama oma jõupingutusi vaesuse vähendamisel ja jätkusuutliku arengu põhimõtete järgimisel; soovitab kasutusele võtta tõhus poliitika sotsiaalse kihistumise vähendamiseks, samuti tagada täielik juurdepääs sotsiaalkindlustussüsteemidele; kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama kolme kõnealust riiki nende riikliku suutlikkuse tugevdamisel, et parandada vaesuse vähendamise poliitikat ja seda rakendada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kõik kolm riiki peavad jätkama oma jõupingutusi vaesuse vähendamisel ja jätkusuutliku arengu põhimõtete järgimisel; soovitab kasutusele võtta tõhus poliitika sotsiaalse kihistumise vähendamiseks, samuti tagada täielik juurdepääs sotsiaalkindlustussüsteemidele; kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama kolme kõnealust riiki nende riikliku suutlikkuse tugevdamisel, et parandada vaesuse vähendamise poliitikat ja seda rakendada;

| 12. | on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika on suurepärane raamistik piirkondlikule ja allpiirkondlikule koostööle, mille eesmärk on luua Lõuna-Kaukaasias ja Musta mere piirkonnas tõeline julgeoleku, demokraatia ja stabiilsuse ala; on arvamusel, et diferentseeritud kahepoolne lähenemisviis Lõuna-Kaukaasia kolmele riigile ei saa läbi ilma üldise mitmepoolse mõõtmeta, mis hõlmaks piirkondliku koostöö arendamist; seega:






  — | peab eriti tähtsaks Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia aktiivset osalemist Musta mere sünergia rakendamises ja sellega seonduvates piirkondlikes projektides ning nimetatud riikide kaasamist sellesse protsessi; |
| --- | --- | --- |

12.

on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika on suurepärane raamistik piirkondlikule ja allpiirkondlikule koostööle, mille eesmärk on luua Lõuna-Kaukaasias ja Musta mere piirkonnas tõeline julgeoleku, demokraatia ja stabiilsuse ala; on arvamusel, et diferentseeritud kahepoolne lähenemisviis Lõuna-Kaukaasia kolmele riigile ei saa läbi ilma üldise mitmepoolse mõõtmeta, mis hõlmaks piirkondliku koostöö arendamist; seega:

—

peab eriti tähtsaks Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia aktiivset osalemist Musta mere sünergia rakendamises ja sellega seonduvates piirkondlikes projektides ning nimetatud riikide kaasamist sellesse protsessi;

| — | pooldab tavapärase poliitilise dialoogi süvendamist ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia vahel; |
| --- | --- |

—

pooldab tavapärase poliitilise dialoogi süvendamist ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia vahel;

| — | väljendab rahuolu tõsiasjaga, et Gruusia ja Armeenia joonduvad enamiku ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika alaste avalduste ja seisukohtade järgi, ning toetab otsust kaasata Aserbaidžaan samasugusel viisil; |
| --- | --- |

—

väljendab rahuolu tõsiasjaga, et Gruusia ja Armeenia joonduvad enamiku ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika alaste avalduste ja seisukohtade järgi, ning toetab otsust kaasata Aserbaidžaan samasugusel viisil;

| — | nõuab tungivalt, et nimetatud kolm riiki ei takistaks ELi poolt rahastatud piiriüleseid programme ja projekte, mille eesmärk on jätkata dialoogi, tugevdada poolte vahelist usaldust ja lahendada piirkondlikke probleeme, ega kasutaks nende suhtes vetoõigust; |
| --- | --- |

—

nõuab tungivalt, et nimetatud kolm riiki ei takistaks ELi poolt rahastatud piiriüleseid programme ja projekte, mille eesmärk on jätkata dialoogi, tugevdada poolte vahelist usaldust ja lahendada piirkondlikke probleeme, ega kasutaks nende suhtes vetoõigust;

| — | nõuab tõhusamat koostööd nimetatud kolme riigi vahel Kaukaasia piirkondliku keskkonnakeskuse raamistikus; |
| --- | --- |

—

nõuab tõhusamat koostööd nimetatud kolme riigi vahel Kaukaasia piirkondliku keskkonnakeskuse raamistikus;

| — | kutsub üles tugevdatud piirkondlikule koostööle vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, eelkõige koostööle piirihalduses, rände- ja varjupaigaküsimustes ning organiseeritud kuritegevuse, inim- ja narkokaubanduse, ebaseadusliku sisserände, terrorismi ja rahapesu vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

—

kutsub üles tugevdatud piirkondlikule koostööle vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, eelkõige koostööle piirihalduses, rände- ja varjupaigaküsimustes ning organiseeritud kuritegevuse, inim- ja narkokaubanduse, ebaseadusliku sisserände, terrorismi ja rahapesu vastu võitlemisel;

| — | kutsub komisjoni üles kooskõlastama piirkondlike konfliktide lahendamises juba osalevate liikmesriikide tegevust ja seda toetama; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles kooskõlastama piirkondlike konfliktide lahendamises juba osalevate liikmesriikide tegevust ja seda toetama;

Demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte

| 13. | tunnustab Armeenias pärast põhiseaduse reformi ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise kontekstis käivitatud riigisiseseid poliitilisi ja institutsionaalseid reforme; julgustab Armeenia ametiasutusi kõnealusel teel jätkama ning demokraatlikke struktuure, õigusriiki ja inimõiguste kaitset edasi tugevdama; nõuab, et eelkõige tehtaks täiendavaid jõupingutusi sõltumatu kohtusüsteemi loomisel, politsei, avaliku teenistuse ja kohaliku omavalitsuse reformide edendamisel, korruptsiooni vastu võitlemisel ja aktiivse kodanikuühiskonna loomisel; võtab teadmiseks rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni avalduse, et 2007. aasta mais toimunud parlamendivalimised vastasid suures osas rahvusvahelistele kohustustele; usub, et Armeenia ametiasutused teevad tihedat koostööd OSCE ja Euroopa Nõukoguga, et käsitleda ülejäänud küsimusi ja parandada veelgi juba saavutatud standardeid ning tagada 19. veebruaril 2008. aastal täielikult vabad ja õiglased presidendivalimised; julgustab konstruktiivse dialoogi loomist valitsuse ja opositsiooni vahel üldiselt, et tugevdada pluralismi kui demokraatia keskset osa; kutsub Armeenia ametiasutusi üles uurima väidetavaid vägivalla ja halva kohtlemise juhtumeid politseivalve all ja kinnipidamisasutustes, korruptsiooni ja sõnavabaduse rikkumise juhtumeid; |
| --- | --- |

13.

tunnustab Armeenias pärast põhiseaduse reformi ja Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise kontekstis käivitatud riigisiseseid poliitilisi ja institutsionaalseid reforme; julgustab Armeenia ametiasutusi kõnealusel teel jätkama ning demokraatlikke struktuure, õigusriiki ja inimõiguste kaitset edasi tugevdama; nõuab, et eelkõige tehtaks täiendavaid jõupingutusi sõltumatu kohtusüsteemi loomisel, politsei, avaliku teenistuse ja kohaliku omavalitsuse reformide edendamisel, korruptsiooni vastu võitlemisel ja aktiivse kodanikuühiskonna loomisel; võtab teadmiseks rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni avalduse, et 2007. aasta mais toimunud parlamendivalimised vastasid suures osas rahvusvahelistele kohustustele; usub, et Armeenia ametiasutused teevad tihedat koostööd OSCE ja Euroopa Nõukoguga, et käsitleda ülejäänud küsimusi ja parandada veelgi juba saavutatud standardeid ning tagada 19. veebruaril 2008. aastal täielikult vabad ja õiglased presidendivalimised; julgustab konstruktiivse dialoogi loomist valitsuse ja opositsiooni vahel üldiselt, et tugevdada pluralismi kui demokraatia keskset osa; kutsub Armeenia ametiasutusi üles uurima väidetavaid vägivalla ja halva kohtlemise juhtumeid politseivalve all ja kinnipidamisasutustes, korruptsiooni ja sõnavabaduse rikkumise juhtumeid;

| 14. | väljendab taas tõsist muret inimõiguste olukorra halvenemise ja puuduliku meediavabaduse pärast Aserbaidžaanis; kutsub Aserbaidžaani ametiasutusi üles tagama meediavabaduse; tunneb sellega seoses heameelt presidendi 28. detsembri 2007. aasta armuandmisotsuse üle, mille tulemusena vabastati vanglast kuus ajakirjanikku, ning kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik veel vanglas peetavad ajakirjanikud, lõpetama ajakirjanike tagakiusamise, eelkõige laimu eest määratavaid karistusi reguleerivate õigusaktide kasutamise teel, ning kuulutama sõnavabaduse järgimise märgiks välja moratooriumi laimu eest määratavaid karistusi reguleerivate õigusaktide edasisele kasutamisele; loodab, et Aserbaidžaani ametiasutused järgivad Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni soovitusi eesmärgiga tagada kogunemisvabadus, mitte piirata erakondade tegevust seoses 2008. aasta valimistega ning tagada valimiste täielik vastavus OSCE standarditele; kutsub samuti Aserbaidžaani ametiasutusi üles ära hoidma politsei vägivalda ja uurima kõiki väidetavaid halva kohtlemise juhtumeid kinnipidamisasutustes; kinnitab taas ELi valmisolekut abistada Aserbaidžaani inimõiguste järgimise ja demokraatiaga seotud reformide täideviimisel; |
| --- | --- |

14.

väljendab taas tõsist muret inimõiguste olukorra halvenemise ja puuduliku meediavabaduse pärast Aserbaidžaanis; kutsub Aserbaidžaani ametiasutusi üles tagama meediavabaduse; tunneb sellega seoses heameelt presidendi 28. detsembri 2007. aasta armuandmisotsuse üle, mille tulemusena vabastati vanglast kuus ajakirjanikku, ning kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik veel vanglas peetavad ajakirjanikud, lõpetama ajakirjanike tagakiusamise, eelkõige laimu eest määratavaid karistusi reguleerivate õigusaktide kasutamise teel, ning kuulutama sõnavabaduse järgimise märgiks välja moratooriumi laimu eest määratavaid karistusi reguleerivate õigusaktide edasisele kasutamisele; loodab, et Aserbaidžaani ametiasutused järgivad Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni soovitusi eesmärgiga tagada kogunemisvabadus, mitte piirata erakondade tegevust seoses 2008. aasta valimistega ning tagada valimiste täielik vastavus OSCE standarditele; kutsub samuti Aserbaidžaani ametiasutusi üles ära hoidma politsei vägivalda ja uurima kõiki väidetavaid halva kohtlemise juhtumeid kinnipidamisasutustes; kinnitab taas ELi valmisolekut abistada Aserbaidžaani inimõiguste järgimise ja demokraatiaga seotud reformide täideviimisel;

| 15. | märgib ära laiaulatuslikud reformid, mida Gruusia valitsus on pärast nn rooside revolutsiooni läbi viinud; innustab edasistele edusammudele pluralistlikus valitsemises ning valitsuse ja opositsiooni vahelises dialoogis, õigusriigi põhimõtetes ja inimõigustealaste kohustuste järgimises, eriti mis puudutab sõltumatut kohut, nulltolerantsi politsei vägivalla suhtes, kriminaalõiguse reforme ning kinnipidamistingimuste parandamist; kutsub Gruusia ametiasutusi üles järgima omandiõigusi, kogunemis- ja sõnavabadust, vähemuste õigusi kooskõlas vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooniga ning meediavabadust; ootab, et Gruusia täidaks Euroopa naabruspoliitika tegevuskava eesmärgid ja Euroopa Nõukogu soovitused, et saavutada demokraatliku valitsemise pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige seoses pluralismi ja opositsiooni austamisega, olemasolevate kontrollimehhanismide ja institutsiooniliste reformidega; |
| --- | --- |

15.

märgib ära laiaulatuslikud reformid, mida Gruusia valitsus on pärast nn rooside revolutsiooni läbi viinud; innustab edasistele edusammudele pluralistlikus valitsemises ning valitsuse ja opositsiooni vahelises dialoogis, õigusriigi põhimõtetes ja inimõigustealaste kohustuste järgimises, eriti mis puudutab sõltumatut kohut, nulltolerantsi politsei vägivalla suhtes, kriminaalõiguse reforme ning kinnipidamistingimuste parandamist; kutsub Gruusia ametiasutusi üles järgima omandiõigusi, kogunemis- ja sõnavabadust, vähemuste õigusi kooskõlas vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooniga ning meediavabadust; ootab, et Gruusia täidaks Euroopa naabruspoliitika tegevuskava eesmärgid ja Euroopa Nõukogu soovitused, et saavutada demokraatliku valitsemise pikaajaline jätkusuutlikkus, eelkõige seoses pluralismi ja opositsiooni austamisega, olemasolevate kontrollimehhanismide ja institutsiooniliste reformidega;

| 16. | kinnitab oma jätkuvat toetust Gruusia jõupingutustele käivitada poliitilised ja majanduslikud reformid (sh valimisseadustiku reform) ning tugevdada oma demokraatlikke institutsioone, mille abil ehitada üles rahumeelne ja jõukas Gruusia riik, kes saaks kaasa aidata nii kõnealuse piirkonna kui ka ülejäänud Euroopa stabiilsusele; väljendab sügavat muret 2007. aasta novembri poliitiliste sündmuste pärast Gruusias, mis kasvasid vägivaldseteks politseihaaranguteks rahumeelsete meeleavaldajate suhtes, viisid sõltumatute meediaväljaannete sulgemiseni ja eriolukorra väljakuulutamiseni; väljendab rahulolu rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni üldhinnanguga, mille kohaselt 5. jaanuaril 2008 läbi viidud presidendivalimised olid põhiolemuselt kooskõlas enamiku OSCE ja Euroopa Nõukogu demokraatlike valimiste suhtes kehtivate kohustuste ja standarditega; on arvamusel, et kuigi paljastati märkimisväärseid väljakutseid, millega tuleb viivitamatult silmitsi seista, oli tegemist esimeste tõeliste konkureerivate presidendivalimistega, mis andis Gruusia rahvale võimaluse väljendada oma poliitilist valikut; palub kõikidel Gruusia poliitiliste jõududel püüelda demokraatliku poliitilise kultuuri poole, milles austatakse poliitilisi vastaseid ning peetakse konstruktiivset dialoogi, mille eesmärk on toetada ja tugevdada Gruusia nõrku demokraatlikke institutsioone; kutsub Gruusia võime üles tegelema enne 2008. aasta kevade parlamendivalimisi puudujääkidega, mida rahvusvaheline valimiste vaatlemise missioon märkis oma eelaruandes; |
| --- | --- |

16.

kinnitab oma jätkuvat toetust Gruusia jõupingutustele käivitada poliitilised ja majanduslikud reformid (sh valimisseadustiku reform) ning tugevdada oma demokraatlikke institutsioone, mille abil ehitada üles rahumeelne ja jõukas Gruusia riik, kes saaks kaasa aidata nii kõnealuse piirkonna kui ka ülejäänud Euroopa stabiilsusele; väljendab sügavat muret 2007. aasta novembri poliitiliste sündmuste pärast Gruusias, mis kasvasid vägivaldseteks politseihaaranguteks rahumeelsete meeleavaldajate suhtes, viisid sõltumatute meediaväljaannete sulgemiseni ja eriolukorra väljakuulutamiseni; väljendab rahulolu rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni üldhinnanguga, mille kohaselt 5. jaanuaril 2008 läbi viidud presidendivalimised olid põhiolemuselt kooskõlas enamiku OSCE ja Euroopa Nõukogu demokraatlike valimiste suhtes kehtivate kohustuste ja standarditega; on arvamusel, et kuigi paljastati märkimisväärseid väljakutseid, millega tuleb viivitamatult silmitsi seista, oli tegemist esimeste tõeliste konkureerivate presidendivalimistega, mis andis Gruusia rahvale võimaluse väljendada oma poliitilist valikut; palub kõikidel Gruusia poliitiliste jõududel püüelda demokraatliku poliitilise kultuuri poole, milles austatakse poliitilisi vastaseid ning peetakse konstruktiivset dialoogi, mille eesmärk on toetada ja tugevdada Gruusia nõrku demokraatlikke institutsioone; kutsub Gruusia võime üles tegelema enne 2008. aasta kevade parlamendivalimisi puudujääkidega, mida rahvusvaheline valimiste vaatlemise missioon märkis oma eelaruandes;

| 17. | tunneb heameelt presidendivalimiste rahumeelse kulgemise üle 5. jaanuaril 2008. aastal ja peab seda veel üheks edusammuks Gruusia ühiskonna edasise demokratiseerumise ning demokraatlike institutsioonide ülesehitamise ja kindlustamise teel Gruusias; ootab värskelt valitud presidendilt vajalike meetmete võtmist konstruktiivse dialoogi arendamiseks opositsiooniga; väljendab siiski muret seoses valimiskampaania üldise kulgemisega, mis toimus äärmiselt polariseerunud õhkkonnas, mida iseloomustasid usalduse puudumine, väidetavate rikkumiste rohked juhtumid ning eelnevalt ametisolnud presidendi ametiülesannete ja valimiskampaania tahtlik kattumine, mis soodustas valimiskampaania ajal ebavõrdseid tingimusi; kutsub Gruusia ametivõime üles tegelema nõuetekohaselt ja kiiresti kõikide valimisprotsessi puudutavate kaebustega; nõuab tungivalt, et Gruusia ametivõimud võtaksid nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliste vaatlejate tähelepanekuid ja lahendaksid kõik esiletõstetud probleemid ning valmistuksid sobivalt ja põhjalikult eelseisvateks üldvalimisteks; kutsub opositsioonijõude üles tegutsema vastutustundlikult ja austama valimiste tulemusi ning osalema konstruktiivselt Gruusia demokraatlikes institutsioonides toimuvas poliitilises arutelus; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt presidendivalimiste rahumeelse kulgemise üle 5. jaanuaril 2008. aastal ja peab seda veel üheks edusammuks Gruusia ühiskonna edasise demokratiseerumise ning demokraatlike institutsioonide ülesehitamise ja kindlustamise teel Gruusias; ootab värskelt valitud presidendilt vajalike meetmete võtmist konstruktiivse dialoogi arendamiseks opositsiooniga; väljendab siiski muret seoses valimiskampaania üldise kulgemisega, mis toimus äärmiselt polariseerunud õhkkonnas, mida iseloomustasid usalduse puudumine, väidetavate rikkumiste rohked juhtumid ning eelnevalt ametisolnud presidendi ametiülesannete ja valimiskampaania tahtlik kattumine, mis soodustas valimiskampaania ajal ebavõrdseid tingimusi; kutsub Gruusia ametivõime üles tegelema nõuetekohaselt ja kiiresti kõikide valimisprotsessi puudutavate kaebustega; nõuab tungivalt, et Gruusia ametivõimud võtaksid nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliste vaatlejate tähelepanekuid ja lahendaksid kõik esiletõstetud probleemid ning valmistuksid sobivalt ja põhjalikult eelseisvateks üldvalimisteks; kutsub opositsioonijõude üles tegutsema vastutustundlikult ja austama valimiste tulemusi ning osalema konstruktiivselt Gruusia demokraatlikes institutsioonides toimuvas poliitilises arutelus;

| 18. | rõhutab, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia võetud kindel kohustus austada inimõigusi ja põhivabadusi on äärmiselt oluline, et määrata, millised suhted on neil ELiga tulevikus; ootab, et need riigid täidaksid selles osas Euroopa naabruspoliitika tegevuskava eesmärgid ja Euroopa Nõukogu soovitused; palub komisjonil korraldada läbirääkimised inimõiguste allkomiteede asutamise teemal kõigis kolmes riigis; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia võetud kindel kohustus austada inimõigusi ja põhivabadusi on äärmiselt oluline, et määrata, millised suhted on neil ELiga tulevikus; ootab, et need riigid täidaksid selles osas Euroopa naabruspoliitika tegevuskava eesmärgid ja Euroopa Nõukogu soovitused; palub komisjonil korraldada läbirääkimised inimõiguste allkomiteede asutamise teemal kõigis kolmes riigis;

| 19. | loodab, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia ametiasutused tagavad enne oma 2008. aasta valimisi sõna-, kogunemis- ja meediavabaduse; rõhutab, et kõnealuste riikide suutlikkus võimaldada õiglane ja tasakaalustatud juurdepääs era- ja avalik-õiguslikule meediale ning viia läbi valimised rahvusvaheliste standardite kohaselt on esmatähtis nende riikide suhete jätkuvaks süvendamiseks ELiga; |
| --- | --- |

19.

loodab, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia ametiasutused tagavad enne oma 2008. aasta valimisi sõna-, kogunemis- ja meediavabaduse; rõhutab, et kõnealuste riikide suutlikkus võimaldada õiglane ja tasakaalustatud juurdepääs era- ja avalik-õiguslikule meediale ning viia läbi valimised rahvusvaheliste standardite kohaselt on esmatähtis nende riikide suhete jätkuvaks süvendamiseks ELiga;

| 20. | väljendab heameelt otsuse üle määrata Poola ELi-poolseks vahendajaks Gruusia valitsuse ja opositsioonilise meedia vahel 2008. aasta jaanuari presidendivalimistele eelneval ajavahemikul; on seisukohal, et piirkonnaga tihedaid kultuurilisi ja ajaloolisi sidemeid omavate uute liikmesriikide kaasamine on väga oluline; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt otsuse üle määrata Poola ELi-poolseks vahendajaks Gruusia valitsuse ja opositsioonilise meedia vahel 2008. aasta jaanuari presidendivalimistele eelneval ajavahemikul; on seisukohal, et piirkonnaga tihedaid kultuurilisi ja ajaloolisi sidemeid omavate uute liikmesriikide kaasamine on väga oluline;

| 21. | rõhutab kodanikuühiskonna tegevuse toetamise ja tugevdamise ning inimestevaheliste kontaktide arendamise olulisust demokraatia ja õigusriigi põhimõtete edendamisel; innustab komisjoni kasutama täielikult ära võimalusi, mida pakub demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, et muu hulgas jälgida Euroopa naabruspoliitika rakendamist; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika ning eelkõige selle rakendamise seire peab olema avatud koostööle ja konsulteerimisele kodanikuühiskonnaga; nõuab tungivalt, et komisjon näitaks eeskuju ja looks konkreetse süsteemi kodanikuühiskonnaga konsulteerimiseks; rõhutab, kui oluline on tagada rahastamisvahendite õiglane jaotamine ilma poliitiliselt motiveeritud riigi poolse sekkumiseta; kutsub komisjoni üles töötama välja juhiseid kohalike ja piirkondlike asutuste jaoks nende erirolli kohta Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab kodanikuühiskonna tegevuse toetamise ja tugevdamise ning inimestevaheliste kontaktide arendamise olulisust demokraatia ja õigusriigi põhimõtete edendamisel; innustab komisjoni kasutama täielikult ära võimalusi, mida pakub demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, et muu hulgas jälgida Euroopa naabruspoliitika rakendamist; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika ning eelkõige selle rakendamise seire peab olema avatud koostööle ja konsulteerimisele kodanikuühiskonnaga; nõuab tungivalt, et komisjon näitaks eeskuju ja looks konkreetse süsteemi kodanikuühiskonnaga konsulteerimiseks; rõhutab, kui oluline on tagada rahastamisvahendite õiglane jaotamine ilma poliitiliselt motiveeritud riigi poolse sekkumiseta; kutsub komisjoni üles töötama välja juhiseid kohalike ja piirkondlike asutuste jaoks nende erirolli kohta Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisel;

| 22. | rõhutab koostöö olulisust ELi ja naaberriikide piiriülese liikumisvabaduse valdkonnas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles Gruusia õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste eest vastutavat allkomiteed nii kiiresti kui võimalik operatiivseks muutma ning võtma vajalikke meetmeid, et käivitada ELi ja Gruusia vahel läbirääkimised tagasivõtu- ja viisalihtsustuslepingute teemal ning isikute liikumise koostööleppe allkirjastamiseks ELiga, rõhutades samas, et viivitamine mõjub negatiivselt Gruusia sisekonfliktide lahendamisele, ning märkides raskusi, mida valmistab Venemaa ametivõimude otsus väljastada Abhaasias ja Lõuna-Osseetias elavatele inimestele Vene passid; toetab läbirääkimiste alustamist kokkulepete üle Armeenia ja Aserbaidžaaniga; ergutab liikmesriike koostööd tugevdama, et parandada konsulaarteenuste tõhusust Lõuna-Kaukaasia riikides ja kiirendada ühiste viisataotluskeskuste loomist; toetab täiendavate algatuste elluviimise kaalumist Ida- ja Kagu-Euroopas toimuvat rännet käsitleva üldise lähenemisviisi väljatöötamise raames; |
| --- | --- |

22.

rõhutab koostöö olulisust ELi ja naaberriikide piiriülese liikumisvabaduse valdkonnas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles Gruusia õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste eest vastutavat allkomiteed nii kiiresti kui võimalik operatiivseks muutma ning võtma vajalikke meetmeid, et käivitada ELi ja Gruusia vahel läbirääkimised tagasivõtu- ja viisalihtsustuslepingute teemal ning isikute liikumise koostööleppe allkirjastamiseks ELiga, rõhutades samas, et viivitamine mõjub negatiivselt Gruusia sisekonfliktide lahendamisele, ning märkides raskusi, mida valmistab Venemaa ametivõimude otsus väljastada Abhaasias ja Lõuna-Osseetias elavatele inimestele Vene passid; toetab läbirääkimiste alustamist kokkulepete üle Armeenia ja Aserbaidžaaniga; ergutab liikmesriike koostööd tugevdama, et parandada konsulaarteenuste tõhusust Lõuna-Kaukaasia riikides ja kiirendada ühiste viisataotluskeskuste loomist; toetab täiendavate algatuste elluviimise kaalumist Ida- ja Kagu-Euroopas toimuvat rännet käsitleva üldise lähenemisviisi väljatöötamise raames;

| 23. | kutsub komisjoni samuti üles soodustama rahaliselt Euroopa valitsusväliste organisatsioonide kohalolekut Armeenias, Aserbaidžaanis ja Gruusias, et nood saaksid levitada oma teadmisi ja kogemusi organiseeritud kodanikuühiskonna loomise valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni samuti üles soodustama rahaliselt Euroopa valitsusväliste organisatsioonide kohalolekut Armeenias, Aserbaidžaanis ja Gruusias, et nood saaksid levitada oma teadmisi ja kogemusi organiseeritud kodanikuühiskonna loomise valdkonnas;

| 24. | kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi, et tuua kokku Lõuna-Kaukaasia kolme riigi valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna esindajad eesmärgiga soodustada dialoogi, edendada teineteise mõistmist ja tegeleda põhjalikult piirkonna probleemidega; kutsub asjaomaste riikide ametivõime üles mitte takistama selliseid algatusi; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi, et tuua kokku Lõuna-Kaukaasia kolme riigi valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna esindajad eesmärgiga soodustada dialoogi, edendada teineteise mõistmist ja tegeleda põhjalikult piirkonna probleemidega; kutsub asjaomaste riikide ametivõime üles mitte takistama selliseid algatusi;

| 25. | rõhutab tõsiasja, et isikute liikumise hõlbustamine on seotud turvaliste piiridega ning avaldab heameelt komisjoni algatuse üle edendada Lõuna-Kaukaasias piirkondlikku koostööd integreeritud piirihaldamise valdkonnas; rõhutab vajadust lihtsustada tõhusalt kohaliku piiriliikluse viisanõudeid; mõistab, et mõlema poole hea tahe on vajalikuks eelduseks koostööle Gruusia ja Venemaa vahelise piiri ulatuses tervikuna; rõhutab, kui oluline on eelarve ja tulude läbipaistvus tagamaks, et valitsus annab oma kuludest aru tavakodanikele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab tõsiasja, et isikute liikumise hõlbustamine on seotud turvaliste piiridega ning avaldab heameelt komisjoni algatuse üle edendada Lõuna-Kaukaasias piirkondlikku koostööd integreeritud piirihaldamise valdkonnas; rõhutab vajadust lihtsustada tõhusalt kohaliku piiriliikluse viisanõudeid; mõistab, et mõlema poole hea tahe on vajalikuks eelduseks koostööle Gruusia ja Venemaa vahelise piiri ulatuses tervikuna; rõhutab, kui oluline on eelarve ja tulude läbipaistvus tagamaks, et valitsus annab oma kuludest aru tavakodanikele;

| 26. | kutsub kõiki kolme riiki üles tõhustama pingutusi korruptsioonivastases võitluses ning soodsa investeerimis- ja ettevõtluskeskkonna loomises; rõhutab, kui oluline on läbipaistev eelarve, mille eesmärk on tagada valitsuse aruandekohustus riiklike kulutuste alal; rõhutab, et omandiõiguste väljatöötamine on äärmiselt oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu suurenemiseks ja jätkusuutlikuks majandusarenguks; julgustab edendama konkurentsivõime suurendamisele ja erasektori tugevdamisele suunatud turumajanduse reforme; toetab liberaliseerimismeetmete ühtlustamist ja edasist süvendamist kooskõlas WTO põhimõtetega; rõhutab, kui oluline on tagada, et majandusreformidega kaasnevad piisavad sotsiaalsed meetmed; |
| --- | --- |

26.

kutsub kõiki kolme riiki üles tõhustama pingutusi korruptsioonivastases võitluses ning soodsa investeerimis- ja ettevõtluskeskkonna loomises; rõhutab, kui oluline on läbipaistev eelarve, mille eesmärk on tagada valitsuse aruandekohustus riiklike kulutuste alal; rõhutab, et omandiõiguste väljatöötamine on äärmiselt oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu suurenemiseks ja jätkusuutlikuks majandusarenguks; julgustab edendama konkurentsivõime suurendamisele ja erasektori tugevdamisele suunatud turumajanduse reforme; toetab liberaliseerimismeetmete ühtlustamist ja edasist süvendamist kooskõlas WTO põhimõtetega; rõhutab, kui oluline on tagada, et majandusreformidega kaasnevad piisavad sotsiaalsed meetmed;

| 27. | kutsub kõigi kolme riigi ametiasutusi üles tagama, et korruptsioonivastases võitluses võetud meetmeid ei kasutata poliitilistel eesmärkidel ning et uurimised, vastutusele võtmised ja kohtuprotsessid viiakse läbi õiglasel ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

27.

kutsub kõigi kolme riigi ametiasutusi üles tagama, et korruptsioonivastases võitluses võetud meetmeid ei kasutata poliitilistel eesmärkidel ning et uurimised, vastutusele võtmised ja kohtuprotsessid viiakse läbi õiglasel ja läbipaistval viisil;

| 28. | märgib, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktid ja neist tingitud ebakindlus on piirkonna riikides toonud kaasa sõjaliste kulutuste tõusu, mõjutades seega negatiivselt riikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut; kutsub seepärast piirkonna riike üles oma sõjaliste kulutuste suurendamist lõpetama; |
| --- | --- |

28.

märgib, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktid ja neist tingitud ebakindlus on piirkonna riikides toonud kaasa sõjaliste kulutuste tõusu, mõjutades seega negatiivselt riikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut; kutsub seepärast piirkonna riike üles oma sõjaliste kulutuste suurendamist lõpetama;

Konfliktide rahumeelne lahendamine

| 29. | on arvamusel, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide rahumeelse lahenduse leidmise teel saab saavutada poliitilise stabiilsuse ja majandusarengu nii Lõuna-Kaukaasias kui ka piirkonnas laiemalt; rõhutab tõsiasja, et ELil on selles piirkonnas oluline roll dialoogi ja üksteise mõistmise kultuuri toetamises ning eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) rakendamise tagamises; toetab piiriüleste programmide ja dialoogi kasutamist kodanikeühiskondades, et maandada konflikti ja suurendada usaldust eraldunud piirkondades; avaldab heameelt eriti komisjoni pingutuste üle anda abi ja jagada teavet Abhaasiale ja Lõuna-Osseetiale; toetab Lõuna-Kaukaasia ELi eriesindaja hr Peter Semneby algatust avada mõlemas piirkonnas infobürood; palub komisjonil ja hr Semneby'l tegeleda samalaadse abistamise ja teabe levitamisega ka Mägi-Karabahhis; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide rahumeelse lahenduse leidmise teel saab saavutada poliitilise stabiilsuse ja majandusarengu nii Lõuna-Kaukaasias kui ka piirkonnas laiemalt; rõhutab tõsiasja, et ELil on selles piirkonnas oluline roll dialoogi ja üksteise mõistmise kultuuri toetamises ning eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) rakendamise tagamises; toetab piiriüleste programmide ja dialoogi kasutamist kodanikeühiskondades, et maandada konflikti ja suurendada usaldust eraldunud piirkondades; avaldab heameelt eriti komisjoni pingutuste üle anda abi ja jagada teavet Abhaasiale ja Lõuna-Osseetiale; toetab Lõuna-Kaukaasia ELi eriesindaja hr Peter Semneby algatust avada mõlemas piirkonnas infobürood; palub komisjonil ja hr Semneby'l tegeleda samalaadse abistamise ja teabe levitamisega ka Mägi-Karabahhis;

| 30. | ei tunnusta välisriikide ühtegi sellist katset, mille eesmärk on luua ainumõjusfääre; nõuab konstruktiivset suhtlemist ühises naabruses asuvate kõikide riikidega ning nõuab tungivalt, et Venemaa ei töötaks vastu ühelegi ELi konfliktilahendamise ja rahutagamise operatsioonile Lõuna-Kaukaasias; |
| --- | --- |

30.

ei tunnusta välisriikide ühtegi sellist katset, mille eesmärk on luua ainumõjusfääre; nõuab konstruktiivset suhtlemist ühises naabruses asuvate kõikide riikidega ning nõuab tungivalt, et Venemaa ei töötaks vastu ühelegi ELi konfliktilahendamise ja rahutagamise operatsioonile Lõuna-Kaukaasias;

| 31. | märgib, et vastuolu enesemääramise ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtete vahel aitab kaasa Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide põlistamisele Lõuna-Kaukaasia piirkonnas; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik ületada ainult läbirääkimiste teel vastavalt ÜRO põhikirjas ja Helsingi lõppaktis kinnitatud põhimõtetele ning piirkondliku integratsiooni raamistikus; märgib, et see protsess ei saa toimuda ilma rahvusvahelise üldsuse toetuseta, ja kutsub ELi üles kõnealusel eesmärgil meetmeid võtma; on lisaks seisukohal, et piirkonna konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmisel on väga oluline parandada rahvustevahelisi suhteid vastavalt Euroopa standarditele ja suurendada vähemuste õigusi viisil, mis tugevdab Lõuna-Kaukaasia riikide kodanike ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

31.

märgib, et vastuolu enesemääramise ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtete vahel aitab kaasa Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide põlistamisele Lõuna-Kaukaasia piirkonnas; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik ületada ainult läbirääkimiste teel vastavalt ÜRO põhikirjas ja Helsingi lõppaktis kinnitatud põhimõtetele ning piirkondliku integratsiooni raamistikus; märgib, et see protsess ei saa toimuda ilma rahvusvahelise üldsuse toetuseta, ja kutsub ELi üles kõnealusel eesmärgil meetmeid võtma; on lisaks seisukohal, et piirkonna konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmisel on väga oluline parandada rahvustevahelisi suhteid vastavalt Euroopa standarditele ja suurendada vähemuste õigusi viisil, mis tugevdab Lõuna-Kaukaasia riikide kodanike ühtekuuluvust;

| 32. | kinnitab taas, et toetab Gruusia territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust tingimusteta, ning toetab Gruusia ametiasutuste jätkuvaid jõupingutusi sisekonfliktide lahendamisel Abhaasias ja Lõuna-Osseetias; avaldab siiski kahetsust, et vaidluste raames on osapoolte retoorika jätkuvalt agressiivne, ning toetab ÜRO peasekretäri hr Ban Ki-mooni üleskutset kahekordistada pingutusi, et vältida samme, mille tagajärjel võib Abhaasias uuesti puhkeda sõjategevus; julgustab pooli kasutama täiel määral ära dialoogi ja läbirääkimiste erinevaid vorme Lõuna-Osseetia konfliktile lõpliku lahenduse leidmiseks; kutsub de facto ametiasutusi üles kindlustama turvalisi tingimusi riigi sees ümberasustatud isikute tagasitulekuks ja järgima omandiõiguste võõrandamatust konfliktipiirkondades kooskõlas eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1781 (2007); rõhutab, et rahuldavate lahenduste leidmine sellistele inimõiguste põhiküsimustele nagu riigi sees ümberasustatud isikute tagasitulek ja nende omandi tagastamine ning sõjakuritegude ja teadmata kadunud isikute juhtumite nõuetekohane uurimine kõikide konfliktis osalejate poolt mängib äärmiselt olulist rolli püsiva lahenduse saavutamisel; kutsub kõiki pooli üles naasma läbirääkimiste laua taha; väljendab rahuolu hiljuti pärast pikka vaheaega toimunud esimese kõrgetasemelise kohtumise üle Gruusia ja Abhaasia ametnike vahel; |
| --- | --- |

32.

kinnitab taas, et toetab Gruusia territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust tingimusteta, ning toetab Gruusia ametiasutuste jätkuvaid jõupingutusi sisekonfliktide lahendamisel Abhaasias ja Lõuna-Osseetias; avaldab siiski kahetsust, et vaidluste raames on osapoolte retoorika jätkuvalt agressiivne, ning toetab ÜRO peasekretäri hr Ban Ki-mooni üleskutset kahekordistada pingutusi, et vältida samme, mille tagajärjel võib Abhaasias uuesti puhkeda sõjategevus; julgustab pooli kasutama täiel määral ära dialoogi ja läbirääkimiste erinevaid vorme Lõuna-Osseetia konfliktile lõpliku lahenduse leidmiseks; kutsub de facto ametiasutusi üles kindlustama turvalisi tingimusi riigi sees ümberasustatud isikute tagasitulekuks ja järgima omandiõiguste võõrandamatust konfliktipiirkondades kooskõlas eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1781 (2007); rõhutab, et rahuldavate lahenduste leidmine sellistele inimõiguste põhiküsimustele nagu riigi sees ümberasustatud isikute tagasitulek ja nende omandi tagastamine ning sõjakuritegude ja teadmata kadunud isikute juhtumite nõuetekohane uurimine kõikide konfliktis osalejate poolt mängib äärmiselt olulist rolli püsiva lahenduse saavutamisel; kutsub kõiki pooli üles naasma läbirääkimiste laua taha; väljendab rahuolu hiljuti pärast pikka vaheaega toimunud esimese kõrgetasemelise kohtumise üle Gruusia ja Abhaasia ametnike vahel;

| 33. | on arvamusel, et edasine viivitamine Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisel ei too kasu kummalegi poolele, vaid ohustab piirkonna stabiilsust ning takistab piirkondlikku ja majanduslikku arengut; väljendab taas oma austust ja toetust territoriaalsele terviklikkusele ning Aserbaidžaani rahvusvaheliselt tunnustatud piiridele, aga ka enesemääramise õigusele, kooskõlas ÜRO põhikirja ja Helsingi lõppaktiga; kutsub Armeeniat ja Aserbaidžaani üles kasutama kõiki võimalusi, et lahendada Mägi-Karabahhi konflikt rahumeelselt; kinnitab uuesti oma tugevat toetust OSCE Minski rühmale, kuid avaldab kahetsust, et läbirääkimistel pole saavutatud olulist edu; kutsub pooli üles rakendama asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige lubades kõikidel pagulastel ja riigi sees ümberasustatud isikutel ohutult ja väärikalt oma kodudesse tagasi pöörduda; hoiatab sõjaka ja provokatiivse retoorika eest, mis võiks läbirääkimisi kahjustada; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et edasine viivitamine Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisel ei too kasu kummalegi poolele, vaid ohustab piirkonna stabiilsust ning takistab piirkondlikku ja majanduslikku arengut; väljendab taas oma austust ja toetust territoriaalsele terviklikkusele ning Aserbaidžaani rahvusvaheliselt tunnustatud piiridele, aga ka enesemääramise õigusele, kooskõlas ÜRO põhikirja ja Helsingi lõppaktiga; kutsub Armeeniat ja Aserbaidžaani üles kasutama kõiki võimalusi, et lahendada Mägi-Karabahhi konflikt rahumeelselt; kinnitab uuesti oma tugevat toetust OSCE Minski rühmale, kuid avaldab kahetsust, et läbirääkimistel pole saavutatud olulist edu; kutsub pooli üles rakendama asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige lubades kõikidel pagulastel ja riigi sees ümberasustatud isikutel ohutult ja väärikalt oma kodudesse tagasi pöörduda; hoiatab sõjaka ja provokatiivse retoorika eest, mis võiks läbirääkimisi kahjustada;

| 34. | avaldab kahetsust, et jõupingutusi piirkonna kolme riigi suhete tihendamiseks takistavad jätkuvad Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktid, mille põhjuseks on territoriaalsed nõudmised ja separatism; rõhutab, et konfliktipiirkondi kasutatakse tihti organiseeritud kuritegevuse, rahapesu, narkokaubanduse ja relvade salakaubaveo turvapaigana; |
| --- | --- |

34.

avaldab kahetsust, et jõupingutusi piirkonna kolme riigi suhete tihendamiseks takistavad jätkuvad Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktid, mille põhjuseks on territoriaalsed nõudmised ja separatism; rõhutab, et konfliktipiirkondi kasutatakse tihti organiseeritud kuritegevuse, rahapesu, narkokaubanduse ja relvade salakaubaveo turvapaigana;

| 35. | tuletab asjaomastele ametiasutustele meelde, et pagulasi ja riigi sees ümberasustatud isikuid ei tohiks kasutada konflikti vahenditena; nõuab otsustavaid meetmeid, et parandada riigi sees ümberasustatud isikute elutingimusi ja sotsiaalset olukorda enne, kui neil tegelikult võimaldatakse teostada oma inimõigust koju tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

35.

tuletab asjaomastele ametiasutustele meelde, et pagulasi ja riigi sees ümberasustatud isikuid ei tohiks kasutada konflikti vahenditena; nõuab otsustavaid meetmeid, et parandada riigi sees ümberasustatud isikute elutingimusi ja sotsiaalset olukorda enne, kui neil tegelikult võimaldatakse teostada oma inimõigust koju tagasi pöörduda;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama rahalist toetust Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia jõupingutusteks pagulaste ja ümberasustatud isikute olukorraga tegelemisel, aidates renoveerida eluasemeid ning ehitada teid ning vee- ja elektrivarustuse infrastruktuuri, haiglaid ja koole, et nimetatud kogukondi tõhusamalt integreerida, soodustades samas nende piirkondade arendamist, kus nad elavad, unustamata ka kohalikku elanikkonda, kes tihti elab samuti allpool vaesuspiiri; rõhutab, kui oluline on tegeleda Mägi-Karabahhi konfliktist jäänud arvukate maamiinidega, mis endiselt põhjustavad vigastusi ja aeg-ajalt surmasid; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama rahalist toetust Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia jõupingutusteks pagulaste ja ümberasustatud isikute olukorraga tegelemisel, aidates renoveerida eluasemeid ning ehitada teid ning vee- ja elektrivarustuse infrastruktuuri, haiglaid ja koole, et nimetatud kogukondi tõhusamalt integreerida, soodustades samas nende piirkondade arendamist, kus nad elavad, unustamata ka kohalikku elanikkonda, kes tihti elab samuti allpool vaesuspiiri; rõhutab, kui oluline on tegeleda Mägi-Karabahhi konfliktist jäänud arvukate maamiinidega, mis endiselt põhjustavad vigastusi ja aeg-ajalt surmasid;

| 37. | kutsub piirkonna põhijõude üles olema konstruktiivseiks osalejaiks Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide lahendamisel nimetatud piirkonnas ja võtma meetmeid suhete normaliseerimiseks naabritega; kutsub veel kord Türgit üles tegema tõsiseid ja intensiivseid jõupingutusi, et lahendada lõpetamata vaidlused kõigi oma naabritega vastavalt ÜRO põhikirjale, asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja muudele asjassepuutuvatele rahvusvahelistele konventsioonidele, arutledes ausalt ja avatult mineviku sündmuste üle; kordab oma üleskutset Türgi ja Armeenia valitsusele alustada lepitusprotsessi nii oleviku kui ka mineviku osas, ning kutsub komisjoni üles hõlbustama Türgi-Armeenia lepituse saavutamist, kasutades selleks ära Euroopa naabruspoliitika ja Musta mere sünergia poliitika raames saavutatud piirkondlikku koostööd; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegelema koos Türgi ja Armeenia ametivõimudega nende kahe riigi vahelise piiri avamise küsimusega; |
| --- | --- |

37.

kutsub piirkonna põhijõude üles olema konstruktiivseiks osalejaiks Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide lahendamisel nimetatud piirkonnas ja võtma meetmeid suhete normaliseerimiseks naabritega; kutsub veel kord Türgit üles tegema tõsiseid ja intensiivseid jõupingutusi, et lahendada lõpetamata vaidlused kõigi oma naabritega vastavalt ÜRO põhikirjale, asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja muudele asjassepuutuvatele rahvusvahelistele konventsioonidele, arutledes ausalt ja avatult mineviku sündmuste üle; kordab oma üleskutset Türgi ja Armeenia valitsusele alustada lepitusprotsessi nii oleviku kui ka mineviku osas, ning kutsub komisjoni üles hõlbustama Türgi-Armeenia lepituse saavutamist, kasutades selleks ära Euroopa naabruspoliitika ja Musta mere sünergia poliitika raames saavutatud piirkondlikku koostööd; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegelema koos Türgi ja Armeenia ametivõimudega nende kahe riigi vahelise piiri avamise küsimusega;

| 38. | soovitab luua Lõuna-Kaukaasia julgeoleku ja koostöö 3 + 3 konverentsi, millel osaleksid ühelt poolt kolm Lõuna-Kaukaasia riiki ja teiselt poolt EL, Ameerika Ühendriigid ja Venemaa, et arutada Lõuna-Kaukaasia julgeoleku ja piirkondliku koostöö küsimusi, keskendudes piirkonna Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide lahendamiseks vajaliku konteksti loomisele; |
| --- | --- |

38.

soovitab luua Lõuna-Kaukaasia julgeoleku ja koostöö 3 + 3 konverentsi, millel osaleksid ühelt poolt kolm Lõuna-Kaukaasia riiki ja teiselt poolt EL, Ameerika Ühendriigid ja Venemaa, et arutada Lõuna-Kaukaasia julgeoleku ja piirkondliku koostöö küsimusi, keskendudes piirkonna Nõukogude Liidust jäänud lahendamata konfliktide lahendamiseks vajaliku konteksti loomisele;

Koostöö energia ja transpordi valdkonnas

| 39. | peab Bakuu-Thbilisi-Erzurumi gaasijuhtme ja Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhtme avamist väga oluliseks, ning rõhutab, kui olulised on Kaspia mere energiakoridori projektid, mis aitaksid piirkonnas kaasa majanduse ja kaubanduse arengule ning suurendaksid energiavarustuse ning Aserbaidžaanist ja Kaspia mere basseinist ELi turule suunduvate transiidisüsteemide ohutust ja kindlust; soovitab siiski tungivalt, et asjaomased riigid ja komisjon kaasaksid Bakuu Thbilisi Erzurumi gaasijuhtme projekti ja Kaspia mere energiakoridori projektidesse Armeenia, tehes seda kooskõlas Euroopa naabruspoliitika raames edendatava piirkondliku koostöö eesmärgiga; |
| --- | --- |

39.

peab Bakuu-Thbilisi-Erzurumi gaasijuhtme ja Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhtme avamist väga oluliseks, ning rõhutab, kui olulised on Kaspia mere energiakoridori projektid, mis aitaksid piirkonnas kaasa majanduse ja kaubanduse arengule ning suurendaksid energiavarustuse ning Aserbaidžaanist ja Kaspia mere basseinist ELi turule suunduvate transiidisüsteemide ohutust ja kindlust; soovitab siiski tungivalt, et asjaomased riigid ja komisjon kaasaksid Bakuu Thbilisi Erzurumi gaasijuhtme projekti ja Kaspia mere energiakoridori projektidesse Armeenia, tehes seda kooskõlas Euroopa naabruspoliitika raames edendatava piirkondliku koostöö eesmärgiga;

| 40. | rõhutab ELi-Aserbaidžaani energiapartnerluse süvendamise tähtsust, nagu on ette nähtud eespool nimetatud 7. novembri 2006. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis, ning tervitab Aserbaidžaani ja Gruusia valitsuse valmisolekut etendada jätkuvalt aktiivset rolli piirkonna turupõhiste energiatarnete ja transiidi mitmekesistamise valdkonnas, aidates sellega oluliselt kaasa Euroopa energiajulgeolekule; |
| --- | --- |

40.

rõhutab ELi-Aserbaidžaani energiapartnerluse süvendamise tähtsust, nagu on ette nähtud eespool nimetatud 7. novembri 2006. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis, ning tervitab Aserbaidžaani ja Gruusia valitsuse valmisolekut etendada jätkuvalt aktiivset rolli piirkonna turupõhiste energiatarnete ja transiidi mitmekesistamise valdkonnas, aidates sellega oluliselt kaasa Euroopa energiajulgeolekule;

| 41. | väljendab heameelt eelpool nimetatud transpordialase kõrgetasemelise töörühma aruande üle pealkirjaga „Võrgustik rahuks ja arenguks” ja komisjoni teatise üle pealkirjaga „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse”(KOM(2007)0032); kinnitab taas oma toetust uue infrastruktuuri ja majanduslikult tasuvate transpordikoridoride loomisele, millega saavutatakse suurem tarnijate ja marsruutide mitmekesisus, näiteks Kaspia mere – Musta mere energiakoridor ja Nabucco torujuhe, samuti INOGATE (riikidevaheline nafta- ja gaasitransport Euroopasse) ja TRACECA (Euroopa-Kaukaasia-Aasia transpordikoridor) projektid Musta mere ja Kaspia mere piirkonna ühendamiseks; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt eelpool nimetatud transpordialase kõrgetasemelise töörühma aruande üle pealkirjaga „Võrgustik rahuks ja arenguks” ja komisjoni teatise üle pealkirjaga „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse”(KOM(2007)0032); kinnitab taas oma toetust uue infrastruktuuri ja majanduslikult tasuvate transpordikoridoride loomisele, millega saavutatakse suurem tarnijate ja marsruutide mitmekesisus, näiteks Kaspia mere – Musta mere energiakoridor ja Nabucco torujuhe, samuti INOGATE (riikidevaheline nafta- ja gaasitransport Euroopasse) ja TRACECA (Euroopa-Kaukaasia-Aasia transpordikoridor) projektid Musta mere ja Kaspia mere piirkonna ühendamiseks;

| 42. | võtab teadmiseks uue olukorra kujunemise, milles kliimamuutusel ja varustuskindlusel on ülitähtis osa; tunnistab, et energiavarustuse mitmekesistamine on eluliselt oluline ning seda on võimalik saavutada ainult tõhustatud koostöö abil naaberriikidega, eriti Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia piirkonna riikidega, ning ergutab regionaal- ja piirkondade vahelist arengut; on seisukohal, et energiavarustuse mitmekesistamise projektide elluviimine peaks olema tugevdatud Euroopa naabruspoliitika prioriteete, ning nõuab tõhustatud toetust tootja- ja transiidiriikide energiasektorite investeerimiskliima ja reguleeriva raamistiku parandamisele, tuginedes energiaharta lepingu põhimõtetele; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks uue olukorra kujunemise, milles kliimamuutusel ja varustuskindlusel on ülitähtis osa; tunnistab, et energiavarustuse mitmekesistamine on eluliselt oluline ning seda on võimalik saavutada ainult tõhustatud koostöö abil naaberriikidega, eriti Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia piirkonna riikidega, ning ergutab regionaal- ja piirkondade vahelist arengut; on seisukohal, et energiavarustuse mitmekesistamise projektide elluviimine peaks olema tugevdatud Euroopa naabruspoliitika prioriteete, ning nõuab tõhustatud toetust tootja- ja transiidiriikide energiasektorite investeerimiskliima ja reguleeriva raamistiku parandamisele, tuginedes energiaharta lepingu põhimõtetele;

| 43. | märgib, et Aserbaidžaani gaasi- ja naftavarusid saab kasutada hinnanguliselt veel 15–20 aastat; märgib, et viimaste hinnangute kohaselt on Kaspia mere aluste naftaväljade mahuks ligikaudu 14 miljardit barrelit ja gaasivarude suuruseks umbes 850–1370 miljardit kuupmeetrit; tunnistab, et riigil tuleb pingutada, et hoiduda nn loodusvarade needuse ohust; rõhutab seega, et säästlikud alternatiivid on olulised nii poliitilisest kui ka majanduslikust seisukohast; kutsub Aserbaidžaani valitsust üles võtma vajalikke meetmeid, et kehtestada nõutav õiguslik ja tegevusraamistik, võimaldamaks kasutada võimalikult hästi ära ELi abi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

märgib, et Aserbaidžaani gaasi- ja naftavarusid saab kasutada hinnanguliselt veel 15–20 aastat; märgib, et viimaste hinnangute kohaselt on Kaspia mere aluste naftaväljade mahuks ligikaudu 14 miljardit barrelit ja gaasivarude suuruseks umbes 850–1370 miljardit kuupmeetrit; tunnistab, et riigil tuleb pingutada, et hoiduda nn loodusvarade needuse ohust; rõhutab seega, et säästlikud alternatiivid on olulised nii poliitilisest kui ka majanduslikust seisukohast; kutsub Aserbaidžaani valitsust üles võtma vajalikke meetmeid, et kehtestada nõutav õiguslik ja tegevusraamistik, võimaldamaks kasutada võimalikult hästi ära ELi abi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe valdkonnas;

| 44. | väljendab huvi ja heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada tasuvusuuring võimaliku „naabruspiirkonna energialepingu” kohta, ning julgustab selleks Euroopa naabruspoliitika partnerriike austama rahvusvahelist õigust ja maailmaturul võetud kohustusi; |
| --- | --- |

44.

väljendab huvi ja heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada tasuvusuuring võimaliku „naabruspiirkonna energialepingu” kohta, ning julgustab selleks Euroopa naabruspoliitika partnerriike austama rahvusvahelist õigust ja maailmaturul võetud kohustusi;

| 45. | toetab Armeenia valitsust jõupingutustes sulgeda vastavalt ELi palvele Medzamori tuumajaama vana reaktor ennetähtaegselt ning leida energiavarustuseks alternatiivsed toimivad lahendused, kuid väljendab muret seoses valitsuse otsusega ehitada samasse, seismiliselt aktiivses piirkonnas asuvasse jaama uus reaktor, ning julgustab Armeenia ametiasutusi leidma energiavarustusele alternatiivsed lahendused; |
| --- | --- |

45.

toetab Armeenia valitsust jõupingutustes sulgeda vastavalt ELi palvele Medzamori tuumajaama vana reaktor ennetähtaegselt ning leida energiavarustuseks alternatiivsed toimivad lahendused, kuid väljendab muret seoses valitsuse otsusega ehitada samasse, seismiliselt aktiivses piirkonnas asuvasse jaama uus reaktor, ning julgustab Armeenia ametiasutusi leidma energiavarustusele alternatiivsed lahendused;

| 46. | soovitab energiakoostöös samuti arvestada riikide endi energiavajaduse ja kasuga, eelkõige energia kättesaadavuse alal; kutsub komisjoni üles tagama, et energiaprojektidel, millele antakse ENPI raames ametlikku arenguabi, oleks otsene mõju vaesuse vähendamisele ja et nad tooksid kohalikele elanikele kasu; kutsub komisjoni üles suurendama toetust kõnealuse kolme riigi jõupingutustele kliimamuutuse vastu võitlemisel ning uurima konkreetseid lahendusi ebatõhusale energiatootmisele ja tarbimisharjumustele, sealhulgas tehnosiirde kaudu; |
| --- | --- |

46.

soovitab energiakoostöös samuti arvestada riikide endi energiavajaduse ja kasuga, eelkõige energia kättesaadavuse alal; kutsub komisjoni üles tagama, et energiaprojektidel, millele antakse ENPI raames ametlikku arenguabi, oleks otsene mõju vaesuse vähendamisele ja et nad tooksid kohalikele elanikele kasu; kutsub komisjoni üles suurendama toetust kõnealuse kolme riigi jõupingutustele kliimamuutuse vastu võitlemisel ning uurima konkreetseid lahendusi ebatõhusale energiatootmisele ja tarbimisharjumustele, sealhulgas tehnosiirde kaudu;

| 47. | võtab teadmiseks sellised piirkondadevahelised algatused nagu Bakuu-Thbilisi-Karsi raudtee projekt; on arvamusel, et see algatus avab tee kõnealuse piirkonna paremale majanduslikule ja poliitilisele integratsioonile Euroopa ja rahvusvahelise majandusega ning et see aitab kaasa piirkonna majanduse ja kaubanduse arengule; rõhutab siiski, et nimetatud projektiga minnakse mööda olemasolevast ja täielikult toimivast raudteeühendusest Armeenias; nõuab tungivalt, et Lõuna-Kaukaasia vabariigid ja Türgi järgiksid tulemuslikult piirkondliku majandusliku integratsiooni poliitikat ning hoiduksid mis tahes lühinägelikest ja poliitiliselt motiveeritud piirkondlikest energia- ja transpordiprojektidest, milles rikutakse Euroopa naabruspoliitika tervikliku arengu põhimõtteid; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks sellised piirkondadevahelised algatused nagu Bakuu-Thbilisi-Karsi raudtee projekt; on arvamusel, et see algatus avab tee kõnealuse piirkonna paremale majanduslikule ja poliitilisele integratsioonile Euroopa ja rahvusvahelise majandusega ning et see aitab kaasa piirkonna majanduse ja kaubanduse arengule; rõhutab siiski, et nimetatud projektiga minnakse mööda olemasolevast ja täielikult toimivast raudteeühendusest Armeenias; nõuab tungivalt, et Lõuna-Kaukaasia vabariigid ja Türgi järgiksid tulemuslikult piirkondliku majandusliku integratsiooni poliitikat ning hoiduksid mis tahes lühinägelikest ja poliitiliselt motiveeritud piirkondlikest energia- ja transpordiprojektidest, milles rikutakse Euroopa naabruspoliitika tervikliku arengu põhimõtteid;

Muud märkused

| 48. | kordab oma nõuet teha Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja regulaarsed aruanded, kaasa arvatud põhjalik lõplik aruanne missiooni lõpus; |
| --- | --- |

48.

kordab oma nõuet teha Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja regulaarsed aruanded, kaasa arvatud põhjalik lõplik aruanne missiooni lõpus;

| 49. | avaldab heameelt komisjoni 10. mai 2007. aasta otsuse üle uuendada oma delegatsiooni Jerevanis ja avada delegatsioon Bakuus 2007. aasta lõpuks; kutsub komisjoni üles tagama, et need delegatsioonid hakkaksid viivitamatult tööle; |
| --- | --- |

49.

avaldab heameelt komisjoni 10. mai 2007. aasta otsuse üle uuendada oma delegatsiooni Jerevanis ja avada delegatsioon Bakuus 2007. aasta lõpuks; kutsub komisjoni üles tagama, et need delegatsioonid hakkaksid viivitamatult tööle;

| 50. | on seisukohal, et ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja nähtavuse tugevdamine on väga tähtis selleks, et parandada ELi lähenemisviisi tutvustamist vastavatele riikidele ja nende kodanikele; on seisukohal, et siinkohal on väga tähtis kodanikuühiskonna aktiivne kaasamine; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindaja nähtavuse tugevdamine on väga tähtis selleks, et parandada ELi lähenemisviisi tutvustamist vastavatele riikidele ja nende kodanikele; on seisukohal, et siinkohal on väga tähtis kodanikuühiskonna aktiivne kaasamine;

| 51. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma asjaomaste riikidega uute, laiendatud lepingute sõlmimist, lähtudes iga riigi konkreetsetest saavutustest; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma asjaomaste riikidega uute, laiendatud lepingute sõlmimist, lähtudes iga riigi konkreetsetest saavutustest;

| 52. | kutsub asjaomaste riikide parlamente üles tugevdama parlamentaarse opositsiooni esindatust parlamentaarsete koostöökomiteede delegatsioonides ning toetab parlamentaarse koostöö suurendamist piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud Musta Mere majanduskoostöö parlamentaarset assambleed ja Lõuna-Kaukaasia parlamentaarset algatust; |
| --- | --- |

52.

kutsub asjaomaste riikide parlamente üles tugevdama parlamentaarse opositsiooni esindatust parlamentaarsete koostöökomiteede delegatsioonides ning toetab parlamentaarse koostöö suurendamist piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud Musta Mere majanduskoostöö parlamentaarset assambleed ja Lõuna-Kaukaasia parlamentaarset algatust;

| 53. | rõhutab vajadust kasutada olemasolevaid mitmepoolseid organisatsioone Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia riikide vahelise vastastikmõju tugevdamiseks; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust kasutada olemasolevaid mitmepoolseid organisatsioone Euroopa Liidu ja Lõuna-Kaukaasia riikide vahelise vastastikmõju tugevdamiseks;

| 54. | kinnitab veel kord vajadust koordineerida ELi institutsioonide tegevust muude kahepoolsete ja mitmepoolsete organisatsioonidega, tagamaks kooskõla tegevuskavade ning Euroopa Nõukogu, OSCE, NATO ja ÜRO raames antud lubaduste vahel; |
| --- | --- |

54.

kinnitab veel kord vajadust koordineerida ELi institutsioonide tegevust muude kahepoolsete ja mitmepoolsete organisatsioonidega, tagamaks kooskõla tegevuskavade ning Euroopa Nõukogu, OSCE, NATO ja ÜRO raames antud lubaduste vahel;

| 55. | rõhutab Lõuna-Kaukaasia piirkonna olulisust ELile ning vajadust rakendada mitmeid Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid, mida Euroopa Parlament peab täpselt jälgima; |
| --- | --- |

55.

rõhutab Lõuna-Kaukaasia piirkonna olulisust ELile ning vajadust rakendada mitmeid Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid, mida Euroopa Parlament peab täpselt jälgima;

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia valitsustele ja parlamentidele, Türgi, Ameerika Ühendriikide ja Venemaa Föderatsiooni valitsustele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia valitsustele ja parlamentidele, Türgi, Ameerika Ühendriikide ja Venemaa Föderatsiooni valitsustele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 193.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0538.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0413.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0017.

(5)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/64

---

P6_TA(2008)0017

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2007/2101(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus”(KOM(2007)0160); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus”(KOM(2007)0160);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Piirkondlik koostöö Musta mere piirkonnas: hetkeseis, väljavaated selle edasist arengut ergutavateks ELi meetmeteks”(KOM(1997)0597); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Piirkondlik koostöö Musta mere piirkonnas: hetkeseis, väljavaated selle edasist arengut ergutavateks ELi meetmeteks”(KOM(1997)0597);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726);

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid ning nimetatud riikidega alla kirjutatud partnerlus- ja koostöölepinguid, mille tähtaeg möödub 2008. või 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta vastu võetud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid ning nimetatud riikidega alla kirjutatud partnerlus- ja koostöölepinguid, mille tähtaeg möödub 2008. või 2009. aastal;

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel ja mis jõustus 1. detsembril 1997. aastal ning mille tähtaeg möödus 2007. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel ja mis jõustus 1. detsembril 1997. aastal ning mille tähtaeg möödus 2007. aastal;

| — | võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsust 2006/35/EÜ Türgi ühinemispartnerluse põhimõtete, prioriteetide ja tingimuste kohta (1)(„ühinemispartnerlus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsust 2006/35/EÜ Türgi ühinemispartnerluse põhimõtete, prioriteetide ja tingimuste kohta (1)(„ühinemispartnerlus”);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni, Türgi, Ukraina ja Lõuna-Kaukaasia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni, Türgi, Ukraina ja Lõuna-Kaukaasia kohta;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni Musta mere Kertši väinas toimunud laevaõnnetuste ja neile järgnenud naftareostuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni Musta mere Kertši väinas toimunud laevaõnnetuste ja neile järgnenud naftareostuse kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (4);

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas” (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0510/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0510/2007),

| A. | arvestades, et Musta mere piirkond asub Euroopa, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida ristteel, mida iseloomustavad tihedad ajaloolised ja kultuurilised sidemed ning suur potentsiaal, kuid ka tohutud erinevused; arvestades, et piirkond hõlmab ELi liikmesriike Bulgaariat, Kreekat ja Rumeeniat, kandidaatriik Türgit ja Euroopa naabruspoliitika partnerriike Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat, aga ka Venemaa Föderatsiooni, kellega ELil on strateegiline partnerlus, mis põhineb neljal ühisruumil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Musta mere piirkond asub Euroopa, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida ristteel, mida iseloomustavad tihedad ajaloolised ja kultuurilised sidemed ning suur potentsiaal, kuid ka tohutud erinevused; arvestades, et piirkond hõlmab ELi liikmesriike Bulgaariat, Kreekat ja Rumeeniat, kandidaatriik Türgit ja Euroopa naabruspoliitika partnerriike Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat, aga ka Venemaa Föderatsiooni, kellega ELil on strateegiline partnerlus, mis põhineb neljal ühisruumil;

| B. | arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemisega on Must meri saanud teatud ulatuses ELi sisemereks ning on seepärast omandanud ELi jaoks strateegilise tähtsuse uue mõõtme, mis toob kaasa ühiste väljakutsete ja eesmärkide mitmekordistumise, aga ka uued võimalused tugevdatud koostööks ELi ja piirkonna riikide vahel, et luua tõeline turvalisuse, stabiilsuse, demokraatia ja heaolu ruum; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemisega on Must meri saanud teatud ulatuses ELi sisemereks ning on seepärast omandanud ELi jaoks strateegilise tähtsuse uue mõõtme, mis toob kaasa ühiste väljakutsete ja eesmärkide mitmekordistumise, aga ka uued võimalused tugevdatud koostööks ELi ja piirkonna riikide vahel, et luua tõeline turvalisuse, stabiilsuse, demokraatia ja heaolu ruum;

| C. | arvestades, et koostöövõimalused sünergiate arendamisel ja haldamisel Musta mere piirkonnas tuleb kindlaks määrata suure arvu piirkonnaga seotud olemasolevate poliitikavaldkondade, formaatide ja lähenemisviiside tausta suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koostöövõimalused sünergiate arendamisel ja haldamisel Musta mere piirkonnas tuleb kindlaks määrata suure arvu piirkonnaga seotud olemasolevate poliitikavaldkondade, formaatide ja lähenemisviiside tausta suhtes;

| D. | arvestades, et komisjon pakkus algse strateegia Musta mere piirkonna suhtes välja oma eelnimetatud 1997. aasta teatises piirkondliku koostöö kohta Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon pakkus algse strateegia Musta mere piirkonna suhtes välja oma eelnimetatud 1997. aasta teatises piirkondliku koostöö kohta Musta mere piirkonnas;

| E. | arvestades, et ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika eriaspekte käsitletakse eelnimetatud 17. jaanuari 2008. aasta selleteemalises resolutsioonis, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika eriaspekte käsitletakse eelnimetatud 17. jaanuari 2008. aasta selleteemalises resolutsioonis,

| 1. | tervitab komisjoni teatist „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus” ja eesmärki tõhustada koostööd Musta mere piirkonnaga ja selle piires, täiendades olemasolevaid kahepoolseid poliitikavaldkondi uue piirkondliku lähenemisviisiga; märgib eelkõige, et energia varustuskindluse küsimused ja ühinemisläbirääkimised Türgiga ning samuti partnerlus- ja koostöölepingute tähtaja lähenev möödumine ja läbirääkimised nende tuleviku üle seavad piirkondliku koostöö Musta mere piirkonnas ELi välispoliitilise tegevuskava üheks peamiseks prioriteediks; on arvamusel, et Musta mere edasisele arengule tuleks pikemas perspektiivis suuresti kasuks sõltumatu Musta mere strateegia; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist „Musta mere sünergia – uus piirkondlik koostööalgatus” ja eesmärki tõhustada koostööd Musta mere piirkonnaga ja selle piires, täiendades olemasolevaid kahepoolseid poliitikavaldkondi uue piirkondliku lähenemisviisiga; märgib eelkõige, et energia varustuskindluse küsimused ja ühinemisläbirääkimised Türgiga ning samuti partnerlus- ja koostöölepingute tähtaja lähenev möödumine ja läbirääkimised nende tuleviku üle seavad piirkondliku koostöö Musta mere piirkonnas ELi välispoliitilise tegevuskava üheks peamiseks prioriteediks; on arvamusel, et Musta mere edasisele arengule tuleks pikemas perspektiivis suuresti kasuks sõltumatu Musta mere strateegia;

| 2. | rõhutab, et Musta mere piirkond vajab sidusamat, jätkusuutlikumat ja strateegilisemat reageerimist, mis toob lisaks Põhjamõõtme poliitikale ja Euroopa-Vahemere partnerlusele kaasa ka Musta mere poliitika loomise; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Musta mere piirkond vajab sidusamat, jätkusuutlikumat ja strateegilisemat reageerimist, mis toob lisaks Põhjamõõtme poliitikale ja Euroopa-Vahemere partnerlusele kaasa ka Musta mere poliitika loomise;

| 3. | on seisukohal, et ühtse, mõjusa ja tulemustele suunatud regionaalpoliitilise lähenemisviisi vastuvõtmiseks peavad teatisele järgnema ELi poolt edasised järjepidevad sammud, et ergutada sellele piirkonnale kohandatud tõelist piirkondlikku mõõdet; väljendab samuti muret seoses tõsiasjaga, et alates 1997. aastast järgitud Musta mere piirkondliku strateegia tulemusi ei ole korralikult hinnatud; kutsub komisjoni üles valmistama ette varasema ja praeguse tegevuse põhjalikku hinnangut ja esitama tulemused Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ühtse, mõjusa ja tulemustele suunatud regionaalpoliitilise lähenemisviisi vastuvõtmiseks peavad teatisele järgnema ELi poolt edasised järjepidevad sammud, et ergutada sellele piirkonnale kohandatud tõelist piirkondlikku mõõdet; väljendab samuti muret seoses tõsiasjaga, et alates 1997. aastast järgitud Musta mere piirkondliku strateegia tulemusi ei ole korralikult hinnatud; kutsub komisjoni üles valmistama ette varasema ja praeguse tegevuse põhjalikku hinnangut ja esitama tulemused Euroopa Parlamendile;

| 4. | tervitab komisjoni algatust viia läbi esialgne Musta mere sünergia hindamine 2008. aastal ja kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud piirkondliku koostöö ja tõelise partnerluse edendamiseks Musta mere piirkonnas, mis põhinevad tema hindamise tulemustel ning milles võetakse arvesse käesolevas ja teistes asjaomastes Euroopa Parlamendi vastuvõetud resolutsioonides sisalduvaid soovitusi; julgustab komisjoni kasutama oma Musta mere strateegia mis tahes tulevase läbivaatamise või pikendamise kavandamisel Põhjamõõtme raames omandatud kogemusi; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni algatust viia läbi esialgne Musta mere sünergia hindamine 2008. aastal ja kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud piirkondliku koostöö ja tõelise partnerluse edendamiseks Musta mere piirkonnas, mis põhinevad tema hindamise tulemustel ning milles võetakse arvesse käesolevas ja teistes asjaomastes Euroopa Parlamendi vastuvõetud resolutsioonides sisalduvaid soovitusi; julgustab komisjoni kasutama oma Musta mere strateegia mis tahes tulevase läbivaatamise või pikendamise kavandamisel Põhjamõõtme raames omandatud kogemusi;

| 5. | rõhutab, et Musta mere regionaalpoliitilist lähenemisviisi ei tohi kasutada ei ELi liikmesusele alternatiivi pakkumiseks ega ELi piiride määratlemiseks; on siiski seisukohal, et käesolevas dokumendis kindlaksmääratud eesmärgid peaksid kujutama endast ELi laiapõhjalisema, naaberriikidele ja Musta mere piirkondlikus strateegias osalevatele riikidele suunatud välispoliitika lahutamatut ja sidusat osa; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Musta mere regionaalpoliitilist lähenemisviisi ei tohi kasutada ei ELi liikmesusele alternatiivi pakkumiseks ega ELi piiride määratlemiseks; on siiski seisukohal, et käesolevas dokumendis kindlaksmääratud eesmärgid peaksid kujutama endast ELi laiapõhjalisema, naaberriikidele ja Musta mere piirkondlikus strateegias osalevatele riikidele suunatud välispoliitika lahutamatut ja sidusat osa;

| 6. | usub, et piirkondlikusse koostöösse Musta mere piirkonnas peaksid olema kaasatud võrdsete partneritena EL, Euroopa naabruspoliitika riigid, kandidaatriik Türgi ja Venemaa; usub, et üksnes jagatud vastutuse tunde järkjärgulise loomisega Musta mere piirkonna riikide seas piirkonna ühiste väljakutsete osas, kaasa arvatud julgeolekuküsimused, on võimalik täita piirkonnas Euroopa osaluse täielikku potentsiaali; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaasama poliitilisse lähenemisviisi aktiivselt kõik Musta mere piirkonna riigid; |
| --- | --- |

6.

usub, et piirkondlikusse koostöösse Musta mere piirkonnas peaksid olema kaasatud võrdsete partneritena EL, Euroopa naabruspoliitika riigid, kandidaatriik Türgi ja Venemaa; usub, et üksnes jagatud vastutuse tunde järkjärgulise loomisega Musta mere piirkonna riikide seas piirkonna ühiste väljakutsete osas, kaasa arvatud julgeolekuküsimused, on võimalik täita piirkonnas Euroopa osaluse täielikku potentsiaali; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaasama poliitilisse lähenemisviisi aktiivselt kõik Musta mere piirkonna riigid;

| 7. | on seisukohal, et uuele piirkondlikule lähenemisviisile tuleks seada sihid mõnedes prioriteetsetes valdkondades, mille kohta komisjon peaks esitama üksikasjaliku tegevuskava, kus nähakse ette konkreetsed eesmärgid, võrdluskriteeriumid ja järelmeetmed ning mis on aluseks ELi osaluse tõhustamisele piirkonnas ning piirkondadevahelisele koostööle; rõhutab, et EL peab keskenduma prioriteetsete eesmärkide piiratud kogumile ning vältima jõupingutuste hajutamist ja dubleerimist; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et uuele piirkondlikule lähenemisviisile tuleks seada sihid mõnedes prioriteetsetes valdkondades, mille kohta komisjon peaks esitama üksikasjaliku tegevuskava, kus nähakse ette konkreetsed eesmärgid, võrdluskriteeriumid ja järelmeetmed ning mis on aluseks ELi osaluse tõhustamisele piirkonnas ning piirkondadevahelisele koostööle; rõhutab, et EL peab keskenduma prioriteetsete eesmärkide piiratud kogumile ning vältima jõupingutuste hajutamist ja dubleerimist;

Julgeolekualased väljakutsed

| 8. | rõhutab, et Musta mere piirkonnas püsivad lahendamata konfliktid kujutavad endast peamist väljakutset piirkonna stabiilsusele ja säästvale arengule ning olulist takistust piirkondliku koostöö edendamise protsessis; nõuab seetõttu ELi aktiivsemat ja laiaulatuslikumat osalemist käimasolevates püüdlustes konfliktide lahendamiseks, vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtetele, ning ELi-poolset intensiivsemat osalust konfliktide juhtimise ja rahuvalveoperatsioonidel; on seisukohal, et ELil on esmane roll, et aidata kaasa mõistmise kultuurile, dialoogile ja usalduse suurendamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Musta mere piirkonnas püsivad lahendamata konfliktid kujutavad endast peamist väljakutset piirkonna stabiilsusele ja säästvale arengule ning olulist takistust piirkondliku koostöö edendamise protsessis; nõuab seetõttu ELi aktiivsemat ja laiaulatuslikumat osalemist käimasolevates püüdlustes konfliktide lahendamiseks, vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtetele, ning ELi-poolset intensiivsemat osalust konfliktide juhtimise ja rahuvalveoperatsioonidel; on seisukohal, et ELil on esmane roll, et aidata kaasa mõistmise kultuurile, dialoogile ja usalduse suurendamisele piirkonnas;

| 9. | võtab teadmiseks Venemaa olulise sõjalise kohaloleku piirkonnas Musta mere laevastiku näol, mis asub Krimmi sadamalinnas Sevastoopolis; juhib tähelepanu sellele, et Venemaa ja Ukraina vaheline 1997. aasta kokkulepe Musta mere laevastiku kohalviibimise kohta lõpeb 2017. aastal; märgib, et see kui ikka veel lahendamata küsimus on juba tekitanud mõningast hõõrumist Venemaa ja Ukraina valitsuse vahel; julgustab ELi tegelema selle strateegiliselt olulise küsimusega ning tegema Venemaa ja Ukraina valitsusega tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks Venemaa olulise sõjalise kohaloleku piirkonnas Musta mere laevastiku näol, mis asub Krimmi sadamalinnas Sevastoopolis; juhib tähelepanu sellele, et Venemaa ja Ukraina vaheline 1997. aasta kokkulepe Musta mere laevastiku kohalviibimise kohta lõpeb 2017. aastal; märgib, et see kui ikka veel lahendamata küsimus on juba tekitanud mõningast hõõrumist Venemaa ja Ukraina valitsuse vahel; julgustab ELi tegelema selle strateegiliselt olulise küsimusega ning tegema Venemaa ja Ukraina valitsusega tihedamat koostööd;

| 10. | rõhutab, et Musta mere sünergia raamistikus peab EL määratlema vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires stabiilse prioriteetide kogumi, mille eesmärk on ühtlustamise ja vastavuse sisseseadmine kogu poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Musta mere sünergia raamistikus peab EL määratlema vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires stabiilse prioriteetide kogumi, mille eesmärk on ühtlustamise ja vastavuse sisseseadmine kogu poliitikavaldkonnas;

| 11. | võttes arvesse Schengeni ruumi laienemisest 21. detsembril 2007 põhjustatud kõrgeid viisatasusid mõnele naaberriigile, palub tungivalt nõukogul ja komisjonil viisatasud läbi vaadata ja alandada need ELi naabruspoliitikas või strateegilises partnerluses osalevate riikide tavakodanikele vastuvõetava tasemeni; |
| --- | --- |

11.

võttes arvesse Schengeni ruumi laienemisest 21. detsembril 2007 põhjustatud kõrgeid viisatasusid mõnele naaberriigile, palub tungivalt nõukogul ja komisjonil viisatasud läbi vaadata ja alandada need ELi naabruspoliitikas või strateegilises partnerluses osalevate riikide tavakodanikele vastuvõetava tasemeni;

| 12. | tuletab meelde vajadust tegeleda väljakutsetega, mille esitavad rahvusvaheline kuritegevus, kaubitsemine ja ebaseaduslik ränne, austades täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet; rõhutab, et meetmed selles valdkonnas peavad olema ühendatud sobivate meetmetega liikuvuse suurendamiseks, et ergutada inimestevahelisi kontakte ja selle kaudu levitada Euroopa demokraatia väärtusi, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon sõlmiksid seepärast viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud nende Musta mere piirkonna riikidega, kellel neid ei ole, ja edendaksid liikuvust kõikide muude võimalike vahendite abil, sealhulgas liikuvusalaste partnerluslepingute sõlmimise abil Euroopa naabruspoliitika riikidega; rõhutab eriti vajadust viisatingimuste tulemusliku lihtsustamise järele kohaliku piiriülese liikluse ja konkreetsete elanikkonnarühmade puhul, nagu üliõpilased, ettevõtjad ja kodanikuühiskonna osalejad; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde vajadust tegeleda väljakutsetega, mille esitavad rahvusvaheline kuritegevus, kaubitsemine ja ebaseaduslik ränne, austades täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet; rõhutab, et meetmed selles valdkonnas peavad olema ühendatud sobivate meetmetega liikuvuse suurendamiseks, et ergutada inimestevahelisi kontakte ja selle kaudu levitada Euroopa demokraatia väärtusi, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon sõlmiksid seepärast viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud nende Musta mere piirkonna riikidega, kellel neid ei ole, ja edendaksid liikuvust kõikide muude võimalike vahendite abil, sealhulgas liikuvusalaste partnerluslepingute sõlmimise abil Euroopa naabruspoliitika riikidega; rõhutab eriti vajadust viisatingimuste tulemusliku lihtsustamise järele kohaliku piiriülese liikluse ja konkreetsete elanikkonnarühmade puhul, nagu üliõpilased, ettevõtjad ja kodanikuühiskonna osalejad;

| 13. | rõhutab piiriülese ja piirihalduskoostöö edasiarendamise tähtsust, et saavutada julgeolekut ja liikuvust puudutavad eesmärgid; on seisukohal, et ELi piirihaldamise abimissioon Moldovasse ja Ukrainasse (EUBAM) annab olulise kogemuse julgeolekuprobleemide lahendamisel mitmepoolse koostöö kaudu, ning usub, et seda tuleks veelgi tugevdada ja kohaldada kui piiriülese koostöö näidist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab piiriülese ja piirihalduskoostöö edasiarendamise tähtsust, et saavutada julgeolekut ja liikuvust puudutavad eesmärgid; on seisukohal, et ELi piirihaldamise abimissioon Moldovasse ja Ukrainasse (EUBAM) annab olulise kogemuse julgeolekuprobleemide lahendamisel mitmepoolse koostöö kaudu, ning usub, et seda tuleks veelgi tugevdada ja kohaldada kui piiriülese koostöö näidist;

| 14. | rõhutab vajadust konkreetse julgeolekuolukorra ja väljakutsete süvaanalüüsi järele Musta mere piirkonna erinevates riikides; toetab ettepanekut anda Europolile mandaat ja vahendid piirkonnaga seotud analüütiliste tööde koostamiseks, eelkõige rände valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust konkreetse julgeolekuolukorra ja väljakutsete süvaanalüüsi järele Musta mere piirkonna erinevates riikides; toetab ettepanekut anda Europolile mandaat ja vahendid piirkonnaga seotud analüütiliste tööde koostamiseks, eelkõige rände valdkonnas;

Poliitilise stabiilsuse ja tulemusliku demokraatia edendamine

| 15. | on seisukohal, et uus Musta mere poliitiline lähenemisviis ei saa piirduda majandusliku koostööga, vaid selle eesmärk peaks olema sellise ala loomine, mida iseloomustavad jätkusuutlik demokraatia, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtted, ning rõhutab eelkõige poliitilise ja kohtureformi ning lubaduste tulemusliku elluviimise tähtsust; rõhutab, et inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste austamise levitamine on üks ELi välispoliitika peamistest sammastest, ning rõhutab vajadust süvalaiendada vastavalt nimetatud väärtusi nii kahepoolsetes suhetes kui ka piirkondlikus lähenemisviisis olenemata sellest, milline on partnerriikide valitsuste poolt üles näidatav valmisolek; kutsub Euroopa Liitu üles tegelema piirkondliku koostöö küsimustega kõnealustes valdkondades inimõigustealaste dialoogide ja Musta mere piirkonna riikidega konsulteerimiste ning mitmepoolsete foorumite raames; julgustab komisjoni kasutama täielikult demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ja Musta mere sünergiat, et edendada piirkondlikku koostööd kodanikuühiskondades; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et uus Musta mere poliitiline lähenemisviis ei saa piirduda majandusliku koostööga, vaid selle eesmärk peaks olema sellise ala loomine, mida iseloomustavad jätkusuutlik demokraatia, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtted, ning rõhutab eelkõige poliitilise ja kohtureformi ning lubaduste tulemusliku elluviimise tähtsust; rõhutab, et inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste austamise levitamine on üks ELi välispoliitika peamistest sammastest, ning rõhutab vajadust süvalaiendada vastavalt nimetatud väärtusi nii kahepoolsetes suhetes kui ka piirkondlikus lähenemisviisis olenemata sellest, milline on partnerriikide valitsuste poolt üles näidatav valmisolek; kutsub Euroopa Liitu üles tegelema piirkondliku koostöö küsimustega kõnealustes valdkondades inimõigustealaste dialoogide ja Musta mere piirkonna riikidega konsulteerimiste ning mitmepoolsete foorumite raames; julgustab komisjoni kasutama täielikult demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ja Musta mere sünergiat, et edendada piirkondlikku koostööd kodanikuühiskondades;

| 16. | tervitab algatust luua Musta mere europiirkond, mille eesmärk on piirkondliku koostöö edendamine piirkondlike ja kohalike osalejate vahelise koostöö kaudu; rõhutab, kui tähtsad on alt-üles suunatud projektid ja piiriülene koostöö kohalikul tasandil tõelise demokraatiaruumi ning tõhusa juhtimise ülesehitusprotsessis Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

tervitab algatust luua Musta mere europiirkond, mille eesmärk on piirkondliku koostöö edendamine piirkondlike ja kohalike osalejate vahelise koostöö kaudu; rõhutab, kui tähtsad on alt-üles suunatud projektid ja piiriülene koostöö kohalikul tasandil tõelise demokraatiaruumi ning tõhusa juhtimise ülesehitusprotsessis Musta mere piirkonnas;

| 17. | rõhutab Musta mere piirkonna riikide hulgas ning nende naabritega heanaaberlike suhete loomise ja arendamise otsustavat tähtsust, mis põhineb vastastikusel austusel, territoriaalsel terviklikkusel, üksteise siseasjadesse mittesekkumisel ning keelul kasutada jõudu või sellega ähvardada, kui piirkondliku koostöö edendamise aluspõhimõtteid; rõhutab kodanikuühiskonnaga peetava tiheda dialoogi ja kultuuridevahelise dialoogi olulisust selles valdkonnas ja kutsub komisjoni üles seda täiendavalt edendama, eelkõige kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta 2008 kontekstis, eesmärgiga luua vastastikuse sallivuse, mitmekesisuse austamise ning piirkondliku dialoogi ja koostöö kultuur; |
| --- | --- |

17.

rõhutab Musta mere piirkonna riikide hulgas ning nende naabritega heanaaberlike suhete loomise ja arendamise otsustavat tähtsust, mis põhineb vastastikusel austusel, territoriaalsel terviklikkusel, üksteise siseasjadesse mittesekkumisel ning keelul kasutada jõudu või sellega ähvardada, kui piirkondliku koostöö edendamise aluspõhimõtteid; rõhutab kodanikuühiskonnaga peetava tiheda dialoogi ja kultuuridevahelise dialoogi olulisust selles valdkonnas ja kutsub komisjoni üles seda täiendavalt edendama, eelkõige kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta 2008 kontekstis, eesmärgiga luua vastastikuse sallivuse, mitmekesisuse austamise ning piirkondliku dialoogi ja koostöö kultuur;

Koostöö energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas

| 18. | märgib Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust tootmis- ja ülekandealana ELi energiavarustuse mitmekesistamise ja kindluse jaoks; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma viivitamatult strateegilise tähtsusega infrastruktuuriprojektide praktilist toetamist; kinnitab oma toetust uue infrastruktuuri ja toimivate transpordikoridoride loomisele, millega mitmekesistatakse nii tarnijaid kui ka teid – nagu Kaspia mere ja Musta mere energiakoridor ning Nabucco, Constanța-Trieste ja AMBO torujuhtmed, samuti teised kavandatavad Musta mere ülesed gaasi- ja naftatransiidi projektid ning Musta mere ja Kaspia mere piirkondi ühendavad projektid INOGATE (Euroopa riikidevaheline nafta ja gaasi transport) ja TRACECA (Euroopa-Kaukaasia-Aasia transpordikoridor); nõuab sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamisi, et analüüsida taoliste uute transiidiinfrastruktuuride ehitamise mõju; |
| --- | --- |

18.

märgib Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust tootmis- ja ülekandealana ELi energiavarustuse mitmekesistamise ja kindluse jaoks; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma viivitamatult strateegilise tähtsusega infrastruktuuriprojektide praktilist toetamist; kinnitab oma toetust uue infrastruktuuri ja toimivate transpordikoridoride loomisele, millega mitmekesistatakse nii tarnijaid kui ka teid – nagu Kaspia mere ja Musta mere energiakoridor ning Nabucco, Constanța-Trieste ja AMBO torujuhtmed, samuti teised kavandatavad Musta mere ülesed gaasi- ja naftatransiidi projektid ning Musta mere ja Kaspia mere piirkondi ühendavad projektid INOGATE (Euroopa riikidevaheline nafta ja gaasi transport) ja TRACECA (Euroopa-Kaukaasia-Aasia transpordikoridor); nõuab sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamisi, et analüüsida taoliste uute transiidiinfrastruktuuride ehitamise mõju;

| 19. | usub, et Musta mere sünergia peaks moodustama piisava raamistiku turureformide edendamiseks piirkonnas, eesmärgiga luua konkurentsivõimelised, prognoositavad ja läbipaistvad energiaturud; |
| --- | --- |

19.

usub, et Musta mere sünergia peaks moodustama piisava raamistiku turureformide edendamiseks piirkonnas, eesmärgiga luua konkurentsivõimelised, prognoositavad ja läbipaistvad energiaturud;

| 20. | on seisukohal, et piirkondlikul ühtekuuluvusel oleks palju kasu algatustest füüsilise ühenduse parandamiseks kõikide Musta mere ranniku riikidega; usub, et koostöö transpordi ja keskkonna valdkonnas ei peaks piirduma energiaküsimustega, vaid peaks pakkuma igakülgset lähenemist, mis võtab arvesse piirkonna vajatusi; võtab teadmiseks Musta merd ümbritseva kiirtee rajamise kava; rõhutab Musta mere ja Doonau kui strateegiliste veoteede tähtsust piirkonnas; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et piirkondlikul ühtekuuluvusel oleks palju kasu algatustest füüsilise ühenduse parandamiseks kõikide Musta mere ranniku riikidega; usub, et koostöö transpordi ja keskkonna valdkonnas ei peaks piirduma energiaküsimustega, vaid peaks pakkuma igakülgset lähenemist, mis võtab arvesse piirkonna vajatusi; võtab teadmiseks Musta merd ümbritseva kiirtee rajamise kava; rõhutab Musta mere ja Doonau kui strateegiliste veoteede tähtsust piirkonnas;

| 21. | rõhutab Doonau kui ühe peamise ELi ja Musta mere piirkonda ühendava transporditelje ja majanduse tuiksoone tähtsust; on seepärast seisukohal, et Doonau säästev areng ja majanduslik potentsiaal, mis ühendab Musta merd ümbritsevaid riike, peaksid olema ELi prioriteetide hulgas kõnealuses piirkonnas; palub komisjonil esitada uuring, milles uuritakse võimalikke konkreetseid algatusi selles osas, kaasa arvatud keskkonnaprobleemid; nõuab kindlalt, et kui ELi juurdepääs Mustale merele täielikult ära kasutatakse, on tähtis arendada ühendveo tagamiseks välja sadama infrastruktuurid ELi Musta mere sadamates (Bourgas, Constanța, Mangalia ja Varna) ja ka need, mis paiknevad Doonau suudmes; |
| --- | --- |

21.

rõhutab Doonau kui ühe peamise ELi ja Musta mere piirkonda ühendava transporditelje ja majanduse tuiksoone tähtsust; on seepärast seisukohal, et Doonau säästev areng ja majanduslik potentsiaal, mis ühendab Musta merd ümbritsevaid riike, peaksid olema ELi prioriteetide hulgas kõnealuses piirkonnas; palub komisjonil esitada uuring, milles uuritakse võimalikke konkreetseid algatusi selles osas, kaasa arvatud keskkonnaprobleemid; nõuab kindlalt, et kui ELi juurdepääs Mustale merele täielikult ära kasutatakse, on tähtis arendada ühendveo tagamiseks välja sadama infrastruktuurid ELi Musta mere sadamates (Bourgas, Constanța, Mangalia ja Varna) ja ka need, mis paiknevad Doonau suudmes;

| 22. | on sügavalt mures Musta mere piirkonna – eelkõige Musta mere ning Doonau ja selle suudmeala – keskkonnaalase olukorra pärast, mida mõjutavad kontrollimatu saastamine ja mida on süvendanud arvukad ökoloogilised õnnetused; rõhutab vajadust mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamise parandamise järele piirkonnas ning keskkonnamõju hindamise lisamist kõikidesse piirkondlikesse projektidesse, ja nõuab suuremat koostööd ELi ja Musta mere piirkonna riikide vahel, et lahendada tervet rida keskkonnaalaseid probleeme piirkonnas; |
| --- | --- |

22.

on sügavalt mures Musta mere piirkonna – eelkõige Musta mere ning Doonau ja selle suudmeala – keskkonnaalase olukorra pärast, mida mõjutavad kontrollimatu saastamine ja mida on süvendanud arvukad ökoloogilised õnnetused; rõhutab vajadust mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamise parandamise järele piirkonnas ning keskkonnamõju hindamise lisamist kõikidesse piirkondlikesse projektidesse, ja nõuab suuremat koostööd ELi ja Musta mere piirkonna riikide vahel, et lahendada tervet rida keskkonnaalaseid probleeme piirkonnas;

| 23. | tunneb eelkõige muret kontrollimatu naftareostuse ja selle mõju pärast elusloodusele; rõhutab vajadust koostöö järele, mis on suurem toetusest, mida komisjon annab oma seire- ja teabekeskuse kaudu, eelkõige naftareostuse ennetamise valdkonnas, ja kus erilist tähelepanu pööratakse meretranspordi ohutuse tugevdamisele tankerite puhul; |
| --- | --- |

23.

tunneb eelkõige muret kontrollimatu naftareostuse ja selle mõju pärast elusloodusele; rõhutab vajadust koostöö järele, mis on suurem toetusest, mida komisjon annab oma seire- ja teabekeskuse kaudu, eelkõige naftareostuse ennetamise valdkonnas, ja kus erilist tähelepanu pööratakse meretranspordi ohutuse tugevdamisele tankerite puhul;

| 24. | juhib tähelepanu Doonau suudmealale, kus on ainulaadsed taime- ja loomaliikide elupaigad; rõhutab tungivat vajadust infrastruktuuride, nagu Rumeenia ja Ukraina vaheline Bõstraja kanal, keskkonnamõju hindamise järele; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu Doonau suudmealale, kus on ainulaadsed taime- ja loomaliikide elupaigad; rõhutab tungivat vajadust infrastruktuuride, nagu Rumeenia ja Ukraina vaheline Bõstraja kanal, keskkonnamõju hindamise järele;

| 25. | kutsub komisjoni üles kohaldama DABLASe töörühma lähenemisviisi (Doonau ja Musta mere jaoks), et lahendada keskkonnaprobleeme, kusjuures ei keskenduta mitte ainult Doonaule, vaid ka Dnestri ja Dnepri vesikonnale; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles kohaldama DABLASe töörühma lähenemisviisi (Doonau ja Musta mere jaoks), et lahendada keskkonnaprobleeme, kusjuures ei keskenduta mitte ainult Doonaule, vaid ka Dnestri ja Dnepri vesikonnale;

Kaubandus ja majanduskoostöö

| 26. | juhib tähelepanu ebavõrdsele, kuigi tugevale majanduskasvule kogu piirkonnas, kuid juhib tähelepanu tõsiasjale, et see kasv on püsivam naftat ja gaasi eksportivates riikides; juhib tähelepanu erasektori nõrkusele paljudes Musta merega piirnevates riikides; rõhutab Musta mere piirkonnas majanduslike võimaluste ja jõukuse ruumi ülesehitamise tähtsust piirkonna elanikkonna ja kaubanduspartnerite jaoks; rõhutab vajadust parandada investeerimiskliimat nii kohalike kui ka rahvusvaheliste ettevõtjate jaoks, eelkõige tugevdades korruptsiooni- ja pettusevastast võitlust, ning edendada turumajandusreforme, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja majanduslikku atraktiivsust, luues mitmekesiseid majandusi ja tagades jätkusuutliku kasvu ning sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse; toetab ühtlustamist ja täiendavaid liberaliseerimismeetmeid ning toetab vabakaubanduspiirkonna loomist vastavalt WTO põhimõtetele; usub, et ELil kui Musta mere piirkonna riikide suuremal majanduspartneril on juhtiv roll eespool mainitud eesmärkide edendamisel ja piirkonna julgustamisel, et võtta vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu ebavõrdsele, kuigi tugevale majanduskasvule kogu piirkonnas, kuid juhib tähelepanu tõsiasjale, et see kasv on püsivam naftat ja gaasi eksportivates riikides; juhib tähelepanu erasektori nõrkusele paljudes Musta merega piirnevates riikides; rõhutab Musta mere piirkonnas majanduslike võimaluste ja jõukuse ruumi ülesehitamise tähtsust piirkonna elanikkonna ja kaubanduspartnerite jaoks; rõhutab vajadust parandada investeerimiskliimat nii kohalike kui ka rahvusvaheliste ettevõtjate jaoks, eelkõige tugevdades korruptsiooni- ja pettusevastast võitlust, ning edendada turumajandusreforme, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja majanduslikku atraktiivsust, luues mitmekesiseid majandusi ja tagades jätkusuutliku kasvu ning sotsiaalse õigluse ja ühtekuuluvuse; toetab ühtlustamist ja täiendavaid liberaliseerimismeetmeid ning toetab vabakaubanduspiirkonna loomist vastavalt WTO põhimõtetele; usub, et ELil kui Musta mere piirkonna riikide suuremal majanduspartneril on juhtiv roll eespool mainitud eesmärkide edendamisel ja piirkonna julgustamisel, et võtta vajalikud meetmed;

| 27. | võtab arvesse ranniku- ja mereturismi kui Musta mere piirkonna arengu peamise allika olulisuse kaubanduse ja majanduskasvu puhul; rõhutab vajadust turismiinfrastruktuuri edasise arendamise ja turismitoodete mitmekesistamise toetamise järele, kaitstes nii tavapäraseid elatusvahendeid, kasutades paremini ära loodusressursse (nt geotermilised varad, mis pakuvad olulisi ärivõimalusi) ja parandades elukvaliteeti piirkonnas; rõhutab, et viisarežiimide lihtsustamine ümbruskonnas toetab liikuvust ning edendab kaubandus- ja majandustegevust; usub, et Musta mere sünergia peaks moodustama piisava raamistiku turismi arengu edendamisele Musta mere piirkonnas; |
| --- | --- |

27.

võtab arvesse ranniku- ja mereturismi kui Musta mere piirkonna arengu peamise allika olulisuse kaubanduse ja majanduskasvu puhul; rõhutab vajadust turismiinfrastruktuuri edasise arendamise ja turismitoodete mitmekesistamise toetamise järele, kaitstes nii tavapäraseid elatusvahendeid, kasutades paremini ära loodusressursse (nt geotermilised varad, mis pakuvad olulisi ärivõimalusi) ja parandades elukvaliteeti piirkonnas; rõhutab, et viisarežiimide lihtsustamine ümbruskonnas toetab liikuvust ning edendab kaubandus- ja majandustegevust; usub, et Musta mere sünergia peaks moodustama piisava raamistiku turismi arengu edendamisele Musta mere piirkonnas;

| 28. | märgib piirkondadevahelisi algatusi nagu Bakuu-Tbilisi-Karsi raudtee projekt; usub et see algatus, avab tee kõnealuse maailmajao paremaks majanduslikuks ning poliitiliseks integreerimiseks Euroopa ja rahvusvahelisse majandusse ning et see aitab kaasa majanduse ja kaubanduse arengule piirkonnas; rõhutab sellegipoolest, et projektis ei käsitleta olemasolevat ja täielikult töötavat raudteeliini Armeenias; palub tungivalt, et Lõuna-Kaukaasia vabariigid ja Türgi jätkaksid efektiivset majandusliku integratsiooni piirkondlikku poliitikat ning hoiduksid mis tahes lühinägelikest ja poliitiliste motiividega piirkondlikest energia- ja transpordiprojektidest, mis rikuvad Euroopa naabruspoliitika kindla arengu põhimõtteid; |
| --- | --- |

28.

märgib piirkondadevahelisi algatusi nagu Bakuu-Tbilisi-Karsi raudtee projekt; usub et see algatus, avab tee kõnealuse maailmajao paremaks majanduslikuks ning poliitiliseks integreerimiseks Euroopa ja rahvusvahelisse majandusse ning et see aitab kaasa majanduse ja kaubanduse arengule piirkonnas; rõhutab sellegipoolest, et projektis ei käsitleta olemasolevat ja täielikult töötavat raudteeliini Armeenias; palub tungivalt, et Lõuna-Kaukaasia vabariigid ja Türgi jätkaksid efektiivset majandusliku integratsiooni piirkondlikku poliitikat ning hoiduksid mis tahes lühinägelikest ja poliitiliste motiividega piirkondlikest energia- ja transpordiprojektidest, mis rikuvad Euroopa naabruspoliitika kindla arengu põhimõtteid;

Haridus, koolitus ja uurimistegevus

| 29. | rõhutab, et oluline on edendada kultuuridevahelist dialoogi ja kutsub komisjoni üles seda veelgi edendama; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et oluline on edendada kultuuridevahelist dialoogi ja kutsub komisjoni üles seda veelgi edendama;

| 30. | rõhutab vajadust inimestevaheliste kontaktide hõlbustamise järele, soodustades koostööd hariduse, koolituse ja teadusuuringute valdkonnas olemasolevate ja kättesaadavate ELi programmide kaudu (Tempus, Erasmus Mundus, seitsmes teadusuuringute raamprogramm); kutsub ELi ja Musta mere piirkonna riike üles tugevdama nendes valdkondades oma koostööd; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust inimestevaheliste kontaktide hõlbustamise järele, soodustades koostööd hariduse, koolituse ja teadusuuringute valdkonnas olemasolevate ja kättesaadavate ELi programmide kaudu (Tempus, Erasmus Mundus, seitsmes teadusuuringute raamprogramm); kutsub ELi ja Musta mere piirkonna riike üles tugevdama nendes valdkondades oma koostööd;

| 31. | rõhutab, kui oluline on meelitada teadlasi Musta mere piirkonna riikidest Euroopa Liitu, lihtsustades selleks tööloa andmise korda, sealhulgas sinise kaardi süsteemi abil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline on meelitada teadlasi Musta mere piirkonna riikidest Euroopa Liitu, lihtsustades selleks tööloa andmise korda, sealhulgas sinise kaardi süsteemi abil;

Institutsioonilised ja finantsaspektid

| 32. | pooldab piirkonnas asuvate ELi liikmesriikide juhtivat rolli tõhustatud koostöö edendamisel piirkonnaga ja selle piires; on seisukohal, et Rumeenia, Bulgaaria ja Kreeka kui Musta mere piirkonnas asuvad ELi liikmesriigid saavad võtta ja peaksid võtma selles küsimuses juhtrolli; rõhutab nimetatud liikmesriikide erilist rolli kogemuste ja oskusteabe vahetamisel programmide Twinning, TAIEX ja Sigma kaudu; usub, et täielikult tuleks kasutada ELi kogemusi piirkondliku koostöö edendamisel teistel külgnevatel välisaladel, eriti Põhjamõõtme piires, et vahetada tavasid ja saadud kogemusi; |
| --- | --- |

32.

pooldab piirkonnas asuvate ELi liikmesriikide juhtivat rolli tõhustatud koostöö edendamisel piirkonnaga ja selle piires; on seisukohal, et Rumeenia, Bulgaaria ja Kreeka kui Musta mere piirkonnas asuvad ELi liikmesriigid saavad võtta ja peaksid võtma selles küsimuses juhtrolli; rõhutab nimetatud liikmesriikide erilist rolli kogemuste ja oskusteabe vahetamisel programmide Twinning, TAIEX ja Sigma kaudu; usub, et täielikult tuleks kasutada ELi kogemusi piirkondliku koostöö edendamisel teistel külgnevatel välisaladel, eriti Põhjamõõtme piires, et vahetada tavasid ja saadud kogemusi;

| 33. | rõhutab, et koostöö edendamiseks Musta mere piirkonnas on tähtsad Venemaa ja Türgi seisukohad; peab Musta mere piirkondliku koostöö õnnestumise seisukohast oluliseks kaasata sellesse konstruktiivselt kõigi teiste asjaomaste riikide kõrval ka eelnimetatud riigid; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et koostöö edendamiseks Musta mere piirkonnas on tähtsad Venemaa ja Türgi seisukohad; peab Musta mere piirkondliku koostöö õnnestumise seisukohast oluliseks kaasata sellesse konstruktiivselt kõigi teiste asjaomaste riikide kõrval ka eelnimetatud riigid;

| 34. | tuletab meelde, et Musta mere piirkonnas on juba kasutusel mitmeid piirkondliku koostöö mehhanisme; rõhutab seetõttu ELi ja Musta mere piirkonna riikide vajadust kooskõlastada tegevusi ja vältida jõupingutuste dubleerimist; on seisukohal, et erinevate piirkondlike organisatsioonide ja algatuste tugevdamine, nagu näiteks Musta mere majanduskoostöö organisatsioon (BSEC), Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorum, Demokraatia ja Majandusarengu Organisatsioon (GUAM) ning teised valdkondlikud organisatsioonid – vastavalt nende eriteadmistele, ja nendega tehtava koostöö tugevdamine võimalusel uue struktuuri raames võiks pakkuda sünergiate loomiseks sobiva raamistiku; usub, et samuti tuleks veelgi arendada Musta mere piirkonna riikidega ja piirkonnasiseselt peetava dialoogi ning tehtava koostöö poliitilist mõõdet; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et Musta mere piirkonnas on juba kasutusel mitmeid piirkondliku koostöö mehhanisme; rõhutab seetõttu ELi ja Musta mere piirkonna riikide vajadust kooskõlastada tegevusi ja vältida jõupingutuste dubleerimist; on seisukohal, et erinevate piirkondlike organisatsioonide ja algatuste tugevdamine, nagu näiteks Musta mere majanduskoostöö organisatsioon (BSEC), Musta mere partnerlus- ja dialoogifoorum, Demokraatia ja Majandusarengu Organisatsioon (GUAM) ning teised valdkondlikud organisatsioonid – vastavalt nende eriteadmistele, ja nendega tehtava koostöö tugevdamine võimalusel uue struktuuri raames võiks pakkuda sünergiate loomiseks sobiva raamistiku; usub, et samuti tuleks veelgi arendada Musta mere piirkonna riikidega ja piirkonnasiseselt peetava dialoogi ning tehtava koostöö poliitilist mõõdet;

| 35. | tervitab asjaolu, et komisjon sai hiljuti BSECi vaatleja staatuse, ja võtab teadmiseks olemasolevad suhted Euroopa Parlamendi ja BSEC parlamentaarse assamblee vahel; peab oluliseks soodustada veelgi Euroopa Parlamendi ja Musta mere piirkonna riikide parlamentide vahelise koostöö parlamentaarset mõõdet; |
| --- | --- |

35.

tervitab asjaolu, et komisjon sai hiljuti BSECi vaatleja staatuse, ja võtab teadmiseks olemasolevad suhted Euroopa Parlamendi ja BSEC parlamentaarse assamblee vahel; peab oluliseks soodustada veelgi Euroopa Parlamendi ja Musta mere piirkonna riikide parlamentide vahelise koostöö parlamentaarset mõõdet;

| 36. | rõhutab vajadust koostöö arendamise järele Musta mere piirkonnas ka valitsusvälisel tasandil; kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama Musta mere jaoks valitsusväliste organisatsioonide platvormi rajamist eesmärgiga luua piirkonna kodanikuühenduste vaheliste vahetuste raamistik, tõsta teadlikkust ühistest probleemidest ja aidata kaasa piirkonnaga seotud ELi poliitika rakendamisele ja järelevalvele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust koostöö arendamise järele Musta mere piirkonnas ka valitsusvälisel tasandil; kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama Musta mere jaoks valitsusväliste organisatsioonide platvormi rajamist eesmärgiga luua piirkonna kodanikuühenduste vaheliste vahetuste raamistik, tõsta teadlikkust ühistest probleemidest ja aidata kaasa piirkonnaga seotud ELi poliitika rakendamisele ja järelevalvele;

| 37. | nõuab ühenduse rahastamisvahendite ratsionaalset kasutamist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi, struktuurifondide ja kõnealusele piirkonnale mõeldud ühinemiseelsete rahaliste vahendite parema koordineerimise kaudu; kutsub komisjoni sätestama enne ressursside jaotamist koostöös abisaajate maadega üldise aruandlussüsteemi, et jälgida ja hinnata, kuivõrd kõnealuseid ressursse kasutatakse jätkusuutlikult, tõhusalt ja kooskõlas üldiste ELi poliitikaeesmärkidega; |
| --- | --- |

37.

nõuab ühenduse rahastamisvahendite ratsionaalset kasutamist Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi, struktuurifondide ja kõnealusele piirkonnale mõeldud ühinemiseelsete rahaliste vahendite parema koordineerimise kaudu; kutsub komisjoni sätestama enne ressursside jaotamist koostöös abisaajate maadega üldise aruandlussüsteemi, et jälgida ja hinnata, kuivõrd kõnealuseid ressursse kasutatakse jätkusuutlikult, tõhusalt ja kooskõlas üldiste ELi poliitikaeesmärkidega;

| 38. | kiidab heaks Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi selliste rahaliste vahendite kahekordistamise, mis on mõeldud piiriüleste projektide rahastamiseks; nõuab struktuurifonde reguleerivate põhimõtete, eriti partnerluse, jätkusuutlikkuse, tõhususe, mittediskrimineerimise ja detsentraliseerimise põhimõtte kohaldamist ka nende rahaliste vahendite puhul; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti kõnealuste fondide rakendamisest ning tehtud edusammudest, esitades iga kahe aasta tagant lühiaruande; |
| --- | --- |

38.

kiidab heaks Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi selliste rahaliste vahendite kahekordistamise, mis on mõeldud piiriüleste projektide rahastamiseks; nõuab struktuurifonde reguleerivate põhimõtete, eriti partnerluse, jätkusuutlikkuse, tõhususe, mittediskrimineerimise ja detsentraliseerimise põhimõtte kohaldamist ka nende rahaliste vahendite puhul; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti kõnealuste fondide rakendamisest ning tehtud edusammudest, esitades iga kahe aasta tagant lühiaruande;

| 39. | kutsub komisjoni tegema detsentraliseeritud rahastamisvahendi väikeprojektide fondide vahendid kättesaadavaks piiriülese koostöö inimestevahelise suhtluse projektidele, samuti tegema konkreetseid jõupingutusi kõnealuse rahastamisvahendi kasutamise julgustamiseks; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni tegema detsentraliseeritud rahastamisvahendi väikeprojektide fondide vahendid kättesaadavaks piiriülese koostöö inimestevahelise suhtluse projektidele, samuti tegema konkreetseid jõupingutusi kõnealuse rahastamisvahendi kasutamise julgustamiseks;

| 40. | rõhutab vajadust ühenduse rahastamisvahendite tõhusa haldamise tagamiseks tugevdada Musta mere piirkonna kohalike ja piirkondlike sidusrühmade suutlikkuse ülesehitamist seoses planeerimise, projektide ettevalmistamise ja läbiviimisega; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust ühenduse rahastamisvahendite tõhusa haldamise tagamiseks tugevdada Musta mere piirkonna kohalike ja piirkondlike sidusrühmade suutlikkuse ülesehitamist seoses planeerimise, projektide ettevalmistamise ja läbiviimisega;

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Musta mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Musta mere piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 22, 26.1.2006, lk 34.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0538.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0625.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0016.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0413.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/70

---

P6_TA(2008)0018

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Kenya kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Kenyasse lähetatud Euroopa Liidu valimiste vaatlemise missiooni (EU EOM) 1. jaanuari 2008. aasta esialgset avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kenyasse lähetatud Euroopa Liidu valimiste vaatlemise missiooni (EU EOM) 1. jaanuari 2008. aasta esialgset avaldust;

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt 11 jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Aafrika Liidu vahendamiskatsete kohta Kenyas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt 11 jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Aafrika Liidu vahendamiskatsete kohta Kenyas;

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning 2007. aasta Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning 2007. aasta Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemise kohta;

| — | võttes arvesse 2002. aasta Aafrika Liidu deklaratsiooni demokraatlike valimiste korraldamise põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Aafrika Liidu deklaratsiooni demokraatlike valimiste korraldamise põhimõtete kohta;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) poolt 27. oktoobril 2005. aastal kinnitatud deklaratsiooni rahvusvahelise valimiste vaatlemise põhimõtete kohta ja rahvusvaheliste valimisvaatlejate tegevusjuhendit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) poolt 27. oktoobril 2005. aastal kinnitatud deklaratsiooni rahvusvahelise valimiste vaatlemise põhimõtete kohta ja rahvusvaheliste valimisvaatlejate tegevusjuhendit;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel allkirjastatud koostöölepingut (Cotonou leping), mida muudeti Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal, eriti selle artikleid 8 ja 9; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel allkirjastatud koostöölepingut (Cotonou leping), mida muudeti Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal, eriti selle artikleid 8 ja 9;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Kenyas toimusid 27. detsembril 2007. aastal presidendi- ja parlamendivalimised, kuhu üheksa erakonda esitas presidendikandidaate, sealhulgas Mwai Kibaki Party of National Unity (PNU) poolt ja Raila Odinga, kes on Orange Democratic Movement (ODM) liider; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kenyas toimusid 27. detsembril 2007. aastal presidendi- ja parlamendivalimised, kuhu üheksa erakonda esitas presidendikandidaate, sealhulgas Mwai Kibaki Party of National Unity (PNU) poolt ja Raila Odinga, kes on Orange Democratic Movement (ODM) liider;

| B. | arvestades, et riigi parlamendi kõigist 210 kohast said kaks suurimat erakonda, PNU ja ODM vastavalt 43 ja 99 kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigi parlamendi kõigist 210 kohast said kaks suurimat erakonda, PNU ja ODM vastavalt 43 ja 99 kohta;

| C. | arvestades, et 2007. aasta presidendivalimised Kenyas ei vastanud demokraatlike valimiste peamistele rahvusvahelistele ja piirkondlikele standarditele ning neile järgnesid rahutused, mille tagajärjel sai surma üle 600 inimese; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2007. aasta presidendivalimised Kenyas ei vastanud demokraatlike valimiste peamistele rahvusvahelistele ja piirkondlikele standarditele ning neile järgnesid rahutused, mille tagajärjel sai surma üle 600 inimese;

| D. | arvestades, et ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroo andmetel kaasnes valimistele järgnenud poliitilise vägivallaga 250 000 inimese ümberasustamine ja see mõjutas ühtekokku 400 000 kuni 500 000 Kenya elanikku, eelkõige sellistes linnades nagu Eldoret, Kericho ja Kisumu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroo andmetel kaasnes valimistele järgnenud poliitilise vägivallaga 250 000 inimese ümberasustamine ja see mõjutas ühtekokku 400 000 kuni 500 000 Kenya elanikku, eelkõige sellistes linnades nagu Eldoret, Kericho ja Kisumu;

| E. | arvestades, et käesolev poliitiline kriis tõusis peamiselt pingetest eelmisest National Rainbow Coalition'ist (NARC), kes võitis Kenya 2002. aasta valimised, mil Mwai Kibaki ja Raila Odinga leppisid kokku võimu jagamises, kuid seda kokkulepet ei järgitud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et käesolev poliitiline kriis tõusis peamiselt pingetest eelmisest National Rainbow Coalition'ist (NARC), kes võitis Kenya 2002. aasta valimised, mil Mwai Kibaki ja Raila Odinga leppisid kokku võimu jagamises, kuid seda kokkulepet ei järgitud;

| F. | arvestades, et 2002. aasta EU EOMi antud soovitusi ei võetud piisavalt arvesse, sealhulgas üldvalimiste valimisringkondade suuruse ja piiride kohta, ning selle kohta, et Kenya valimiskomisjoni volinike ametiaeg peaks pikendama kuni kuue kuuni pärast üldvalimisi, et suurendada selle sõltumatust ja professionaalsust, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2002. aasta EU EOMi antud soovitusi ei võetud piisavalt arvesse, sealhulgas üldvalimiste valimisringkondade suuruse ja piiride kohta, ning selle kohta, et Kenya valimiskomisjoni volinike ametiaeg peaks pikendama kuni kuue kuuni pärast üldvalimisi, et suurendada selle sõltumatust ja professionaalsust,

| G. | märkides, et 2007. aasta valimiskampaaniat iseloomustas terav poliitiline eristumine Kibaki ja Odinga pooldajate vahel, mille tagajärjel valitses pinev õhkkond nende etnilistes kogukondades; |
| --- | --- |

G.

märkides, et 2007. aasta valimiskampaaniat iseloomustas terav poliitiline eristumine Kibaki ja Odinga pooldajate vahel, mille tagajärjel valitses pinev õhkkond nende etnilistes kogukondades;

| H. | arvestades, et presidendivalimised petsid Kenya rahva lootusi ja ootusi, kuna viimased olid valimistest innukalt osa võtnud, suur hulk inimesi oli oma valiku teinud ja kõik olid ennast ülal pidanud rahumeelselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et presidendivalimised petsid Kenya rahva lootusi ja ootusi, kuna viimased olid valimistest innukalt osa võtnud, suur hulk inimesi oli oma valiku teinud ja kõik olid ennast ülal pidanud rahumeelselt;

| I. | arvestades, et intensiivsete diplomaatiliste jõupingutustega, kaasa arvatud Aafrika Liidu esimehe ja Ghana presidendi John Kofi Agyekum Kufuori vahendusmissioon, ja nelja eelmise presidendi jõupingutustega ei ole suudetud poliitilist kriisi lahendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et intensiivsete diplomaatiliste jõupingutustega, kaasa arvatud Aafrika Liidu esimehe ja Ghana presidendi John Kofi Agyekum Kufuori vahendusmissioon, ja nelja eelmise presidendi jõupingutustega ei ole suudetud poliitilist kriisi lahendada;

| J. | arvestades, et Mwai Kibaki määras 8. jaanuaril 2008ühepoolselt oma valitsuse 17 liiget enne rahvusvahelise vahendustegevuse lõppemist, mis muutis võimatuks kolmepoolsed läbirääkimised ja ajendas ODMi taas alustama massilisi protestimeeleavaldusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Mwai Kibaki määras 8. jaanuaril 2008ühepoolselt oma valitsuse 17 liiget enne rahvusvahelise vahendustegevuse lõppemist, mis muutis võimatuks kolmepoolsed läbirääkimised ja ajendas ODMi taas alustama massilisi protestimeeleavaldusi;

| K. | arvestades, et valimiskampaania käigus järgiti üldiselt ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et kampaania käigus hakkasid siiski silma etnilis-poliitilised lõhed, mis muutsid valimiseelse olukorra üsna heitlikuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valimiskampaania käigus järgiti üldiselt ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et kampaania käigus hakkasid siiski silma etnilis-poliitilised lõhed, mis muutsid valimiseelse olukorra üsna heitlikuks;

| L. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei pööranud neile etnilistele pingetele toona piisavalt tähelepanu ning peab seetõttu selle asjaoluga arvestama kõigi tulevaste katsete puhul Kenya kriisi vahendada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei pööranud neile etnilistele pingetele toona piisavalt tähelepanu ning peab seetõttu selle asjaoluga arvestama kõigi tulevaste katsete puhul Kenya kriisi vahendada;

| M. | arvestades, et Kenya valimiskomisjon jälgis valimiste logistilist ja tehnilist korraldust, lihtsustas juurdepääsu valijate registreerimiskeskustesse ja koolitas valimisjaoskondade töötajaid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Kenya valimiskomisjon jälgis valimiste logistilist ja tehnilist korraldust, lihtsustas juurdepääsu valijate registreerimiskeskustesse ja koolitas valimisjaoskondade töötajaid;

| N. | arvestades, et Kenya valimiskomisjon ei järginud siiski erapooletuse, läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtet, mis on demokraatlike valimiste eeltingimus, ning see avaldus ka puudustes valimiskomisjoni liikmete nimetamise käigus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kenya valimiskomisjon ei järginud siiski erapooletuse, läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtet, mis on demokraatlike valimiste eeltingimus, ning see avaldus ka puudustes valimiskomisjoni liikmete nimetamise käigus;

| O. | arvestades, et ametivõimud suhtusid positiivselt EU EOMi liikmetesse valimisjaoskondades, kus hääletamine toimus nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ametivõimud suhtusid positiivselt EU EOMi liikmetesse valimisjaoskondades, kus hääletamine toimus nõuetekohaselt;

| P. | arvestades, et EU EOMi vaatlejad ei saanud siiski samal viisil jälgida häälte lugemist ning arvestades, et nad tegid järelduse, et läbipaistvuse ja piisavate turvamenetluste puudumine kahjustas tõsiselt presidendivalimiste tulemuste usaldusväärsust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EU EOMi vaatlejad ei saanud siiski samal viisil jälgida häälte lugemist ning arvestades, et nad tegid järelduse, et läbipaistvuse ja piisavate turvamenetluste puudumine kahjustas tõsiselt presidendivalimiste tulemuste usaldusväärsust;

| Q. | arvestades, et mõnes valimisjaoskonnas käis valimas üle 90 % valijatest ja arvestades, et Kenya valimiskomisjon avaldas kahtlust selliste ebarealistlike numbrite suhtes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõnes valimisjaoskonnas käis valimas üle 90 % valijatest ja arvestades, et Kenya valimiskomisjon avaldas kahtlust selliste ebarealistlike numbrite suhtes;

| R. | arvestades, et EU EOM jõudis järeldusele, et üldkokkuvõttes oli valimiste läbiviimine enne tulemuste tabelisse kandmist hästi korraldatud ning parlamendivalimisi loeti üldiselt edukateks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EU EOM jõudis järeldusele, et üldkokkuvõttes oli valimiste läbiviimine enne tulemuste tabelisse kandmist hästi korraldatud ning parlamendivalimisi loeti üldiselt edukateks;

| S. | arvestades, et EU EOM jõudis siiski järeldusele, et presidendivalimiste häälte lugemise protsessis jäi puudu usaldusväärsusest ning seepärast väljendas kahtlusi seoses tulemuste täpsusega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EU EOM jõudis siiski järeldusele, et presidendivalimiste häälte lugemise protsessis jäi puudu usaldusväärsusest ning seepärast väljendas kahtlusi seoses tulemuste täpsusega;

| T. | arvestades, et inimõiguste eest seisjate kaitse vaatluskeskuse andmetel on ähvardatud liikmeid, kes kuuluvad sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide koalitsiooni Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ), mis moodustati pärast valimisi, et mõista avalikult hukka valimispettus ning toetada sõna- ja ühinemisvabadust riigis; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et inimõiguste eest seisjate kaitse vaatluskeskuse andmetel on ähvardatud liikmeid, kes kuuluvad sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide koalitsiooni Kenyans for Peace with Truth and Justice Initiative (KPTJ), mis moodustati pärast valimisi, et mõista avalikult hukka valimispettus ning toetada sõna- ja ühinemisvabadust riigis;

| U. | arvestades, et Kenya on Cotonou lepingu raames kohustunud austama põhilisi kodanikuõigusi, õigusriigil põhinevat demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Kenya on Cotonou lepingu raames kohustunud austama põhilisi kodanikuõigusi, õigusriigil põhinevat demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist,

| 1. | mõistab hukka traagilise inimelude kaotuse ja kriitilise humanitaarolukorra ning kutsub seetõttu asjaomaseid ametivõime ja osalejaid tungivalt üles kasutama kõiki meetmeid, et taastada Kenya Vabariigis rahu ning tagada inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka traagilise inimelude kaotuse ja kriitilise humanitaarolukorra ning kutsub seetõttu asjaomaseid ametivõime ja osalejaid tungivalt üles kasutama kõiki meetmeid, et taastada Kenya Vabariigis rahu ning tagada inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine;

| 2. | kiidab heaks EU EOMi esialgses avalduses esitatud järeldused; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks EU EOMi esialgses avalduses esitatud järeldused;

| 3. | avaldab kahetsust, et vaatamata üldiselt edukatele parlamendivalimistele ei saa presidendivalimiste tulemusi pidada usaldusväärseteks, kuna valimiste käigus toimunud eeskirjade eiramise kohta on saadud palju teateid; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust, et vaatamata üldiselt edukatele parlamendivalimistele ei saa presidendivalimiste tulemusi pidada usaldusväärseteks, kuna valimiste käigus toimunud eeskirjade eiramise kohta on saadud palju teateid;

| 4. | mõistab hukka asjaolu, et Mwai Kibaki nimetas oma kabineti liikmed ametisse ühepoolselt, mis kahjustas tõsiselt vahenduskatseid; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka asjaolu, et Mwai Kibaki nimetas oma kabineti liikmed ametisse ühepoolselt, mis kahjustas tõsiselt vahenduskatseid;

| 5. | kutsub sellega seoses Mwai Kibakit üles austama oma riigi demokraatlikke kohustusi, mis on sätestatud Kenya põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning Aafrika hartas demokraatia, valimiste ja valitsemise kohta, ning nõustuma presidendivalimiste häältelugemise sõltumatu kontrollimisega; nõuab lisaks tungivalt, et Kenya ametivõimud lihtsustaksid kõnealust uurimist, et parandada olukorda, ning võtaksid valimistega seotud rikkumiste eest vastutajad nende tegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

5.

kutsub sellega seoses Mwai Kibakit üles austama oma riigi demokraatlikke kohustusi, mis on sätestatud Kenya põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning Aafrika hartas demokraatia, valimiste ja valitsemise kohta, ning nõustuma presidendivalimiste häältelugemise sõltumatu kontrollimisega; nõuab lisaks tungivalt, et Kenya ametivõimud lihtsustaksid kõnealust uurimist, et parandada olukorda, ning võtaksid valimistega seotud rikkumiste eest vastutajad nende tegude eest vastutusele;

| 6. | nõuab tungivalt, et Kenya ametiasutused tagaksid kõikides asjaoludes KPTJ liikmete ja kõikide riigis viibivate inimõiguste kaitsjate füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse ning lõpetaksid inimõiguste kaitsjate igasuguse ahistamise Kenyas; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Kenya ametiasutused tagaksid kõikides asjaoludes KPTJ liikmete ja kõikide riigis viibivate inimõiguste kaitsjate füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse ning lõpetaksid inimõiguste kaitsjate igasuguse ahistamise Kenyas;

| 7. | kutsub mõlemat poolt üles alustama kiiresti reaalset heastamistegevust läbirääkimiste teel; toetab sellega seoses jätkuvaid vahenduspakkumisi Aafrika vanematekogult, mida juhib ÜRO endine peasekretär Kofi Annan; |
| --- | --- |

7.

kutsub mõlemat poolt üles alustama kiiresti reaalset heastamistegevust läbirääkimiste teel; toetab sellega seoses jätkuvaid vahenduspakkumisi Aafrika vanematekogult, mida juhib ÜRO endine peasekretär Kofi Annan;

| 8. | kutsub Euroopa Liidu eesistujariiki ning komisjoni jälgima tähelepanelikult Kofi Annani juhitud vahendusmissiooni ning vajaduse korral tagama, et kõnealust vahendust jätkab viivitamatult ELi kõrgetasemeline delegatsioon, võimalusel ELi ja Aafrika Liidu ühise algatuse kontekstis; kutsub komisjoni üles pakkuma Kenya ametiasutustele tehnilist ja rahalist abi, mida läheb vaja presidendivalimiste sõltumatuks kontrolliks ning meetmeteks, mida peetakse olukorra lahendamisel hädavajalikuks; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Liidu eesistujariiki ning komisjoni jälgima tähelepanelikult Kofi Annani juhitud vahendusmissiooni ning vajaduse korral tagama, et kõnealust vahendust jätkab viivitamatult ELi kõrgetasemeline delegatsioon, võimalusel ELi ja Aafrika Liidu ühise algatuse kontekstis; kutsub komisjoni üles pakkuma Kenya ametiasutustele tehnilist ja rahalist abi, mida läheb vaja presidendivalimiste sõltumatuks kontrolliks ning meetmeteks, mida peetakse olukorra lahendamisel hädavajalikuks;

| 9. | tervitab asjaolu, et vastvalitud parlament näitas oma sõltumatust, valides Kenneth Marende oma esimeheks, ja rõhutab otsustavat rolli, mida see parlament mängib kodanikuvabaduste taastamisel Kenyas; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et vastvalitud parlament näitas oma sõltumatust, valides Kenneth Marende oma esimeheks, ja rõhutab otsustavat rolli, mida see parlament mängib kodanikuvabaduste taastamisel Kenyas;

| 10. | nõuab konkreetseid meetmeid tõeliselt sõltumatu valimiskomisjoni loomiseks, mis suudaks tulevikus paremini korraldada vabasid ja ausaid valimisi; |
| --- | --- |

10.

nõuab konkreetseid meetmeid tõeliselt sõltumatu valimiskomisjoni loomiseks, mis suudaks tulevikus paremini korraldada vabasid ja ausaid valimisi;

| 11. | juhib tähelepanu avaldusele, mille tegi Kenya valimiskomisjoni esimees Samuel Kivuitu, kes distantseeris ennast meedias avaldatud presidendivalimiste tulemustest ja nõudis sõltumatut uurimist pettussüüdistuste osas; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu avaldusele, mille tegi Kenya valimiskomisjoni esimees Samuel Kivuitu, kes distantseeris ennast meedias avaldatud presidendivalimiste tulemustest ja nõudis sõltumatut uurimist pettussüüdistuste osas;

| 12. | nõuab uute presidendivalimiste korraldamist juhul, kui osutub võimatuks korraldada presidendivalimistel antud häälte usaldusväärne ja õiglane ülelugemine sõltumatu asutuse poolt; |
| --- | --- |

12.

nõuab uute presidendivalimiste korraldamist juhul, kui osutub võimatuks korraldada presidendivalimistel antud häälte usaldusväärne ja õiglane ülelugemine sõltumatu asutuse poolt;

| 13. | avaldab kahetsust, et ei suudetud ära kasutada 2007. aasta presidendivalimiste poolt võimalust valimis- ja laiemat demokraatiaprotsessi tugevdada ja edasi arendada; |
| --- | --- |

13.

avaldab kahetsust, et ei suudetud ära kasutada 2007. aasta presidendivalimiste poolt võimalust valimis- ja laiemat demokraatiaprotsessi tugevdada ja edasi arendada;

| 14. | kutsub erakondade liidreid üles võtma endale vastutust edasise vägivalla ärahoidmise eest riigis, näitama pühendumist õigusriigi põhimõtetele ja tagama inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

14.

kutsub erakondade liidreid üles võtma endale vastutust edasise vägivalla ärahoidmise eest riigis, näitama pühendumist õigusriigi põhimõtetele ja tagama inimõiguste austamine;

| 15. | on sügavalt mures praeguse majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgede ja pärssiva mõju pärast riigi sotsiaal-majanduslikule arengule ning majanduslike tagajärgede pärast naaberriikidele, mis sõltuvad suures osas Kenya infrastruktuuridest ja mille humanitaarolukorda käesolev kriis kahjustab; |
| --- | --- |

15.

on sügavalt mures praeguse majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgede ja pärssiva mõju pärast riigi sotsiaal-majanduslikule arengule ning majanduslike tagajärgede pärast naaberriikidele, mis sõltuvad suures osas Kenya infrastruktuuridest ja mille humanitaarolukorda käesolev kriis kahjustab;

| 16. | palub Kenya valitsusel ja komisjonil korraldada kiire humanitaarabi andmine riigi sees ümberasustatud isikutele ja tagada selleks vajalik arv humanitaarabi töötajaid; |
| --- | --- |

16.

palub Kenya valitsusel ja komisjonil korraldada kiire humanitaarabi andmine riigi sees ümberasustatud isikutele ja tagada selleks vajalik arv humanitaarabi töötajaid;

| 17. | kutsub asjaomaseid ametivõime tagama vaba ja sõltumatu meediakajastus ning viivitamatult taastama otseülekanded; |
| --- | --- |

17.

kutsub asjaomaseid ametivõime tagama vaba ja sõltumatu meediakajastus ning viivitamatult taastama otseülekanded;

| 18. | avaldab kahetsust, et Euroopa Arengufondi eelarve abi maksti Kibaki valitsusele välja vahetult pärast valimisi, sest seda võidakse ekslikult pidada poliitilist sammu näitavana, ning palub, et külmutataks kogu edasine eelarvetoetus Kenya valitsusele seni, kuni käesolevale kriisile on leitud poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et Euroopa Arengufondi eelarve abi maksti Kibaki valitsusele välja vahetult pärast valimisi, sest seda võidakse ekslikult pidada poliitilist sammu näitavana, ning palub, et külmutataks kogu edasine eelarvetoetus Kenya valitsusele seni, kuni käesolevale kriisile on leitud poliitiline lahendus;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Kenya valitsusele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ning Aafrika Liidu komisjoni ja täitevnõukogu esimeestele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Kenya valitsusele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ning Aafrika Liidu komisjoni ja täitevnõukogu esimeestele.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/73

---

P6_TA(2008)0019

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon naiste rolli kohta tööstuses (2007/2197(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 141 ja 157; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 141 ja 157;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eriti selle artikleid 15, 23, 27, 28 ja 31; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1), eriti selle artikleid 15, 23, 27, 28 ja 31;

| — | võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2005. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”(KOM(2005)0474); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2005. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale”(KOM(2005)0474);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu”(KOM(2007)0424); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu”(KOM(2007)0424);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet töösuhete kohta Euroopas aastal 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet töösuhete kohta Euroopas aastal 2006;

| — | võttes arvesse komisjoni 2006. aastal avaldatud aruannet Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi hiljutiste arengute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2006. aastal avaldatud aruannet Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi hiljutiste arengute kohta;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja soovitusi soolise võrdõiguslikkuse kohta töökohal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja soovitusi soolise võrdõiguslikkuse kohta töökohal;

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku, mille sotsiaalpartnerid allkirjastasid Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku, mille sotsiaalpartnerid allkirjastasid Euroopa tasandil;

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (2);

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2002. aasta resolutsiooni naiste esindatuse kohta Euroopa Liidu sotsiaalpartnerite hulgas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2002. aasta resolutsiooni naiste esindatuse kohta Euroopa Liidu sotsiaalpartnerite hulgas (3);

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Naised ja teadus: naiste kaasamine Euroopa teadustegevuse rikastamisse” kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Naised ja teadus: naiste kaasamine Euroopa teadustegevuse rikastamisse” kohta (4);

| — | võttes arvesse 5. juunil 2007. aastal naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni korraldatud avalikku kuulamist naiste rolli kohta tööstuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juunil 2007. aastal naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni korraldatud avalikku kuulamist naiste rolli kohta tööstuses;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0519/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0519/2007),

| A. | arvestades tööstuse strateegilist tähtsust erinevates Euroopa Liidu liikmesriikides jõukuse ja töökohtade loomisel ning arvestades, et seda rolli tuleb säilitada; |
| --- | --- |

A.

arvestades tööstuse strateegilist tähtsust erinevates Euroopa Liidu liikmesriikides jõukuse ja töökohtade loomisel ning arvestades, et seda rolli tuleb säilitada;

| B. | arvestades, et stereotüübid, mis endiselt esinevad naiste õppe- ja kutsealaste valikute puhul, aitavad kaasa naiste ebaühtlasele esindatusele tööstussektoris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et stereotüübid, mis endiselt esinevad naiste õppe- ja kutsealaste valikute puhul, aitavad kaasa naiste ebaühtlasele esindatusele tööstussektoris;

| C. | arvestades, et naiste roll tööstuses peaks alati põhinema palga ja karjääri väljavaadete võrdsuse põhimõttel, et edendada naiste suuremat osalemist ka tööstusvaldkondades, mida nendega tüüpiliselt ei seostata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste roll tööstuses peaks alati põhinema palga ja karjääri väljavaadete võrdsuse põhimõttel, et edendada naiste suuremat osalemist ka tööstusvaldkondades, mida nendega tüüpiliselt ei seostata;

| D. | arvestades, et naiste roll tööstuses varieerub muutuva esindatuse tõttu erinevates valdkondades – mõnedes valdkondades on naised üleesindatud (tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, korgi-, kaabli-, elektriseadmete, elektroonika- ning toiduainetööstus) ning tehnilistes tööstusharudes alaesindatud, mille tagajärjeks on ettetulnud probleemide mitmekesisus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste roll tööstuses varieerub muutuva esindatuse tõttu erinevates valdkondades – mõnedes valdkondades on naised üleesindatud (tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, korgi-, kaabli-, elektriseadmete, elektroonika- ning toiduainetööstus) ning tehnilistes tööstusharudes alaesindatud, mille tagajärjeks on ettetulnud probleemide mitmekesisus;

| E. | arvestades, et soolised piirangud takistavad endiselt naiste tööalast arengut tööstuses, kuid on tänapäeval üha vähem hoomatavad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et soolised piirangud takistavad endiselt naiste tööalast arengut tööstuses, kuid on tänapäeval üha vähem hoomatavad;

| F. | arvestades, et sektorites, kus enamik töötajatest on naised, on palgad madalamad, mis peegeldab diskrimineerivat kohtlemist naiste töö osas; arvestades, et üldiselt ei arvestata kollektiivlepingutes piisavalt soolise mõõtme ega naiste spetsiifiliste vajadustega, ning et olemasolevate õigusaktide nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sektorites, kus enamik töötajatest on naised, on palgad madalamad, mis peegeldab diskrimineerivat kohtlemist naiste töö osas; arvestades, et üldiselt ei arvestata kollektiivlepingutes piisavalt soolise mõõtme ega naiste spetsiifiliste vajadustega, ning et olemasolevate õigusaktide nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi;

| G. | arvestades, et ELis töötavatest naistest keskmiselt umbes 14 % töötab tööstuses, kuid et teatud riikides ületab see näitaja 25 %; arvestades, et enam kui 21 % nimetatud keskmise hulgast töötab osalise tööajaga, ning et 65 % tööstussektoris osalise tööajaga töötajatest moodustavad naised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELis töötavatest naistest keskmiselt umbes 14 % töötab tööstuses, kuid et teatud riikides ületab see näitaja 25 %; arvestades, et enam kui 21 % nimetatud keskmise hulgast töötab osalise tööajaga, ning et 65 % tööstussektoris osalise tööajaga töötajatest moodustavad naised;

| H. | arvestades, et ettevõtete põhiline kohustus, olenemata ettevõtte suurusest või tegevusalast, on austada töökeskkonnas võrdsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ettevõtete põhiline kohustus, olenemata ettevõtte suurusest või tegevusalast, on austada töökeskkonnas võrdsuse põhimõtet;

| I. | arvestades, et ebakindlatel töökohtadel, osalise tööajaga, ajutiste ja mittestandardsete lepingute alusel töötavaid naisi diskrimineeritakse rohkem, eriti kui nad saavad emaks, ning et nende võimalused saada põhiharidust ning osaleda elukestvas õppes ja kutseõppes on üldiselt väiksemad; arvestades, et ebakindlatel töökohtadel või osalise tööajaga töötavad naised ei suuda tihti teha järjekindlalt makseid pensionifondi ja seetõttu esineb nende puhul suurem oht, et neil puudub hilisemas eluetapis enda ülalpidamiseks piisav sissetulek; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ebakindlatel töökohtadel, osalise tööajaga, ajutiste ja mittestandardsete lepingute alusel töötavaid naisi diskrimineeritakse rohkem, eriti kui nad saavad emaks, ning et nende võimalused saada põhiharidust ning osaleda elukestvas õppes ja kutseõppes on üldiselt väiksemad; arvestades, et ebakindlatel töökohtadel või osalise tööajaga töötavad naised ei suuda tihti teha järjekindlalt makseid pensionifondi ja seetõttu esineb nende puhul suurem oht, et neil puudub hilisemas eluetapis enda ülalpidamiseks piisav sissetulek;

| J. | arvestades, et komisjoni esitatud integreeritud lähenemisviis tööstuspoliitikale eespool nimetatud 5. oktoobri 2005. aasta teatises hõlmab küll eesmärkide hulgas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist, kuid samas ei võeta piisavalt arvesse soolist mõõdet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni esitatud integreeritud lähenemisviis tööstuspoliitikale eespool nimetatud 5. oktoobri 2005. aasta teatises hõlmab küll eesmärkide hulgas majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist, kuid samas ei võeta piisavalt arvesse soolist mõõdet;

| K. | arvestades, et töötlev tööstus, mis koondab 86 % naiste tööjõust tööstuses, koosneb 99 % ulatuses väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, mis annavad tööd umbes 58 %le kogu tööjõust kõnealuses sektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töötlev tööstus, mis koondab 86 % naiste tööjõust tööstuses, koosneb 99 % ulatuses väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, mis annavad tööd umbes 58 %le kogu tööjõust kõnealuses sektoris;

| L. | arvestades, et töö arengut tööstuses iseloomustab praegu – eriti naiste jaoks – pigem traditsiooniliste tööskeemide kadumine kui töötingimuste ja karjäärivõimaluste paranemine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töö arengut tööstuses iseloomustab praegu – eriti naiste jaoks – pigem traditsiooniliste tööskeemide kadumine kui töötingimuste ja karjäärivõimaluste paranemine;

| M. | arvestades, et lapsehoidmise struktuuride puudumise, osalise tööajaga töö mittevabatahtliku valimise ning koolitusvõimaluste ja uuesti tööle asumise toetuse puudumise vahel on otsene seos, mis ohustab jätta naised vähem kvalifitseeritud töökohtadele ja piisavate karjääriväljavaadeteta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lapsehoidmise struktuuride puudumise, osalise tööajaga töö mittevabatahtliku valimise ning koolitusvõimaluste ja uuesti tööle asumise toetuse puudumise vahel on otsene seos, mis ohustab jätta naised vähem kvalifitseeritud töökohtadele ja piisavate karjääriväljavaadeteta;

| N. | arvestades soopõhiste statistiliste andmete puudumist tööjaotuse kohta erinevatel kutsealadel ja vastavate palgatasemete kohta tööstussektorites; |
| --- | --- |

N.

arvestades soopõhiste statistiliste andmete puudumist tööjaotuse kohta erinevatel kutsealadel ja vastavate palgatasemete kohta tööstussektorites;

| O. | arvestades, et tööl tervist ohustavad riskitegurid ja tööga seotud haiguste tüübid võivad naiste ja meeste puhul erineda, ning et olemasolevaid olukordi ja nende tagajärgi on vaja üksikasjalikumalt analüüsida, võttes samuti arvesse konkreetseid tagajärgi emadusele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tööl tervist ohustavad riskitegurid ja tööga seotud haiguste tüübid võivad naiste ja meeste puhul erineda, ning et olemasolevaid olukordi ja nende tagajärgi on vaja üksikasjalikumalt analüüsida, võttes samuti arvesse konkreetseid tagajärgi emadusele;

| P. | arvestades, et täiend- ja kiirõpe tõstavad naiste tööviljakust ja nende panust majandusse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et täiend- ja kiirõpe tõstavad naiste tööviljakust ja nende panust majandusse;

| Q. | arvestades, et vaid mittediskrimineeriv töökeskkond on suuteline tagama nii nais- kui ka meestöötajate tootmispotentsiaali, ning et oluline on luua õhkkond, milles hinnatakse iga üksikisikut ja tunnustatakse tema eesmärke, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaid mittediskrimineeriv töökeskkond on suuteline tagama nii nais- kui ka meestöötajate tootmispotentsiaali, ning et oluline on luua õhkkond, milles hinnatakse iga üksikisikut ja tunnustatakse tema eesmärke,

| 1. | rõhutab naiste rolli tööstuses ja julgustab edendama naiste positsiooni seoses võrdse töötasu, töötingimuste, karjääriväljavaadete ja ametialase koolitusega, võttes emadust ja isadust arvesse kui sotsiaalseid põhiväärtusi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab naiste rolli tööstuses ja julgustab edendama naiste positsiooni seoses võrdse töötasu, töötingimuste, karjääriväljavaadete ja ametialase koolitusega, võttes emadust ja isadust arvesse kui sotsiaalseid põhiväärtusi;

| 2. | julgustab liikmesriike edendama naiste ettevõtlust tööstussektoris ning andma rahalist toetust naistele, kes asutavad ettevõtteid; |
| --- | --- |

2.

julgustab liikmesriike edendama naiste ettevõtlust tööstussektoris ning andma rahalist toetust naistele, kes asutavad ettevõtteid;

| 3. | rõhutab vajadust julgustada tööstuses töötavaid naisi omandama pidevalt oskusi, mis on nende karjääri edukuseks vajalikud; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust julgustada tööstuses töötavaid naisi omandama pidevalt oskusi, mis on nende karjääri edukuseks vajalikud;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et karjääri arengu igat etappi määratlevad mitmed põhjuseid, mis tekitavad naistele tööstuses ebasõbraliku õhkkonna, nagu töölevõtmise ja töötajate palkamise tavad, mis loovad naistele töölepääsemisel takistused, erinevad standardid naiste ja meeste jaoks, erinevused kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade jagunemises ning naiste ja meeste palgaerinevused; on seetõttu seisukohal, et iga sellise aluspõhjusega tuleb tegelda eriomase poliitika abil, mille on välja töötanud komisjon ja liikmesriigid; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et karjääri arengu igat etappi määratlevad mitmed põhjuseid, mis tekitavad naistele tööstuses ebasõbraliku õhkkonna, nagu töölevõtmise ja töötajate palkamise tavad, mis loovad naistele töölepääsemisel takistused, erinevad standardid naiste ja meeste jaoks, erinevused kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade jagunemises ning naiste ja meeste palgaerinevused; on seetõttu seisukohal, et iga sellise aluspõhjusega tuleb tegelda eriomase poliitika abil, mille on välja töötanud komisjon ja liikmesriigid;

| 5. | tunnistab vajadust tervikliku tööstuspoliitika järele, mis arvestab konkurentsivõimet kui asendamatut liikumapanevat jõudu ja tagab samas töötajate sotsiaalsed ja majanduslikud õigused; |
| --- | --- |

5.

tunnistab vajadust tervikliku tööstuspoliitika järele, mis arvestab konkurentsivõimet kui asendamatut liikumapanevat jõudu ja tagab samas töötajate sotsiaalsed ja majanduslikud õigused;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma suurtelt ettevõtetelt kohustuslikus korras oma läbiräägitud võrdõiguslikkuse programmide väljatöötamist ja rakendamist ning julgustama ka väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid sama tegema; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma suurtelt ettevõtetelt kohustuslikus korras oma läbiräägitud võrdõiguslikkuse programmide väljatöötamist ja rakendamist ning julgustama ka väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid sama tegema;

| 7. | kinnitab, et inimväärse töö edendamine on Euroopa Liidu väärtuste lahutamatu osa, ning kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et järgida sotsiaalseid standardeid ja tagada erinevates tööstussektorites inimväärne töö, tagades seeläbi töötajatele, eelkõige naistele, korraliku sissetuleku, õiguse töötervishoiule ja -ohutusele, sotsiaalkaitsele ja ametiühinguvabadusele ning aitades seega oluliselt kaasa meeste ja naiste vahelise tööalase diskrimineerimise kõikide vormide kaotamisele; |
| --- | --- |

7.

kinnitab, et inimväärse töö edendamine on Euroopa Liidu väärtuste lahutamatu osa, ning kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et järgida sotsiaalseid standardeid ja tagada erinevates tööstussektorites inimväärne töö, tagades seeläbi töötajatele, eelkõige naistele, korraliku sissetuleku, õiguse töötervishoiule ja -ohutusele, sotsiaalkaitsele ja ametiühinguvabadusele ning aitades seega oluliselt kaasa meeste ja naiste vahelise tööalase diskrimineerimise kõikide vormide kaotamisele;

| 8. | kutsub liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda tõhusalt naiste ärakasutamise vastu tööl, mis on väga tavaline teatud sektorites, nagu tekstiilitööstus, et tagada töötajate, eriti naiste põhiõiguste austamine ja hoida ära sotsiaalne dumping; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda tõhusalt naiste ärakasutamise vastu tööl, mis on väga tavaline teatud sektorites, nagu tekstiilitööstus, et tagada töötajate, eriti naiste põhiõiguste austamine ja hoida ära sotsiaalne dumping;

| 9. | arvab, et naiste rolli ükskõik millises tööstussektoris ei saa vaadelda eraldi Euroopa Liidu tööstuse üldisest olukorrast, ELi tööstuse ees seisvatest väljakutsetest ega asjakohaste lahenduste leidmise vajadusest; |
| --- | --- |

9.

arvab, et naiste rolli ükskõik millises tööstussektoris ei saa vaadelda eraldi Euroopa Liidu tööstuse üldisest olukorrast, ELi tööstuse ees seisvatest väljakutsetest ega asjakohaste lahenduste leidmise vajadusest;

| 10. | tunneb heameelt, et vastavalt viimasele avaldatud statistikale on eksport kolmandatesse riikidesse säilitanud paljudes sektorites oma osa üldkäibest, mis on märk ELi konkurentsivõimest nendes valdkondades; väljendab siiski muret seoses mitme liikmesriigi siseturu nõudluse seiskumise, kolmandatest riikidest pärineva impordi mahu suurenemise ning mõne sektori üha kasvava töökaotuse jätkumisega ELis, mis puudutab tihti naisi; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt, et vastavalt viimasele avaldatud statistikale on eksport kolmandatesse riikidesse säilitanud paljudes sektorites oma osa üldkäibest, mis on märk ELi konkurentsivõimest nendes valdkondades; väljendab siiski muret seoses mitme liikmesriigi siseturu nõudluse seiskumise, kolmandatest riikidest pärineva impordi mahu suurenemise ning mõne sektori üha kasvava töökaotuse jätkumisega ELis, mis puudutab tihti naisi;

| 11. | nõuab tungivalt kiirete meetmete võtmist direktiivi 75/117/EMÜ (5) terviklikuks ja tõhusaks rakendamiseks, et võidelda töötasu puudutava diskrimineerimise vastu, eelkõige ametiühingute suurema osaluse kaudu ja töötades välja täpsete eesmärkidega valdkondlikud arengukavad, mis võimaldaksid lõpetada töötasu puudutava otsese ja kaudse diskrimineerimise; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt kiirete meetmete võtmist direktiivi 75/117/EMÜ (5) terviklikuks ja tõhusaks rakendamiseks, et võidelda töötasu puudutava diskrimineerimise vastu, eelkõige ametiühingute suurema osaluse kaudu ja töötades välja täpsete eesmärkidega valdkondlikud arengukavad, mis võimaldaksid lõpetada töötasu puudutava otsese ja kaudse diskrimineerimise;

| 12. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed, et tagada kaitse seksuaalse ja soolise ahistamise vastu; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed, et tagada kaitse seksuaalse ja soolise ahistamise vastu;

| 13. | peab vajalikuks süvendada metoodika väljatöötamist, mis võimaldaks analüüsida tööde sisu ja tagada naistele ja meestele õigus võrdsele tasule; |
| --- | --- |

13.

peab vajalikuks süvendada metoodika väljatöötamist, mis võimaldaks analüüsida tööde sisu ja tagada naistele ja meestele õigus võrdsele tasule;

| 14. | peab vajalikuks rakendada algatuse EQUAL projekte, mis on suunatud tööle õiglase staatuse andmisele, et edendada võrdõiguslikkust, ning rõhutab vajadust toetada katseprojekte, mille eesmärk on täpselt analüüsida tööga seonduvat, et tagada naistele ja meestele õigus võrdsele tasule ning tunnustada õiglaselt üksikisikuid ja elukutseid; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks rakendada algatuse EQUAL projekte, mis on suunatud tööle õiglase staatuse andmisele, et edendada võrdõiguslikkust, ning rõhutab vajadust toetada katseprojekte, mille eesmärk on täpselt analüüsida tööga seonduvat, et tagada naistele ja meestele õigus võrdsele tasule ning tunnustada õiglaselt üksikisikuid ja elukutseid;

| 15. | rõhutab vajadust julgustada algatusi, mis aitavad kaasa ettevõtetes soolist võrdõiguslikkust edendavate positiivsete meetmete ning inimressursside poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele, ning julgustada teavitamis- ja koolitusmeetmete kasutamist, mis võimaldaksid edendada organisatsioonides ja ettevõtetes edukaid tavasid, neid üle võtta ja ühendada; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust julgustada algatusi, mis aitavad kaasa ettevõtetes soolist võrdõiguslikkust edendavate positiivsete meetmete ning inimressursside poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele, ning julgustada teavitamis- ja koolitusmeetmete kasutamist, mis võimaldaksid edendada organisatsioonides ja ettevõtetes edukaid tavasid, neid üle võtta ja ühendada;

| 16. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt, et nad võtaksid rohkem meetmeid, tõstaksid ühiskondlikku teadlikkust ja kontrolliksid ettevõtteid tegevusjuhendite ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kriteeriumide järgimise suhtes nende igapäevases töös ning tagaksid paremad töötingimused, pöörates tähelepanu tööajale, emaduse ja isaduse õiguste järgimisele, tagades eelkõige pärast vanemapuhkust tööle naasemise võimaluse, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõuab, et kõnealused õigused oleksid sätestatud õigusaktis; rõhutab vajadust luua tingimused, mis hõlbustavad perekohustuste jagamist; |
| --- | --- |

16.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt, et nad võtaksid rohkem meetmeid, tõstaksid ühiskondlikku teadlikkust ja kontrolliksid ettevõtteid tegevusjuhendite ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kriteeriumide järgimise suhtes nende igapäevases töös ning tagaksid paremad töötingimused, pöörates tähelepanu tööajale, emaduse ja isaduse õiguste järgimisele, tagades eelkõige pärast vanemapuhkust tööle naasemise võimaluse, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõuab, et kõnealused õigused oleksid sätestatud õigusaktis; rõhutab vajadust luua tingimused, mis hõlbustavad perekohustuste jagamist;

| 17. | soovitab, et töökohtades oleks rohkem valikuvõimalusi, mis annaks meestele ja naistele suuremad võimalused nii pereelu kui ka karjääri edendamiseks; usub, et töö peaks olema meestele ja naistele palju kergemini kättesaadav, et rahuldada nende muutuvaid vajadusi; |
| --- | --- |

17.

soovitab, et töökohtades oleks rohkem valikuvõimalusi, mis annaks meestele ja naistele suuremad võimalused nii pereelu kui ka karjääri edendamiseks; usub, et töö peaks olema meestele ja naistele palju kergemini kättesaadav, et rahuldada nende muutuvaid vajadusi;

| 18. | kutsub liikmesriike üles kehtestama paremad, paindlikumad ja ülekantavad pensionid; tuletab meelde oma esimese lugemise seisukohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta (6); |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles kehtestama paremad, paindlikumad ja ülekantavad pensionid; tuletab meelde oma esimese lugemise seisukohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse parandamise kohta (6);

| 19. | rõhutab vajadust usaldusväärse sotsiaalteenuste võrgustiku ning koolieelsete lasteasutuste ja algkoolide paindlikkuse järele, et toetada töötavaid naisi laste üleskasvatamise ajal; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust usaldusväärse sotsiaalteenuste võrgustiku ning koolieelsete lasteasutuste ja algkoolide paindlikkuse järele, et toetada töötavaid naisi laste üleskasvatamise ajal;

| 20. | rõhutab asjaolu, et pikk tööaeg paneb töötajad suure pinge alla ning mõjub halvasti nende tervisele, heaolule ja eluga rahulolule; |
| --- | --- |

20.

rõhutab asjaolu, et pikk tööaeg paneb töötajad suure pinge alla ning mõjub halvasti nende tervisele, heaolule ja eluga rahulolule;

| 21. | kutsub liikmesriike üles märkima ära ettevõtteid, kes võtavad soolist võrdõiguslikkust tagavaid meetmeid ja edendavad töö- ja pereelu ühitamist, et toetada heade tavade levikut kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles märkima ära ettevõtteid, kes võtavad soolist võrdõiguslikkust tagavaid meetmeid ja edendavad töö- ja pereelu ühitamist, et toetada heade tavade levikut kõnealuses valdkonnas;

| 22. | rõhutab vajadust tagada, et töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks võetud meetmed ei tooks kaasa meeste ja naiste rollide eraldamist ega sooliste stereotüüpide soodustamist ning oleks kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2013) eesmärkidega, eriti mis puudutab naiste täielikku ja võrdväärset osalemist tööturul ja nende majanduslikku sõltumatust, ning kutsub liikmesriike üles tagama taskukohaste sotsiaalteenuste, nagu sõimed, lasteaiad, laste vaba aja sisustamine ja eakate inimeste abistamine, mille osutamine kaldub olema naiste ülesanne, üldine kättesaadavus; nõuab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajatele tõhusat tehnilist ja võimaluse korral majanduslikku tuge või stiimuleid selle poliitika ja praktika rakendamiseks; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust tagada, et töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks võetud meetmed ei tooks kaasa meeste ja naiste rollide eraldamist ega sooliste stereotüüpide soodustamist ning oleks kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse juhiste (2006–2013) eesmärkidega, eriti mis puudutab naiste täielikku ja võrdväärset osalemist tööturul ja nende majanduslikku sõltumatust, ning kutsub liikmesriike üles tagama taskukohaste sotsiaalteenuste, nagu sõimed, lasteaiad, laste vaba aja sisustamine ja eakate inimeste abistamine, mille osutamine kaldub olema naiste ülesanne, üldine kättesaadavus; nõuab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete töötajatele tõhusat tehnilist ja võimaluse korral majanduslikku tuge või stiimuleid selle poliitika ja praktika rakendamiseks;

| 23. | rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivläbirääkimiste tähtsust võitluses naistevastase diskrimineerimise kaotamiseks, eelkõige seoses tööhõive, töötasu, töötingimuste, karjääri ja ametialase koolitusega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab läbirääkimiste ja kollektiivläbirääkimiste tähtsust võitluses naistevastase diskrimineerimise kaotamiseks, eelkõige seoses tööhõive, töötasu, töötingimuste, karjääri ja ametialase koolitusega;

| 24. | kutsub komisjoni ja valdkondlikke sotsiaalpartnereid üles määrama kindlaks kõrged töötervisekaitse normid, mille puhul arvestatakse soolist mõõdet, eriti emaduse kaitset, nii teadusuuringute puhul kui ka järelevalve tasandil ja ennetusmeetmete rakendamisel; märgib, et naised on üleesindatud sektorites, kus korduvad liigutused põhjustavad kutsehaigusi, nagu näiteks skeleti-lihassüsteemi häired, ning et sellistele tingimustele tuleks erilist tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja valdkondlikke sotsiaalpartnereid üles määrama kindlaks kõrged töötervisekaitse normid, mille puhul arvestatakse soolist mõõdet, eriti emaduse kaitset, nii teadusuuringute puhul kui ka järelevalve tasandil ja ennetusmeetmete rakendamisel; märgib, et naised on üleesindatud sektorites, kus korduvad liigutused põhjustavad kutsehaigusi, nagu näiteks skeleti-lihassüsteemi häired, ning et sellistele tingimustele tuleks erilist tähelepanu pöörata;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama riiklikes uurimustes ja uuringutes rohkem tähelepanu soolisele mõõtmele; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama riiklikes uurimustes ja uuringutes rohkem tähelepanu soolisele mõõtmele;

| 26. | rõhutab asjaolu, et enamik töötavate vaeste kohta läbiviidud uuringuid näitavad, et üheainsa sissetulekuga kodumajapidamisi, iseäranis neid, kus kõnealuse sissetuleku teenib naine, mõjutab vaesus eriti; rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamine peab jääma Euroopa Liidu poliitiliseks prioriteediks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täpsustama ambitsioonikat eesmärki vähendada töötavate vaeste arvu Euroopas ning seda järgima; |
| --- | --- |

26.

rõhutab asjaolu, et enamik töötavate vaeste kohta läbiviidud uuringuid näitavad, et üheainsa sissetulekuga kodumajapidamisi, iseäranis neid, kus kõnealuse sissetuleku teenib naine, mõjutab vaesus eriti; rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamine peab jääma Euroopa Liidu poliitiliseks prioriteediks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täpsustama ambitsioonikat eesmärki vähendada töötavate vaeste arvu Euroopas ning seda järgima;

| 27. | kutsub komisjoni üles edendama ametialase koolituse poliitikat ja programme, kaasa arvatud arvutioskuse arendamist, mis on mõeldud naistele, et suurendada nende osalust mitmetes tööstussektorites, arvestades olemasolevat kohalikul, riiklikul ja ühenduse tasemel kättesaadavat finantstuge ning tekitades suuremaid stiimuleid nende kasutuselevõtuks nii suurtes ettevõtetes kui ka väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles edendama ametialase koolituse poliitikat ja programme, kaasa arvatud arvutioskuse arendamist, mis on mõeldud naistele, et suurendada nende osalust mitmetes tööstussektorites, arvestades olemasolevat kohalikul, riiklikul ja ühenduse tasemel kättesaadavat finantstuge ning tekitades suuremaid stiimuleid nende kasutuselevõtuks nii suurtes ettevõtetes kui ka väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;

| 28. | nõuab, et komisjon suurendaks toetust naistele suunatud ametialaste koolitusprogrammide läbiviimisele väikestes ja keskmise suurusega tööstusettevõtetes ning toetust teadusuuringutele ja innovatsioonile kooskõlas seitsmenda raamprogrammi ning Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira kohtumise eesistujariigi järelduste III lisas heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate harta sätetega; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et komisjon suurendaks toetust naistele suunatud ametialaste koolitusprogrammide läbiviimisele väikestes ja keskmise suurusega tööstusettevõtetes ning toetust teadusuuringutele ja innovatsioonile kooskõlas seitsmenda raamprogrammi ning Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira kohtumise eesistujariigi järelduste III lisas heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate harta sätetega;

| 29. | kutsub komisjoni üles toetama haridust, kõrgharidust ja kutseõpet; rõhutab, et haridus on peamine vahend, mis võimaldab naistel sooliselt killustatud tööturul hakkama saada; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles toetama haridust, kõrgharidust ja kutseõpet; rõhutab, et haridus on peamine vahend, mis võimaldab naistel sooliselt killustatud tööturul hakkama saada;

| 30. | nõuab Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku tehnoloogiaplatvormi strateegiliste teadusuuringute programmi võimalikult laialdast levitamist ning nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad liiguksid uuenduslike tehnoloogiate ja ärimudelite suunas, kus nii naised kui mehed oleksid kõikidel tasemetel võrdselt esindatud; |
| --- | --- |

30.

nõuab Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku tehnoloogiaplatvormi strateegiliste teadusuuringute programmi võimalikult laialdast levitamist ning nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad liiguksid uuenduslike tehnoloogiate ja ärimudelite suunas, kus nii naised kui mehed oleksid kõikidel tasemetel võrdselt esindatud;

| 31. | avaldab kahetsust naiste vähese osalemise pärast sotsiaalpartnerite organisatsioonides ning kutsub viimaseid üles intensiivistama kollektiivlepingute üle läbirääkijatele ja nende eest vastutavatele isikutele mõeldud koolitust soolise võrdõiguslikkuse alal ning suurendama naiste osalemist otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

31.

avaldab kahetsust naiste vähese osalemise pärast sotsiaalpartnerite organisatsioonides ning kutsub viimaseid üles intensiivistama kollektiivlepingute üle läbirääkijatele ja nende eest vastutavatele isikutele mõeldud koolitust soolise võrdõiguslikkuse alal ning suurendama naiste osalemist otsuseid tegevates organites;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama sooliselt tasakaalustatud esindatust ettevõtete juhatustes, eriti liikmesriikide osalusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama sooliselt tasakaalustatud esindatust ettevõtete juhatustes, eriti liikmesriikide osalusega ettevõtetes;

| 33. | rõhutab vajadust julgustada naiste võrgustike loomist üksikutes ettevõtetes, sama tööstusvaldkonna ettevõtete ja eri tööstusvaldkondade vahel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust julgustada naiste võrgustike loomist üksikutes ettevõtetes, sama tööstusvaldkonna ettevõtete ja eri tööstusvaldkondade vahel;

| 34. | avaldab kahetsust naiste väikese osakaalu pärast kõrgtehnoloogia sektoris ning rõhutab teadus- ja tehnoloogiaalaste harivate ja tööalaste koolitusprogrammide tähtsust, et tagada naiste jaoks koolituspakkumiste kvaliteet ja mitmekülgsus eri liikmesriikides ning teadus- ja tehnoloogiaalaste õpingute edendamine tüdrukute seas; |
| --- | --- |

34.

avaldab kahetsust naiste väikese osakaalu pärast kõrgtehnoloogia sektoris ning rõhutab teadus- ja tehnoloogiaalaste harivate ja tööalaste koolitusprogrammide tähtsust, et tagada naiste jaoks koolituspakkumiste kvaliteet ja mitmekülgsus eri liikmesriikides ning teadus- ja tehnoloogiaalaste õpingute edendamine tüdrukute seas;

| 35. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arendama ja rakendama strateegiaid, et tegelda erinevustega töökeskkonnas ning teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas töötavate naiste karjääriarengus; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arendama ja rakendama strateegiaid, et tegelda erinevustega töökeskkonnas ning teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas töötavate naiste karjääriarengus;

| 36. | on seisukohal, et olemasolevaid häid tavasid naiste osalemise kohta tööstuslikes teadusuuringutes ja kõrgtehnoloogilistes tööstusharudes tuleb levitada; rõhutab seoses sellega soolise mõõtme alase teadlikkuse tõstmise tähtsust selliste tööstusettevõtete juhtivtöötajate hulgas, mida iseloomustab naiste vähene osalus; selline teadlikkuse tõstmine peaks tooma kaasa arvuliste eesmärkide seadmise; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et olemasolevaid häid tavasid naiste osalemise kohta tööstuslikes teadusuuringutes ja kõrgtehnoloogilistes tööstusharudes tuleb levitada; rõhutab seoses sellega soolise mõõtme alase teadlikkuse tõstmise tähtsust selliste tööstusettevõtete juhtivtöötajate hulgas, mida iseloomustab naiste vähene osalus; selline teadlikkuse tõstmine peaks tooma kaasa arvuliste eesmärkide seadmise;

| 37. | julgustab liikmesriike ja komisjoni võtma kõikides seotud poliitikavaldkondades arvesse naiste spetsiifilist olukorda tööstuses, eriti sektorites, mida mõjutavad struktuurimuutused ja maailmakaubanduse valdkonnas võetud meetmed, kas seoses tööhõiveküsimuste, ametialase koolituse või seoses töötervishoiu ja -ohutusega; |
| --- | --- |

37.

julgustab liikmesriike ja komisjoni võtma kõikides seotud poliitikavaldkondades arvesse naiste spetsiifilist olukorda tööstuses, eriti sektorites, mida mõjutavad struktuurimuutused ja maailmakaubanduse valdkonnas võetud meetmed, kas seoses tööhõiveküsimuste, ametialase koolituse või seoses töötervishoiu ja -ohutusega;

| 38. | rõhutab vajadust koolitada uuesti naisi, kes on pidanud oma tööelus pausi tegema, et parandada nende tööalast konkurentsivõimet; kutsub liikmesriike üles suurendama elukestva õppe võimalusi; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust koolitada uuesti naisi, kes on pidanud oma tööelus pausi tegema, et parandada nende tööalast konkurentsivõimet; kutsub liikmesriike üles suurendama elukestva õppe võimalusi;

| 39. | tunnistab, et teatud piirkondi iseloomustab tekstiili- ja rõivatööstuse ettevõtete tugev kontsentreerumine, millest suurel määral sõltub naiste tööhõive, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates ELi piirkondades; nõuab erilise tähelepanu pööramist eelkõige kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordile; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et teatud piirkondi iseloomustab tekstiili- ja rõivatööstuse ettevõtete tugev kontsentreerumine, millest suurel määral sõltub naiste tööhõive, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates ELi piirkondades; nõuab erilise tähelepanu pööramist eelkõige kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordile;

| 40. | rõhutab vajadust toetada ebasoodsas olukorras olevate piirkondade, struktuuriliselt ebasoodsate püsitingimustega piirkondade, äärealade, deindustrialiseerimisest ja tööstuse ümberkujundamisest mõjutatud piirkondade arengut, et tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning naiste sotsiaalset kaasatust nendes piirkondades; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust toetada ebasoodsas olukorras olevate piirkondade, struktuuriliselt ebasoodsate püsitingimustega piirkondade, äärealade, deindustrialiseerimisest ja tööstuse ümberkujundamisest mõjutatud piirkondade arengut, et tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning naiste sotsiaalset kaasatust nendes piirkondades;

| 41. | on seisukohal, et ümberpaigutamised puudutasid suurelt jaolt naistööjõuga tööstusharusid, nagu näiteks tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, kaabli-, keraamika-, elektrimaterjalide ja elektroonikatööstust ning erinevaid toiduainetööstuse harusid, ning et kõnealune olukord mõjutab enim nõrgema majandusarenguga liikmesriike, luues töötust ning muutes küsitavaks majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et ümberpaigutamised puudutasid suurelt jaolt naistööjõuga tööstusharusid, nagu näiteks tekstiili-, rõiva-, õmblus-, jalatsi-, kaabli-, keraamika-, elektrimaterjalide ja elektroonikatööstust ning erinevaid toiduainetööstuse harusid, ning et kõnealune olukord mõjutab enim nõrgema majandusarenguga liikmesriike, luues töötust ning muutes küsitavaks majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse;

| 42. | rõhutab vajadust teostada järelevalvet ettevõtete ümberpaigutamise üle ELi liikmesriikides ja muuta ühenduse vahendite eraldamise poliitika suunda, et tagada töökohad ja piirkondlik areng; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust teostada järelevalvet ettevõtete ümberpaigutamise üle ELi liikmesriikides ja muuta ühenduse vahendite eraldamise poliitika suunda, et tagada töökohad ja piirkondlik areng;

| 43. | nõuab, et ühenduse abi ei antaks ettevõtetele, kes pärast ühes liikmesriigis abi saamist viivad oma tootmise üle teise riiki, ilma et nad rakendaksid täielikult asjaomase liikmesriigiga sõlmitud lepinguid; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et ühenduse abi ei antaks ettevõtetele, kes pärast ühes liikmesriigis abi saamist viivad oma tootmise üle teise riiki, ilma et nad rakendaksid täielikult asjaomase liikmesriigiga sõlmitud lepinguid;

| 44. | soovitab komisjonil järgida tähelepanelikult tööstusettevõtete sulgemise ja ümberpaigutamise praeguseid protsesse ning nõuab ebakorrapärasuste korral eraldatud vahendite tagastamist; |
| --- | --- |

44.

soovitab komisjonil järgida tähelepanelikult tööstusettevõtete sulgemise ja ümberpaigutamise praeguseid protsesse ning nõuab ebakorrapärasuste korral eraldatud vahendite tagastamist;

| 45. | palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite eraldamisel arvesse soolist mõõdet, et tagada sellise abi jõudmine ka suure naistööjõu osakaaluga sektoritesse; |
| --- | --- |

45.

palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite eraldamisel arvesse soolist mõõdet, et tagada sellise abi jõudmine ka suure naistööjõu osakaaluga sektoritesse;

| 46. | rõhutab vajadust keskenduda kontrollitud struktuurimuutustele tekstiilitööstuses ning vajadusele suunata ja julgustada naisi tegelema tasemekoolitusega, et parandada oma tööalast konkurentsivõimet kasvavates tööstusharudes; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust keskenduda kontrollitud struktuurimuutustele tekstiilitööstuses ning vajadusele suunata ja julgustada naisi tegelema tasemekoolitusega, et parandada oma tööalast konkurentsivõimet kasvavates tööstusharudes;

| 47. | rõhutab ühenduse programmide tähtsust, mis julgustavad kaubamärkide loomist, toote päritolutähise kaitset ja ühenduse tööstussektorite, kus enamik töötajatest on naised, toodete edendamist väljaspool liitu, eelkõige ametialastel ja rahvusvahelistel messidel, edendades naiste tööd ja tagades neile töökohad; |
| --- | --- |

47.

rõhutab ühenduse programmide tähtsust, mis julgustavad kaubamärkide loomist, toote päritolutähise kaitset ja ühenduse tööstussektorite, kus enamik töötajatest on naised, toodete edendamist väljaspool liitu, eelkõige ametialastel ja rahvusvahelistel messidel, edendades naiste tööd ja tagades neile töökohad;

| 48. | on seisukohal, et komisjoni võetavate meetmete, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste raames, on vaja arvestada iga sektori spetsiifilise konteksti ja tunnusjoontega, iga sektori ees seisvate võimaluste ja väljakutsetega ning raskustega, millega liikmesriigid kokku puutuvad, eriti naiste töö ja naiste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et komisjoni võetavate meetmete, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste raames, on vaja arvestada iga sektori spetsiifilise konteksti ja tunnusjoontega, iga sektori ees seisvate võimaluste ja väljakutsetega ning raskustega, millega liikmesriigid kokku puutuvad, eriti naiste töö ja naiste õiguste valdkonnas;

| 49. | nõuab tungivalt nais- ja meestöötajate õiguste kaitse tagamist tööstusettevõtete ümberstruktureerimise protsessis ning et neid esindavatele struktuuridele, eelkõige Euroopa töönõukogudele, tagatakse kogu protsessi käigus teabe täielik kättesaadavus ja võimalus otsustavalt sekkuda, kaasa arvatud vetoõigus, ning et määrataks kindlaks hüvitise saamise kriteeriumid nais- ja meestöötajatele, kui ettevõte ei austa oma lepingulisi kohustusi; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt nais- ja meestöötajate õiguste kaitse tagamist tööstusettevõtete ümberstruktureerimise protsessis ning et neid esindavatele struktuuridele, eelkõige Euroopa töönõukogudele, tagatakse kogu protsessi käigus teabe täielik kättesaadavus ja võimalus otsustavalt sekkuda, kaasa arvatud vetoõigus, ning et määrataks kindlaks hüvitise saamise kriteeriumid nais- ja meestöötajatele, kui ettevõte ei austa oma lepingulisi kohustusi;

| 50. | leiab, et on oluline teha töötajate jaoks pärast tööelus tehtud pausi tööle naasmine lihtsamaks; |
| --- | --- |

50.

leiab, et on oluline teha töötajate jaoks pärast tööelus tehtud pausi tööle naasmine lihtsamaks;

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0206.

(3)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 169.

(4)  EÜT C 309, 27.10.2000, lk 57.

(5)  Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L45, 19.2.1975, lk.19).

(6)  Vastuvõetud tekstid, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/80

---

P6_TA(2008)0020

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon 12.–15. novembril 2007. aastal Rio de Janeiros peetud teise Interneti valitsemise foorumi kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2005. aasta resolutsiooni infoühiskonna kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2005. aasta resolutsiooni infoühiskonna kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest (2);

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Genfi infoühiskonna maailma tippkohtumise põhimõtete deklaratsiooni ja tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Genfi infoühiskonna maailma tippkohtumise põhimõtete deklaratsiooni ja tegevuskava;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Infoühiskonna Globaalse partnerluse jaoks: Geneva printsiipide tõlkimine tegudesse”(KOM(2004)0480); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Infoühiskonna Globaalse partnerluse jaoks: Geneva printsiipide tõlkimine tegudesse”(KOM(2004)0480);

| — | võttes arvesse Tunises 18. novembril 2005. aastal vastu võetud infoühiskonna maailma tippkohtumise Tunise kokkulepet ja infoühiskonna tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tunises 18. novembril 2005. aastal vastu võetud infoühiskonna maailma tippkohtumise Tunise kokkulepet ja infoühiskonna tegevuskava;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga:„Globaalse partnerluse poole infoühiskonnas: infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) Tunise faasi jätkumeetmed”(KOM(2006)0181); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga:„Globaalse partnerluse poole infoühiskonnas: infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) Tunise faasi jätkumeetmed”(KOM(2006)0181);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 10. augusti 2007. aasta ettepanekut 12.–15. novembril 2007. aastal Brasiilias, Rio de Janeiros toimunud teisele Interneti valitsemise foorumile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 10. augusti 2007. aasta ettepanekut 12.–15. novembril 2007. aastal Brasiilias, Rio de Janeiros toimunud teisele Interneti valitsemise foorumile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Interneti valitsemise foorumi eesmärk on teostada infoühiskonna maailma tippkohtumiselt saadud mandaati, mis puudutab foorumite kokkukutsumist, et pidada demokraatlikku, läbipaistvat ja mitmeid sidusrühmi hõlmavat poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Interneti valitsemise foorumi eesmärk on teostada infoühiskonna maailma tippkohtumiselt saadud mandaati, mis puudutab foorumite kokkukutsumist, et pidada demokraatlikku, läbipaistvat ja mitmeid sidusrühmi hõlmavat poliitilist dialoogi;

| B. | arvestades, et Interneti valitsemise foorumi peamine roll ja ülesanne on arutada mitmesuguseid Interneti valitsemisega seotud küsimusi ja teha vajaduse korral rahvusvahelisele üldsusele soovitusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Interneti valitsemise foorumi peamine roll ja ülesanne on arutada mitmesuguseid Interneti valitsemisega seotud küsimusi ja teha vajaduse korral rahvusvahelisele üldsusele soovitusi;

| C. | arvestades, et esimene Interneti valitsemise foorum peeti Ateenas 30. oktoobrist 2. novembrini 2006. aastal ning sellel tõsteti esile mõned aruteluküsimused ja -vormid, näiteks dünaamilised koalitsioonid, mida käsitleti põhjalikumalt Rio de Janeiros ja mille käsitlemist jätkatakse tulevastel Interneti valitsemise foorumitel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esimene Interneti valitsemise foorum peeti Ateenas 30. oktoobrist 2. novembrini 2006. aastal ning sellel tõsteti esile mõned aruteluküsimused ja -vormid, näiteks dünaamilised koalitsioonid, mida käsitleti põhjalikumalt Rio de Janeiros ja mille käsitlemist jätkatakse tulevastel Interneti valitsemise foorumitel;

| D. | arvestades, et teine Interneti valitsemise foorum peeti Rio de Janeiros 12.–15. novembril 2007. aastal ja sellel oli üle 2000 osaleja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teine Interneti valitsemise foorum peeti Rio de Janeiros 12.–15. novembril 2007. aastal ja sellel oli üle 2000 osaleja;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi lähetatud ad hoc delegatsioonid täitsid koostöös komisjoniga keskset rolli Euroopa väärtuste ning interaktsiooni edendamisel nendel sündmustel osalenud kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja riikide parlamentide esindajatega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi lähetatud ad hoc delegatsioonid täitsid koostöös komisjoniga keskset rolli Euroopa väärtuste ning interaktsiooni edendamisel nendel sündmustel osalenud kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja riikide parlamentide esindajatega;

| F. | arvestades, et info- ja sidetehnoloogiatel on täita oluline roll aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et info- ja sidetehnoloogiatel on täita oluline roll aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

| G. | arvestades, et üks Euroopa peamisi muresid seoses info- ja sidetehnoloogiatega on digitaalse lõhe vähendamine nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üks Euroopa peamisi muresid seoses info- ja sidetehnoloogiatega on digitaalse lõhe vähendamine nii piirkondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu tähtsaimad prioriteedid teisel Interneti valitsemise foorumil olid laste kaitsmine veebis, sõnavabaduse kaitsmine ja edendamine, vajadus tagada avatus ja juurdepääsetavus mitmekesisuse võimaldamiseks, IP-aadressid ja -numbrid ning „asjade Internet” ja selle seos raadiosagedustuvastuse (RFID) laiema küsimusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu tähtsaimad prioriteedid teisel Interneti valitsemise foorumil olid laste kaitsmine veebis, sõnavabaduse kaitsmine ja edendamine, vajadus tagada avatus ja juurdepääsetavus mitmekesisuse võimaldamiseks, IP-aadressid ja -numbrid ning „asjade Internet” ja selle seos raadiosagedustuvastuse (RFID) laiema küsimusega;

| I. | arvestades, et neid küsimusi käsitletakse uuesti järgmisel Interneti valitsemise foorumil, mis tuleb kokku New Delhis 8.–11. detsembril 2008. aastal, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et neid küsimusi käsitletakse uuesti järgmisel Interneti valitsemise foorumil, mis tuleb kokku New Delhis 8.–11. detsembril 2008. aastal,

| 1. | on seisukohal, et kuigi Interneti valitsemise foorum ei võta vastu ametlikke järeldusi, on Euroopa Liidu kohustus seda protsessi toetada, kuna see annab Interneti tuleviku kujundamisele positiivse ja konkreetse konteksti mitmeid sidusrühmi hõlmava lähenemisviisi põhjal; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kuigi Interneti valitsemise foorum ei võta vastu ametlikke järeldusi, on Euroopa Liidu kohustus seda protsessi toetada, kuna see annab Interneti tuleviku kujundamisele positiivse ja konkreetse konteksti mitmeid sidusrühmi hõlmava lähenemisviisi põhjal;

| 2. | rõhutab, et juba praegu saab õppida Interneti valitsemise foorumi kontekstis seni peetud viljakatest mõttevahetustest ja rakendada õpitut praktikas, eriti mis puudutab elektroonilise side regulatiivseid aspekte ning andmete turvalisuse ja eraelu puutumatuse küsimusi; rõhutab vajadust tagada tulevikus avatud ja sõltumatu Internet, mis põhineb sidusrühmade algatustel ja vajadustel ning sõnavabadusel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et juba praegu saab õppida Interneti valitsemise foorumi kontekstis seni peetud viljakatest mõttevahetustest ja rakendada õpitut praktikas, eriti mis puudutab elektroonilise side regulatiivseid aspekte ning andmete turvalisuse ja eraelu puutumatuse küsimusi; rõhutab vajadust tagada tulevikus avatud ja sõltumatu Internet, mis põhineb sidusrühmade algatustel ja vajadustel ning sõnavabadusel;

| 3. | kutsub asjaomaseid ELi institutsioone võtma Tunise infoühiskonna tegevuskava arvesse oma õigusloometöös, näiteks elektroonilise side raamistiku läbivaatamisel, i2010 algatuse läbivaatamisel ning kõikide tulevaste info- ja sidetehnoloogiat käsitlevate õigusaktide ettepanekute puhul; rõhutab selliste vahendite tähtsust, millega muudetakse Internet suuremale hulgale inimestele lihtsamini kättesaadavaks, näiteks operaatorite ja teenusepakkujate vaheline konkurents, tehnoloogia ning info- ja sidetehnoloogia arendamise vaheline neutraalsus; |
| --- | --- |

3.

kutsub asjaomaseid ELi institutsioone võtma Tunise infoühiskonna tegevuskava arvesse oma õigusloometöös, näiteks elektroonilise side raamistiku läbivaatamisel, i2010 algatuse läbivaatamisel ning kõikide tulevaste info- ja sidetehnoloogiat käsitlevate õigusaktide ettepanekute puhul; rõhutab selliste vahendite tähtsust, millega muudetakse Internet suuremale hulgale inimestele lihtsamini kättesaadavaks, näiteks operaatorite ja teenusepakkujate vaheline konkurents, tehnoloogia ning info- ja sidetehnoloogia arendamise vaheline neutraalsus;

| 4. | rõhutab, kui tähtis on suurendada Interneti valitsemise foorumi protsessi parlamentaarset mõõdet, ning ootab koostööd Brasiilia ja India parlamentidega ning teiste huvitatud assambleedega seoses järgmise Interneti valitsemise foorumiga New Delhis; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui tähtis on suurendada Interneti valitsemise foorumi protsessi parlamentaarset mõõdet, ning ootab koostööd Brasiilia ja India parlamentidega ning teiste huvitatud assambleedega seoses järgmise Interneti valitsemise foorumiga New Delhis;

| 5. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles pidama Interneti valitsemise foorumit oma tegevuskavades prioriteediks; |
| --- | --- |

5.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles pidama Interneti valitsemise foorumit oma tegevuskavades prioriteediks;

| 6. | võtab teadmiseks Leedu pakkumise korraldada 2010. aasta Interneti valitsemise foorum; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks Leedu pakkumise korraldada 2010. aasta Interneti valitsemise foorum;

| 7. | tunnistab, kui tähtis on tugevdada koostööd komisjoniga, näiteks regulaarsete kohtumiste kaudu pärast Interneti valitsemise foorumi nõuanderühma kohtumisi; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, kui tähtis on tugevdada koostööd komisjoniga, näiteks regulaarsete kohtumiste kaudu pärast Interneti valitsemise foorumi nõuanderühma kohtumisi;

| 8. | rõhutab, kui tähtis on ühendada siseriiklikud ja piirkondlikud huvid Interneti valitsemise foorumi protsessis, et moodustada kohalikke Interneti valitsemise foorumeid, nagu on juba tehtud ettepanek Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui tähtis on ühendada siseriiklikud ja piirkondlikud huvid Interneti valitsemise foorumi protsessis, et moodustada kohalikke Interneti valitsemise foorumeid, nagu on juba tehtud ettepanek Ühendkuningriigis;

| 9. | ergutab Euroopa Interneti valitsemise foorumi korraldamist enne 2009. aasta keskpaika, et tugevdada Interneti valitsemise foorumi / infoühiskonna maailma tippkohtumise kogu protsessi Euroopa mõõdet; palub presidendil pakkuda võimalusi korraldada enne New Delhi Interneti valitsemise foorumit ettevalmistav sündmus, millel osalevad liikmesriikide parlamentide liikmed; |
| --- | --- |

9.

ergutab Euroopa Interneti valitsemise foorumi korraldamist enne 2009. aasta keskpaika, et tugevdada Interneti valitsemise foorumi / infoühiskonna maailma tippkohtumise kogu protsessi Euroopa mõõdet; palub presidendil pakkuda võimalusi korraldada enne New Delhi Interneti valitsemise foorumit ettevalmistav sündmus, millel osalevad liikmesriikide parlamentide liikmed;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 133 E, 8.6.2006, lk 140.

(2)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 133.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/82

---

P6_TA(2008)0021

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon Hiina dissident Hu Jia arreteerimise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvsesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Hiinas; |
| --- | --- |

—

võttes arvsesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Hiinas;

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi kahte viimast vooru, mis toimusid Pekingis 17. oktoobril 2007. aastal ning Berliinis 15. ja 16. mail 2007. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi kahte viimast vooru, mis toimusid Pekingis 17. oktoobril 2007. aastal ning Berliinis 15. ja 16. mail 2007. aastal;

| — | võttes arvesse oma inimõiguste allkomisjonis 26. novembril 2007. aastal toimunud avalikku kuulamist inimõiguste olukorra kohta Hiinas 2008. aasta Pekingi olümpiamängudeks valmistumise perioodil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma inimõiguste allkomisjonis 26. novembril 2007. aastal toimunud avalikku kuulamist inimõiguste olukorra kohta Hiinas 2008. aasta Pekingi olümpiamängudeks valmistumise perioodil;

| — | võttes arvesse olümpiarahu, mille ÜRO Peaassamblee 31. oktoobril 2007. aastal välja kuulutas, kui ta nõudis ÜRO liikmesriikidelt 2008. aasta olümpiamängude ajal rahust kinni pidamist ja selle edendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse olümpiarahu, mille ÜRO Peaassamblee 31. oktoobril 2007. aastal välja kuulutas, kui ta nõudis ÜRO liikmesriikidelt 2008. aasta olümpiamängude ajal rahust kinni pidamist ja selle edendamist;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 27. detsembril 2007. aastal viisid politseinikud inimõiguste eest võitleja Hu Jia ära tema kodust Pekingis süüdistatuna riigivastasele tegevusele õhutamises; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. detsembril 2007. aastal viisid politseinikud inimõiguste eest võitleja Hu Jia ära tema kodust Pekingis süüdistatuna riigivastasele tegevusele õhutamises;

| B. | arvestades, et Hu Jia ja tema abikaasa Zeng Jinyan on viimastel aastatel juhtinud tähelepanu inimõiguste rikkumistele Hiinas ja olnud oma inimõigustealase tegevuse tõttu mitmeid kordi koduarestis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hu Jia ja tema abikaasa Zeng Jinyan on viimastel aastatel juhtinud tähelepanu inimõiguste rikkumistele Hiinas ja olnud oma inimõigustealase tegevuse tõttu mitmeid kordi koduarestis;

| C. | arvestades, et Hu Jia tervislik seisund on halb ja ta kannatab maksahaiguse all, mille tõttu ta peab võtma ravimeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hu Jia tervislik seisund on halb ja ta kannatab maksahaiguse all, mille tõttu ta peab võtma ravimeid;

| D. | arvestades, et ajakiri Time arvas Zeng Jinyani 2006. aastal maailma saja kangelase ja rajaleidja hulka ning et 2007. aastal anti talle ja Hu Jiale ühenduse Piirideta Reporterid Hiina eriauhind ning et nad esitati Sahharovi auhinna kandidaatideks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ajakiri Time arvas Zeng Jinyani 2006. aastal maailma saja kangelase ja rajaleidja hulka ning et 2007. aastal anti talle ja Hu Jiale ühenduse Piirideta Reporterid Hiina eriauhind ning et nad esitati Sahharovi auhinna kandidaatideks;

| E. | arvestades, et inimõiguste organisatsioonid nimetasid vahistamist Hiina võimude veel üheks sammuks panna enne 2008. aasta olümpiamänge kriitikud vaikima; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste organisatsioonid nimetasid vahistamist Hiina võimude veel üheks sammuks panna enne 2008. aasta olümpiamänge kriitikud vaikima;

| F. | arvestades, et 57 Hiina haritlast avaldasid kohe avaliku kirja, milles nõuti Hu Jia viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 57 Hiina haritlast avaldasid kohe avaliku kirja, milles nõuti Hu Jia viivitamatut vabastamist;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi president tegi 31. detsembril 2007 avalduse, milles ta mõistis Hiina võimud Hu Jia vahistamise eest hukka ja nõudis tungivalt, et Hiina kasutaks 2008. aasta olümpiamänge kui võimalust näidata, et maailma olulisema spordisündmuse toimumisriik on pühendunud rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste standardite, sealhulgas sõnavabaduse austamisele, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi president tegi 31. detsembril 2007 avalduse, milles ta mõistis Hiina võimud Hu Jia vahistamise eest hukka ja nõudis tungivalt, et Hiina kasutaks 2008. aasta olümpiamänge kui võimalust näidata, et maailma olulisema spordisündmuse toimumisriik on pühendunud rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste standardite, sealhulgas sõnavabaduse austamisele,

| 1. | mõistab Hu Jia kinnipidamise teravalt hukka ning nõuab tema ja kõikide meelsuskuriteo eest vangistatud dissidentide viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

1.

mõistab Hu Jia kinnipidamise teravalt hukka ning nõuab tema ja kõikide meelsuskuriteo eest vangistatud dissidentide viivitamatut vabastamist;

| 2. | nõuab tungivalt, et Hiina võimud tagaksid igal juhul Hu Jia, tema sugulaste ja advokaatide füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Hiina võimud tagaksid igal juhul Hu Jia, tema sugulaste ja advokaatide füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse;

| 3. | kutsub Hiinat üles täitma inimõiguste ja õigusriigi osas võetud kohustusi, eelkõige ÜRO Peaassambleel 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni sätteid, ning lõpetama Hiina inimõiguste kaitsjate ahistamine, et näidata Hiina jaoks olulisel olümpia-aastal oma pühendumist inimõiguste järgimisele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Hiinat üles täitma inimõiguste ja õigusriigi osas võetud kohustusi, eelkõige ÜRO Peaassambleel 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni sätteid, ning lõpetama Hiina inimõiguste kaitsjate ahistamine, et näidata Hiina jaoks olulisel olümpia-aastal oma pühendumist inimõiguste järgimisele;

| 4. | nõuab tungivalt, et Hiina ei kasutaks 2008. aasta olümpiamänge ettekäändena inimõiguste rikkumistest teatavate või nende vastu meelt avaldavate dissidentide, ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide vahistamiseks, ebaseaduslikuks kinnipidamiseks ja vangistamiseks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Hiina ei kasutaks 2008. aasta olümpiamänge ettekäändena inimõiguste rikkumistest teatavate või nende vastu meelt avaldavate dissidentide, ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide vahistamiseks, ebaseaduslikuks kinnipidamiseks ja vangistamiseks;

| 5. | kordab oma seisukohta, et inimõigustega seotud muredele tuleks 2008. aasta olümpiamängudeks valmistumise ajal pöörata palju rohkem tähelepanu, ning rõhutab, et järgida tuleb üldiseid eetilisi põhimõtteid ja edendada inimväärikuse säilitamisega tegelevat rahumeelset ühiskonda, nagu see on sätestatud olümpiaharta artiklites 1 ja 2; |
| --- | --- |

5.

kordab oma seisukohta, et inimõigustega seotud muredele tuleks 2008. aasta olümpiamängudeks valmistumise ajal pöörata palju rohkem tähelepanu, ning rõhutab, et järgida tuleb üldiseid eetilisi põhimõtteid ja edendada inimväärikuse säilitamisega tegelevat rahumeelset ühiskonda, nagu see on sätestatud olümpiaharta artiklites 1 ja 2;

| 6. | nõuab tungivalt, et Hiina reformiks oma kriminaalõigust ja suurendaks ajakirjanike, kirjanike, vabakutseliste, reporterite ja teiste isikute sõnavabadust, kes edastavad kogu maailmale uudiseid sellise olulise sündmuse kohta nagu 2008. aasta olümpiamängud; arvab, et kõnealune reform on võimalus täpsustada teatud ebaselgete sätete (nt Hiina kriminaalkoodeksi artikkel 105) kohaldamisala ja edastada maailmale positiivne signaal selle kohta, et Hiina Kommunistliku Partei seitsmeteistkümnes üleriigiline kongress sillutab teed erinevate seisukohtade suuremale austamisele; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Hiina reformiks oma kriminaalõigust ja suurendaks ajakirjanike, kirjanike, vabakutseliste, reporterite ja teiste isikute sõnavabadust, kes edastavad kogu maailmale uudiseid sellise olulise sündmuse kohta nagu 2008. aasta olümpiamängud; arvab, et kõnealune reform on võimalus täpsustada teatud ebaselgete sätete (nt Hiina kriminaalkoodeksi artikkel 105) kohaldamisala ja edastada maailmale positiivne signaal selle kohta, et Hiina Kommunistliku Partei seitsmeteistkümnes üleriigiline kongress sillutab teed erinevate seisukohtade suuremale austamisele;

| 7. | kutsub Hiina võime üles võimaldama Hu Jiale ja kõigile teistele vahi all viibivatele dissidentidele vajaduse korral arstiabi ning pidama silmas, et sobimatutes tingimustes kinnipidamine võib halvendada nende tervist; |
| --- | --- |

7.

kutsub Hiina võime üles võimaldama Hu Jiale ja kõigile teistele vahi all viibivatele dissidentidele vajaduse korral arstiabi ning pidama silmas, et sobimatutes tingimustes kinnipidamine võib halvendada nende tervist;

| 8. | nõuab tungivalt, et Hiina võimud sulgeksid nn varivanglad ehk kinnipidamiskohad, mis on mõeldud võimude jaoks probleeme tekitavate isikute kinnipidamiseks enne 2008. aasta olümpiamänge; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Hiina võimud sulgeksid nn varivanglad ehk kinnipidamiskohad, mis on mõeldud võimude jaoks probleeme tekitavate isikute kinnipidamiseks enne 2008. aasta olümpiamänge;

| 9. | kutsub Euroopa Liidu Nõukogu üles võtma Hiina võimude suhtes meetmeid seoses Hu Jia vahistamisega ning tuntud inimõigustega tegeleva juristi ja Hu Jia sõbra Gao Zhishengiga, kellest on saanud lootusetus olukorras olevate mitmete tuhandete Hiinas vangistuses viibivate inimõiguste kaitsjate esindaja, kadumisega 22. septembril 2007. aastal; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Liidu Nõukogu üles võtma Hiina võimude suhtes meetmeid seoses Hu Jia vahistamisega ning tuntud inimõigustega tegeleva juristi ja Hu Jia sõbra Gao Zhishengiga, kellest on saanud lootusetus olukorras olevate mitmete tuhandete Hiinas vangistuses viibivate inimõiguste kaitsjate esindaja, kadumisega 22. septembril 2007. aastal;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi presidendile ja peaministrile ning Rahvusvahelise Olümpiakomiteele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ning kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi presidendile ja peaministrile ning Rahvusvahelise Olümpiakomiteele.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/83

---

P6_TA(2008)0022

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV);

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas, ja selle mõju kohta piirkonnale;

| — | võttes arvesse 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eriti selle artikleid 7 ja 8, millega loetakse vägistamine, seksuaalne orjastamine, sunniviisiline prostitutsioon, sunnitud rasedus ja sunnitud steriliseerimine või mis tahes kujul esinev seksuaalne vägivald inimsusevastaseks kuriteoks ja sõjakuriteoks ning võrdsustatakse need ühe piinamisviisi ja tõsise sõjakuriteoga, sõltumata sellest, kas neid tegusid sooritatakse rahvusvaheliste või sisekonfliktide ajal süstemaatiliselt või mitte; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, eriti selle artikleid 7 ja 8, millega loetakse vägistamine, seksuaalne orjastamine, sunniviisiline prostitutsioon, sunnitud rasedus ja sunnitud steriliseerimine või mis tahes kujul esinev seksuaalne vägivald inimsusevastaseks kuriteoks ja sõjakuriteoks ning võrdsustatakse need ühe piinamisviisi ja tõsise sõjakuriteoga, sõltumata sellest, kas neid tegusid sooritatakse rahvusvaheliste või sisekonfliktide ajal süstemaatiliselt või mitte;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 14. novembri 2007. aasta 24. aruannet ÜRO missiooni kohta Kongo DVs; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 14. novembri 2007. aasta 24. aruannet ÜRO missiooni kohta Kongo DVs;

| — | võttes arvesse ÜRO missiooni Kongo DVs (MONUC) 27. juuli 2007. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO missiooni Kongo DVs (MONUC) 27. juuli 2007. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2007. aasta oktoobri väljaannet „Uuenenud kriis Põhja-Kivus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2007. aasta oktoobri väljaannet „Uuenenud kriis Põhja-Kivus”;

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2005. aasta märtsi väljaannet „Õiguse otsinguil. Kongo sõjas toimepandud seksuaalse vägivalla eest kohtulikule vastutusele võtmine,”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2005. aasta märtsi väljaannet „Õiguse otsinguil. Kongo sõjas toimepandud seksuaalse vägivalla eest kohtulikule vastutusele võtmine,”;

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali 2007. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali 2007. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse ÜRO spondeeritud Kongo DV 11. detsembri 2007. aasta humanitaarmeetmete kava 2008. aastaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO spondeeritud Kongo DV 11. detsembri 2007. aasta humanitaarmeetmete kava 2008. aastaks;

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 13. detsembri 2007. aasta dokumenti „Humanitaarvaldkonna uudised ja analüüs,”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 13. detsembri 2007. aasta dokumenti „Humanitaarvaldkonna uudised ja analüüs,”;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Kongo DV idaosas kestev sõda ja rahutused on laialdases ja ärevusttekitavas ulatuses põhjustanud naistevastast seksuaalset vägivalda, mida panevad toime nii mässajate relvarühmitused kui ka valitsuse, armee ja politsei üksused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kongo DV idaosas kestev sõda ja rahutused on laialdases ja ärevusttekitavas ulatuses põhjustanud naistevastast seksuaalset vägivalda, mida panevad toime nii mässajate relvarühmitused kui ka valitsuse, armee ja politsei üksused;

| B. | arvestades, et Kongo DV idaosa naisi rünnatakse süstemaatiliselt ja enneolematult sageli ning arvestades, et ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes andmetel on Kongo DV olukord seksuaalse vägivalla osas kõige hullem maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kongo DV idaosa naisi rünnatakse süstemaatiliselt ja enneolematult sageli ning arvestades, et ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes andmetel on Kongo DV olukord seksuaalse vägivalla osas kõige hullem maailmas;

| C. | arvestades, et vägistamisi pannakse toime ka ümberasustatud isikute laagrites, kus paljud tsiviilisikud otsivad pelgupaika lahingute eest, mis ainuüksi 2007. aastal sundis enam kui 400 000 inimest oma kodudest ja küladest lahkuma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vägistamisi pannakse toime ka ümberasustatud isikute laagrites, kus paljud tsiviilisikud otsivad pelgupaika lahingute eest, mis ainuüksi 2007. aastal sundis enam kui 400 000 inimest oma kodudest ja küladest lahkuma;

| D. | arvestades, et ÜRO peasekretäri eriesindaja Kongo DVs teatel on naistevastaste metsikuste keskmes vägistamine, grupiviisiline vägistamine, seksuaalne orjastamine ja mõrvad, millel on kaugeleulatuvad tagajärjed, sealhulgas naiste füüsiline ja psüühiline häving; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO peasekretäri eriesindaja Kongo DVs teatel on naistevastaste metsikuste keskmes vägistamine, grupiviisiline vägistamine, seksuaalne orjastamine ja mõrvad, millel on kaugeleulatuvad tagajärjed, sealhulgas naiste füüsiline ja psüühiline häving;

| E. | arvestades, et Kongo DV 2008. aasta humanitaarmeetmete kava andmetel teatati 2007. aastal 32 353 vägistamisjuhtumist, mis tõenäoliselt on vaid murdosa nende koguarvust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kongo DV 2008. aasta humanitaarmeetmete kava andmetel teatati 2007. aastal 32 353 vägistamisjuhtumist, mis tõenäoliselt on vaid murdosa nende koguarvust;

| F. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1325 (2000) rõhutatakse kõigi riikide vastutust karistamatusele lõpu tegemise ning inimsusevastaste ja sõjakuritegude sooritajate, sealhulgas naiste ja tütarlaste kallal seksuaalset ja muud vägivalda kasutanud isikute vastutuselevõtmise eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1325 (2000) rõhutatakse kõigi riikide vastutust karistamatusele lõpu tegemise ning inimsusevastaste ja sõjakuritegude sooritajate, sealhulgas naiste ja tütarlaste kallal seksuaalset ja muud vägivalda kasutanud isikute vastutuselevõtmise eest;

| G. | arvestades, et vägistamine on ilmselt viis naiste häbistamiseks nende perede ja kogukondade ees ning seeläbi nende kogukondade väärikuse, moraali ja ühtekuuluvustunde hävitamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vägistamine on ilmselt viis naiste häbistamiseks nende perede ja kogukondade ees ning seeläbi nende kogukondade väärikuse, moraali ja ühtekuuluvustunde hävitamiseks;

| H. | tundes muret selle pärast, et vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele saab nende perede ja kogukondade poolt osaks laialt levinud sotsiaalne diskrimineerimine ja hülgamine, samas kui kuritegude sooritajad naudivad karistamatust, mis on ka täiendav põhjus, miks ohvrid teatavad ainult murdosast vägistamisjuhtudest; |
| --- | --- |

H.

tundes muret selle pärast, et vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele saab nende perede ja kogukondade poolt osaks laialt levinud sotsiaalne diskrimineerimine ja hülgamine, samas kui kuritegude sooritajad naudivad karistamatust, mis on ka täiendav põhjus, miks ohvrid teatavad ainult murdosast vägistamisjuhtudest;

| I. | olles sügavalt mures selle pärast, et selliste kuritegude põhjalikuks uurimiseks ei tehta piisavalt pingutusi, et ei rakendata meetmeid tunnistajate, ohvrite ja ohvrite perede kaitseks, puudub teave kuriteojuhtude kohta ja ohvritele ei anta asjakohast meditsiiniabi; |
| --- | --- |

I.

olles sügavalt mures selle pärast, et selliste kuritegude põhjalikuks uurimiseks ei tehta piisavalt pingutusi, et ei rakendata meetmeid tunnistajate, ohvrite ja ohvrite perede kaitseks, puudub teave kuriteojuhtude kohta ja ohvritele ei anta asjakohast meditsiiniabi;

| J. | arvestades, et Kongo DV parlamendi poolt 2006. aastal vastu võetud uus seadus seksuaalse vägivalla kohta, mille eesmärk oli kiirendada vägistamisjuhtude eest kohtulikule vastutusele võtmist ja määrata rangemaid karistusi, on siiani vähe tulemusi andnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kongo DV parlamendi poolt 2006. aastal vastu võetud uus seadus seksuaalse vägivalla kohta, mille eesmärk oli kiirendada vägistamisjuhtude eest kohtulikule vastutusele võtmist ja määrata rangemaid karistusi, on siiani vähe tulemusi andnud;

| K. | arvestades, et 10. detsembril 2007 allkirjastasid Rwanda ja Kongo DV Nairobis ühisavalduse, milles toetatakse igakülgse lahenduse leidmist relvarühmituste Kivus viibimise küsimusele, mis on vastutavad seksuaalse vägivalla ja muude inimõiguste rikkumiste eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 10. detsembril 2007 allkirjastasid Rwanda ja Kongo DV Nairobis ühisavalduse, milles toetatakse igakülgse lahenduse leidmist relvarühmituste Kivus viibimise küsimusele, mis on vastutavad seksuaalse vägivalla ja muude inimõiguste rikkumiste eest;

| L. | arvestades, et pikki aastaid kestnud relvakonflikti otseseks ja kaudseks tagajärjeks on 4 miljonit otsest ja kaudset ohvrit ning see on põhjustanud vähemalt 1.5 miljoni inimese, valdavalt naiste ja laste ümberasumise ja Kongo DV sotsiaalmajandusliku infrastruktuuri lagunemise, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pikki aastaid kestnud relvakonflikti otseseks ja kaudseks tagajärjeks on 4 miljonit otsest ja kaudset ohvrit ning see on põhjustanud vähemalt 1.5 miljoni inimese, valdavalt naiste ja laste ümberasumise ja Kongo DV sotsiaalmajandusliku infrastruktuuri lagunemise,

| 1. | mõistab otsustavalt hukka vägistamise kasutamise sõjarelvana ning tuletab meelde, et sellised teod kuuluvad nii Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kui ka Kongo DV jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

1.

mõistab otsustavalt hukka vägistamise kasutamise sõjarelvana ning tuletab meelde, et sellised teod kuuluvad nii Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kui ka Kongo DV jurisdiktsiooni alla;

| 2. | nõuab tungivalt eelkõige naistevastase seksuaalse vägivalla toimepanijatest teatamist, nende väljaselgitamist, kohtu alla andmist ja karistamist vastavalt riiklikule ja rahvusvahelisele kriminaalõigusele; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt eelkõige naistevastase seksuaalse vägivalla toimepanijatest teatamist, nende väljaselgitamist, kohtu alla andmist ja karistamist vastavalt riiklikule ja rahvusvahelisele kriminaalõigusele;

| 3. | kutsub Kongo DV valitsust tegema lõppu karistamatusele ning rakendama oma parlamendis vastu võetud uut seadust, millega kuulutatakse seksuaalne vägivald kuriteoks ja kehtestatakse karmimad karistused selle toimepanijatele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Kongo DV valitsust tegema lõppu karistamatusele ning rakendama oma parlamendis vastu võetud uut seadust, millega kuulutatakse seksuaalne vägivald kuriteoks ja kehtestatakse karmimad karistused selle toimepanijatele;

| 4. | nõuab, et rahvusvaheline kogukond toetaks igal võimalikul viisil asjaomaseid riigiasutusi nimetatud tegude uurimisel ja süüdlaste vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et rahvusvaheline kogukond toetaks igal võimalikul viisil asjaomaseid riigiasutusi nimetatud tegude uurimisel ja süüdlaste vastutusele võtmisel;

| 5. | kutsub ELi eraldama märkimisväärseid rahalisi vahendeid seksuaalse väärkohtlemise ohvritele arsti-, õigus- ja sotsiaalabi andmiseks ning naiste ja tütarlaste õpetamiseks ühe võimalusena, kuidas edaspidi seksuaalset väärkohtlemist ära hoida; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi eraldama märkimisväärseid rahalisi vahendeid seksuaalse väärkohtlemise ohvritele arsti-, õigus- ja sotsiaalabi andmiseks ning naiste ja tütarlaste õpetamiseks ühe võimalusena, kuidas edaspidi seksuaalset väärkohtlemist ära hoida;

| 6. | kutsub kõiki Kongo DV idaosa konfliktides osalevaid jõude austama inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lõpetama kõik naiste ja teiste tsiviilisikute vastased ründed ning lubama humanitaarabiasutustel ohvreid abistama asuda; |
| --- | --- |

6.

kutsub kõiki Kongo DV idaosa konfliktides osalevaid jõude austama inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, lõpetama kõik naiste ja teiste tsiviilisikute vastased ründed ning lubama humanitaarabiasutustel ohvreid abistama asuda;

| 7. | kutsub ELi ja ÜROd üles ametlikult tunnistama vägistamine, sunniviisiline rasestamine, seksuaalne orjastamine ja muud seksuaalse vägivalla vormid inimsusevastasteks kuritegudeks, rasketeks sõjakuritegudeks ja üheks piinamise liigiks, sõltumata sellest, kas neid tegusid pannakse toime süstemaatiliselt või mitte; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja ÜROd üles ametlikult tunnistama vägistamine, sunniviisiline rasestamine, seksuaalne orjastamine ja muud seksuaalse vägivalla vormid inimsusevastasteks kuritegudeks, rasketeks sõjakuritegudeks ja üheks piinamise liigiks, sõltumata sellest, kas neid tegusid pannakse toime süstemaatiliselt või mitte;

| 8. | palub kõigil töötajaid MONUCi rahuvalvemissioonile saatvatel ÜRO liikmesriikidel kontrollida kõiki väidetavaid seksuaalse väärkohtlemise ja ekspluateerimise juhtumeid, eriti kui need puudutavad alaealisi, ja tuua seksuaalset väärkohtlemist toime pannud isikud võimalikult kiiresti kohtu ette; seepärast nõuab, et tugevdataks MONUCi mandaati tsiviilisikute kaitsmiseks seksuaalse vägivalla eest; |
| --- | --- |

8.

palub kõigil töötajaid MONUCi rahuvalvemissioonile saatvatel ÜRO liikmesriikidel kontrollida kõiki väidetavaid seksuaalse väärkohtlemise ja ekspluateerimise juhtumeid, eriti kui need puudutavad alaealisi, ja tuua seksuaalset väärkohtlemist toime pannud isikud võimalikult kiiresti kohtu ette; seepärast nõuab, et tugevdataks MONUCi mandaati tsiviilisikute kaitsmiseks seksuaalse vägivalla eest;

| 9. | palub ÜROl, Aafrika Liidul, ELil ja teistel Kongo DV partneritel teha kõik, mis võimalik, et luua tulemuslik mehhanism Kongo DVs toimepandava seksuaalse vägivalla juhtumite seireks ja dokumenteerimiseks ning pakkuda naistele ja eeskätt riigi idaosas elavatele naistele tõhusat ja piisavat toetust ja kaitset; |
| --- | --- |

9.

palub ÜROl, Aafrika Liidul, ELil ja teistel Kongo DV partneritel teha kõik, mis võimalik, et luua tulemuslik mehhanism Kongo DVs toimepandava seksuaalse vägivalla juhtumite seireks ja dokumenteerimiseks ning pakkuda naistele ja eeskätt riigi idaosas elavatele naistele tõhusat ja piisavat toetust ja kaitset;

| 10. | väljendab sügavat muret seksuaalsest vägivallast põhjustatud tohutu väljarände pärast maapiirkondadest ning rõhutab, et süstemaatiline seksuaalne vägivald ja üldine „seksuaalse vägivalla kultuur” hävitavad kõik sotsiaalsed võrgustikud ja kujutavad endast tõelist rahvuslikku ohtu; |
| --- | --- |

10.

väljendab sügavat muret seksuaalsest vägivallast põhjustatud tohutu väljarände pärast maapiirkondadest ning rõhutab, et süstemaatiline seksuaalne vägivald ja üldine „seksuaalse vägivalla kultuur” hävitavad kõik sotsiaalsed võrgustikud ja kujutavad endast tõelist rahvuslikku ohtu;

| 11. | tervitab rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsi avamist Gomas (Põhja-Kivu) ja loodab, et vaenutegevuse katkemine konverentsi ajaks on esimene samm usalduse loomiseks vaenupoolte vahel; nõuab tungivalt, et konverentsil osalejad tegeleksid naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivalla küsimusega ja pühenduksid selle toimepanijate kohtu ette toomisele; |
| --- | --- |

11.

tervitab rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsi avamist Gomas (Põhja-Kivu) ja loodab, et vaenutegevuse katkemine konverentsi ajaks on esimene samm usalduse loomiseks vaenupoolte vahel; nõuab tungivalt, et konverentsil osalejad tegeleksid naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivalla küsimusega ja pühenduksid selle toimepanijate kohtu ette toomisele;

| 12. | kutsub komisjoni üles toetama, sealhulgas rahaliselt, rahukonverentsi korraldamist Kivus, et anda elanikkonnale võimalus osaleda püsivate lahenduste otsimisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles toetama, sealhulgas rahaliselt, rahukonverentsi korraldamist Kivus, et anda elanikkonnale võimalus osaleda püsivate lahenduste otsimisel;

| 13. | palub Kongo DV valitsusel ja MONUCil tagada humanitaarabiorganisatsioonide esindajate nõuetekohane julgeolek; |
| --- | --- |

13.

palub Kongo DV valitsusel ja MONUCil tagada humanitaarabiorganisatsioonide esindajate nõuetekohane julgeolek;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele, Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide valitsustele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele, Kongo DV ja Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide valitsustele, Aafrika Liidu institutsioonidele ja ÜRO peasekretärile.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/86

---

P6_TA(2008)0023

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Egiptuses

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kohta;

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis kahjustavad kristlaste kogukondade ja teiste usukogukondade eksistentsi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis kahjustavad kristlaste kogukondade ja teiste usukogukondade eksistentsi (1);

| — | võttes arvesse 1995. aasta novembri Barcelona deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta novembri Barcelona deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile inimõigusi ja demokratiseerimist puudutavate ELi meetmete tõhustamise kohta Vahemere piirkonna partneritega (strateegilised suunised) (KOM(2003)0294); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile inimõigusi ja demokratiseerimist puudutavate ELi meetmete tõhustamise kohta Vahemere piirkonna partneritega (strateegilised suunised) (KOM(2003)0294);

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna inimõiguste võrgustiku esimest konverentsi, mis toimus 26.–27. jaanuaril 2006 Kairos; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna inimõiguste võrgustiku esimest konverentsi, mis toimus 26.–27. jaanuaril 2006 Kairos;

| — | võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni;

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjate alaseid ELi suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjate alaseid ELi suuniseid;

| — | võttes arvesse Egiptuse poolt 1982. aastal ratifitseeritud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse poolt 1982. aastal ratifitseeritud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19;

| — | võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni;

| — | võttes arvesse töökava, mis võeti vastu riigipeade ja valitsusjuhtide Barcelona tippkohtumisel novembris 2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökava, mis võeti vastu riigipeade ja valitsusjuhtide Barcelona tippkohtumisel novembris 2005;

| — | võttes arvesse parlamendijuhtide viienda Euroopa konverentsi lõppjäreldusi, mis võeti vastu 26. novembril 2005 Barcelonas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendijuhtide viienda Euroopa konverentsi lõppjäreldusi, mis võeti vastu 26. novembril 2005 Barcelonas;

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee (EMPA) poolt 27. märtsil 2006 vastu võetud resolutsioone ning selle presidendi avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee (EMPA) poolt 27. märtsil 2006 vastu võetud resolutsioone ning selle presidendi avaldust;

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL-Egiptuse tegevuskava allkirjastati 2007. aasta märtsis assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel; arvestades, et selles tegevuskavas sätestatakse prioriteedid, mille hulgas erilist tähelepanu tuleks pöörata selliste asutuste tõhususe suurendamisele, kellele on usaldatud demokraatia ja õigusriigi tugevdamine ning inimõiguste edendamine kõigis aspektides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL-Egiptuse tegevuskava allkirjastati 2007. aasta märtsis assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel; arvestades, et selles tegevuskavas sätestatakse prioriteedid, mille hulgas erilist tähelepanu tuleks pöörata selliste asutuste tõhususe suurendamisele, kellele on usaldatud demokraatia ja õigusriigi tugevdamine ning inimõiguste edendamine kõigis aspektides;

| B. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamise edendamine on Euroopa Liidu aluspõhimõte ja eesmärk, millele tuginetakse ühiselt ka Euroopa-Vahemere piirkonna arendamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamise edendamine on Euroopa Liidu aluspõhimõte ja eesmärk, millele tuginetakse ühiselt ka Euroopa-Vahemere piirkonna arendamisel;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament peab suhteid Egiptusega väga tähtsaks ning on seisukohal, et õiglased ja läbipaistvad valimised on ainus võimalus liikuda demokraatlikuma ühiskonna poole, ning rõhutades Egiptuse ja ELi–Egiptuse suhete tähtsust Euroopa – Vahemere piirkonna stabiilsuse ja arengu seisukohast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament peab suhteid Egiptusega väga tähtsaks ning on seisukohal, et õiglased ja läbipaistvad valimised on ainus võimalus liikuda demokraatlikuma ühiskonna poole, ning rõhutades Egiptuse ja ELi–Egiptuse suhete tähtsust Euroopa – Vahemere piirkonna stabiilsuse ja arengu seisukohast;

| D. | arvestades, et Egiptuse ametivõimud on lubanud lõpetada ajakirjanike vangistuses hoidmise, kuid seda lubadust ei ole seni täidetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Egiptuse ametivõimud on lubanud lõpetada ajakirjanike vangistuses hoidmise, kuid seda lubadust ei ole seni täidetud;

| E. | arvestades, et opositsiooni presidendikandidaat Ayman Nour kannab veel ikka viieaastast vanglakaristust, mis talle määrati ebaõiglases kohtuprotsessis 2005. aastal poliitilise motivatsiooniga süüdistuste põhjal, ning arvestades, et tema tervis halveneb vangistuse tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et opositsiooni presidendikandidaat Ayman Nour kannab veel ikka viieaastast vanglakaristust, mis talle määrati ebaõiglases kohtuprotsessis 2005. aastal poliitilise motivatsiooniga süüdistuste põhjal, ning arvestades, et tema tervis halveneb vangistuse tõttu;

| F. | arvestades Ametiühingute ja Tööliste Teenuste Keskuse ning selle harubüroode sulgemist, mis on esimene valitsuse otsusega suletud eestkostjana tegutsev valitsusväline organisatsioon, ning Inimõiguste Õigusabi Liidu (AHRLA) sulgemist ning sellele järgnenud kohtuotsust inimõiguste aktivisti ja keskuse üldkoordinaatori Kamal Abbasele Mohammed Mostafa laimamise eest ajakirjas Kalam Sanya avaldatud essees; |
| --- | --- |

F.

arvestades Ametiühingute ja Tööliste Teenuste Keskuse ning selle harubüroode sulgemist, mis on esimene valitsuse otsusega suletud eestkostjana tegutsev valitsusväline organisatsioon, ning Inimõiguste Õigusabi Liidu (AHRLA) sulgemist ning sellele järgnenud kohtuotsust inimõiguste aktivisti ja keskuse üldkoordinaatori Kamal Abbasele Mohammed Mostafa laimamise eest ajakirjas Kalam Sanya avaldatud essees;

| G. | arvestades, et kopte, šiiite, koraani järgijaid ja baha'i usu esindajaid ning teisi usuvähemusi hoitakse kahjuks nende usulahu tõttu isolatsioonis, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kopte, šiiite, koraani järgijaid ja baha'i usu esindajaid ning teisi usuvähemusi hoitakse kahjuks nende usulahu tõttu isolatsioonis,

| 1. | tunnustab rolli, mida Egiptus mängib Lähis-Ida rahuprotsessis, ning tähtsust, mida ELi–Egiptuse suhted omavad kogu Euroopa – Vahemere piirkonnale ning võitluses rahvusvahelise terrorismi ja fundamentalismi vastu, kuid märgib, et inimõiguste austamine on ELi–Egiptuse assotsiatsioonilepingu põhiväärtusi, ning kinnitab taas Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse tähtsust õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste kaitsmisel; |
| --- | --- |

1.

tunnustab rolli, mida Egiptus mängib Lähis-Ida rahuprotsessis, ning tähtsust, mida ELi–Egiptuse suhted omavad kogu Euroopa – Vahemere piirkonnale ning võitluses rahvusvahelise terrorismi ja fundamentalismi vastu, kuid märgib, et inimõiguste austamine on ELi–Egiptuse assotsiatsioonilepingu põhiväärtusi, ning kinnitab taas Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse tähtsust õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste kaitsmisel;

| 2. | on seisukohal, et hiljutised vahistamised ja meetmed valitsusväliste organisatsioonide ning inimõiguste kaitsjate vastu õõnestavad kohustusi, mida Egiptuse valitsus on endale võtnud seoses põhiõiguste ja –vabadustega ning demokraatliku arenguga riigis; toetab 13. mail 2007. aastal 34 valitsusvälise organisatsiooni algatatud kampaaniat „valitsusväliste organisatsioonide kampaania ühinemisvabaduse nimel” jätkuna esimesele ühisaruandele „haldusliku ja julgeolekust lähtuva ahistamise” kohta; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et hiljutised vahistamised ja meetmed valitsusväliste organisatsioonide ning inimõiguste kaitsjate vastu õõnestavad kohustusi, mida Egiptuse valitsus on endale võtnud seoses põhiõiguste ja –vabadustega ning demokraatliku arenguga riigis; toetab 13. mail 2007. aastal 34 valitsusvälise organisatsiooni algatatud kampaaniat „valitsusväliste organisatsioonide kampaania ühinemisvabaduse nimel” jätkuna esimesele ühisaruandele „haldusliku ja julgeolekust lähtuva ahistamise” kohta;

| 3. | kutsub Egiptuse valitsust üles lõpetama kõik ahistamise vormid, sealhulgas kohtulikud meetmed, ajakirjanike ja üldisemalt inimõiguste kaitsjate ja reforme nõudvate aktivistide kinnipidamine, ning täielikult austama sõnavabadust vastavalt ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 19; |
| --- | --- |

3.

kutsub Egiptuse valitsust üles lõpetama kõik ahistamise vormid, sealhulgas kohtulikud meetmed, ajakirjanike ja üldisemalt inimõiguste kaitsjate ja reforme nõudvate aktivistide kinnipidamine, ning täielikult austama sõnavabadust vastavalt ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 19;

| 4. | julgustab Egiptuse valitsust täitma oma kohustust lõpetada erakorraline seisukord 31. mail 2008; palub Egiptuse ametivõimudel muuta oma 1966. aasta seadust nr 25 sõjakohtute kohta, mis on põhivabaduste täieliku kasutamise üks peamisi takistusi, ning tagama, et kõik terrorismi vastu võitlemiseks võetud meetmed ja õigusaktid on täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; |
| --- | --- |

4.

julgustab Egiptuse valitsust täitma oma kohustust lõpetada erakorraline seisukord 31. mail 2008; palub Egiptuse ametivõimudel muuta oma 1966. aasta seadust nr 25 sõjakohtute kohta, mis on põhivabaduste täieliku kasutamise üks peamisi takistusi, ning tagama, et kõik terrorismi vastu võitlemiseks võetud meetmed ja õigusaktid on täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega;

| 5. | toetab tugevalt meetmeid, mis tagavad akadeemilise vabaduse, ajakirjandusvabaduse ja isiklikud usulised veendumused; nõuab sellega seoses, et tühistataks meelevaldsed haldusmeetmed, nagu need, mida võeti Ametiühingute ja Tööliste Teenuste Keskuse ning Inimõiguste Õigusabi Liidu vastu; nõuab Kamal Abbase ja teiste aktivistide vabastamist; nõuab tungivalt, et ühenduste seaduses ei sätestataks kodanikuühiskonna organisatsioonide rahumeelse tegevuse suhtes meelevaldseid piiranguid; |
| --- | --- |

5.

toetab tugevalt meetmeid, mis tagavad akadeemilise vabaduse, ajakirjandusvabaduse ja isiklikud usulised veendumused; nõuab sellega seoses, et tühistataks meelevaldsed haldusmeetmed, nagu need, mida võeti Ametiühingute ja Tööliste Teenuste Keskuse ning Inimõiguste Õigusabi Liidu vastu; nõuab Kamal Abbase ja teiste aktivistide vabastamist; nõuab tungivalt, et ühenduste seaduses ei sätestataks kodanikuühiskonna organisatsioonide rahumeelse tegevuse suhtes meelevaldseid piiranguid;

| 6. | nõuab Ayman Nouri viivitamatut vabastamist, arvestades teateid tema halveneva tervise kohta, ning nõuab Ayman Nouri viivitamatut külastamist tema heaolu tagamiseks, sealhulgas kvalifitseeritud meedikute poolt; |
| --- | --- |

6.

nõuab Ayman Nouri viivitamatut vabastamist, arvestades teateid tema halveneva tervise kohta, ning nõuab Ayman Nouri viivitamatut külastamist tema heaolu tagamiseks, sealhulgas kvalifitseeritud meedikute poolt;

| 7. | rõhutab vajadust täielikult rakendada põhimõtteid, mis on sätestatud Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1969. aasta Aafrika pagulasprobleemi erisuste reguleerimise konventsioonis ja 1993. aasta rahvusvahelises konventsioonis võõrtööliste ja nende perekondade kaitse kohta; toetab ÜRO võõrtööliste komitee 2007. aasta mai lõppjäreldusi, milles nõutakse, et alustataks uuesti uurimist 27 sudaanlasest varjupaigataotleja tapmise asjas 2005. aasta detsembris; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust täielikult rakendada põhimõtteid, mis on sätestatud Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1969. aasta Aafrika pagulasprobleemi erisuste reguleerimise konventsioonis ja 1993. aasta rahvusvahelises konventsioonis võõrtööliste ja nende perekondade kaitse kohta; toetab ÜRO võõrtööliste komitee 2007. aasta mai lõppjäreldusi, milles nõutakse, et alustataks uuesti uurimist 27 sudaanlasest varjupaigataotleja tapmise asjas 2005. aasta detsembris;

| 8. | nõuab piinamise ja halva kohtlemise kõigi vormide lõpetamist ning uurimiste algatamist, kui on piisavalt kahtlusi, et piinamisjuhtumid on aset leidnud; kutsub Egiptuse valitsust üles võimaldama ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportööri visiiti; |
| --- | --- |

8.

nõuab piinamise ja halva kohtlemise kõigi vormide lõpetamist ning uurimiste algatamist, kui on piisavalt kahtlusi, et piinamisjuhtumid on aset leidnud; kutsub Egiptuse valitsust üles võimaldama ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportööri visiiti;

| 9. | rõhutab, kui oluline on tagada ja tugevdada kohtunike sõltumatust, muutes või tühistades kõik õigusnormid, mis rikuvad nende sõltumatust või ei taga seda piisavalt; rõhutab vajadust austada ja kaitsta kohtunike ühinemis- ja sõnavabadust vastavalt ÜRO põhimõtetele kohtunike sõltumatuse kohta (artiklid 8 ja 9); |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui oluline on tagada ja tugevdada kohtunike sõltumatust, muutes või tühistades kõik õigusnormid, mis rikuvad nende sõltumatust või ei taga seda piisavalt; rõhutab vajadust austada ja kaitsta kohtunike ühinemis- ja sõnavabadust vastavalt ÜRO põhimõtetele kohtunike sõltumatuse kohta (artiklid 8 ja 9);

| 10. | tervitab Egiptuse pingutusi turvata piir Gaza sektoriga ning julgustab kõiki asjaomaseid pooli tõhustama võitlust salakaubanduse vastu, mis toimub Gaza sektorisse viivate tunnelite kaudu; |
| --- | --- |

10.

tervitab Egiptuse pingutusi turvata piir Gaza sektoriga ning julgustab kõiki asjaomaseid pooli tõhustama võitlust salakaubanduse vastu, mis toimub Gaza sektorisse viivate tunnelite kaudu;

| 11. | nõuab, et EL asetaks inimõiguste arendamise ELi–Egiptuse poliitikaküsimuste allkomitee tulevase kohtumise päevakorras väga tähtsale kohale; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma parlamendile aru ning kaasama parlamenti tihedalt hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et EL asetaks inimõiguste arendamise ELi–Egiptuse poliitikaküsimuste allkomitee tulevase kohtumise päevakorras väga tähtsale kohale; kutsub nõukogu ja komisjoni üles andma parlamendile aru ning kaasama parlamenti tihedalt hindamisprotsessi;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Egiptuse valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud Vahemere riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Vahemere piirkonna assamblee presidendile ning nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Egiptuse valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide ja Barcelona deklaratsioonile alla kirjutanud Vahemere riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Vahemere piirkonna assamblee presidendile ning nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0542.

(2)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 312.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament 2007–2008 ISTUNGJÄRK 15.–17. jaanuar 2008 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 61 E, 6.3.2008. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 15. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/89

---

P6_TA(2008)0001

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames (KOM(2007)0662 – C6-0471/2007 – 2007/0239(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0662); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0662);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a lõike 2 esimest lauset, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0471/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a lõike 2 esimest lauset, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0471/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0517/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0517/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0002

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 95/50/EÜ seoses komisjoni rakendusvolitustega (KOM(2007)0509 – C6-0278/2007 –2007/0184 (COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM (2007)0509); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM (2007)0509);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0278/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0278/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0506/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0506/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0003

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta – transport (KOM(2007)0090 – C6-0086/2007 – 2007/0037A(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0090); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0090);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikli 75 lõiget 3, artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6–0086/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikli 75 lõiget 3, artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6–0086/2007);

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 5. juuli 2007. aasta otsust lubada keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil ning transpordi- ja turismikomisjonil koostada kummalgi üks õigusloomega seotud raport eespool nimetatud komisjoni ettepaneku põhjal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 5. juuli 2007. aasta otsust lubada keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil ning transpordi- ja turismikomisjonil koostada kummalgi üks õigusloomega seotud raport eespool nimetatud komisjoni ettepaneku põhjal;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0513/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0513/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PEALKIRI |
| Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta | nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel |
| Muudatusettepanek 2 |
| ESIMENE VOLITUS |
| võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõiget 3,
  artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõiget 3, |
| Muudatusettepanek 3 |
| VIIES VOLITUS |
| toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 4 |
| PÕHJENDUS 3 |
| (3) Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud nõue, et kõik toidukäitlejad kehtestavad, rakendavad ja hoiavad töös ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajaneva korra. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 5 |
| PÕHJENDUS 4 |
| (4) Kogemus on näidanud, et mõned toidukäitlemisettevõtted on võimelised täitma toiduainete hügieeninõudeid, rakendades õigesti määruses (EÜ) nr 852/2004 sätestatud nõudeid toiduainete hügieenile ilma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) kasutusele võtmata. Need ettevõtted on eelkõige väikesed ettevõtted (nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid), kes müüvad oma toodangut peamiselt lõpptarbijatele ning kes on mikroettevõtted komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust) määratletud tähenduses. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 6 |
| PÕHJENDUS 5 |
| (5) Seepärast on asjakohane vabastada need ettevõtted määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudest, tingimusel, et nad järgivad kõiki teisi nimetatud määruses sätestatud nõudeid. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 7 |
| PÕHJENDUS 6 |
| (6) Kuna nii määruse (EÜ) nr 852/2004 kui ka määruse nr 11 muutmisel on ühine eesmärk vähendada ettevõtete halduskoormust ilma nende määruste põhieesmärki muutmata, on asjakohane koondada need muudatused ühte määrusesse | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 8 |
| ARTIKKEL 2
  Artikli 5 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 852/2004) |
| Artikkel 2 | välja jäetud |
| Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lause: | |
| Ilma et see piiraks muude käesoleva määrusega kehtestatud nõuete kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 mikroettevõtte määratluse alla kuuluvate ettevõtete suhtes (komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ esitatud tähenduses), mille tegevus hõlmab peamiselt toiduainete otsemüüki lõpptarbijale. | |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PEALKIRI

Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta

nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel

Muudatusettepanek 2

ESIMENE VOLITUS

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõiget 3,
  artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõiget 3,

Muudatusettepanek 3

VIIES VOLITUS

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras

välja jäetud

Muudatusettepanek 4

PÕHJENDUS 3

(3) Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud nõue, et kõik toidukäitlejad kehtestavad, rakendavad ja hoiavad töös ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajaneva korra.

välja jäetud

Muudatusettepanek 5

PÕHJENDUS 4

(4) Kogemus on näidanud, et mõned toidukäitlemisettevõtted on võimelised täitma toiduainete hügieeninõudeid, rakendades õigesti määruses (EÜ) nr 852/2004 sätestatud nõudeid toiduainete hügieenile ilma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) kasutusele võtmata. Need ettevõtted on eelkõige väikesed ettevõtted (nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid), kes müüvad oma toodangut peamiselt lõpptarbijatele ning kes on mikroettevõtted komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust) määratletud tähenduses.

välja jäetud

Muudatusettepanek 6

PÕHJENDUS 5

(5) Seepärast on asjakohane vabastada need ettevõtted määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudest, tingimusel, et nad järgivad kõiki teisi nimetatud määruses sätestatud nõudeid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

PÕHJENDUS 6

(6) Kuna nii määruse (EÜ) nr 852/2004 kui ka määruse nr 11 muutmisel on ühine eesmärk vähendada ettevõtete halduskoormust ilma nende määruste põhieesmärki muutmata, on asjakohane koondada need muudatused ühte määrusesse

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

ARTIKKEL 2

Artikli 5 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 852/2004)

Artikkel 2

välja jäetud

Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lause:

Ilma et see piiraks muude käesoleva määrusega kehtestatud nõuete kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 mikroettevõtte määratluse alla kuuluvate ettevõtete suhtes (komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ esitatud tähenduses), mille tegevus hõlmab peamiselt toiduainete otsemüüki lõpptarbijale.

19.2.2009

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/93 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/93

---

P6_TA(2008)0004

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennujaamamaksude kohta (KOM(2006)0820 – C6-0056/2007 – 2007/0013(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0820); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0820);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0056/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0056/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0497/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0497/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0013

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
  2008/.../EÜ
  lennujaamamaksude kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ‖,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)
  ,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
   (3)

| (1) | Lennujaamade peamine ülesanne ja äritegevus on tagada lennukite teenindamine alates maandumisest kuni startimiseni ning reisijate ja veoste teenindamine, et võimaldada lennuettevõtjatel osutada õhutransporditeenuseid. Lennujaamad pakuvad sel eesmärgil arvukalt lennukite töö ning reisijate ja veoste töötlemisega seotud rajatisi ja teenuseid, mille kulu katavad nad üldiselt lennujaamamaksude kaudu.
  Rajatisi ja teenuseid, mille eest makse võetakse, peaks osutama kulutõhusal viisil. |
| --- | --- |

(1)

Lennujaamade peamine ülesanne ja äritegevus on tagada lennukite teenindamine alates maandumisest kuni startimiseni ning reisijate ja veoste teenindamine, et võimaldada lennuettevõtjatel osutada õhutransporditeenuseid. Lennujaamad pakuvad sel eesmärgil arvukalt lennukite töö ning reisijate ja veoste töötlemisega seotud rajatisi ja teenuseid, mille kulu katavad nad üldiselt lennujaamamaksude kaudu.
  Rajatisi ja teenuseid, mille eest makse võetakse, peaks osutama kulutõhusal viisil.

| (2) | On vaja kehtestada lennujaamamaksude olulisi tunnuseid ja maksude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelistes suhetes. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada lennujaamamaksude olulisi tunnuseid ja maksude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelistes suhetes.

| (3) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ühenduses asuvate minimaalset suurust ületavate lennujaamade suhtes, kuna väikeste lennujaamade juhtimine ja rahastamine ei nõua ühenduse raamistiku kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ühenduses asuvate minimaalset suurust ületavate lennujaamade suhtes, kuna väikeste lennujaamade juhtimine ja rahastamine ei nõua ühenduse raamistiku kohaldamist.

| (4) | Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud maksude kogumist on juba käsitlenud vastavalt komisjoni ‖ määruses (EÜ) nr 1794/2006 (4) ja nõukogu ‖ direktiivis 96/67/EÜ (5). |
| --- | --- |

(4)

Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud maksude kogumist on juba käsitlenud vastavalt komisjoni ‖ määruses (EÜ) nr 1794/2006 (4) ja nõukogu ‖ direktiivis 96/67/EÜ (5).

| (5) | Lennujaamamaksud peaksid olema mittediskrimineerivad. Tuleks kehtestada lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelise korrapärase konsulteerimise kohustuslik kord ning võimaldada mõlemal poolel pöörduda sõltumatu reguleeriva asutuse poole, kui lennujaama kasutajad vaidlustavad lennujaamamaksude kohta tehtud otsuse või maksustamissüsteemi muutmise. |
| --- | --- |

(5)

Lennujaamamaksud peaksid olema mittediskrimineerivad. Tuleks kehtestada lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelise korrapärase konsulteerimise kohustuslik kord ning võimaldada mõlemal poolel pöörduda sõltumatu reguleeriva asutuse poole, kui lennujaama kasutajad vaidlustavad lennujaamamaksude kohta tehtud otsuse või maksustamissüsteemi muutmise.

| (6) | Igas liikmesriigis tuleks
  nimetada või
  luua
  üks
  sõltumatu reguleeriv asutus, et tagada tema otsuste objektiivsus ning käesoleva direktiivi nõuetekohane ja tõhus kohaldamine. Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid
  , tagamaks, et lennujaamad pakuvad oma rajatisi ja teenuseid kulutõhusal viisil
  . |
| --- | --- |

(6)

Igas liikmesriigis tuleks
  nimetada või
  luua
  üks
  sõltumatu reguleeriv asutus, et tagada tema otsuste objektiivsus ning käesoleva direktiivi nõuetekohane ja tõhus kohaldamine. Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid
  , tagamaks, et lennujaamad pakuvad oma rajatisi ja teenuseid kulutõhusal viisil
  .

| (7) | Lennujaama kasutajate jaoks on oluline saada lennujaama juhtorganilt korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel lennujaamamakse arvutatakse. Selline läbipaistvus tagab lennuettevõtjatele ülevaate lennujaamaga seotud kuludest ja lennujaama investeeringute kulutasuvusest. Et võimaldada lennujaama juhtorganil nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennujaama kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist lennujaama juhtorganile. |
| --- | --- |

(7)

Lennujaama kasutajate jaoks on oluline saada lennujaama juhtorganilt korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel lennujaamamakse arvutatakse. Selline läbipaistvus tagab lennuettevõtjatele ülevaate lennujaamaga seotud kuludest ja lennujaama investeeringute kulutasuvusest. Et võimaldada lennujaama juhtorganil nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennujaama kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist lennujaama juhtorganile.

| (8) | Lennujaamad peaksid teavitama lennujaama kasutajaid suurematest infrastruktuuriprojektidest, kuna need avaldavad lennujaamamaksude määrale märkimisväärset mõju. Kõnealust teavet tuleb anda selleks, et võimaldada infrastruktuurikulude kontrollimist ning tagada asjaomases lennujaamas sobivate ja kulutasuvate vahendite olemasolu. |
| --- | --- |

(8)

Lennujaamad peaksid teavitama lennujaama kasutajaid suurematest infrastruktuuriprojektidest, kuna need avaldavad lennujaamamaksude määrale märkimisväärset mõju. Kõnealust teavet tuleb anda selleks, et võimaldada infrastruktuurikulude kontrollimist ning tagada asjaomases lennujaamas sobivate ja kulutasuvate vahendite olemasolu.

| (9) | Odavaid lennuteenuseid pakkuvate lennuettevõtjate
  ilmumist arvesse võttes
  tuleks neid ettevõtjaid teenindavatel lennujaamadel lubada kohaldada makse, mis vastavad infrastruktuurile ja/või osutatud teenuse tasemele, kuna lennuettevõtjatel on õigustatud huvi nõuda lennujaamalt hinna/kvaliteedi suhtele vastavaid teenuseid. Juurdepääs sellisele
  erineva

  tasemega infrastruktuurile või teenustele peaks olema siiski avatud kõigile ettevõtjatele, kes soovivad neid mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt kasutada. Kui nõudlus ületab pakkumist, tuleb juurdepääs otsustada objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mille töötab välja lennujaama juhtorgan.
  Igasugune maksude diferentseerimine ja/või tõstmine peaks olema läbipaistev, objektiivne ja põhinema selgetel kriteeriumidel. Diferentseerimist võib käsitleda kui stiimulit uute liinide avamiseks ja seega kui abi regionaalarengule ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondades (sealhulgas äärepoolseimates piirkondades). |
| --- | --- |

(9)

Odavaid lennuteenuseid pakkuvate lennuettevõtjate
  ilmumist arvesse võttes
  tuleks neid ettevõtjaid teenindavatel lennujaamadel lubada kohaldada makse, mis vastavad infrastruktuurile ja/või osutatud teenuse tasemele, kuna lennuettevõtjatel on õigustatud huvi nõuda lennujaamalt hinna/kvaliteedi suhtele vastavaid teenuseid. Juurdepääs sellisele
  erineva

  tasemega infrastruktuurile või teenustele peaks olema siiski avatud kõigile ettevõtjatele, kes soovivad neid mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt kasutada. Kui nõudlus ületab pakkumist, tuleb juurdepääs otsustada objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mille töötab välja lennujaama juhtorgan.
  Igasugune maksude diferentseerimine ja/või tõstmine peaks olema läbipaistev, objektiivne ja põhinema selgetel kriteeriumidel. Diferentseerimist võib käsitleda kui stiimulit uute liinide avamiseks ja seega kui abi regionaalarengule ebasoodsate geograafiliste ja looduslike tingimustega piirkondades (sealhulgas äärepoolseimates piirkondades).

| (10) | Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on ühenduses erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas ühenduse lennujaamades, kus julgestuskulud kajastuvad lennujaamamaksudes. Kõnealustes lennujaamades peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise
  tegeliku
  maksumusega▐ julgestuskulude
  katteks saadud riikliku rahastamise ja riigiabi nõuetekohase haldamise korral, kusjuures teenust tuleks osutada omahinnaga ja ilma kasumit teenimata. Julgestuskulude katmiseks kehtestatud lennujaamamaksudest saadavat tulu tuleks kasutada üksnes julgestusmeetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on ühenduses erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas ühenduse lennujaamades, kus julgestuskulud kajastuvad lennujaamamaksudes. Kõnealustes lennujaamades peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise
  tegeliku
  maksumusega▐ julgestuskulude
  katteks saadud riikliku rahastamise ja riigiabi nõuetekohase haldamise korral, kusjuures teenust tuleks osutada omahinnaga ja ilma kasumit teenimata. Julgestuskulude katmiseks kehtestatud lennujaamamaksudest saadavat tulu tuleks kasutada üksnes julgestusmeetmete rakendamiseks.

| (11) | Lennujaama kasutajatel peaks olema õigus saada tasutud maksu eest
  fikseeritud tasemel
  teenust. Selle tagamiseks peaksid lennujaama juhtorgan ja lennujaama kasutajaid lennujaamas esindav ühendus või ühendused sõlmima korrapäraste ajavahemike järel teenuse taset reguleeriva kokkuleppe. |
| --- | --- |

(11)

Lennujaama kasutajatel peaks olema õigus saada tasutud maksu eest
  fikseeritud tasemel
  teenust. Selle tagamiseks peaksid lennujaama juhtorgan ja lennujaama kasutajaid lennujaamas esindav ühendus või ühendused sõlmima korrapäraste ajavahemike järel teenuse taset reguleeriva kokkuleppe.

| (12) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks asutamislepingu sätete, eriti selle artiklite 81 kuni 89 kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks asutamislepingu sätete, eriti selle artiklite 81 kuni 89 kohaldamist.

| (13) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest lennujaamamaksude süsteeme ei ole võimalik kehtestada liikmesriikide tasandil kogu ühendusesühtselt, ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest lennujaamamaksude süsteeme ei ole võimalik kehtestada liikmesriikide tasandil kogu ühendusesühtselt, ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.    Käesolevas direktiivis sätestatakse ühenduse lennujaamades lennujaamamaksude kehtestamise ühised põhimõtted.
  See ei piira lennujaama juhtorganite vabadust valida kas ühe või kahe kassa meetod või segameetod.

2.    Käesolevat direktiivi kohaldatakse igale lennujaamale, mis asub asutamislepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil ja on avatud äriliseks lennuliikluseks ning mille aastane vedude maht on üle
  5 miljoni reisija või üle 15 % selle asukohaliikmesriigi aastastest reisijavedudest
  .

Pärast riikliku konkurentsiameti põhjalikku uurimist võivad liikmesriigid vajaduse korral kohaldada käesolevat direktiivi ka teiste lennujaamade suhtes.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka lennujaamade liitude ja kõigi liitudeks ühinenud lennujaamade suhtes igal territooriumil, kus kehtivad asutamislepingu sätted.

Liikmesriigid avaldavad nimekirja nende territooriumil olevatest lennujaamadest, mille suhtes käesolev direktiiv kehtib. Nimekirja aluseks on EUROSTATi andmed ja seda ajakohastatakse igal aastal.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata maksude suhtes, mida kogutakse marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste eest vastavalt ‖määrusele (EÜ) nr 1794/2006 ‖, ega maksude suhtes, mida kogutakse ‖ direktiivi 96/67/EÜ ‖ lisas kirjeldatud maapealse käitluse teenuste rahastamiseks

  , ega tasude suhtes, mida kogutakse puudega ja liikumispuudega isikutele antava abi rahastamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul) (6).

Käesolev direktiiv ei mõjuta ühegi liikmesriigi õigust kohaldada iga tema territooriumil asuva lennujaama juhtorgani suhtes täiendavaid reguleerivaid meetmeid, mis ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga ega muude ühenduse õiguse asjakohaste sätetega. Eelkõige võib see hõlmata maksustamissüsteemide heakskiitmist ja/või konkurentsiõigusel põhinevate maksude määra.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on spetsiaalselt kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas ärilendude teenindamiseks vajalikud rajatised; |
| --- | --- |

a)

„lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on spetsiaalselt kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas ärilendude teenindamiseks vajalikud rajatised;

| b) | „lennujaama juhtorgan” – asutus, kelle ainuülesandeks või lisaülesandeks – olenevalt olukorrast – on riiklike õigusaktide alusel lennujaama
  või lennujaamade liidu
  infrastruktuuri haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas
  või lennujaamade liidus
  tegutsevate eri käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

„lennujaama juhtorgan” – asutus, kelle ainuülesandeks või lisaülesandeks – olenevalt olukorrast – on riiklike õigusaktide alusel lennujaama
  või lennujaamade liidu
  infrastruktuuri haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas
  või lennujaamade liidus
  tegutsevate eri käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;

| c) | „lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab õhu kaudu toimuva reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest kõnealusest lennujaamast või kõnealusesse lennujaama; |
| --- | --- |

c)

„lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab õhu kaudu toimuva reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest kõnealusest lennujaamast või kõnealusesse lennujaama;

| d) | „lennujaamamaks” – maks, mida kogutakse lennujaama juhtorgani huvides ja mida maksavad lennujaama kasutajad ja/või lennureisijad▐ rajatiste ja teenuste
  kasutamise eest
  , mida pakub lennujaama juhtorgan ja mis on seotud õhusõiduki maandumise, õhkutõusmise, valgustamise ja parkimisega ning reisijate ja kauba käitlemisega; |
| --- | --- |

d)

„lennujaamamaks” – maks, mida kogutakse lennujaama juhtorgani huvides ja mida maksavad lennujaama kasutajad ja/või lennureisijad▐ rajatiste ja teenuste
  kasutamise eest
  , mida pakub lennujaama juhtorgan ja mis on seotud õhusõiduki maandumise, õhkutõusmise, valgustamise ja parkimisega ning reisijate ja kauba käitlemisega;

| e) | „turvamaks” – maks, mis on ette nähtud konkreetselt selleks, et katta kõik või osa nende
  minimaalsete
  turvameetmete kuludest, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku häirimise eest
  , nagu see on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad (7)

  ; |
| --- | --- |

e)

„turvamaks” – maks, mis on ette nähtud konkreetselt selleks, et katta kõik või osa nende
  minimaalsete
  turvameetmete kuludest, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku häirimise eest
  , nagu see on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad (7)

  ;

| f) | „lennujaamade liit” – ühes liikmesriigis asuvad lennujaamad, mida käitab liikmesriigi pädeva asutuse määratud lennujaama juhtorgan. |
| --- | --- |

f)

„lennujaamade liit” – ühes liikmesriigis asuvad lennujaamad, mida käitab liikmesriigi pädeva asutuse määratud lennujaama juhtorgan.

Artikkel 3

Mittediskrimineerimine

Liikmesriigid tagavad, et lennujaamamaksud ei diskrimineeri lennujaama kasutajaid ega lennureisijaid.

Käesolev säte ei piira maksude korrigeerimist objektiivsetel, läbipaistvatel ja üldisest huvist ajendatud põhjustel.

Artikkel 4

Lennujaamade liit

Tagamaks juurdepääsu liitu kuuluvale lennuväljale kuludega, mis on vastavuses lennureisijate arvuga, võivad liikmesriigid lubada lennujaamade liitude käitajatel kehtestada kõigis liitu kuuluvates lennujaamades ühesugune läbipaistev lennujaamamaksude süsteem. Vastava loa võib anda vaid tingimusel, et ei moonutata erinevates liikmesriikides asuvate lennujaamade vahelist konkurentsi, näiteks seoses turismiga. Vaidluste korral võib kaebuse esitaja asjakohaste EÜ konkurentsieeskirjade alusel pöörduda komisjoni poole.

Artikkel 5

Konsulteerimine ja parandusmeetmed

1.    Liikmesriigid tagavad, et igas lennujaamas
  , mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse,
  kehtestatakse seoses lennujaamamaksude süsteemi toimimise ja selliste maksude määradega,
  sealhulgas lennujaama juhtorgani poolt lennujaamamaksu eest osutatava teenuse kvaliteediga,
  lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate või lennujaama kasutajate esindajate vahelise kohustusliku▐ konsulteerimise kord.
  Liikmesriigid tagavad, et konsultatsioonid toimuvad enne seda, kui lennujaama juhtorganid või lennujaama kasutajad soovivad lennujaamamakse kehtestada või nende määra või struktuuri oluliselt muuta. Kui lennujaama juhtorgani ning lennujaama kasutajate või kasutajate esindajate vahel on sõlmitud mitmeaastane kokkulepe, toimuvad konsultatsioonid selle kokkuleppe sätete kohaselt.

2.    Liikmesriigid tagavad, et lennujaama juhtorgan kooskõlastab lennujaamamaksude süsteemi või maksumäärade muudatused võimaluse korral lennujaama kasutajatega. Sel eesmärgil esitab lennujaama juhtorgan lennujaama kasutajatele mis tahes ettepaneku lennujaamamaksude süsteemi või lennujaamamaksude määra muutmiseks ning kavandatud muudatuste põhjused hiljemalt
  kuus kuud
  enne muudatuste jõustumist. Lennujaama kasutaja taotlusel arutab lennujaama juhtorgan lennujaama kasutajatega kavandatud muudatused läbi ja arvestab nende seisukohti enne lõpliku otsuse tegemist. Lennujaama juhtorgan avaldab oma lõpliku otsuse
  mõistliku aja jooksul
  enne selle jõustumist. Kui lennujaama juhtorgan ja lennujaama kasutajad ei jõua seoses kavandatud muudatustega kokkuleppele, põhjendab lennujaama juhtorgan oma otsust lennujaama kasutajate seisukohtade suhtes.

3.    Liikmesriigid tagavad, et juhul kui pooled ei jõua lennujaamamaksude suhtes
  lõplikult
  kokkuleppele,
  võivad lennujaama juhtorgan või lennujaama kasutajad, kes esindavad vähemalt kaht teineteisest sõltumatut lennuettevõtjat või kelle lennud moodustavad vähemalt 10 % asjaomase lennujaama iga-aastastest lendudest või reisijateveo mahust,
  pöörduda sõltumatu reguleeriva asutuse poole taotlusega analüüsida, kas lennujaamamaksude süsteem või lennujaamamaksude määra muutmine on põhjendatud.

Artikli 12 kohaselt loodud või määratud sõltumatu reguleeriv asutus:

| a) | kehtestab menetluse lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate või nende esindajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks seoses muudatustega lennujaamamaksude määras või struktuuris, kaasa arvatud muutused teenuse kvaliteedis; |
| --- | --- |

a)

kehtestab menetluse lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate või nende esindajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks seoses muudatustega lennujaamamaksude määras või struktuuris, kaasa arvatud muutused teenuse kvaliteedis;

| b) | määrab, millistel tingimustel võib anda lahkarvamused talle lahendamiseks; |
| --- | --- |

b)

määrab, millistel tingimustel võib anda lahkarvamused talle lahendamiseks;

| c) | määrab, milliste kriteeriumide põhjal lahkarvamusi hinnatakse. |
| --- | --- |

c)

määrab, milliste kriteeriumide põhjal lahkarvamusi hinnatakse.

Vastavad kriteeriumid ja tingimused on mittediskrimineerivad, läbipaistvad ning kooskõlas EÜ konkurentsiõiguse põhimõtete ja käesoleva direktiiviga.

Lennujaamamaksude süsteemis või määras tehtava muudatuse analüüs ei peata otsuse täitmist.

4.
     
  Lennujaama kasutaja esitab prima facie tõendid selle kohta, et kõnealune lennujaam on võtnud EÜ konkurentsiõigust rikkuvaid meetmeid.

5.
     
  See ei piira ühegi olemasoleva vaidluste lahendamise mehhanismi ega seadusliku apellatsioonimenetluse kasutamise võimalust.

Artikkel 6

Läbipaistvus

1.   Liikmesriigid tagavad, et lennujaama juhtorgan annab igale lennujaama kasutajale või lennujaama kasutajate esindajatele või ühendustele kord aastas teavet osiste kohta, mille alusel määratakse kõigi lennujaamas kehtestatud maksude suurus. Kõnealune teave hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | kehtestatud maksu eest osutatud teenuste ja infrastruktuuri loetelu; |
| --- | --- |

a)

kehtestatud maksu eest osutatud teenuste ja infrastruktuuri loetelu;

| b) | maksude
  kehtestamise
  meetod
  , kusjuures esitatakse andmed selle kohta, kas kohaldatud on ühe või kahe kassa meetodit või segameetodit
  ; |
| --- | --- |

b)

maksude
  kehtestamise
  meetod
  , kusjuures esitatakse andmed selle kohta, kas kohaldatud on ühe või kahe kassa meetodit või segameetodit
  ;

| c) | lennujaama üldine kulustruktuur,
  mis on seotud rajatiste ja teenustega, mida lennujaamamaksud peaksid katma, ulatuses, mis on lennujaamamaksude arvutamiseks asjakohane ja mida tuleb kajastada majandusaasta aruannetes
  ; |
| --- | --- |

c)

lennujaama üldine kulustruktuur,
  mis on seotud rajatiste ja teenustega, mida lennujaamamaksud peaksid katma, ulatuses, mis on lennujaamamaksude arvutamiseks asjakohane ja mida tuleb kajastada majandusaasta aruannetes
  ;

| d) | lennujaamas kogutud maksude iga kategooria tulud ja kulud; |
| --- | --- |

d)

lennujaamas kogutud maksude iga kategooria tulud ja kulud;

| e) | riigiabist, subsiidiumidest ja muudest rahalistest toetustest saadavate lennujaama tulude suhe maksudest saadavatesse tuludesse; |
| --- | --- |

e)

riigiabist, subsiidiumidest ja muudest rahalistest toetustest saadavate lennujaama tulude suhe maksudest saadavatesse tuludesse;

| f) | lennujaamale antud riigi- ja regionaalabi ning avaliku teenindamise kohustuste katteks eraldatud riiklikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

f)

lennujaamale antud riigi- ja regionaalabi ning avaliku teenindamise kohustuste katteks eraldatud riiklikud rahalised vahendid;

| g) | maksude kogumise aluseks olevate teenustega seotud töötajate koguarv; |
| --- | --- |

g)

maksude kogumise aluseks olevate teenustega seotud töötajate koguarv;

| h) | lennujaama olukorra prognoosid seoses▐ lennuliikluse kasvu ja mis tahes kavandatud
  suuremate
  investeeringutega; |
| --- | --- |

h)

lennujaama olukorra prognoosid seoses▐ lennuliikluse kasvu ja mis tahes kavandatud
  suuremate
  investeeringutega;

| i) | lennujaama infrastruktuuri ja seadmete tegelik kasutus määratletud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

i)

lennujaama infrastruktuuri ja seadmete tegelik kasutus määratletud ajavahemiku jooksul;

| j) | kõigi suuremate kavandatud
  investeeringute
  prognoositav toodang
  , arvestades nende mõju lennujaama võimsusele ja▐ teenuste kvaliteedile. |
| --- | --- |

j)

kõigi suuremate kavandatud
  investeeringute
  prognoositav toodang
  , arvestades nende mõju lennujaama võimsusele ja▐ teenuste kvaliteedile.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lennujaama kasutajad esitavad lennujaama juhtorganile
  enne lennujaamamaksude määra või lennujaamamaksude süsteemi kavandatud muutmist või uute maksude kehtestamist
  teavet, mis hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | lennuliikluse prognoosid; |
| --- | --- |

a)

lennuliikluse prognoosid;

| b) | nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid; |
| --- | --- |

b)

nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid;

| c) | nende arendusprojektid asjaomases lennujaamas; |
| --- | --- |

c)

nende arendusprojektid asjaomases lennujaamas;

| d) | nende nõuded asjaomases lennujaamas. |
| --- | --- |

d)

nende nõuded asjaomases lennujaamas.

3.   
  Lõigete 1 ja 2
  alusel antud teavet loetakse konfidentsiaalseks ja käsitletakse sellekohasena.
  Seda reguleerivad siseriiklikud õigusaktid andmekaitse kohta. Börsil noteeritud lennujaamade korral tuleb eriti järgida börsieeskirju.

4.
     
  Asjakohaste andmekaitse-eeskirjade raames on sõltumatul reguleerival asutusel juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik seoses tema tegevusega.

Artikkel 7

Uus infrastruktuur

Liikmesriigid tagavad, et lennujaama juhtorgan konsulteerib lennujaama kasutajatega enne lõplikku otsustamist uute infrastruktuuriprojektide üle.
  Kõige enam viis aastat enne investeeringu käikuandmist võib lennujaama juhtorgan lennujaamamaksude kehtestamisel kindlustada oma huve eelfinantseerimise abil.

Lennujaama juhtorgan võib uusi infrastruktuuriprojekte eelfinantseerida lennujaamamaksude asjakohase tõstmise abil, eeldusel et:

| a) | lennujaama kasutajatele antakse läbipaistvat teavet lennujaamamaksu tõstmise ulatuse ja kestuse kohta; |
| --- | --- |

a)

lennujaama kasutajatele antakse läbipaistvat teavet lennujaamamaksu tõstmise ulatuse ja kestuse kohta;

| b) | kogu täiendav tulu kasutatakse üksnes kavandatud infrastruktuuri rajamiseks; |
| --- | --- |

b)

kogu täiendav tulu kasutatakse üksnes kavandatud infrastruktuuri rajamiseks;

| c) | kõik ametlikud load on saadud. |
| --- | --- |

c)

kõik ametlikud load on saadud.

Artikkel 8

Kvaliteedistandardid

1.    Lennujaama sujuva ja tõhusa töö kindlustamiseks tagavad liikmesriigid, et lennujaama juhtorgan ja lennujaama kasutajaid lennujaamas esindav ühendus või ühendused peavad
  vastavalt artiklis 9 esitatud maksude diferentseerimise sätetele
  läbirääkimisi
  lepingute
  sõlmimiseks
  iga teenuse taseme kohta
  seoses lennujaama terminalis või terminalides osutatava teenuse kvaliteediga ning artikli 6 lõikes 2 nimetatud teabe täpsuse ja õigeaegsusega, mida lennujaama kasutajad esitavad kavandatud toimingute kohta, et võimaldada lennujaama juhtorganil täita oma kohustusi. Selline leping sõlmitakse vähemalt iga kahe aasta järel ja sellest teatatakse iga liikmesriigi sõltumatule reguleerivale asutusele.

2.    Liikmesriigid tagavad, et kui teenuse tasemete osas ei jõuta kokkuleppele, võib kumbki pool taotleda sõltumatu reguleeriva asutuse sekkumist.

Artikkel 9

Maksude
  erisused

1.    Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada lennujaama juhtorganil muuta konkreetsete lennujaamateenuste, terminalide või terminalide osade kvaliteeti ja ulatust, et pakkuda sihtotstarbelisi teenuseid või eriotstarbelist terminali või terminali osa. Lennujaamamaksude suurust võib diferentseerida vastavalt selliste teenuste kvaliteedile ja ulatusele
  , kuid seda võib diferentseerida ka keskkonnakaitse tulemuslikkuse, mürasaaste või muude avalike huvide põhjal, tingimusel et diferentseerimise aluseks on asjakohased, objektiivsed ja läbipaistvad kriteeriumid
  .

Samuti tagavad liikmesriigid, et lennujaamad võtavad sama teenuse eest ühesugust maksu. Lennujaama juhtorgan võib teha lennujaama kasutajatele soodustusi maksude puhul, mis põhinevad kasutatava teenuse kvaliteedil, tingimusel et kõnealune soodustus on avalikustatud, ning läbipaistvatel ja objektiivsetel tingimustel kättesaadav kõigile lennujaama kasutajatele. Ta võib teha soodustusi kasutajatele, kes avavad uusi lennuliine, tingimusel et soodustus tehakse samamoodi avalikult ja mittediskrimineerivalt ning et vastavalt EÜ konkurentsiõigusele muudetakse see samamoodi kättesaadavaks kõigile lennujaama kasutajatele.

2.    Liikmesriigid tagavad, et igal lennujaama kasutajal, kes soovib kasutada sihtotstarbelisi teenuseid või eriotstarbelist terminali või terminali osa, on juurdepääs kõnealustele teenustele ja terminalile või terminali osale.

Kui sihtotstarbelisi teenuseid või eriotstarbelist terminali või terminali osa soovib kasutada rohkem kasutajaid, kui see on võimsuse piiranguid arvestades võimalik, määratakse juurdepääs asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

Artikkel 10

Turvamaksud

Turvamakse kasutatakse ainult julgestuskulude katmiseks
  ja need ei või vastavaid kulusid ületada. Turvamaksudega ei tohi kasumit teenida.
  Kõnealused kulud määratakse igas liikmesriigis üldiselt tunnustatud
  majandusliku ja tegevustõhususe ning arvestuse ja hindamise põhimõtete
  kohaselt.
  Liikmesriigid tagavad igas lennujaamas kulude õiglase jaotamise erinevate kasutajarühmade vahel.
  Liikmesriigid tagavad siiski eelkõige järgmiste osiste arvesse võtmise:

| — | julgestustoimingutega seotud vahendite ja rajatiste rahastamise kulud, sealhulgas nende vahendite ja rajatiste õiglane kulum; |
| --- | --- |

—

julgestustoimingutega seotud vahendite ja rajatiste rahastamise kulud, sealhulgas nende vahendite ja rajatiste õiglane kulum;

| — | julgestustöötajate ja -toimingute kulud
  , välja arvatud lühiajaliste tugevdatud turvameetmete kulud
  ;
  selliseid meetmeid, mis kehtestatakse spetsiaalseid riskianalüüse käsitlevate siseriiklike õigusaktide põhjal ja mis põhjustavad lisakulusid, ei reguleerita käesoleva direktiivi sätetega; |
| --- | --- |

—

julgestustöötajate ja -toimingute kulud
  , välja arvatud lühiajaliste tugevdatud turvameetmete kulud
  ;
  selliseid meetmeid, mis kehtestatakse spetsiaalseid riskianalüüse käsitlevate siseriiklike õigusaktide põhjal ja mis põhjustavad lisakulusid, ei reguleerita käesoleva direktiivi sätetega;

| — | toetused ja subsiidiumid, mida ametiasutused eraldavad julgeoleku eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

toetused ja subsiidiumid, mida ametiasutused eraldavad julgeoleku eesmärkidel.

Teatavas lennujaamas kehtestatud turvamaksude laekumisi võib kasutada ainult maksude kehtestamise kohas tehtavate lennujaama turvakulude katmiseks. Lennujaamade liidu puhul võib turvamaksude laekumisi kasutada üksnes liitu kuuluvate lennujaamade turvakulude katmiseks.

Artikkel 11

Rangemad turvakulud

Liikmesriigid katavad kulud turvameetmete rakendamiseks, mis on rangemad määrusega (EÜ) nr 2320/2002 kehtestatud minimaalsetest turvameetmetest.

Artikkel 12

Sõltumatu reguleeriv asutus

1.    Liikmesriigid määravad või loovad riigi sõltumatu reguleeriva asutusena sõltumatu organi, et tagada käesoleva direktiivi järgimiseks▐ võetud meetmete nõuetekohane kohaldamine
  ning artiklites 5 ja 8 sätestatud ülesannete täitmine
  . See organ võib olla sama üksus, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks artikli 1 lõikes 2 osutatud täiendavate reguleerivate meetmete kohaldamise, sh maksustamissüsteemide ja/või maksumäärade heakskiitmise, eeldusel et üksus vastab käesoleva artikli lõike 3 nõuetele.

2.
     
  Riigi sõltumatu reguleeriv asutus võib oma järelevalve all delegeerida käesoleva direktiivi sätete või nende osade rakendamise piirkondlikele sõltumatutele reguleerivatele asutustele tingimusel, et rakendamine toimub samade nõuete kohaselt. Riigi sõltumatu reguleeriv asutus vastutab jätkuvalt käesoleva direktiivi sätete nõuetekohase kohaldamise tagamise eest. Lõike 3 sätteid kohaldatakse samuti piirkondlike sõltumatute reguleerivate asutuste suhtes.

3   . Liikmesriigid tagavad sõltumatu reguleeriva asutuse sõltumatuse, kindlustades, et see on õiguslikult eraldiseisev ning igast lennujaama juhtorganist ja lennuettevõtjast talituslikult sõltumatu. Liikmesriigid, kes säilitavad omandi või kontrolli lennujaamade, lennujaamade juhtorganite või lennuettevõtjate üle, peavad tagama reguleeriva funktsiooni tõhusa struktuurilise eraldatuse omandi või kontrolliga seotud toimingutest. Liikmesriigid tagavad, et sõltumatu reguleeriv asutus tegutseb erapooletult ja läbipaistvalt.

4   . Liikmesriigid teatavad komisjonile sõltumatu reguleeriva asutuse nime ja aadressi, talle määratud ülesanded ja kohustused ning lõike 3 järgimise tagamiseks võetud meetmed.

5   .
  Kui sõltumatu reguleeriv asutus artikli 5 sätete kohaselt uurib lennujaamamaksu määra või struktuuri muutmise põhjendatust, saab ta nõuda asjaomastelt osapooltelt vajalikku teavet ning on otsuse tegemisel kohustatud konsulteerima asjaomaste ja kõigi muude osapooltega, keda muudatus mõjutab. Ta teeb otsuse lühima praktiliselt võimaliku ajaga ning kolme kuu jooksul pärast kaebuse saamist, ning on kohustatud otsuse ja selle põhjendused avalikustama.
  Reguleeriva asutuse
  otsus
  on siduvad.

6   . Sõltumatu reguleeriv asutus avaldab oma tegevuse kohta aastaaruande.

Artikkel 13

Aruandlus ja muutmine

1.    Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta
  , milles hinnatakse direktiivi eesmärkide täitmisel tehtud edusamme,

  hiljemalt ... (8) pärast selle jõustumist ning teeb vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

2.    Liikmesriigid ja komisjon teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd, eelkõige seoses teabe kogumisega lõikes 1 osutatud aruande eesmärgil.

Artikkel 14

Rakendamine

1.    Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (9). Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.

2.    Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 15

Jõustumine ning adressaadid

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

‖,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 10, 15.1.2008, lk 35.

1

10, 15.1.2008, lk 35.

(2)  ELT C 305, 15.12.2007, lk 11.

2

305, 15.12.2007, lk 11.

(3)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta seisukoht.

(4)  Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava (ELT L 341, 7.12.2006, lk 3).

4

Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava (ELT L 341, 7.12.2006, lk 3).

(5)  Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(6)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon: ELT L 229, 29.6.2004, lk 3.)

7

(8)  4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

8

4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(9)  18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

9

18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi avaldamist.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/102

---

P6_TA(2008)0005

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 – 2006/0246(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0745); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0745);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0439/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0439/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0406/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0406/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | võtab teadmiseks lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2006)0246

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr 689/2008.)

---

LISA

KOMISJONI AVALDUS ELAVHÕBEDA JA ARSEENI LIIGITAMISE KOHTA PIC MÄÄRUSES

Komisjon rõhutab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 304/2003 artikli 22 lõikele 3 tehakse juhul, kui arseeni (metalli) kasutamine on ühenduses keelatud või rangelt reguleeritud, ettepanek asjakohase lisa parandamiseks. Komisjon märgib samuti, et nõukogus ja parlamendis koostatakse praegu ettepanekut keelata elavhõbeda eksport ühenduse territooriumilt, minnes seega kaugemale, kui Rotterdami konventsioonis esitatud eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri nõude ja seda rakendava ühenduse määrusega ette nähakse.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/103

---

P6_TA(2008)0006

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (KOM(2007)0159 – C6-0104/2007 – 2007/0054(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0159); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0159);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 42 ja 308, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0104/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 42 ja 308, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0104/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0515/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0515/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0054

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr 592/2008.)

---

Kolmapäev, 16. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/104

---

P6_TA(2008)0010

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetmete kohta, mida komisjonil tuleb aastatel 2008–2013 võtta ühise põllumajanduspoliitika raames loodud kaugseire rakenduste kaudu (KOM(2007)0383 – C6-0273/2007 – 2007/0132(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0383); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0383);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0273/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0273/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0508/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0508/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 2 |
| (2) Aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsuse 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003, mida on muudetud, ja sellele eelnevate otsuste raames omandatud kogemus

  võimaldasid jõuda järku, kus
  saagikuse prognoosimiseks
  ning põllumaade ja -kultuuride seisundi järelevalveks kasutatav agrometeoroloogiline süsteem on
  töökorras ja hästi väljaarendatud
  ning selle tõhusus on tõestatud
  . | (2) Aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsuse nr 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003, mida on muudetud, ja sellele eelnevate otsuste raames omandatud kogemused

  andsid paremaid teadmisi maakasutuse, maakatte ja keskkonnanäitajate jälgimise kohta (projekt LUCAS) ning lõid
  töökorras ja hästi väljaarendatud
  agrometeoroloogilise süsteemi põllukultuuride seireks ja
  saagikuse prognoosimiseks
  (projekt MARS)
  . |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 2 a (uus) |
| | (2 a) Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuulub ainult katseprojekt MARS, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta otsuse nr 2066/2003/EÜ (aerofotograafia ja kaugseire tehnikate jätkuva rakendamise kohta põllumajandusstatistikas aastatel 2004–2007) (1) reguleerimisalasse. Konkreetsemalt kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ainult komisjoni võetavad operatiivmeetmed, mis kasutavad kaugseire rakendusi ühise põllumajanduspoliitika raames. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Lisaks tuleks ette näha, et võetud meetmete tulemusel saadud teave ja prognoosid
  , mis
  on komisjoni valduses, tuleb teha liikmesriikidele kättesaadavaks ning teavitada võetud kaugseiremeetmete rakendustingimustest ja komisjoni käsutusse antud ressursside kasutamisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu vahe- ja lõpparuandes, millele lisatakse vajaduse korral ettepanek jätkata neid meetmeid pärast käesolevas määruses kehtestatud ajavahemikku. | (5) Lisaks tuleks ette näha, et võetud meetmete tulemusel saadud teave ja prognoosid on komisjoni valduses
  ning neid kasutatakse üksnes saagikuse prognoosimiseks, mitte kontrollimise eesmärgil. Teave ja prognoosid
  tuleb teha liikmesriikidele kättesaadavaks ning teavitada võetud kaugseiremeetmete rakendustingimustest ja komisjoni käsutusse antud ressursside kasutamisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu vahe- ja lõpparuandes, millele lisatakse vajaduse korral ettepanek jätkata neid meetmeid pärast käesolevas määruses kehtestatud ajavahemikku. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Artikli 1 lõike 1 sissejuhatav osa |
| 1. | Alates 1. jaanuarist 2008 kuue aasta jooksul ühise põllumajanduspoliitika raames kaugseire rakenduste kaudu komisjoni võetavaid meetmeid võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punkti e alusel rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist,
  kui nende
  meetmete
  eesmärk on anda komisjonile vahendid: |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

(2) Aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsuse 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003, mida on muudetud, ja sellele eelnevate otsuste raames omandatud kogemus

  võimaldasid jõuda järku, kus
  saagikuse prognoosimiseks
  ning põllumaade ja -kultuuride seisundi järelevalveks kasutatav agrometeoroloogiline süsteem on
  töökorras ja hästi väljaarendatud
  ning selle tõhusus on tõestatud
  .

(2) Aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsuse nr 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003, mida on muudetud, ja sellele eelnevate otsuste raames omandatud kogemused

  andsid paremaid teadmisi maakasutuse, maakatte ja keskkonnanäitajate jälgimise kohta (projekt LUCAS) ning lõid
  töökorras ja hästi väljaarendatud
  agrometeoroloogilise süsteemi põllukultuuride seireks ja
  saagikuse prognoosimiseks
  (projekt MARS)
  .

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 2 a (uus)

(2 a) Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuulub ainult katseprojekt MARS, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta otsuse nr 2066/2003/EÜ (aerofotograafia ja kaugseire tehnikate jätkuva rakendamise kohta põllumajandusstatistikas aastatel 2004–2007) (1) reguleerimisalasse. Konkreetsemalt kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ainult komisjoni võetavad operatiivmeetmed, mis kasutavad kaugseire rakendusi ühise põllumajanduspoliitika raames.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 5

(5) Lisaks tuleks ette näha, et võetud meetmete tulemusel saadud teave ja prognoosid
  , mis
  on komisjoni valduses, tuleb teha liikmesriikidele kättesaadavaks ning teavitada võetud kaugseiremeetmete rakendustingimustest ja komisjoni käsutusse antud ressursside kasutamisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu vahe- ja lõpparuandes, millele lisatakse vajaduse korral ettepanek jätkata neid meetmeid pärast käesolevas määruses kehtestatud ajavahemikku.

(5) Lisaks tuleks ette näha, et võetud meetmete tulemusel saadud teave ja prognoosid on komisjoni valduses
  ning neid kasutatakse üksnes saagikuse prognoosimiseks, mitte kontrollimise eesmärgil. Teave ja prognoosid
  tuleb teha liikmesriikidele kättesaadavaks ning teavitada võetud kaugseiremeetmete rakendustingimustest ja komisjoni käsutusse antud ressursside kasutamisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu vahe- ja lõpparuandes, millele lisatakse vajaduse korral ettepanek jätkata neid meetmeid pärast käesolevas määruses kehtestatud ajavahemikku.

Muudatusettepanek 4

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatav osa

1.

Alates 1. jaanuarist 2008 kuue aasta jooksul ühise põllumajanduspoliitika raames kaugseire rakenduste kaudu komisjoni võetavaid meetmeid võib määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punkti e alusel rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist,
  kui nende
  meetmete
  eesmärk on anda komisjonile vahendid:

| 1. | Programmi rakendamise finantspakett ajavahemikuks 2008–2013 on 9,2 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku rubriikide ülemmäärade piires,
  kui nende eesmärk on anda komisjonile vahendid: |
| --- | --- |

1.

Programmi rakendamise finantspakett ajavahemikuks 2008–2013 on 9,2 miljonit eurot. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku rubriikide ülemmäärade piires,
  kui nende eesmärk on anda komisjonile vahendid:

Muudatusettepanek 5

Artikli 1 lõike 1 punkt a

a) põllumajandusturgude
  juhtimiseks
  ;

a) põllumajandusturgude
  juhtimise abistamiseks
  ;

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 lõike 1 punkt c

c) punktis b osutatud teabe kättesaadavuse soodustamiseks;

c) punktis b osutatud teabe kättesaadavuse soodustamiseks
  üksnes asutuste kaudu, kellel on selleks luba vastavalt käesolevale määrusele;

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 lõike 2 punkt b

b)
  ruumiliste andmete infrastruktuuri ja veebisaidi loomine;

b)
  Teadusuuringute Ühiskeskuse põllumajanduse üksuse veebisaidi täiustamine, nii et kõik asjaomased teadusuuringute andmed oleksid avalikkusele vabalt kättesaadavad;

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 lõike 2 punkt b a (uus)

b a) kõigi ruumiliste andmete, kaugseire ja agrometeoroloogiliste projektide andmebaasi loomine ning olemasolevate ruumiliste andmete infrastruktuuri ja veebisaitide koondamine;

---

(1)  ELT L 309, 26.11.2003, lk 9.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/106

---

P6_TA(2008)0011

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (9948/2/2007 – C6-0315/2007 – 2002/0222(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9948/2/2007 – C6-0315/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9948/2/2007 – C6-0315/2007);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0443) (2) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0443) (2) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekuid (KOM(2004)0747, KOM(2005)0483); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekuid (KOM(2004)0747, KOM(2005)0483);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0504/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0504/2007),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 233.

(2)  EÜT C 331 E, 31.12.2002, lk 200.

---

P6_TC2-COD(2002)0222

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. jaanuaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/.../EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2008/48/EÜ) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 17. jaanuar 2008

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/108

---

P6_TA(2008)0014

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta (KOM(2007)0515 – C6-0322/2007 – 2007/0189(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0515); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0515);

| — | võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0322/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0322/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0514/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0514/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 1 |
| (1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt, tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat. | (1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt
  ja võttes arvesse ameti loomise eesmärke
  , tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 2 |
| (2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega. | (2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega
  ning etniliste või rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitsmine
  . |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. | (5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke
  ja tegevust
  tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,
  ja Euroopa ombudsman
  . |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 6 a (uus) |
| | (6 a) Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõikele 3 võib amet Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel tegutseda väljaspool mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondi, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 7 a (uus) |
| | (7 a) Raamistikus määratletakse ameti tegevuse teemavaldkonnad, samas kui ameti ülesanded on loetletud määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4, kus nimetatakse muuhulgas ülesannet parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet ameti töö kohta. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 7 b (uus) |
| | (7 b) Kõik inimesed on sündinud võrdsetena ja seega on inimõigused jagamatud ja puutumatud. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Põhjendus 7 c (uus) |
| | (7 c) Oluline on kontrollida nende rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide, milles kõik liikmesriigid osalevad, järgimist ELi institutsioonide ja kõikide liikmesriikide poolt
  . |
| Muudatusettepanek 8 |
| Põhjendus 7 d (uus) |
| | (7 d) Amet peaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru andma. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Artikli 1 lõige 1 a (uus) |
| | 1 a. Komisjon võib kas omal algatusel või nõukogu, Euroopa Parlamendi või ameti haldusnõukogu algatusel esitada pärast vähemalt ühe aasta möödumist mitmeaastase raamistiku vastuvõtmisest ettepaneku raamistiku läbivaatamiseks vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikes 1 sätestatud menetlusele. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Artikli 1 lõige 2 a (uus) |
| | 2 a. Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament võivad paluda ametil uurida konkreetseid tegevusi või probleeme. |
| Muudatusettepanek 11 |
| Artikkel 1 a (uus) |
| | Artikkel 1 a |
| | Ülesanded |
| | Amet võib erandlikel ja kaalukatel juhtudel koostada ja avaldada järeldusi ja arvamusi teemavaldkondades, mida artikkel 2 ei hõlma. Niisugustel juhtudel tuleb võetud ülesannetest teavitada komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti. |
| Muudatusettepanek 12 |
| Artikli 2 sissejuhatav osa |
| Teemavaldkonnad on järgmised
  : | Töötades järgmistes teemavaldkondades ning ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2a ja artikli 1a kohaldamist, püüab amet kindlaks määrata majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi tegureid, mis aitavad kaasa inimõiguste austamisele neis valdkondades või mis võivad endast kujutada inimõiguste rikkumiste algpõhjusi
  : |
| Muudatusettepanek 13 |
| Artikli 2 punkt b |
| b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või
  vähemusse
  kuulumise alusel, | b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või
  traditsioonilisse rahvus- või keelevähemusse
  kuulumise
  ja nende põhjuste mistahes kombinatsiooni (mitmekordne diskrimineerimine)
  alusel, |
| Muudatusettepanek 14 |
| Artikli 2 punkt j |
| j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele. | j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele
  selles osas, mis puudutab kahtlustatavate ja süüdistatavate õigusi
  . |
| Muudatusettepanek 15 |
| Artikli 2 punkt j a (uus) |
| | j a) äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus. |
| Muudatusettepanek 16 |
| Artikli 3 lõige 1 |
| 1. | Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1

(1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt, tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat.

(1) Et amet saaks täita oma ülesandeid nõuetekohaselt
  ja võttes arvesse ameti loomise eesmärke
  , tuleb vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikele 2 täpselt kindlaks määrata tema tegevuse teemavaldkonnad mitmeaastases raamistikus, mis hõlmab viit aastat.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 2

(2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega.

(2) Muude teemavaldkondade seas peaks raamistikku kuuluma võitlus rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega
  ning etniliste või rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitsmine
  .

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 5

(5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

(5) Raamistikus tuleks esitada ka sätted, millega tagatakse, et ameti tegevus täiendab ühenduse ja liidu teiste organite, ametkondade ja ametite ning Euroopa Nõukogu ja teiste põhiõiguste alal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide tegevust. Käesolev mitmeaastane raamistik mõjutab kõige enam järgmisi ühenduse ameteid ja asutusi, kelle eesmärke
  ja tegevust
  tuleks seega järjekindlalt arvestada: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, ning Euroopa andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud 18. detsembri 2000. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,
  ja Euroopa ombudsman
  .

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 6 a (uus)

(6 a) Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõikele 3 võib amet Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel tegutseda väljaspool mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondi, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 7 a (uus)

(7 a) Raamistikus määratletakse ameti tegevuse teemavaldkonnad, samas kui ameti ülesanded on loetletud määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 4, kus nimetatakse muuhulgas ülesannet parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet ameti töö kohta.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7 b (uus)

(7 b) Kõik inimesed on sündinud võrdsetena ja seega on inimõigused jagamatud ja puutumatud.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 7 c (uus)

(7 c) Oluline on kontrollida nende rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide, milles kõik liikmesriigid osalevad, järgimist ELi institutsioonide ja kõikide liikmesriikide poolt
  .

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 7 d (uus)

(7 d) Amet peaks Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru andma.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 lõige 1 a (uus)

1 a. Komisjon võib kas omal algatusel või nõukogu, Euroopa Parlamendi või ameti haldusnõukogu algatusel esitada pärast vähemalt ühe aasta möödumist mitmeaastase raamistiku vastuvõtmisest ettepaneku raamistiku läbivaatamiseks vastavalt määruse (EÜ) 168/2007 artikli 5 lõikes 1 sätestatud menetlusele.

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 2 a (uus)

2 a. Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament võivad paluda ametil uurida konkreetseid tegevusi või probleeme.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Ülesanded

Amet võib erandlikel ja kaalukatel juhtudel koostada ja avaldada järeldusi ja arvamusi teemavaldkondades, mida artikkel 2 ei hõlma. Niisugustel juhtudel tuleb võetud ülesannetest teavitada komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti.

Muudatusettepanek 12

Artikli 2 sissejuhatav osa

Teemavaldkonnad on järgmised
  :

Töötades järgmistes teemavaldkondades ning ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2a ja artikli 1a kohaldamist, püüab amet kindlaks määrata majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi tegureid, mis aitavad kaasa inimõiguste austamisele neis valdkondades või mis võivad endast kujutada inimõiguste rikkumiste algpõhjusi
  :

Muudatusettepanek 13

Artikli 2 punkt b

b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või
  vähemusse
  kuulumise alusel,

b) diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või
  traditsioonilisse rahvus- või keelevähemusse
  kuulumise
  ja nende põhjuste mistahes kombinatsiooni (mitmekordne diskrimineerimine)
  alusel,

Muudatusettepanek 14

Artikli 2 punkt j

j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele.

j) juurdepääs tõhusale ja sõltumatule õigusemõistmisele
  selles osas, mis puudutab kahtlustatavate ja süüdistatavate õigusi
  .

Muudatusettepanek 15

Artikli 2 punkt j a (uus)

j a) äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus.

Muudatusettepanek 16

Artikli 3 lõige 1

1.

Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10.

| 1. | Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega
  ja teeb nendega koostööd
  vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva raamistiku rakendamiseks kooskõlastab amet oma tegevust ühenduse asjaomaste organite, ametkondade ja ametite, liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja tsiviilühiskonna organisatsioonidega
  ja teeb nendega koostööd
  vastavalt tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10.

Muudatusettepanek 17

Artikli 3 lõige 2 a (uus)

2 a. Amet teeb põhiõiguste valdkonnas aktiivset koostööd kandidaatriikidega, et hõlbustada nende õigusaktide kooskõlla viimist Euroopa Ühenduse õigusega.

Muudatusettepanek 18

Artikli 3 lõige 3

| 3. | Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi
  üldeesmärke, milleks on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses ja tugevdada seda, osutades tehnilist abi ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, ning liikmesriikide ametiasutustele
  . |
| --- | --- |

3.

Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi
  üldeesmärke, milleks on aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses ja tugevdada seda, osutades tehnilist abi ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, ning liikmesriikide ametiasutustele
  .

| 3. | Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist
  , eelkõige mitmekordse diskrimineerimise juhtumeid,
  üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades
  seejuures
  määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi
  eesmärke ja tegevust. Ameti ja instituudi koostöö tingimused sätestatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 7 kohaselt vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

3.

Amet käsitleb soo alusel toimuvat diskrimineerimist
  , eelkõige mitmekordse diskrimineerimise juhtumeid,
  üksnes sel määral, kui see on seotud artikli 2 punktis b nimetatud diskrimineerimise küsimustes tehtava tööga ja selle töö seisukohalt vajalik, arvestades
  seejuures
  määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi
  eesmärke ja tegevust. Ameti ja instituudi koostöö tingimused sätestatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 7 kohaselt vastastikuse mõistmise memorandumis.

---

| 19.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 41/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 41/111

---

P6_TA(2008)0015

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (EUROPOL) (KOM(2006)0817 – C6-0055/2007 – 2006/0310(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2006)0817); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2006)0817);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti b, artikli 30 lõiget 2 ning artikli 34 lõike 2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti b, artikli 30 lõiget 2 ning artikli 34 lõike 2 punkti c;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0055/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0055/2007);

| — | võttes arvesse Schengeni acquis Euroopa Liitu integreerimise protokolli, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Schengeni acquis Euroopa Liitu integreerimise protokolli, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A6-0447/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A6-0447/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et komisjoni ettepanekus märgitud lähtesumma peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007-2013 rubriigi 3a ülemmäära ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) punkti 47 sätetega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et komisjoni ettepanekus märgitud lähtesumma peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007-2013 rubriigi 3a ülemmäära ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) punkti 47 sätetega;

| 3. | tuletab meelde, et eelarvekomisjoni esitatud arvamus ei asenda institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 sätestatud menetluse tulemust, mis kehtib Euroopa Politseiameti loomise kohta; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et eelarvekomisjoni esitatud arvamus ei asenda institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 sätestatud menetluse tulemust, mis kehtib Euroopa Politseiameti loomise kohta;

| 4. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 6. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 7. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida Lissaboni lepingu eelnõu raames, kui nõukogu otsus, millega asutatakse Europol, ei ole vastu võetud 2008. aasta juuniks; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida Lissaboni lepingu eelnõu raames, kui nõukogu otsus, millega asutatakse Europol, ei ole vastu võetud 2008. aasta juuniks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Esimene a volitus (uus) |
| | Võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2)(finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185, |
| Muudatusettepanek 2 |
| Esimene b volitus (uus) |
| | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eelkõige selle punkti 47, |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 4 a (uus) |
| | (4 a) Nõukogu ei ole veel vastu võtnud raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Raamotsuse jõustumine on ülioluline, et võimaldada Europolil täita talle antud volitusi õigusliku raamistiku piires, mis tagab Euroopa kodanikele täieliku andmekaitse. Seetõttu on hädavajalik, et nõukogu võtaks raamotsuse vastu võimalikult kiiresti. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 4 b (uus) |
| | (4 b) Oma 13. aprilli 1999. aasta soovituses nõukogule, milles käsitletakse seoses Europoliga parlamentaarse kontrolli tugevdamist ja volituste laiendamist (3), nõudis Euroopa Parlament Europoli ühendamist Euroopa Liidu institutsioonilise raamistikuga ning selle allutamist parlamendi demokraatlikule kontrollile. |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 4 c (uus) |
| | (4 c) Oma 30. mai 2002. aasta soovituses nõukogule Europoli edasise arengu ja tema täieliku integreerimise kohta Euroopa Liidu institutsioonide süsteemi (4) ning 10. aprilli 2003. aasta soovituses nõukogule Europoli edasise arengu kohta (5) nõudis Euroopa Parlament Europoli asetamist ühenduse alusele. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Europoli asutamine Euroopa ühenduste eelarvest rahastatava Euroopa Liidu ametina tugevdab Euroopa Parlamendi rolli Europoli üle peetavas järelevalves Euroopa Parlamendi kaasamisega eelarve vastuvõtmisse. | (5) Europoli asutamine Euroopa Liidu eelarvest rahastatava Euroopa Liidu ametina tugevdab Euroopa Parlamendi rolli Europoli üle peetavas järelevalves ja
  demokraatlikus kontrollis
  Euroopa Parlamendi kaasamisega eelarve vastuvõtmisse
  , sh ametikohtade loetelu koostamisse ja heakskiidu andmise menetlusse
  . |
| Muudatusettepanek 7 |
| Põhjendus 6 a (uus) |
| | (6 a) Europoli asutamine nõuab institutsioonidevahelist kokkulepet, millega sätestatakse põhitingimused Euroopa reguleerivate asutuste haldamise kohta, et struktureerida olemasolevaid ja tulevasi ameteid sellisel viisil, mis edendaks selgust, läbipaistvust ja õiguskindlust. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Põhjendus 8 a (uus) |
| | (8 a) Pärast Europoli tegevusvolituste laiendamist on vajalikud veel mõned demokraatliku vastutusega seotud parandused. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Põhjendus 13 |
| (13) On vaja andmekaitseametnikku, kes peaks vastutama sõltumatult andmetöötluse seaduslikkuse tagamise ning käesoleva otsuse nende sätete järgimise eest, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, sealhulgas nende Europoli töötajate isikuandmete töötlemine ja nende inimeste isikuandmete töötlemine, keda kaitstakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24. | (13) On vaja andmekaitseametnikku, kes peaks vastutama sõltumatult andmetöötluse seaduslikkuse tagamise ning käesoleva otsuse nende sätete järgimise eest, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, sealhulgas nende Europoli töötajate isikuandmete töötlemine ja nende inimeste isikuandmete töötlemine, keda kaitstakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24.
  Oma ülesannete täitmisel peaks andmekaitseametnik tegema koostööd ühenduse õiguse alusel ametisse määratud andmekaitseametnikega. |
| Muudatusettepanek 10 |
| Põhjendus 14 |
| (14) Lisaks olemasolevate andmetöötlussüsteemide sätete lihtsustamisele tuleks
  laiendada Europoli võimalusi
  luua ja hallata teisi andmetöötlusvahendeid tema ülesannete toetamiseks; sellised andmetöötlusvahendid tuleks luua ja neid tuleks hallata vastavalt andmekaitse üldpõhimõtetele,
  kuid ka
  vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille kehtestab nõukogu. | (14) Lisaks olemasolevate andmetöötlussüsteemide sätete lihtsustamisele tuleks
  anda Europolile võimalused
  luua ja hallata teisi andmetöötlusvahendeid tema ülesannete toetamiseks; sellised andmetöötlusvahendid tuleks luua ja neid tuleks hallata vastavalt
  ühenduse õiguses ja Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonis nr 108 sätestatud
  andmekaitse üldpõhimõtetele
  ja
  vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille kehtestab nõukogu
  , konsulteerides Euroopa Parlamendiga
  . |
| Muudatusettepanek 11 |
| Põhjendus 19 |
| (19) Europoli võimalusi koostööks kolmandate riikide ja asutustega tuleks ratsionaliseerida uute sätete abil, mis käsitlevad seda, kuidas selline koostöö peaks tulevikus toimuma, et tagada selles suhtes kooskõla liidu üldpoliitikaga. | (19) Europoli võimalusi koostööks kolmandate riikide ja asutustega tuleks ratsionaliseerida uute
  , nõukogu poolt pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastuvõetavate
  sätete abil, mis käsitlevad seda, kuidas selline koostöö peaks tulevikus toimuma, et tagada selles suhtes kooskõla liidu üldpoliitikaga
  ning garanteerida, et kolmandad riigid ja asutused näevad ette isikuandmete kaitse piisava taseme
  . |
| Muudatusettepanek 12 |
| Artikli 1 lõige 1 |
| 1. | Käesoleva otsusega asutatakse liidu ametina Euroopa Politseiamet, edaspidi „Europol”. Europoli asukoht on Madalmaades Haagis. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Esimene a volitus (uus)

Võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2)(finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185,

Muudatusettepanek 2

Esimene b volitus (uus)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eelkõige selle punkti 47,

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 4 a (uus)

(4 a) Nõukogu ei ole veel vastu võtnud raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Raamotsuse jõustumine on ülioluline, et võimaldada Europolil täita talle antud volitusi õigusliku raamistiku piires, mis tagab Euroopa kodanikele täieliku andmekaitse. Seetõttu on hädavajalik, et nõukogu võtaks raamotsuse vastu võimalikult kiiresti.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 4 b (uus)

(4 b) Oma 13. aprilli 1999. aasta soovituses nõukogule, milles käsitletakse seoses Europoliga parlamentaarse kontrolli tugevdamist ja volituste laiendamist (3), nõudis Euroopa Parlament Europoli ühendamist Euroopa Liidu institutsioonilise raamistikuga ning selle allutamist parlamendi demokraatlikule kontrollile.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 4 c (uus)

(4 c) Oma 30. mai 2002. aasta soovituses nõukogule Europoli edasise arengu ja tema täieliku integreerimise kohta Euroopa Liidu institutsioonide süsteemi (4) ning 10. aprilli 2003. aasta soovituses nõukogule Europoli edasise arengu kohta (5) nõudis Euroopa Parlament Europoli asetamist ühenduse alusele.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 5

(5) Europoli asutamine Euroopa ühenduste eelarvest rahastatava Euroopa Liidu ametina tugevdab Euroopa Parlamendi rolli Europoli üle peetavas järelevalves Euroopa Parlamendi kaasamisega eelarve vastuvõtmisse.

(5) Europoli asutamine Euroopa Liidu eelarvest rahastatava Euroopa Liidu ametina tugevdab Euroopa Parlamendi rolli Europoli üle peetavas järelevalves ja
  demokraatlikus kontrollis
  Euroopa Parlamendi kaasamisega eelarve vastuvõtmisse
  , sh ametikohtade loetelu koostamisse ja heakskiidu andmise menetlusse
  .

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 6 a (uus)

(6 a) Europoli asutamine nõuab institutsioonidevahelist kokkulepet, millega sätestatakse põhitingimused Euroopa reguleerivate asutuste haldamise kohta, et struktureerida olemasolevaid ja tulevasi ameteid sellisel viisil, mis edendaks selgust, läbipaistvust ja õiguskindlust.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 8 a (uus)

(8 a) Pärast Europoli tegevusvolituste laiendamist on vajalikud veel mõned demokraatliku vastutusega seotud parandused.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 13

(13) On vaja andmekaitseametnikku, kes peaks vastutama sõltumatult andmetöötluse seaduslikkuse tagamise ning käesoleva otsuse nende sätete järgimise eest, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, sealhulgas nende Europoli töötajate isikuandmete töötlemine ja nende inimeste isikuandmete töötlemine, keda kaitstakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24.

(13) On vaja andmekaitseametnikku, kes peaks vastutama sõltumatult andmetöötluse seaduslikkuse tagamise ning käesoleva otsuse nende sätete järgimise eest, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, sealhulgas nende Europoli töötajate isikuandmete töötlemine ja nende inimeste isikuandmete töötlemine, keda kaitstakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 24.
  Oma ülesannete täitmisel peaks andmekaitseametnik tegema koostööd ühenduse õiguse alusel ametisse määratud andmekaitseametnikega.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 14

(14) Lisaks olemasolevate andmetöötlussüsteemide sätete lihtsustamisele tuleks
  laiendada Europoli võimalusi
  luua ja hallata teisi andmetöötlusvahendeid tema ülesannete toetamiseks; sellised andmetöötlusvahendid tuleks luua ja neid tuleks hallata vastavalt andmekaitse üldpõhimõtetele,
  kuid ka
  vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille kehtestab nõukogu.

(14) Lisaks olemasolevate andmetöötlussüsteemide sätete lihtsustamisele tuleks
  anda Europolile võimalused
  luua ja hallata teisi andmetöötlusvahendeid tema ülesannete toetamiseks; sellised andmetöötlusvahendid tuleks luua ja neid tuleks hallata vastavalt
  ühenduse õiguses ja Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonis nr 108 sätestatud
  andmekaitse üldpõhimõtetele
  ja
  vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille kehtestab nõukogu
  , konsulteerides Euroopa Parlamendiga
  .

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 19

(19) Europoli võimalusi koostööks kolmandate riikide ja asutustega tuleks ratsionaliseerida uute sätete abil, mis käsitlevad seda, kuidas selline koostöö peaks tulevikus toimuma, et tagada selles suhtes kooskõla liidu üldpoliitikaga.

(19) Europoli võimalusi koostööks kolmandate riikide ja asutustega tuleks ratsionaliseerida uute
  , nõukogu poolt pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastuvõetavate
  sätete abil, mis käsitlevad seda, kuidas selline koostöö peaks tulevikus toimuma, et tagada selles suhtes kooskõla liidu üldpoliitikaga
  ning garanteerida, et kolmandad riigid ja asutused näevad ette isikuandmete kaitse piisava taseme
  .

Muudatusettepanek 12

Artikli 1 lõige 1

1.

Käesoleva otsusega asutatakse liidu ametina Euroopa Politseiamet, edaspidi „Europol”. Europoli asukoht on Madalmaades Haagis.

| 1. | Käesoleva otsusega asutatakse liidu ametina Euroopa Politseiamet, edaspidi „Europol”.
  See on amet finantsmääruse artikli 185 ning institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 tähenduses
  . Europoli asukoht on Madalmaades Haagis. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva otsusega asutatakse liidu ametina Euroopa Politseiamet, edaspidi „Europol”.
  See on amet finantsmääruse artikli 185 ning institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 tähenduses
  . Europoli asukoht on Madalmaades Haagis.

Muudatusettepanek 13

Artikli 5 lõike 1 punkt a

a) koguda, säilitada, töödelda, analüüsida ja vahetada teavet ja luureandmeid, mille on edastanud liikmesriikide või kolmandate riikide asutused või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused;

a) koguda, säilitada, töödelda, analüüsida ja vahetada teavet ja luureandmeid, mille on edastanud liikmesriikide või kolmandate riikide asutused või muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused;
  kui teave on pärit eraisikutelt, kogutakse ja töödeldakse see seaduslikult enne Europolile edastamist vastavalt riiklikele õigusaktidele, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6), ning Europoli juurdepääsu lubatakse ainult konkreetsetel põhjustel igal konkreetsel juhul eraldi liikmesriikide kohtuliku kontrolli all; Europol kehtestab pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektoriga ja ühise järelevalveasutusega täiendavad kaitsemeetmed;

Muudatusettepanek 14

Artikli 6 lõige 2

| 2. | Nendel juhtudel, mil ühine uurimisrühm moodustatakse eurode võltsimise juhtumitega tegelemiseks, võidakse uurimist juhtima määrata Europoli ametniku, kes vastutab otseselt rühmajuhi ees. Kui sel viisil määratud Europoli ametniku ja rühmajuhi arvamused erinevad, juhindutakse viimase arvamusest. |
| --- | --- |

2.

Nendel juhtudel, mil ühine uurimisrühm moodustatakse eurode võltsimise juhtumitega tegelemiseks, võidakse uurimist juhtima määrata Europoli ametniku, kes vastutab otseselt rühmajuhi ees. Kui sel viisil määratud Europoli ametniku ja rühmajuhi arvamused erinevad, juhindutakse viimase arvamusest.

| 2. | Nendel juhtudel, mil ühine uurimisrühm moodustatakse eurode võltsimise juhtumitega tegelemiseks
  ja artikli 5 lõikes 2 mainitud ülesannete täitmiseks
  , võidakse uurimist juhtima määrata Europoli ametniku, kes vastutab otseselt rühmajuhi ees. Kui sel viisil määratud Europoli ametniku ja rühmajuhi arvamused erinevad, juhindutakse viimase arvamusest. |
| --- | --- |

2.

Nendel juhtudel, mil ühine uurimisrühm moodustatakse eurode võltsimise juhtumitega tegelemiseks
  ja artikli 5 lõikes 2 mainitud ülesannete täitmiseks
  , võidakse uurimist juhtima määrata Europoli ametniku, kes vastutab otseselt rühmajuhi ees. Kui sel viisil määratud Europoli ametniku ja rühmajuhi arvamused erinevad, juhindutakse viimase arvamusest.

Muudatusettepanek 15

Artikli 8 lõige 2

| 2. | Riiklik üksus on ainus kontaktasutus Europoli ja pädevate riiklike asutuste vahel. Liikmesriigid võivad siiski lubada määratud pädevate asutuste ja Europoli vahel otsekontakte vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratud tingimustele, mis
  võivad hõlmata
  riikliku üksuse eelnevat kaasamist. |
| --- | --- |

2.

Riiklik üksus on ainus kontaktasutus Europoli ja pädevate riiklike asutuste vahel. Liikmesriigid võivad siiski lubada määratud pädevate asutuste ja Europoli vahel otsekontakte vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratud tingimustele, mis
  võivad hõlmata
  riikliku üksuse eelnevat kaasamist.

| 2. | Riiklik üksus on ainus kontaktasutus Europoli ja pädevate riiklike asutuste vahel. Liikmesriigid võivad siiski lubada määratud pädevate asutuste ja Europoli vahel otsekontakte vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratud tingimustele, mis
  hõlmavad
  riikliku üksuse eelnevat kaasamist. |
| --- | --- |

2.

Riiklik üksus on ainus kontaktasutus Europoli ja pädevate riiklike asutuste vahel. Liikmesriigid võivad siiski lubada määratud pädevate asutuste ja Europoli vahel otsekontakte vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratud tingimustele, mis
  hõlmavad
  riikliku üksuse eelnevat kaasamist.

Riiklik üksus saab samal ajal Europolilt kogu teabe, mida vahetatakse Europoli ja määratud pädevate asutuste otsekontaktide käigus. Riikliku üksuse ja pädevates asutuste suhteid reguleerivad liikmesriigi õigus ja eelkõige asjaomased põhiseadusest tulenevad nõuded.

Muudatusettepanek 16

Artikli 9 lõike 2 teine lõik

Esimese lõigu punktis d osutatud kahepoolne teabevahetus võib samuti hõlmata väljapoole Europoli pädevust jäävaid kuritegusid niivõrd, kuivõrd liikmesriigi seadus seda lubab.

Esimese lõigu punktis d osutatud kahepoolne teabevahetus võib samuti hõlmata väljapoole Europoli pädevust jäävaid kuritegusid niivõrd, kuivõrd liikmesriigi seadus seda lubab.
  Sellisel juhul ei loeta Europoli vastutavaks mis tahes vahetatud teabe sisu eest.

Muudatusettepanek 17

Artikli 10 lõige 2

| 2. | Europol võib töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakohased ja kas need võib lisada ühte tema infosüsteemidest. |
| --- | --- |

2.

Europol võib töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakohased ja kas need võib lisada ühte tema infosüsteemidest.

| 2. | Europol võib töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakohased ja kas need võib lisada ühte tema infosüsteemidest.
  Sellisel juhul töödeldakse andmeid ainult nende asjakohasuse määramiseks. |
| --- | --- |

2.

Europol võib töödelda andmeid määramaks, kas sellised andmed on tema ülesannete suhtes asjakohased ja kas need võib lisada ühte tema infosüsteemidest.
  Sellisel juhul töödeldakse andmeid ainult nende asjakohasuse määramiseks.

Muudatusettepanek 18

Artikli 10 lõige 3

| 3. | Kui Europol kavatseb peale artiklis 11 osutatud infosüsteemi või artiklis 14 osutatud analüüsimiseks koostatud tööfailide luua isikuandmete töötlemiseks süsteeme, määrab nõukogu pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kvalifitseeritud häälteenamusega tingimused, mille kohaselt Europol võib seda teha. Sellised tingimused on eelkõige seotud andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega, samuti andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 26 osutatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.

Kui Europol kavatseb peale artiklis 11 osutatud infosüsteemi või artiklis 14 osutatud analüüsimiseks koostatud tööfailide luua isikuandmete töötlemiseks süsteeme, määrab nõukogu pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kvalifitseeritud häälteenamusega tingimused, mille kohaselt Europol võib seda teha. Sellised tingimused on eelkõige seotud andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega, samuti andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 26 osutatud põhimõtteid.

3. Kui Europol kavatseb peale artiklis 11 osutatud infosüsteemi või artiklis 14 osutatud analüüsimiseks koostatud tööfailide luua isikuandmete töötlemiseks süsteeme, määrab nõukogu pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kvalifitseeritud häälteenamusega tingimused, mille kohaselt Europol võib seda teha. Sellised tingimused on eelkõige seotud andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega, samuti andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, võttes nõuetekohaselt arvesse artiklis 26 osutatud põhimõtteid.
  Enne kui nõukogu sellise otsuse vastu võtab, konsulteeritakse Europoli ühise järelevalveasutuse ja Euroopa andmekaitseinspektoriga.

Muudatusettepanek 19

Artikli 10 lõige 5

| 5. | Europol teeb oma parima tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ja eelkõige ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate andmetöötlussüsteemidega, millega Europol võib luua suhteid vastavalt artiklile 22 heade tavade ja avatud standardite kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

5.

Europol teeb oma parima tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ja eelkõige ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate andmetöötlussüsteemidega, millega Europol võib luua suhteid vastavalt artiklile 22 heade tavade ja avatud standardite kasutamise kaudu.

| 5. | Europol teeb oma parima tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ja eelkõige ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate andmetöötlussüsteemidega, millega Europol võib luua suhteid vastavalt artiklile 22 heade tavade ja avatud standardite kasutamise kaudu.
  Omavaheliseks ühenduseks antakse luba pärast nõukogu vastavat otsust, mis võetakse vastu pärast konsulteerimist Europoli andmekaitseametnikuga ja ühise järelevalveasutusega ning millega kehtestatakse eeskirjad ja tingimused, eriti omavahelise ühenduse rakendamise vajaduse ning isikuandmete kasutamise eesmärkide osas. |
| --- | --- |

5.

Europol teeb oma parima tagamaks, et tema andmetöötlussüsteemid on koostalitlusvõimelised liikmesriikide andmetöötlussüsteemidega ja eelkõige ühenduse ja liiduga seotud asutustes kasutatavate andmetöötlussüsteemidega, millega Europol võib luua suhteid vastavalt artiklile 22 heade tavade ja avatud standardite kasutamise kaudu.
  Omavaheliseks ühenduseks antakse luba pärast nõukogu vastavat otsust, mis võetakse vastu pärast konsulteerimist Europoli andmekaitseametnikuga ja ühise järelevalveasutusega ning millega kehtestatakse eeskirjad ja tingimused, eriti omavahelise ühenduse rakendamise vajaduse ning isikuandmete kasutamise eesmärkide osas.

Muudatusettepanek 20

Artikli 11 lõige 1

| 1. | Europol haldab Europoli infosüsteemi. Riiklikel üksustel, kontaktametnikel, direktoril, asedirektoritel ja selleks volitatud Europoli ametnikel on Europoli infosüsteemile selle kasutamiseks otsene juurdepääs. |
| --- | --- |

1.

Europol haldab Europoli infosüsteemi. Riiklikel üksustel, kontaktametnikel, direktoril, asedirektoritel ja selleks volitatud Europoli ametnikel on Europoli infosüsteemile selle kasutamiseks otsene juurdepääs.

| 1. | Europol haldab Europoli infosüsteemi. Riiklikel üksustel, kontaktametnikel, direktoril, asedirektoritel ja selleks volitatud Europoli ametnikel on Europoli infosüsteemile selle kasutamiseks otsene juurdepääs.
  Riiklike üksuste otsene juurdepääs infosüsteemile seoses artikli 12 lõike 1 punktis b nimetatud isikutega piirdub ainult artikli 12 lõikes 2 loetletud isikuandmetega. Kui päring on vajalik seoses konkreetse uurimisega, saavad üksused taotluse korral täielikele andmetele juurdepääsu kontaktametnike kaudu. |
| --- | --- |

1.

Europol haldab Europoli infosüsteemi. Riiklikel üksustel, kontaktametnikel, direktoril, asedirektoritel ja selleks volitatud Europoli ametnikel on Europoli infosüsteemile selle kasutamiseks otsene juurdepääs.
  Riiklike üksuste otsene juurdepääs infosüsteemile seoses artikli 12 lõike 1 punktis b nimetatud isikutega piirdub ainult artikli 12 lõikes 2 loetletud isikuandmetega. Kui päring on vajalik seoses konkreetse uurimisega, saavad üksused taotluse korral täielikele andmetele juurdepääsu kontaktametnike kaudu.

Muudatusettepanek 21

Artikli 12 lõike 1 punkt b

b) isikutega, kelle puhul on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt tõsiselt põhjust arvata, et nad panevad toime Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteo.

b) isikutega, kelle puhul on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt
  faktilisi viiteid või
  tõsiselt põhjust arvata, et nad panevad toime Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteo.

Muudatusettepanek 22

Artikli 12 lõige 4 a (uus)

4 a. Eri kategooria andmeid, mis käsitlevad rassilist ja etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi tõekspidamisi, parteilist või ametiühingukuuluvust, seksuaalset sättumust või tervist, ei töödelda, välja arvatud juhul, kui see on absoluutselt vajalik ja proportsionaalne konkreetse juhtumiga seoses ning toimub eritagatisi rakendades.

Muudatusettepanek 23

Artikli 19 lõige 1

| 1. | Europoli mis tahes andmetöötlusfailidest võetud isikuandmeid edastavad või kasutavad ainult liikmesriikide pädevad asutused, et vältida ja tõkestada Europoli pädevusalasse kuuluvaid kuritegusid ning tõkestada ka muid raskeid kuritegusid. Europol kasutab andmeid ainult oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

1.

Europoli mis tahes andmetöötlusfailidest võetud isikuandmeid edastavad või kasutavad ainult liikmesriikide pädevad asutused, et vältida ja tõkestada Europoli pädevusalasse kuuluvaid kuritegusid ning tõkestada ka muid raskeid kuritegusid. Europol kasutab andmeid ainult oma ülesannete täitmiseks.

| 1. | Europoli mis tahes andmetöötlusfailidest võetud isikuandmeid edastavad või kasutavad ainult liikmesriikide pädevad asutused
  vaid eesmärkidel, milleks nad koguti, ja nendega kokkusobivatel eesmärkidel,
  et vältida ja tõkestada Europoli pädevusalasse kuuluvaid kuritegusid ning tõkestada ka muid raskeid kuritegusid. Europol kasutab andmeid ainult oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

1.

Europoli mis tahes andmetöötlusfailidest võetud isikuandmeid edastavad või kasutavad ainult liikmesriikide pädevad asutused
  vaid eesmärkidel, milleks nad koguti, ja nendega kokkusobivatel eesmärkidel,
  et vältida ja tõkestada Europoli pädevusalasse kuuluvaid kuritegusid ning tõkestada ka muid raskeid kuritegusid. Europol kasutab andmeid ainult oma ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 24

Artikli 20 lõige 1

| 1. | Europol säilitab andmeid andmefailides ainult nii kaua, kui on vaja tema ülesannete täitmiseks.
  Andmete
  jätkuva säilitamise vajadus
  vaadatakse
  läbi
  hiljemalt kolm aastat
  pärast andmete sisestamist. Infosüsteemis säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab andmed sisestanud üksus. Teistes Europoli andmefailides säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab Europol. Europol teatab liikmesriikidele andmete säilitamise läbivaatamise tähtaegade kättejõudmisest automaatselt kolm kuud ette. |
| --- | --- |

1.

Europol säilitab andmeid andmefailides ainult nii kaua, kui on vaja tema ülesannete täitmiseks.
  Andmete
  jätkuva säilitamise vajadus
  vaadatakse
  läbi
  hiljemalt kolm aastat
  pärast andmete sisestamist. Infosüsteemis säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab andmed sisestanud üksus. Teistes Europoli andmefailides säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab Europol. Europol teatab liikmesriikidele andmete säilitamise läbivaatamise tähtaegade kättejõudmisest automaatselt kolm kuud ette.

| 1. | Europol säilitab andmeid andmefailides ainult nii kaua, kui on vaja tema ülesannete täitmiseks.
  Olenemata artikli 10 lõikest 3, vaadatakse andmete
  jätkuva säilitamise vajadus

  läbi ja see dokumenteeritakse vähemalt kord kahe aasta tagant
  pärast andmete sisestamist. Infosüsteemis säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab andmed sisestanud üksus. Teistes Europoli andmefailides säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab Europol. Europol teatab liikmesriikidele andmete säilitamise läbivaatamise tähtaegade kättejõudmisest automaatselt kolm kuud ette. |
| --- | --- |

1.

Europol säilitab andmeid andmefailides ainult nii kaua, kui on vaja tema ülesannete täitmiseks.
  Olenemata artikli 10 lõikest 3, vaadatakse andmete
  jätkuva säilitamise vajadus

  läbi ja see dokumenteeritakse vähemalt kord kahe aasta tagant
  pärast andmete sisestamist. Infosüsteemis säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab andmed sisestanud üksus. Teistes Europoli andmefailides säilitatavad andmed vaatab läbi ja kustutab Europol. Europol teatab liikmesriikidele andmete säilitamise läbivaatamise tähtaegade kättejõudmisest automaatselt kolm kuud ette.

Muudatusettepanek 25

Artikkel 21

Ulatuses, milles Europolil on õigus Euroopa Liidu, rahvusvaheliste või riiklike õigusaktide alusel saada arvuti kaudu juurdepääsu teistele kas riiklikku või rahvusvahelist laadi infosüsteemidele, võib Europol teha selliste vahendite abil isikuandmetest väljavõtteid, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. Selliste liidu, rahvusvaheliste või riiklike õigusaktide kehtivad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu nendele andmetele ja nende kasutamist niivõrd, kuivõrd nendes nähakse ette käesolevast otsusest rangemad juurdepääsu- ja kasutuseeskirjad. Europol ei tohi kasutada selliseid andmeid vastuolus käesoleva otsusega.

Ulatuses, milles Europolil on õigus Euroopa Liidu, rahvusvaheliste või riiklike õigusaktide alusel saada arvuti kaudu juurdepääsu teistele kas riiklikku või rahvusvahelist laadi infosüsteemidele, võib Europol teha selliste vahendite abil isikuandmetest väljavõtteid
  ainult konkreetsete juhtumite põhiselt ning niivõrd
  , kui see on vajalik
  ja proportsionaalne
  tema ülesannete täitmiseks
  , ja vastavalt rangetele tingimustele, mille Europol kehtestab pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektori ja ühise järelevalveasutusega
  . Selliste liidu, rahvusvaheliste või riiklike õigusaktide kehtivad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu nendele andmetele ja nende kasutamist niivõrd, kuivõrd nendes nähakse ette käesolevast otsusest rangemad juurdepääsu- ja kasutuseeskirjad. Europol ei tohi kasutada selliseid andmeid vastuolus käesoleva otsusega.

Muudatusettepanek 26

Artikli 22 lõike 1 punkt d a (uus)

d a) nõukogu peasekretariaadi asjaomased teenistused ja Euroopa Liidu vaatluskeskus.

Muudatusettepanek 27

Artikli 22 lõige 5 a (uus)

5 a. Kui ühenduse institutsioonid või ametid edastavad isikuandmeid, loetakse Europol ühenduse ametiks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 tähenduses.

Muudatusettepanek 28

Artikli 24 lõike 1 sissejuhatav lause

| 1. | Europol võib
  lõikes 4 sätestatud tingimustel edastada tema valduses olevaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele isikutele, kui: |
| --- | --- |

1.

Europol võib
  lõikes 4 sätestatud tingimustel edastada tema valduses olevaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele isikutele, kui:

| 1. | Väga erandlikes olukordades ja juhtumipõhiselt võib Europol
  lõikes 4 sätestatud tingimustel edastada tema valduses olevaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele isikutele, kui: |
| --- | --- |

1.

Väga erandlikes olukordades ja juhtumipõhiselt võib Europol
  lõikes 4 sätestatud tingimustel edastada tema valduses olevaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele isikutele, kui:

Muudatusettepanek 58

Artikli 24 lõige 2

| 2. | Erandina lõikest 1 võib Europol edastada tema valdusesse kuuluvaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele riikidele või isikutele lõikes 4 sätestatud tingimustel, kui Europoli direktor peab andmete edastamist absoluutselt vajalikuks, et kaitsta asjaomase liikmesriigi esmaseid huve Europoli eesmärkide ulatuses või kuriteo või terroriaktidega seostatava otsese ohu vältimise huvides. Europoli direktor kaalub igal juhul kõnealusele riigile või isikule kohaldatavat andmekaitse taset, et tasakaalustada andmekaitse tase nende huvidega. |
| --- | --- |

2.

Erandina lõikest 1 võib Europol edastada tema valdusesse kuuluvaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele riikidele või isikutele lõikes 4 sätestatud tingimustel, kui Europoli direktor peab andmete edastamist absoluutselt vajalikuks, et kaitsta asjaomase liikmesriigi esmaseid huve Europoli eesmärkide ulatuses või kuriteo või terroriaktidega seostatava otsese ohu vältimise huvides. Europoli direktor kaalub igal juhul kõnealusele riigile või isikule kohaldatavat andmekaitse taset, et tasakaalustada andmekaitse tase nende huvidega.

| 2. | Erandina lõikest 1 võib Europol
  juhtumipõhiselt
  edastada tema valdusesse kuuluvaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele riikidele või isikutele lõikes 4 sätestatud tingimustel, kui Europoli direktor peab andmete edastamist absoluutselt vajalikuks, et kaitsta asjaomase liikmesriigi esmaseid huve Europoli eesmärkide ulatuses või kuriteo või terroriaktidega seostatava otsese ohu vältimise huvides. Europoli direktor kaalub igal juhul
  inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise taset kolmandas riigis, kellele andmeid võidakse edastada, andmete kasutamise eesmärki,
  kõnealusele riigile või isikule kohaldatavat andmekaitse taset, et tasakaalustada andmekaitse tase nende huvidega
  , samuti vastastikkust teabevahetusel, ning teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni ning andmekaitseasutusi kõnealuse artikli rakendamisel tehtud otsustest
  . |
| --- | --- |

2.

Erandina lõikest 1 võib Europol
  juhtumipõhiselt
  edastada tema valdusesse kuuluvaid isikuandmeid artikli 23 lõikes 1 osutatud kolmandatele riikidele või isikutele lõikes 4 sätestatud tingimustel, kui Europoli direktor peab andmete edastamist absoluutselt vajalikuks, et kaitsta asjaomase liikmesriigi esmaseid huve Europoli eesmärkide ulatuses või kuriteo või terroriaktidega seostatava otsese ohu vältimise huvides. Europoli direktor kaalub igal juhul
  inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise taset kolmandas riigis, kellele andmeid võidakse edastada, andmete kasutamise eesmärki,
  kõnealusele riigile või isikule kohaldatavat andmekaitse taset, et tasakaalustada andmekaitse tase nende huvidega
  , samuti vastastikkust teabevahetusel, ning teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni ning andmekaitseasutusi kõnealuse artikli rakendamisel tehtud otsustest
  .

Muudatusettepanek 30

Artikli 25 lõige 2

| 2. | Haldusnõukogu määrab rakenduseeskirjad Europoli suhete reguleerimiseks artiklis 22 osutatud Euroopa Ühenduse või Liiduga seotud asutuste ja ametitega ning isikuandmete vahetuseks Europoli ning selliste ametite ja asutuste vahel. Enne otsuse vastuvõtmist konsulteerib haldusnõukogu ühise järelevalveasutusega. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu määrab rakenduseeskirjad Europoli suhete reguleerimiseks artiklis 22 osutatud Euroopa Ühenduse või Liiduga seotud asutuste ja ametitega ning isikuandmete vahetuseks Europoli ning selliste ametite ja asutuste vahel. Enne otsuse vastuvõtmist konsulteerib haldusnõukogu ühise järelevalveasutusega.

| 2. | Haldusnõukogu määrab rakenduseeskirjad Europoli suhete reguleerimiseks artiklis 22 osutatud Euroopa Ühenduse või Liiduga seotud asutuste ja ametitega ning isikuandmete vahetuseks Europoli ning selliste ametite ja asutuste vahel. Enne otsuse vastuvõtmist konsulteerib haldusnõukogu ühise järelevalveasutusega
  ja Euroopa andmekaitseinspektoriga
  . |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu määrab rakenduseeskirjad Europoli suhete reguleerimiseks artiklis 22 osutatud Euroopa Ühenduse või Liiduga seotud asutuste ja ametitega ning isikuandmete vahetuseks Europoli ning selliste ametite ja asutuste vahel. Enne otsuse vastuvõtmist konsulteerib haldusnõukogu ühise järelevalveasutusega
  ja Euroopa andmekaitseinspektoriga
  .

Muudatusettepanek 31

Artikkel 26

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse konkreetsete sätete kohaldamist, kohaldab Europol põhimõtteid, mis sisalduvad nõukogu raamotsuses 2007/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Europol järgib neid andmeid isikuandmete kogumisel, töötlemisel ja kasutamisel, sealhulgas andmefailidena säilitatavate mitteautomatiseeritud andmete, st vastavalt konkreetsetele tingimustele kättesaadavate mis tahes struktureeritud isikuandmete kogumi puhul.

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse konkreetsete sätete kohaldamist
  ja vajadust säilitada Europoli konventsioonis sätestatud tagatised
  , kohaldab Europol põhimõtteid, mis sisalduvad nõukogu raamotsuses 2007/XX/JSK kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Europol järgib neid andmeid isikuandmete kogumisel, töötlemisel ja kasutamisel, sealhulgas andmefailidena säilitatavate mitteautomatiseeritud andmete, st vastavalt konkreetsetele tingimustele kättesaadavate mis tahes struktureeritud isikuandmete kogumi puhul.

Muudatusettepanek 32

Artikli 27 lõige 1

| 1. | Europolil määrab ametisse andmekaitseametniku, kes on töötajaskonna liige. Ta allub otse haldusnõukogule. Oma ülesannete täitmisel ei lähtu ta kellegi juhistest. |
| --- | --- |

1.

Europolil määrab ametisse andmekaitseametniku, kes on töötajaskonna liige. Ta allub otse haldusnõukogule. Oma ülesannete täitmisel ei lähtu ta kellegi juhistest.

| 1. | Europol määrab ametisse
  sõltumatu
  andmekaitseametniku, kes on töötajaskonna liige. Ta allub otse haldusnõukogule. Oma ülesannete täitmisel ei lähtu ta kellegi juhistest. |
| --- | --- |

1.

Europol määrab ametisse
  sõltumatu
  andmekaitseametniku, kes on töötajaskonna liige. Ta allub otse haldusnõukogule. Oma ülesannete täitmisel ei lähtu ta kellegi juhistest.

Muudatusettepanek 33

Artikli 27 lõige 5

| 5. | Edasised andmekaitseametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu. Rakenduseeskirjad käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valikut ja ametist vabastamist, ülesandeid, kohustusi
  ja
  volitusi. |
| --- | --- |

5.

Edasised andmekaitseametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu. Rakenduseeskirjad käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valikut ja ametist vabastamist, ülesandeid, kohustusi
  ja
  volitusi.

| 5. | Edasised andmekaitseametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu. Rakenduseeskirjad käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valikut ja ametist vabastamist, ülesandeid, kohustusi
  ,
  volitusi
  ja tema sõltumatuse tagatisi. |
| --- | --- |

5.

Edasised andmekaitseametnikku käsitlevad rakenduseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu. Rakenduseeskirjad käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valikut ja ametist vabastamist, ülesandeid, kohustusi
  ,
  volitusi
  ja tema sõltumatuse tagatisi.

Muudatusettepanek 34

Artikli 29 lõige 4

| 4. | Juurdepääsust isikuandmetele keeldutakse, kui: |
| --- | --- |

4.

Juurdepääsust isikuandmetele keeldutakse, kui:

| 4. | Juurdepääsust isikuandmetele keeldutakse
  ainult juhul, kui selline keeldumine on vajalik, et
  : |
| --- | --- |

4.

Juurdepääsust isikuandmetele keeldutakse
  ainult juhul, kui selline keeldumine on vajalik, et
  :

a)
  selline juurdepääs võiks kahjustada Europoli tegevust;

a)
  võimaldada Europolil tegutseda nõuetekohaselt;

b)
  selline juurdepääs võiks kahjustada mis tahes riiklikku uurimist, millele Europol kaasa aitab;

b)
  tagada, et ühtki Europoli kaasabil toimuvat riiklikku uurimist ei kahjustata;

c)
  selline juurdepääs võiks kahjustada kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.

c)
  kaitsta kolmandate isikute õigusi ja vabadusi.

Muudatusettepanek 35

Artikli 29 lõige 5

| 5. | Europol konsulteerib enne juurdepääsu andmise otsustamist asjaomaste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutustega. Analüüsimise jaoks tööfailidesse sisestatud andmetele juurdepääs oleneb Europoli ja analüüsis osalevate liikmesriikide nõusolekust ning selliste andmete edastamisega otseselt seotud liikmesriigi (liikmesriikide) nõusolekust. Kui liikmesriik keeldub isikuandmetele juurdepääsu andmisest, teavitab ta keeldumisest ja selle põhjustest Europoli. |
| --- | --- |

5.

Europol konsulteerib enne juurdepääsu andmise otsustamist asjaomaste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutustega. Analüüsimise jaoks tööfailidesse sisestatud andmetele juurdepääs oleneb Europoli ja analüüsis osalevate liikmesriikide nõusolekust ning selliste andmete edastamisega otseselt seotud liikmesriigi (liikmesriikide) nõusolekust. Kui liikmesriik keeldub isikuandmetele juurdepääsu andmisest, teavitab ta keeldumisest ja selle põhjustest Europoli.

| 5. | Üldjuhul juurdepääsuõiguse andmisest ei keelduta. Erandeid sellest õigusest võib aktsepteerida ainult siis, kui see on vajalik teise põhiõiguse kaitsmiseks.
  Europol konsulteerib enne juurdepääsu andmise otsustamist asjaomaste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutustega. Analüüsimise jaoks tööfailidesse sisestatud andmetele juurdepääs oleneb Europoli ja analüüsis osalevate liikmesriikide nõusolekust ning selliste andmete edastamisega otseselt seotud liikmesriigi (liikmesriikide) nõusolekust. Kui liikmesriik keeldub isikuandmetele juurdepääsu andmisest, teavitab ta keeldumisest ja selle põhjustest Europoli. |
| --- | --- |

5.

Üldjuhul juurdepääsuõiguse andmisest ei keelduta. Erandeid sellest õigusest võib aktsepteerida ainult siis, kui see on vajalik teise põhiõiguse kaitsmiseks.
  Europol konsulteerib enne juurdepääsu andmise otsustamist asjaomaste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutustega. Analüüsimise jaoks tööfailidesse sisestatud andmetele juurdepääs oleneb Europoli ja analüüsis osalevate liikmesriikide nõusolekust ning selliste andmete edastamisega otseselt seotud liikmesriigi (liikmesriikide) nõusolekust. Kui liikmesriik keeldub isikuandmetele juurdepääsu andmisest, teavitab ta keeldumisest ja selle põhjustest Europoli.

Muudatusettepanek 36

Artikli 29 lõige 6

| 6. | Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Europolil on oma andmetele juurdepääsu saava isiku suhtes esitanud vastuväiteid, teatab Europol asjaomasele isikule, et ta on korraldanud kontrolli, andmata seejuures mingit teavet, mis võiks talle osutada, kas Europol töötleb teda käsitlevaid isikuandmeid. |
| --- | --- |

6.

Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Europolil on oma andmetele juurdepääsu saava isiku suhtes esitanud vastuväiteid, teatab Europol asjaomasele isikule, et ta on korraldanud kontrolli, andmata seejuures mingit teavet, mis võiks talle osutada, kas Europol töötleb teda käsitlevaid isikuandmeid.

| 6. | Kui üks või mitu liikmesriiki või Europol on oma andmetele juurdepääsu saava isiku suhtes esitanud vastuväiteid, teatab Europol asjaomasele isikule, et ta on korraldanud kontrolli, andmata seejuures mingit teavet, mis võiks talle osutada, kas Europol töötleb teda käsitlevaid isikuandmeid.
  Andmekaitseinspektor on kohustatud esitama juurdepääsuõigusest keeldumise põhjendused sellisel viisil, et erandi kohaldamist on võimalik tõhusalt kontrollida kooskõlas Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusega nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politseitöös. |
| --- | --- |

6.

Kui üks või mitu liikmesriiki või Europol on oma andmetele juurdepääsu saava isiku suhtes esitanud vastuväiteid, teatab Europol asjaomasele isikule, et ta on korraldanud kontrolli, andmata seejuures mingit teavet, mis võiks talle osutada, kas Europol töötleb teda käsitlevaid isikuandmeid.
  Andmekaitseinspektor on kohustatud esitama juurdepääsuõigusest keeldumise põhjendused sellisel viisil, et erandi kohaldamist on võimalik tõhusalt kontrollida kooskõlas Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitusega nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politseitöös.

Muudatusettepanek 38

Artikli 36 lõike 9 esimene lõik

| 9. | Haldusnõukogu võtab igal aastal vastu: |
| --- | --- |

9.

Haldusnõukogu võtab igal aastal vastu:

| 9. | Haldusnõukogu võtab igal aastal
  pärast nõukogus kinnitamist
  vastu: |
| --- | --- |

9.

Haldusnõukogu võtab igal aastal
  pärast nõukogus kinnitamist
  vastu:

a) komisjonile esitatava eelarveprojekti kalkulatsiooni
  ja esialgse eelarveprojekti
  , sealhulgas ametikohtade loetelu
  , ning lõpliku eelarve
  ;

a) komisjonile esitatava eelarveprojekti kalkulatsiooni, sealhulgas ametikohtade loetelu
  projekti
  ;

a a) Europoli eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu, pärast eelarvepädeva institutsiooni kinnitust;

b) tööprogrammi Europoli edasise tegevuse kohta, võttes arvesse liikmesriikide operatiivvajadusi
  ning nende mõju Europoli eelarvele ja töötajaskonnale
  , pärast seda, kui komisjon on esitanud oma arvamuse;

b) tööprogrammi Europoli edasise tegevuse kohta, võttes
  võimaluse korral
  arvesse liikmesriikide operatiivvajadusi
  vastavalt saadaolevatele rahalistele ja inimressurssidele
  , pärast seda, kui komisjon on esitanud oma arvamuse;

c) üldaruande Europoli eelmise aasta tegevuse kohta.

c) üldaruande Europoli eelmise aasta tegevuse kohta
  , eriti võrreldes saavutatud tulemusi iga-aastases tööprogrammis seatud eesmärkidega
  .

Muudatusettepanek 39

Artikli 36 lõike 9 teine lõik

Kõnealused dokumendid
  esitatakse nõukogule kinnitamiseks. Nõukogu teavitab neist ka Euroopa Parlamenti.

Kõnealused dokumendid
  edastatakse Euroopa Parlamendile asjakohaseks tutvumiseks, mida võib vajaduse korral teha koos liikmesriikide parlamentidega.

Muudatusettepanek 59

Artikli 37 lõiked 1, 2 ja 3

| 1. | Europoli juhib direktor, kelle
  nõukogu
  nimetab
  kvalifitseeritud häälteenamusega neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosnevast nimekirjast; sama isiku võib nimetada veel üheks ametiajaks
  . |
| --- | --- |

1.

Europoli juhib direktor, kelle
  nõukogu
  nimetab
  kvalifitseeritud häälteenamusega neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosnevast nimekirjast; sama isiku võib nimetada veel üheks ametiajaks
  .

| 1. | Europoli juhib direktor, kelle
  haldusnõukogu
  nimetab
  vastavalt koostöömenetlusele (kooskõlastus)
  . |
| --- | --- |

1.

Europoli juhib direktor, kelle
  haldusnõukogu
  nimetab
  vastavalt koostöömenetlusele (kooskõlastus)
  .

Direktor nimetatakse ametisse tema isiklike saavutuste, Europoli pädevusvaldkonna kogemuse ning haldus- ja juhtimisoskuste põhjal.

Koostöömenetlus on järgmine:

a) komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast kandideerimiskutse avaldamist ja läbipaistvat valimisprotseduuri palutakse taotlejatel enne ametisse nimetamist esineda Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi ees ning vastata küsimustele;

b) Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu võivad seejärel esitada oma arvamused ning avaldada oma eelistusjärjekorra;

c) haldusnõukogu nimetab neid arvamusi arvestades direktori ametisse.

Direktori ametiaeg on neli aastat.

| 2. | Direktorit abistavad asedirektorid, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks
  lõikes 1 sätestatud korras
  ; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. Nende ülesanded määrab üksikasjalikumalt direktor. |
| --- | --- |

2.

Direktorit abistavad asedirektorid, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks
  lõikes 1 sätestatud korras
  ; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. Nende ülesanded määrab üksikasjalikumalt direktor.

| 2. | Direktorit abistavad asedirektorid, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. Nende ülesanded määrab üksikasjalikumalt direktor. |
| --- | --- |

2.

Direktorit abistavad asedirektorid, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. Nende ülesanded määrab üksikasjalikumalt direktor.

| 3. | Haldusnõukogu kehtestab eeskirjad, mis käsitlevad kandidaatide valimist
  direktori ja
  asedirektori ametikohale. Nõukogu kiidab kõnealused eeskirjad enne nende jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks. |
| --- | --- |

3.

Haldusnõukogu kehtestab eeskirjad, mis käsitlevad kandidaatide valimist
  direktori ja
  asedirektori ametikohale. Nõukogu kiidab kõnealused eeskirjad enne nende jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks.

| 3. | Haldusnõukogu kehtestab eeskirjad, mis käsitlevad kandidaatide valimist asedirektori ametikohale. Nõukogu kiidab kõnealused eeskirjad enne nende jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks. |
| --- | --- |

3.

Haldusnõukogu kehtestab eeskirjad, mis käsitlevad kandidaatide valimist asedirektori ametikohale. Nõukogu kiidab kõnealused eeskirjad enne nende jõustumist kvalifitseeritud häälteenamusega heaks.

Muudatusettepanek 41

Artikli 37 lõike 4 punkt g a (uus)

g a) tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamine, et kontrollida Europoli eesmärkide saavutamist.

Muudatusettepanek 42

Artikli 38 lõige 5 a (uus)

5 a. Määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse Europoli töötajatega seotud isikuandmete töötlemise suhtes.

Muudatusettepanek 43

Artikli 41 lõige 1

| 1. | Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, sisaldavad Europoli tulud ühenduse toetust, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni eelarveosa) alates 1. jaanuarist 2010. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, sisaldavad Europoli tulud ühenduse toetust, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni eelarveosa) alates 1. jaanuarist 2010.

| 1. | Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, sisaldavad Europoli tulud ühenduse toetust, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni eelarveosa) alates 1. jaanuarist 2010.
  Europoli rahastamine sõltub eelarvepädeva institutsiooni nõusolekust vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks muud liiki sissetulekuid, sisaldavad Europoli tulud ühenduse toetust, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni eelarveosa) alates 1. jaanuarist 2010.
  Europoli rahastamine sõltub eelarvepädeva institutsiooni nõusolekust vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele.

Muudatusettepanek 44

Artikli 41 lõige 3

| 3. | Direktor koostab Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade loetelu
  kavaga
  haldusnõukogule. Ametikohtade loetelu koosneb alalist või ajutist laadi ametikohtadest ja viitest lähetatud riiklikele ekspertidele ning selles on ära märgitud kõnealusel majandusaastal Europoli teenistuses olevate isikute arv, palgaaste ja kategooria. |
| --- | --- |

3.

Direktor koostab Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade loetelu
  kavaga
  haldusnõukogule. Ametikohtade loetelu koosneb alalist või ajutist laadi ametikohtadest ja viitest lähetatud riiklikele ekspertidele ning selles on ära märgitud kõnealusel majandusaastal Europoli teenistuses olevate isikute arv, palgaaste ja kategooria.

| 3. | Direktor koostab Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade loetelu
  projektiga
  haldusnõukogule. Ametikohtade loetelu
  projekt
  koosneb alalist või ajutist laadi ametikohtadest ja viitest lähetatud riiklikele ekspertidele ning selles on ära märgitud kõnealusel majandusaastal Europoli teenistuses olevate isikute arv, palgaaste ja kategooria. |
| --- | --- |

3.

Direktor koostab Europoli järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade loetelu
  projektiga
  haldusnõukogule. Ametikohtade loetelu
  projekt
  koosneb alalist või ajutist laadi ametikohtadest ja viitest lähetatud riiklikele ekspertidele ning selles on ära märgitud kõnealusel majandusaastal Europoli teenistuses olevate isikute arv, palgaaste ja kategooria.

Muudatusettepanek 45

Artikli 41 lõige 6

| 6. | Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule, edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”, koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga. |
| --- | --- |

6.

Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule, edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”, koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga.

| 6. | Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile
  , kellel on võimalus sellega asjakohastel puhkudel vastavalt oma pädevusele tutvuda,
  ja nõukogule, edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”, koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga. |
| --- | --- |

6.

Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile
  , kellel on võimalus sellega asjakohastel puhkudel vastavalt oma pädevusele tutvuda,
  ja nõukogule, edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”, koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga.

Muudatusettepanek 46

Artikli 42 lõige 8 a (uus)

8 a. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealuse majandusaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

Muudatusettepanek 47

Artikli 42 lõige 9

| 9. | Nõukogu soovituse põhjal
  annab Euroopa Parlament kinnituse Europoli direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu soovituse põhjal
  annab Euroopa Parlament kinnituse Europoli direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

| 9. | Võttes arvesse nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud soovitust,
  annab Euroopa Parlament heakskiidu Europoli direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n+2. |
| --- | --- |

9.

Võttes arvesse nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetud soovitust,
  annab Euroopa Parlament heakskiidu Europoli direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n+2.

Muudatusettepanek 48

Artikkel 43

Haldusnõukogu võtab pärast konsulteerimist komisjoniga vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei või kalduda kõrvale 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui see on vajalik Europoli tööks. Määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 lahknevate eeskirjade vastuvõtmiseks on nõutav komisjoni eelnev nõusolek. Eelarvepädevaid institutsioone teavitatakse nendest eranditest.

Haldusnõukogu võtab pärast konsulteerimist komisjoniga vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei või kalduda kõrvale 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui see on
  spetsiifiliselt
  vajalik Europoli tööks. Määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 lahknevate eeskirjade vastuvõtmiseks on nõutav komisjoni eelnev nõusolek. Eelarvepädevaid institutsioone teavitatakse nendest eranditest.

Muudatusettepanek 49

Artikli 44 lõige 1

Direktor kehtestab järelevalvesüsteemi indikaatorite kogumiseks Europolis täidetavate ülesannete tõhususe ja tulemuslikkuse kohta.

Direktor kehtestab järelevalvesüsteemi indikaatorite kogumiseks Europolis täidetavate ülesannete tõhususe ja tulemuslikkuse kohta.
  Direktor esitab igal aastal haldusnõukogule aruande järelevalve tulemuste kohta.

Muudatusettepanek 50

Artikli 44 neljas a lõik (uus)

Europoli haldusnõukogu eesistuja või direktor esitab ühiskomisjonile, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi liikmed ja liikmesriikide parlamentide liikmed, Europoli prioriteedid järgmiseks aastaks, et tagada demokraatlik arutelu kodanikuühiskonnaga ja parem kontroll Europoli tegevuse üle.

Muudatusettepanek 51

Artikkel 45

Haldusnõukogu võtab direktori ettepanekul hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise algust vastu eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu Europoli dokumentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid ja piiranguid.

Haldusnõukogu võtab direktori ettepanekul
  pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja
  hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse kohaldamise algust vastu eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu Europoli dokumentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid ja piiranguid.

Muudatusettepanek 52

Artikkel 47

Haldusnõukogu eesistuja ja direktor
  võivad osaleda
  Euroopa Parlamendi istungil, et arutada Europoliga seotud üldküsimusi.

Haldusnõukogu eesistuja ja direktor
  osalevad nõudmise korral
  Euroopa Parlamendi istungil, et arutada
  kõiki
  Europoliga seotud
  küsimusi
  .

Muudatusettepanek 53

Artikli 56 lõige 1

| 1. | Erandina artiklist 38 peetakse kinni kõigist Europoli konventsioonis sätestatud Europoli poolt enne käesoleva otsuse jõustumist sõlmitud töölepingutest. |
| --- | --- |

1.

Erandina artiklist 38 peetakse kinni kõigist Europoli konventsioonis sätestatud Europoli poolt enne käesoleva otsuse jõustumist sõlmitud töölepingutest.

| 1. | Erandina artiklist 38 peetakse kinni kõigist Europoli konventsioonis sätestatud Europoli poolt enne käesoleva otsuse jõustumist sõlmitud töölepingutest.
  Võimalikud lisatööjõukulud, mis tulenevad kõnesolevast erandist, võetakse arvesse Europoli rahastamise kokkuleppes, mis sõlmitakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47. |
| --- | --- |

1.

Erandina artiklist 38 peetakse kinni kõigist Europoli konventsioonis sätestatud Europoli poolt enne käesoleva otsuse jõustumist sõlmitud töölepingutest.
  Võimalikud lisatööjõukulud, mis tulenevad kõnesolevast erandist, võetakse arvesse Europoli rahastamise kokkuleppes, mis sõlmitakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47.

Muudatusettepanek 54

Artikli 56 lõige 2

| 2. | Kõigile lõikes 1 osutatud lepingutega seotud töötajatele pakutakse võimalust sõlmida lepinguid vastavalt ametikohtade loetelus sätestatud palgaastmetele ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a. Selleks kehtestab lepingute sõlmimiseks volitatud asutus kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva sisemise valikuprotsessi, mis piirdub enne käesoleva otsuse kohaldamise algust Europoli teenistusse võetud töötajatega, et kontrollida tööle võetavate isikute pädevust, võimekust ja eetilisust. Edukatele kandidaatidele pakutakse lepingut ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a. |
| --- | --- |

2.

Kõigile lõikes 1 osutatud lepingutega seotud töötajatele pakutakse võimalust sõlmida lepinguid vastavalt ametikohtade loetelus sätestatud palgaastmetele ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a. Selleks kehtestab lepingute sõlmimiseks volitatud asutus kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva sisemise valikuprotsessi, mis piirdub enne käesoleva otsuse kohaldamise algust Europoli teenistusse võetud töötajatega, et kontrollida tööle võetavate isikute pädevust, võimekust ja eetilisust. Edukatele kandidaatidele pakutakse lepingut ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a.

| 2. | Kõigile lõikes 1 osutatud lepingutega seotud töötajatele pakutakse võimalust sõlmida lepinguid vastavalt ametikohtade loetelus sätestatud palgaastmetele ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a. Selleks kehtestab lepingute sõlmimiseks volitatud asutus
  pärast konsulteerimist Euroopa Personalivaliku Ametiga
  kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva sisemise valikuprotsessi, mis piirdub enne käesoleva otsuse kohaldamise algust Europoli teenistusse võetud töötajatega, et kontrollida tööle võetavate isikute pädevust, võimekust ja eetilisust.
  Komisjon jälgib seda valikuprotsessi. Valikuprotsessi tulemused avalikustatakse.
  Edukatele kandidaatidele pakutakse lepingut ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a.
  Koos Euroopa Liidu esialgse eelarveprojektiga eelarvepädevale institutsioonile edastatav ametikohtade loetelu projekt peab selgelt välja tooma ametikohad, mis on täidetud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt palgatud töötajatega, ning ametikohad, mis on täidetud Europoli personalieeskirjade kohaselt palgatud töötajatega. |
| --- | --- |

2.

Kõigile lõikes 1 osutatud lepingutega seotud töötajatele pakutakse võimalust sõlmida lepinguid vastavalt ametikohtade loetelus sätestatud palgaastmetele ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a. Selleks kehtestab lepingute sõlmimiseks volitatud asutus
  pärast konsulteerimist Euroopa Personalivaliku Ametiga
  kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva sisemise valikuprotsessi, mis piirdub enne käesoleva otsuse kohaldamise algust Europoli teenistusse võetud töötajatega, et kontrollida tööle võetavate isikute pädevust, võimekust ja eetilisust.
  Komisjon jälgib seda valikuprotsessi. Valikuprotsessi tulemused avalikustatakse.
  Edukatele kandidaatidele pakutakse lepingut ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on sätestatud määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 2 punktis a.
  Koos Euroopa Liidu esialgse eelarveprojektiga eelarvepädevale institutsioonile edastatav ametikohtade loetelu projekt peab selgelt välja tooma ametikohad, mis on täidetud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt palgatud töötajatega, ning ametikohad, mis on täidetud Europoli personalieeskirjade kohaselt palgatud töötajatega.

Muudatusettepanek 55

Artikli 57 lõike 3 teine lõik a (uus)

Mitte ühelgi juhul ei tohi käesoleva otsusega kehtestatud ühenduse toetust Europolile kasutada kulude katmiseks, mis on seotud kohustustega, mida Europol on võtnud vastavalt Europoli konventsioonile enne käesoleva otsuse jõustumist
  .

Muudatusettepanek 62

Artikli 62 lõige 2 a (uus)

2 a. Käesolev otsus vaadatakse läbi kuue kuu jooksul pärast seda, kui on jõustunud Lissaboni leping
  .

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(3)  EÜT C 219, 30.7.1999, lk 101.

(4)  ELT C 187 E, 7.8.2003, lk 144.

(5)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 588.

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

---