# Europeiska unionens C 67/8 fe

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 67 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången8 februari 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 67

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången8 februari 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 7–10 juni 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 7–10 juni 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 9 juni 2021 |
| 2022/C 67/01 | Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om jämställdhetsdimensionen i sammanhållningspolitiken (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (2020/2273(INI)) | 25 |
| | Torsdagen, 10 juni 2021 |
| 2022/C 67/04 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om hanteringen av de globala utmaningarna till följd av covid-19: effekterna av undantaget från WTO:s Trips-avtal för vacciner, behandling, utrustning och ökad produktions- och tillverkningskapacitet i utvecklingsländerna när det gäller covid-19 (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om överträdelsen av FN:s konvention om barnets rättigheter och utnyttjande av minderåriga från de marockanska myndigheternas sida i samband med migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Sri Lanka, särskilt gripandena grundade på lagen om förebyggande av terrorism (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Rysslands uppförande av tyska icke-statliga organisationer på listan över icke önskvärda organisationer och frihetsberövandet av Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om systematiskt förtryck i Belarus och dess konsekvenser för säkerheten i Europa efter bortföranden från ett civilt EU-flygplan som stoppats av de belarusiska myndigheterna (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om det europeiska medborgarinitiativet End the cage age (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om den framtida EU-finansieringen av radionätverket Euranet Plus (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 9 juni 2021 |
| 2022/C 67/20 | Europaparlamentets rekommendation av den 9 juni 2021 till rådet om FN:s generalförsamlings 75:e och 76:e session (2020/2128(INI)) | 150 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 9 juni 2021

2022/C 67/01

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om jämställdhetsdimensionen i sammanhållningspolitiken (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (2020/2273(INI))

25

Torsdagen, 10 juni 2021

2022/C 67/04

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om hanteringen av de globala utmaningarna till följd av covid-19: effekterna av undantaget från WTO:s Trips-avtal för vacciner, behandling, utrustning och ökad produktions- och tillverkningskapacitet i utvecklingsländerna när det gäller covid-19 (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om överträdelsen av FN:s konvention om barnets rättigheter och utnyttjande av minderåriga från de marockanska myndigheternas sida i samband med migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Sri Lanka, särskilt gripandena grundade på lagen om förebyggande av terrorism (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Rysslands uppförande av tyska icke-statliga organisationer på listan över icke önskvärda organisationer och frihetsberövandet av Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om systematiskt förtryck i Belarus och dess konsekvenser för säkerheten i Europa efter bortföranden från ett civilt EU-flygplan som stoppats av de belarusiska myndigheterna (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om det europeiska medborgarinitiativet End the cage age (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om den framtida EU-finansieringen av radionätverket Euranet Plus (2021/2708(RSP))

148

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 9 juni 2021

2022/C 67/20

Europaparlamentets rekommendation av den 9 juni 2021 till rådet om FN:s generalförsamlings 75:e och 76:e session (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 8 juni 2021 |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263Följdändringar avseende Etias: polissamarbete och rättsligt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem och om ändring av förordning (EU) 2018/1862 och förordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264Följdändringar avseende Etias: gränser och viseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för Etias syften och om ändring av förordning (EU) 2018/1240, förordning (EG) nr 767/2008, förordning (EU) 2017/2226 och förordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 164 |
| 2022/C 67/23 | Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Tyskland – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Belgien – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Nederländerna – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europarlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269Följdändringar avseende Etias: Ecris-TCN ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 182 |
| 2022/C 67/28 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 6 maj 2021 om förlängning av den övergångsperiod som avses i artikel 89.1 första stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD)) | 186 |
| | Onsdagen, 9 juni 2021 |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273EU:s digitala covidintyg – unionsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274EU:s digitala covidintyg – tredjelandsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är lagligen bosatta på medlemsstaters territorier under covid 19 pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin | 190 |
| 2022/C 67/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD)) | 192 |
| | Torsdagen, 10 juni 2021 |
| 2022/C 67/34 | Europaparlamentets beslut av den 10 juni 2021 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Övergångsbestämmelser i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (ändring av förordning (EU) 2016/1628) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen | 203 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 8 juni 2021

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263Följdändringar avseende Etias: polissamarbete och rättsligt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem och om ändring av förordning (EU) 2018/1862 och förordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264Följdändringar avseende Etias: gränser och viseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för Etias syften och om ändring av förordning (EU) 2018/1240, förordning (EG) nr 767/2008, förordning (EU) 2017/2226 och förordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

164

2022/C 67/23

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Tyskland – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Belgien – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Nederländerna – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europarlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269Följdändringar avseende Etias: Ecris-TCN ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

182

2022/C 67/28

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 6 maj 2021 om förlängning av den övergångsperiod som avses i artikel 89.1 första stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

186

Onsdagen, 9 juni 2021

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273EU:s digitala covidintyg – unionsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274EU:s digitala covidintyg – tredjelandsmedborgare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är lagligen bosatta på medlemsstaters territorier under covid 19 pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin

190

2022/C 67/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

192

Torsdagen, 10 juni 2021

2022/C 67/34

Europaparlamentets beslut av den 10 juni 2021 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Övergångsbestämmelser i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (ändring av förordning (EU) 2016/1628) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen

203

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

8.2.2022

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 7–10 juni 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 9 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Konkurrenspolitiken – årsrapport 2020

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om konkurrenspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 101–109, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 101–109,

| — | med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, offentliga samråd, meddelanden och dokument om konkurrens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, offentliga samråd, meddelanden och dokument om konkurrens,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 9 juli 2020 om konkurrenspolitiken 2019 (COM(2020)0302) och arbetsdokumentet från kommissionen av samma datum som följedokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 9 juli 2020 om konkurrenspolitiken 2019 (COM(2020)0302) och arbetsdokumentet från kommissionen av samma datum som följedokument,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 mars 2020, den 4 april 2020, den 13 maj 2020 och den 2 juli 2020 om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående covid-19-utbrottet, och senare ändringar av dessa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 19 mars 2020, den 4 april 2020, den 13 maj 2020 och den 2 juli 2020 om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående covid-19-utbrottet, och senare ändringar av dessa (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2020 om riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2021 (C(2020)6400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2020 om riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2021 (C(2020)6400),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 17 juni 2020 om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 17 juni 2020 om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 17 december 2020 om att godkänna Googles förvärv av Fitbit, med förbehåll för vissa villkor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 17 december 2020 om att godkänna Googles förvärv av Fitbit, med förbehåll för vissa villkor,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2020 Kommissionens koncentrationskontroller och antitrustförfaranden i EU: marknadstillsynen behöver utökas (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2020 Kommissionens koncentrationskontroller och antitrustförfaranden i EU: marknadstillsynen behöver utökas (3),

| — | med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 16 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 16 september 2020,

| — | med beaktande av de skriftliga och muntliga svaren från den nominerade kommissionsledamoten Margrethe Vestager vid Europaparlamentets utfrågning den 8 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga och muntliga svaren från den nominerade kommissionsledamoten Margrethe Vestager vid Europaparlamentets utfrågning den 8 oktober 2019,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europeiska konkurrensnätverket av den 23 mars 2020 om tillämpningen av konkurrenslagstiftningen under coronakrisen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europeiska konkurrensnätverket av den 23 mars 2020 om tillämpningen av konkurrenslagstiftningen under coronakrisen (4),

| — | med beaktande av rapporten av den 4 april 2019Competition policy for the digital era som utarbetats av kommissionens experter på hög nivå (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 4 april 2019Competition policy for the digital era som utarbetats av kommissionens experter på hög nivå (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 mars 2019 om sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 mars 2019 om sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 1–2 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 1–2 oktober 2020,

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande till intressenter av den 2 december 2020 om Förenade kungarikets utträde och EU:s regelverk om konkurrens och av den 18 januari 2021 om Förenade kungarikets utträde och EU:s regelverk om statligt stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande till intressenter av den 2 december 2020 om Förenade kungarikets utträde och EU:s regelverk om konkurrens och av den 18 januari 2021 om Förenade kungarikets utträde och EU:s regelverk om statligt stöd,

| — | med beaktande av studien Impact of state aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment, publicerad av utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet vid Europaparlamentet , |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Impact of state aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment, publicerad av utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet vid Europaparlamentet ,

| — | med beaktande av rapporten av den 6 oktober 2020 från underutskottet för antitrustfrågor i amerikanska representanthusets juridiska utskott Investigation of Competition in the Digital Market: Majority Staff Report and Recommendations (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 6 oktober 2020 från underutskottet för antitrustfrågor i amerikanska representanthusets juridiska utskott Investigation of Competition in the Digital Market: Majority Staff Report and Recommendations (6),

| — | med beaktande av den forskningsrapport som publicerades av Förenade kungarikets konkurrens- och marknadsmyndighet den 19 januari 2021Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den forskningsrapport som publicerades av Förenade kungarikets konkurrens- och marknadsmyndighet den 19 januari 2021Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers,

| — | med beaktande av EU:s mål för utsläpp av växthusgaser för 2030 som godkändes av EU-ledarna i december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s mål för utsläpp av växthusgaser för 2030 som godkändes av EU-ledarna i december 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0168/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0168/2021), och av följande skäl:

| A. | Konsumenter gagnas av konkurrensutsatta marknader, särskilt när dessa leder till rimliga priser och ett bredare urval av kvalitetsprodukter. EU:s konkurrenspolitik är utformad för att upprätthålla en öppen marknadsekonomi med fri, rättvis och effektiv konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning och stimulerar innovation, och lägger därvid särskild tonvikt vid de små och medelstora företagens behov och skapandet av lika spelregler, till förmån för alla EU-medborgare. Detta grundläggande mål förblir relevant även under krisförhållanden. |
| --- | --- |

A.

Konsumenter gagnas av konkurrensutsatta marknader, särskilt när dessa leder till rimliga priser och ett bredare urval av kvalitetsprodukter. EU:s konkurrenspolitik är utformad för att upprätthålla en öppen marknadsekonomi med fri, rättvis och effektiv konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning och stimulerar innovation, och lägger därvid särskild tonvikt vid de små och medelstora företagens behov och skapandet av lika spelregler, till förmån för alla EU-medborgare. Detta grundläggande mål förblir relevant även under krisförhållanden.

| B. | Kommissionen reagerade snabbt på covid-19-utbrottet genom att anta särskilda och tillfälliga konkurrensregler för att bemöta en situation med allvarliga störningar av EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen reagerade snabbt på covid-19-utbrottet genom att anta särskilda och tillfälliga konkurrensregler för att bemöta en situation med allvarliga störningar av EU:s ekonomi.

| C. | Exceptionella och tillfälliga åtgärder för att bemöta pandemin får inte tillämpas så att de leder till konkurrenshämmande beteende, och företag som redan är finansiellt osunda får inte heller utnyttja dessa åtgärder för att få ytterligare stöd utan nödvändiga och ändamålsenliga omstruktureringsplaner. |
| --- | --- |

C.

Exceptionella och tillfälliga åtgärder för att bemöta pandemin får inte tillämpas så att de leder till konkurrenshämmande beteende, och företag som redan är finansiellt osunda får inte heller utnyttja dessa åtgärder för att få ytterligare stöd utan nödvändiga och ändamålsenliga omstruktureringsplaner.

| D. | Allt statligt stöd bör utformas och beviljas på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt. Konkurrenspolitiken bör på lång sikt ta itu med sociala, digitala och miljömässiga utmaningar på ett effektivt sätt och bör vara helt i linje med de prioriteringar som anges i den europeiska gröna given och målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

D.

Allt statligt stöd bör utformas och beviljas på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt. Konkurrenspolitiken bör på lång sikt ta itu med sociala, digitala och miljömässiga utmaningar på ett effektivt sätt och bör vara helt i linje med de prioriteringar som anges i den europeiska gröna given och målen i Parisavtalet.

| E. | En smart balans mellan EU:s konkurrensregler och dess industri-, digitaliserings-, miljö- och socialpolitik och dess internationella handelspolitik är avgörande för att säkerställa lika spelregler inom alla sektorer, stärka resilienta värdekedjor och stärka jobbskapandet och den globala konkurrenskraften, och på så sätt bidra till ett handelsklimat som gynnar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

E.

En smart balans mellan EU:s konkurrensregler och dess industri-, digitaliserings-, miljö- och socialpolitik och dess internationella handelspolitik är avgörande för att säkerställa lika spelregler inom alla sektorer, stärka resilienta värdekedjor och stärka jobbskapandet och den globala konkurrenskraften, och på så sätt bidra till ett handelsklimat som gynnar små och medelstora företag.

| F. | En illojal konkurrens mellan medlemsstaterna hämmar den inre marknadens korrekta funktion. |
| --- | --- |

F.

En illojal konkurrens mellan medlemsstaterna hämmar den inre marknadens korrekta funktion.

| G. | Kommissionen är för närvarande i färd med att genomföra en allmän översyn av hur verkningsfull tillämpningen av konkurrenspolitiken är, däribland antitrustlagstiftningen, ett antal regler och riktlinjer för statligt stöd, en utvärdering av regelverket om fusioner och en översyn av tillkännagivandet om definitionen av fusioner. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen är för närvarande i färd med att genomföra en allmän översyn av hur verkningsfull tillämpningen av konkurrenspolitiken är, däribland antitrustlagstiftningen, ett antal regler och riktlinjer för statligt stöd, en utvärdering av regelverket om fusioner och en översyn av tillkännagivandet om definitionen av fusioner.

| H. | Ekonomiska bojkotter mot produkter från vissa geografiska områden i EU utgör en allvarlig överträdelse av konkurrensreglerna och bör åtgärdas på ett verkningsfullt sätt. |
| --- | --- |

H.

Ekonomiska bojkotter mot produkter från vissa geografiska områden i EU utgör en allvarlig överträdelse av konkurrensreglerna och bör åtgärdas på ett verkningsfullt sätt.

| I. | De allt större utmaningarna i att konkurrera med en starkt subventionerad stor ekonomi som Kinas kräver åtgärder som förstärker EU-företag som konkurrerar med företag utanför EU. |
| --- | --- |

I.

De allt större utmaningarna i att konkurrera med en starkt subventionerad stor ekonomi som Kinas kräver åtgärder som förstärker EU-företag som konkurrerar med företag utanför EU.

| J. | En öppen marknadsarkitektur inom handel och clearing som möjliggör en verklig konkurrens mellan marknadsinfrastrukturer är avgörande för att bevara och förstärka resiliensen på EU:s kapitalmarknader och stimulera marknadsledda innovationer och därmed ge bättre resultat för pensionärer, företag och investerare. Behovet av en öppen marknadsstruktur måste vägas mot faktorer avseende den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

J.

En öppen marknadsarkitektur inom handel och clearing som möjliggör en verklig konkurrens mellan marknadsinfrastrukturer är avgörande för att bevara och förstärka resiliensen på EU:s kapitalmarknader och stimulera marknadsledda innovationer och därmed ge bättre resultat för pensionärer, företag och investerare. Behovet av en öppen marknadsstruktur måste vägas mot faktorer avseende den finansiella stabiliteten.

| K. | De flesta konsumenters ingångar till internet är begränsade till ett slående litet antal digitala ekosystem och stora plattformar. Covid-19-pandemin har påskyndat digitaliseringens takt, vilket medför nya utmaningar för konkurrenspolitikens ändamålsenlighet, särskilt när det gäller antitrustlagstiftningen där förhandsingripanden hittills inte har tillåtits. |
| --- | --- |

K.

De flesta konsumenters ingångar till internet är begränsade till ett slående litet antal digitala ekosystem och stora plattformar. Covid-19-pandemin har påskyndat digitaliseringens takt, vilket medför nya utmaningar för konkurrenspolitikens ändamålsenlighet, särskilt när det gäller antitrustlagstiftningen där förhandsingripanden hittills inte har tillåtits.

| L. | Dataskandaler, utredningar och olika belägg har visat hur personuppgifter samlas in och lagras, ofta på ett överdrivet sätt, och används och säljs till tredje parter av plattformar, och hur dominerande teknikaktörer och plattformar systematiskt har övervakat konsumenter online. |
| --- | --- |

L.

Dataskandaler, utredningar och olika belägg har visat hur personuppgifter samlas in och lagras, ofta på ett överdrivet sätt, och används och säljs till tredje parter av plattformar, och hur dominerande teknikaktörer och plattformar systematiskt har övervakat konsumenter online.

| M. | Vissa företag som gagnas av en dubbel status som både plattformar och leverantörer utnyttjar sin ställning för att påföra konkurrenter oskäliga villkor. |
| --- | --- |

M.

Vissa företag som gagnas av en dubbel status som både plattformar och leverantörer utnyttjar sin ställning för att påföra konkurrenter oskäliga villkor.

| N. | Analytiker förutspår (7) att Amazon, Facebook och Alphabet Inc. (Google) kollektivt kommer att stå för 61 % av all digital marknadsföring under 2021, vilket utgör en fördubbling av deras marknadsandel sedan 2015. Facebook och Alphabet Inc. (Google) inbringar 98,53 respektive 83,3 procent av sina intäkter från digital reklam (8). |
| --- | --- |

N.

Analytiker förutspår (7) att Amazon, Facebook och Alphabet Inc. (Google) kollektivt kommer att stå för 61 % av all digital marknadsföring under 2021, vilket utgör en fördubbling av deras marknadsandel sedan 2015. Facebook och Alphabet Inc. (Google) inbringar 98,53 respektive 83,3 procent av sina intäkter från digital reklam (8).

| O. | Den avskräckande effekten på stora teknikföretag av böter som utfärdas av konkurrensmyndigheter har ofta uteblivit eftersom de endast betraktas som driftskostnader. |
| --- | --- |

O.

Den avskräckande effekten på stora teknikföretag av böter som utfärdas av konkurrensmyndigheter har ofta uteblivit eftersom de endast betraktas som driftskostnader.

| P. | Antitrustverktyg bör anpassas till att hantera de nya realiteterna på de snabbt föränderliga digitala marknaderna och teknikmarknaderna. |
| --- | --- |

P.

Antitrustverktyg bör anpassas till att hantera de nya realiteterna på de snabbt föränderliga digitala marknaderna och teknikmarknaderna.

| Q. | Lika spelregler för finansföretag och teknikföretag behövs för att säkerställa konkurrens på lika villkor, i enlighet med principen om ”samma risk, samma verksamhet, samma reglering”. |
| --- | --- |

Q.

Lika spelregler för finansföretag och teknikföretag behövs för att säkerställa konkurrens på lika villkor, i enlighet med principen om ”samma risk, samma verksamhet, samma reglering”.

| R. | Algoritmer kan avsevärt förbättra effektiviteten och göra det möjligt för företag att leverera bättre produkter och tjänster till konsumenterna. Avsiktligt eller oavsiktligt missbruk av algoritmer kan dock skada konsumenterna och konkurrensen. |
| --- | --- |

R.

Algoritmer kan avsevärt förbättra effektiviteten och göra det möjligt för företag att leverera bättre produkter och tjänster till konsumenterna. Avsiktligt eller oavsiktligt missbruk av algoritmer kan dock skada konsumenterna och konkurrensen.

| S. | EU:s konkurrens- och statsstödsregler bör vara förenliga med och skulle kunna bidra avsevärt till den europeiska gröna given, EU:s digitala strategi, den europeiska pelaren för sociala rättigheter och FN:s mål för hållbar utveckling. EU:s fall av statligt stöd hänvisar knappast till sådana övergripande EU-politiska mål. |
| --- | --- |

S.

EU:s konkurrens- och statsstödsregler bör vara förenliga med och skulle kunna bidra avsevärt till den europeiska gröna given, EU:s digitala strategi, den europeiska pelaren för sociala rättigheter och FN:s mål för hållbar utveckling. EU:s fall av statligt stöd hänvisar knappast till sådana övergripande EU-politiska mål.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet betonar att en konkurrenspolitik som syftar till att säkerställa lika spelregler inom alla sektorer, driva på innovation och ge konsumenterna fler och bättre valmöjligheter är avgörande för att garantera en välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökade branschkoncentrationen i Europa. Parlamentet konstaterar i detta avseende att i den genomsnittliga branschen i tio europeiska ekonomier mellan 2001 och 2012 ökade de 10 procent största företagen sin försäljningsandel med 2–3 %. Parlamentet slår larm om att denna ökning observeras för både tillverkningstjänster och icke-finansiella tjänster och att den inte drivs av digitalt intensiva sektorer. Parlamentet konstaterar att ökade branschkoncentrationer leder till högre påslag och därmed högre vinster på de europeiska konsumenternas bekostnad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att en strikt och opartisk tillämpning av EU:s konkurrensregler från oberoende konkurrensmyndigheters sida är avgörande för europeiska företag som är verksamma på den inre marknaden och på internationell nivå, särskilt för små och medelstora företag, och att detta kan ge ett betydande bidrag till viktiga politiska prioriteringar såsom en djupare och rättvisare inre marknad, en sammankopplad digital inre marknad, EU:s globala konkurrenskraft, kampen mot sociala orättvisor och klimatkrisen samt europeiska värderingar i fråga om miljöstandarder, sociala frågor, klimatpolitik och konsumentskydd. Parlamentet betonar dock betydelsen av en väl avvägd flexibilitet i krissituationer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar samrådet om konkurrenslagstiftning och den europeiska gröna given som ett steg mot större politisk samstämmighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en omfattande och framåtblickande handlingsplan för hur konkurrensreglerna och statligt stöd bör ses över. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att säkerställandet av lika spelregler för företag på den inre marknaden och på globala marknader, vilket är avgörande för i synnerhet små och medelstora företag och för skapandet av anständiga och hållbara arbetstillfällen inom och utanför EU, också är beroende av att man på ett beslutsamt och effektivt sätt bekämpar social, miljömässig och skattemässig dumpning. Kommissionen uppmanas i detta avseende att öka sina ansträngningar för att upprätta en rättslig ram för ett obligatoriskt instrument för tillbörlig aktsamhet på människorätts- och miljöområdet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att multinationella företags aggressiva skattemetoder, skadlig beskattningspraxis och skatteförmåner som är riktade mot stora företag kan hämma innovationen och äventyra möjligheterna att ta sig in på olika marknader, särskilt för små och medelstora företag, som är ryggraden i den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av Europeiska konkurrensnätverket när det gäller att stödja samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheter och kommissionen i syfte att främja rättvis konkurrens på den inre marknaden genom förstärkt tillämpning och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar de strukturerade dialogerna med kommissionens verkställande vice ordförande med ansvar för konkurrens och kommissionens insatser för att upprätthålla ett nära samarbete med ledamöterna i parlamentets behöriga utskott. Parlamentet anser att kommissionens årsrapport om konkurrenspolitiken är oundgänglig för den demokratiska kontrollen. Parlamentet påminner om att parlamentet genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet de senaste åren har varit involverat i utformningen av konkurrensregelverket. Parlamentet insisterar på medbeslutandebefogenheter för att utforma konkurrensregelverket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av sina konkurrensförsvarande befogenheter för att betona riskerna med priskontrollåtgärder som stater genomför, däribland sådana som är kopplade till snedvridning av prissignaler som kan uppmuntra produktion och undergräva incitament för nya marknadsdeltagare att åtgärda bristsituationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro att vissa medlemsstater enligt kommissionens bedömning inte på ett verkningsfullt sätt har genomfört direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal (9), med enorma negativa effekter för konsumenterna och rättvis konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska orättvisa bestämmelser och förfaranden som tillämpas i konsumentavtal, särskilt inom banksektorn, och att insistera på ett effektivt genomförande av det direktivet med alla medel som står till dess förfogande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att de resurser som står till förfogande för kommissionens generaldirektorat för konkurrens (GD COMP) bör vara anpassade till dess arbetsbelastning och mängden olika uppdrag. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkerställa särskild sakkunskap om digitala frågor och onlineplattformars praxis med beteendeekonomer, algoritmspecialister, ingenjörer och datavetare. Parlamentet uppmanar kommissionen att underrätta parlamentet om resursfördelningen mellan kontroll av statsstöd, företagskoncentrationer och antitrust. |
| --- | --- |

11.

Politiska åtgärder mot covid-19

| 12. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en tillfällig ram för statsstödåtgärder, liksom ändringar för att förlänga och utvidga denna ram, som inrättats som svar på oväntade händelser i samband med den unika covid-19-krisen, så att medlemsstaterna kan stödja företag under pandemin. Parlamentet stöder upprätthållandet av undantagsåtgärder så länge som den epidemiologiska situationen motiverar detta, men understryker att ramen är ett tillfälligt verktyg. Parlamentet understryker att återställandet av effektiv konkurrens på medellång till lång sikt också är avgörande för att säkerställa att återhämtningen är snabb och beständig. Parlamentet betonar att stödåtgärderna bör bli mer målinriktade i takt med att återhämtningen fortskrider. Parlamentet noterar betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller deras tillgängliga finanspolitiska utrymme för tillhandahållande av statligt stöd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en tillfällig ram för bedömning av antitrustfrågor i samband med företagssamarbete som svar på brådskande situationer till följd av det pågående covid-19-utbrottet. Parlamentet anser att vägledning och stöd om antitrustregler underlättar det samarbete som krävs för att övervinna covid-19-krisen och därmed gynnar konsumenterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att den tillfälliga ramen inbegriper vissa villkor för vissa typer av statsstödsåtgärder, såsom rekapitalisering. Parlamentet välkomnar i detta avseende villkor såsom förbudet mot utbetalning av utdelningar och bonusar och mot återköp av aktier. Parlamentet beklagar dock att sådana villkor inte kopplades till andra statsstödåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att koppla sådana villkor till alla statsstödåtgärder i den tillfälliga ramen, särskilt rekapitaliseringsåtgärder, vilka medlemsstaterna endast bör överväga såsom en sista utväg, på grund av den betydande snedvridande inverkan de kan ha på den inre marknaden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet stöder helhjärtat verkningsfulla åtgärder för att ta itu med bristen på vaccin mot covid-19, särskilt i låg- och medelinkomstländer, och stöder därför kommissionen och medlemsstaterna i deras ansträngningar att få länder utanför EU att häva befintliga exportförbud och öka donationen av vaccin, och parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare öka sina insatser för att stödja tekniköverföring och frivillig licensiering av immateriella rättigheter för att behandla infektionssjukdomar med endemisk eller pandemisk utbredning bland världsbefolkningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att kommissionens åtgärder för att undanröja de villkor som leder till monopol och dominerande ställningar och begränsa den offentliga finansieringen till företag som skulle kunna leda till att sådana villkor inte löser problemet med systembetingade och strukturella nackdelar som påverkar konkurrenskraften hos företag som är baserade i och bedriver verksamhet från europeiska öterritorier och yttersta randområden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av politisk samordning och av att endast bevilja stöd till företag som lider direkta finansiella följder av pandemin. Parlamentet begär med eftertryck att företag som använder skatteparadis utanför EU för skatteflykt ska förbjudas tillgång till statligt eller finansiellt stöd om de inte åtar sig att ändra sin praxis. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera en färdplan för mindre och bättre riktat statsstöd efter covid-19, samt att främja konkurrenskraft och bevara sysselsättning. Parlamentet föreslår att en sådan färdplan skulle kunna omfatta åtgärder för att ta itu med marknadsfragmentering och snedvridningar på grund av ojämlika spelregler, en analys av det statliga stödets inverkan på den inre marknaden och tydlig vägledning om hur konkurrenspolitiska verktyg bäst kan användas för att främja återhämtningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att integrera industriella, digitala och gröna strategier i fastställandet av de framtida villkoren för statligt stöd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att det är en prioritering att se till att statsstödsreglerna och den europeiska banklagstiftningen tillämpas strikt och opartiskt, även i samband med framtida bankkriser. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt undersöka diskrepanserna mellan statsstödsreglerna när det gäller likviditetsstöd och resolutionsordningen enligt direktivet om återhämtning och resolution av banker (10) (BRRD) och att se över sitt bankmeddelande av den 30 juli 2013 (11) i samband med översynen av krishanteringsramen, även mot bakgrund av den senaste tidens fall, med beaktande av behovet av att skydda skattebetalare och sparare mot bördan av bankräddningsinsatser. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s konkurrens- och statsstödsregler inte bör betraktas isolerat från penning-, handels- och finanspolitik. Parlamentet efterlyser en diskussion om eventuella snedvridningar av konkurrensen till följd av Europeiska centralbankens stödköpsprogram för köp av värdepapper från företagssektorn. Parlamentet betonar i detta avseende begreppet selektivitet när det gäller statligt stöd och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, som innehåller den så kallade lojalitetsprincipen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa och övervaka att EU:s olika finansieringsåtgärder som svar på covid-19-krisen används och fördelas korrekt, bland annat genom medlemsstaternas nationella planer för återhämtning och resiliens (NRRP) inom faciliteten för återhämtning och resiliens, vilka bör vara förenliga med EU:s konkurrens- och statsstödsregler, inte får leda till någon snedvridning av konkurrensen och måste tillämpas lika på alla företag, särskilt inom kritiska sektorer såsom telekommunikation, energi och transport. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att övervaka alla sådana potentiella snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet betonar att statligt stöd inte bör beviljas företag som var ineffektiva och strukturellt förlustbringande före covid-19-krisen, och inte heller uppmuntra bildandet av monopolstrukturer. |
| --- | --- |

21.

Den globala dimensionen

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av en allt intensivare strukturerad global dialog och samarbete om tillämpning och reform av konkurrenspolitiken för en gemensam strategi för rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder ett aktivt deltagande av kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna i det internationella konkurrensnätverket (ICN) och uppmanar med kraft till ett ökat deltagande från parlamentets sida i verksamheten i relevanta arbetsgrupper och expertgrupper inom ICN och OECD. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet stöder kommissionens strategi för att undanröja de negativa effekterna av olaglig extraterritoriell tillämpning av ensidiga sanktioner från länder utanför EU mot EU-aktörer. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 19 januari 2021Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft (COM(2021)0032). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att särskilda samarbetsavtal med länder utanför EU på konkurrenspolitikens område på ett meningsfullt sätt kan bidra till en effektiv konkurrenspolitik, och uppmanar kommissionen att eftersträva fler sådana särskilda konkurrensavtal för att möjliggöra ett effektivare informationsutbyte mellan konkurrensmyndigheterna. Parlamentet påminner dessutom om att EU måste säkerställa lika spelregler och ömsesidighet med sina internationella partner när det gäller statligt stöd, offentlig upphandling och investeringspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka kapitlen om statligt stöd i framtida handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma den roll som spelas av utlandsbaserade statsägda företag som stöds och subventioneras av sina stater på ett sätt som EU:s inremarknadsregler förbjuder för EU-enheter. Parlamentet uttrycker sin oro över den statligt finansierade snedvridningen av konkurrensen som orsakas av utländska företag som förvärvar europeiska företag, särskilt sådana som är verksamma inom innovativa eller strategiska sektorer och tekniker, företag som sluter upp bakom den europeiska gröna given och sådana som försvagats av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar som ett första steg ikraftträdandet av förordning (EU) 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (12) samt kommissionens vitbok om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner. Parlamentet noterar det fortsatta trycket på de europeiska företagen när det gäller utländska övertaganden och larmar om att brådskande åtgärder krävs. Parlamentet ser därför fram emot kommissionens kommande lagstiftningsförslag som syftar till att ta itu med de snedvridande effekterna av utländska subventioner på den inre marknaden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att EU:s företag bör kunna konkurrera på globala marknader på lika villkor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anpassa sin konkurrens- och statsstödspolitik för att främja en seriös industriell utveckling. Parlamentet framhåller att en smart industripolitik kan bidra till att omfördela resurser till vissa nyckelsektorer utan att snedvrida konkurrensen, och därmed lägga grunden för en motståndskraftig och hållbar ekonomi på lång sikt. Parlamentet anser att unionen och medlemsstaterna behöver förstärka synergierna mellan riktade EU-strategier, investeringar och konkurrenspolitik för att skapa arbetstillfällen och resilienta värdekedjor och därmed uppnå autonomi för EU i vissa strategiska sektorer och samtidigt bibehålla en öppen ekonomi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser stora investeringar i forskning och utveckling från den europeiska industrins sida, i syfte att säkerställa lika spelregler för producenter inom och utanför EU, uppnå målen i den europeiska gröna given, inbegripet övergången till koldioxidsnåla produktionsmetoder, och stödja EU-företagens konkurrenskraft gentemot konkurrenter utanför EU vars produktionsprocesser inte omfattas av samma kriterier som de som fastställs på EU-nivå. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att överväga att öka stödet till forskning och innovation samt till teknik som genererar positiva externa effekter för miljön eller för det övergripande energisystemet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera strategiska beroendeförhållanden, särskilt i känsliga industriella ekosystem, och att föreslå åtgärder för att minska dessa, bland annat genom att diversifiera produktions- och leveranskedjorna, främja produktion och investeringar i Europa och säkerställa en strategisk lageruppbyggnad. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) för investeringar i disruptiv teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den kommande översynen av IPCEI-meddelandet ytterligare främja viktiga projekt av gemensamt intresse, förtydliga urvalsreglerna för dessa, se över och förenkla vissa kriterier och krav för genomförandet och överväga att möjliggöra enklare samfinansiering från EU, i syfte att underlätta deltagandet av partner från mindre medlemsstater och se till att mindre industriella forskningsprojekt lättare kan få stöd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder införandet i EU:s konkurrensregler av en grundlig statsstödskontroll av företag från länder utanför EU, samtidigt som det betonas att unionen bör förbli öppen för utländska direktinvesteringar som följer dess rättsliga ram, respekterar europeiska sociala och miljömässiga normer och inte snedvrider konkurrensen. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att, i avvaktan på behandlingen av förslaget om en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (CBAM), anta förstärkta handelspolitiska skyddsinstrument för att bekämpa illojala handelsmetoder och i synnerhet skydda olika industrisektorers konkurrenskraft. Parlamentet betonar samtidigt att konkurrenspolitiska beslut inte bör användas som en protektionistisk åtgärd och efterlyser i detta sammanhang en analys av de spridningseffekter som EU:s statsstödsregler kan få på låg- och medelinkomstländernas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro att handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket är svagare jämfört med andra handelsavtal, t.ex. Schweiz. Parlamentet beklagar särskilt att avtalet om handel och samarbete mellan EU och Förenade kungariket inte skapar lika spelregler när det gäller statligt stöd och konkurrens. Parlamentet uppmanar EU och Förenade kungariket att göra gemensam sak för att kontinuerligt samarbeta och sträva mot rättvis konkurrens och lika spelregler. |
| --- | --- |

32.

Konkurrenspolitiken i den digitala tidsåldern

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslutsamhet att ta itu med illojala villkor och metoder hos plattformar som agerar som grindvakter, agera beslutsamt och undanröja olagliga hinder för onlinekonkurrens på den europeiska digitala inre marknaden. Parlamentet beklagar den långsamma takten hos antitrustutredningarna jämfört med de snabbt rörliga digitala marknaderna. Parlamentet understryker i detta avseende att kommissionen fortfarande inte har slutfört sin undersökning 10 år efter det att en undersökning av Googles partiska sökmetoder inleddes. Parlamentet anser att koncentrationen av data i händerna på ett mindre antal företag i den digitala ekonomin leder till marknadsmisslyckanden, överdrivet vinstuttag från den unika resursen och blockering av nya deltagare. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner de ansträngningar som gjorts men anser att de problem som är kopplade till stora teknikföretags alltför dominerande ställning på marknaden hittills inte har åtgärdats i tillräcklig utsträckning och att problemen måste lösas snarast. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är medvetet om de förestående utmaningarna för beslutsfattandet om och genomförandet av konkurrenspolitiken när det gäller bland annat nätverkseffekter, koncentration, aggregering och användning av data på nollprismarknader, prisalgoritmer, strukturering av stora plattformar och marknadsinterventioner. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt och noggrant överväga de strukturella konkurrensproblemen med avseende på dominerande betalningsnätverks grindvaktsställningar, som bara har vuxit under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens överklagande av Apple-domen (13). Parlamentet anser att målet med Apple återigen visar på behovet av sunda statsstödsregler, med beaktande av fördelaktiga skattesystem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att traditionella instrument som används av konkurrensmyndigheter, såsom utredningar om eventuellt missbruk av dominerande marknadsställning, tar mycket lång tid, vilket har visat sig vara ett problem för snabbrörliga digitala marknader. Parlamentet välkomnar därför kommissionens bedömning av behovet av nya konkurrensverktyg, som kan behövas för att hantera strukturella konkurrensproblem på olika marknader som de nuvarande reglerna inte kan hantera på effektivast möjliga sätt, och efterlyser noggrann övervakning från kommissionens sida av dessa marknader för att snabbt och effektivt kunna upptäcka och ingripa i viktiga frågor och rättsliga kryphål. Parlamentet noterar att böter som utfärdas av konkurrensmyndigheter ofta inte har en avskräckande effekt på stora teknikföretag eftersom de endast betraktas som verksamhetskostnader. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en rättsakt om digitala marknader (DMA) som förbjuder plattformar att tillämpa affärsmetoder som innebär självföreträde (däribland obligatorisk kombination/förinstallation) eller bedriva verksamhet inom affärsområden som är beroende av eller samverkar med plattformen, samt att kräva att plattformarna gör sina tjänster kompatibla med konkurrerande nät för att möjliggöra interoperabilitet, dataportabilitet och integrering av flera säljare. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda fall där åtgärderna som föreslagits har varit klart verkningslösa för att återställa konkurrensen på marknaden för prisjämförelser. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att datadrivna fördelar med datadelning och dataförsäljning, men även tjänster som fastställs som standardinställningar, riskerar att ge vissa företag en ställning som ”grindvakter” på digitala marknader, och att detta måste åtgärdas effektivt genom DMA-akten. Parlamentet anser att kommissionen bör ha möjlighet att tvinga en grindvaktsplattform att ersätta vissa standardinställningar med en arkitektur för effektivt och objektivt konsumentval. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att det är önskvärt att bigtech-monopol bryts upp strukturellt för att återställa konkurrensen på digitala marknader givet böternas begränsningar och att tidigare beteendereglerande åtgärder misslyckats i vissa antitrustärenden. Parlamentet betonar att riktade och effektiva beteendereglerande åtgärder erbjuder en tidseffektiv lösning. Parlamentet föreslår att en medverkansbaserad antitrustram införs för att främja en kontinuerlig dialog med alla företag, öka rättssäkerheten, transparensen och konsumentskyddet samt säkerställa effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandena, särskilt när det gäller antitrustfrågor och på snabbt växande digitala marknader. Parlamentet efterlyser samarbete i detta avseende även från de företag som är föremål för undersökning. Parlamentet fördömer i detta hänseende praxisen hos vissa företag under utredning att på ett konstlat sätt förlänga utredningar genom att systematiskt begära förlängningar av tidsfrister och genom att svara på begäranden om upplysningar först efter betydande förseningar eller genom att inkomma med verkningslösa förslag om åtaganden som de skulle kunna göra. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar att det är viktigt att säkerställa ett korrekt rättsförfarande och rätten till försvar för de företag som är föremål för utredning, men att de administrativa förfarandena samtidigt behöver bli snabbare och effektivare. Parlamentet betonar behovet av att undersöka möjligheten att mer systematiskt använda specifika åtgärder såsom interimistiska åtgärder, liksom andra strukturella och beteendemässiga åtgärder, för att förhindra oåterkalleliga snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet påminner i detta hänseende om att kommissionen i bilagan till ECN+-direktivet (14) noterade att interimistiska åtgärder kan vara ett viktigt verktyg för konkurrensmyndigheter för att säkerställa att konkurrensen inte skadas medan en utredning pågår. Parlamentet beklagar och är oroat över att interimistiska åtgärder endast har använts en enda gång på 20 år. Parlamentet uppmanar kommissionen att revidera tillkännagivandet om korrigerande åtgärder (15) med beaktande av utvecklingen av den digitala sektorn under de senaste åren. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens förslag till en rättsakt om digitala tjänster och en rättsakt om digitala marknader har en tydlig inriktning på en strategi för alla digitala tjänster, mycket stora digitala tjänster och grindvakter. Parlamentet påpekar särskilt att syftet med DMA-akten är att säkerställa att den inre marknaden fungerar som den ska genom att främja effektiv konkurrens, lika spelregler på digitala marknader samt en rättvis och öppen plattformsmiljö online. Parlamentet beklagar bristen på lämpliga åtgärder mot reklamförmedlare i utkasten till förslag. Parlamentet noterar att den första verkställighetsåtgärden inom den nya förordningen om digitala marknader kommer att vara möjlig först om fem år. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att fortsätta att tillämpa sina antitruståtgärder på nya och pågående fall som innefattar grindvakter i den digitala miljön. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar vikten av en lämplig efterlevnadsram i den framtida DMA-akten. Parlamentet anser att kommissionens tillsynsfunktion bör få tillräckliga resurser och att tillsynsprocessen bör möjliggöra deltagande för alla aktörer, inbegripet nationella konkurrensmyndigheter, nationella sektoriella tillsynsmyndigheter, Europeiska dataskyddsstyrelsen, Europeiska datatillsynsmannen och konsumentorganisationer. Parlamentet betonar att utformningen av rättsmedel inte bör överlåtas åt det anklagade företagets egen bedömning, utan i stället bör omfattas av en strikt efterlevnadsmekanism. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att DMA-förslaget är ett kompletterande verktyg till konkurrensreglerna och syftar till att säkerställa rättvisa och öppna onlinemarknader. Parlamentet betonar att det inte får äventyra en korrekt tillämpning av redan gällande konkurrenslagstiftning, inbegripet befintlig nationell lagstiftning, och inte heller hindra kommissionen från att fullt ut utnyttja sina befintliga verktyg för att kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna. Parlamentet hänvisar i detta hänseende till de befintliga problemen beträffande beslutet om Android (16) och den otillräckliga konkurrensen inom onlinesökning. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att de åtgärder som föreslås av Google har avvisats som otillräckliga av olika marknadsaktörer och konsumentorganisationer i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att väcka antitruståtal mot Google för missbruk av dominerande ställning inom andra specialiserade söktjänster, bland annat lokal sökning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda sig av de konkurrenspolitiska instrumenten för att garantera rättvisa spelregler och att ta itu med potentiella grindvaktseffekter när det gäller tillgången till viktig möjliggörande teknik för artificiell intelligens och data. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör spela en aktiv roll i den politiska debatten om konkurrenspolitiken, bland annat genom att anordna en offentlig utfrågning med GAFA-företagens verkställande direktörer (Google, Amazon, Facebook och Apple) om deras affärsstrategier när det gäller konkurrens- och beskattningspraxis. Parlamentet beklagar att alla fyra verkställande direktörer har tackat nej till inbjudningar till en sådan utfrågning. Parlamentet beklagar dessutom att parlamentet inte har några lämpliga mekanismer för att på rättslig väg göra sådana framträdanden obligatoriska och hoppas att detta kan lösas inom kort. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker transparensregistrets betydelse för att säkerställa offentlig granskning av lobbyarbete i syfte att förhindra snedvridning av konkurrensen. Parlamentet efterlyser ett förbättrat EU-transparensregister med information som rör finansiering av företag eller sammanslutningar för att hindra intressenter från att handla på uppdrag av andra företag utan att uppge detta. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att hjälpa konsumenter och användare att få bättre kontroll över och ta ett större ansvar för sina egna uppgifter och sin egen identitet, och efterlyser ett starkt skydd av personuppgifter samtidigt som nivåerna på transparens och ansvarsskyldighet i samband med digitala tjänster höjs. Parlamentet påminner om att konsumenter inte har något annat val än att ge sitt samtycke om de inte vill förlora åtkomst till vissa tjänster som erbjuds av onlineplattformar. Parlamentet efterlyser i detta hänseende en obligatorisk datautbytesram som ger konsumenter verktyg att på ett legitimt sätt ta ansvar för och hantera sina egna uppgifter på ett enklare och mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina regler för koncentrationer och förvärv när det gäller att bedöma personuppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut överväga och bedöma personuppgiftstillgångar på samma sätt som alla andra traditionella fysiska tillgångar när den fattar beslut om digitala koncentrationer och förvärv. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inta en bredare hållning när den utvärderar digitala sammanslagningar och att även bedöma effekterna av uppgiftskonsolidering, inbegripet reklamteknik, som står i centrum för stora teknikföretags affärsmodeller. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att förvärv av målföretag med specifika dataresurser kan medföra en koncentrerad kontroll över värdefulla och icke replikerbara dataresurser samt leda till att de sammanslagna parterna får bättre dataåtkomst än sina konkurrenter. Parlamentet betonar att datakonsolidering via koncentrationer kan stärka en dominerande ställning eller göra det möjligt för den förvärvande enheten att öka sitt marknadsinflytande och ibland ge upphov till bekymmer när det gäller marknadsutestängning. Parlamentet beklagar kommissionens beslut att godkänna Googles övertagande av företaget för bärbara hälsoenheter, Fitbit. Parlamentet oroar sig för den framtida behandlingen av personuppgifter från Fitbit-användare, däribland hälsodata, som kan användas för digital reklam. Parlamentet fastslår att hälsodata bör betraktas som en särskild kategori av personuppgifter, enligt vad som fastställs i artikel 9 i den allmänna dataskyddsförordningen (17) (GDPR). Parlamentet noterar att de åtgärder som Google föreslog och som kommissionen ställde sig bakom inte räcker till för att säkerställa effektiv konkurrens inom bärbar och digital hälsa, som är en allt viktigare del av konsumenternas liv. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar att det på flera specifika marknader för finansiella uppgifter finns ett flertal försäljare, men att konkurrensen är mycket svag trots att ingen av dem har en dominerande marknadsandel. Parlamentet noterar även att vissa försäljare av finansiella marknadsdata som har en ställning som sammanställare av data skulle kunna fungera som grindvakter och i egenskap av sådana kontrollera tillgången till uppgifter och begränsa användningen för konsumenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma sådana situationer där företag förvärvar en ställning som grindvakter eller oligopol och att ta fram åtgärder för att återställa konkurrensen, stödja pristransparens och undvika orättvisa och orimliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet beklagar och uttrycker sin oro över Facebooks förvärv av WhatsApp 2014. Parlamentet påminner om att Facebook ljög inför kommissionen under bedömningsprocessen av övertagandet när det gäller dess tekniska kapacitet att använda WhatsApp-data för digital reklam. Parlamentet slår fast att Facebook började använda metadata från WhatsApp i reklamsyfte 2016. Parlamentet påminner om att kommissionen bötfällde Facebook 2017 för att ha ljugit under bedömningsprocessen. Parlamentet upprepar att kommissionen enligt artikel 105 i EUF-fördraget är skyldig att föreslå lämpliga åtgärder för att få ett slut på överträdelserna av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att sätta stopp för användningen av data från WhatsApp-användare för Facebooks marknadsföringssyften. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av unionens infrastrukturkapacitet och operativa resiliens inom kritiska digitala sektorer, inbegripet genom att uppmuntra till rättvis konkurrens och främja rättvisa principer för programvarulicensiering på de europeiska datamolnmarknaderna. Parlamentet anser att hållbar konkurrens och undvikande av monopolstrukturer på marknader är avgörande för Europas digitala omställning, ekonomiska återhämtning och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och anpassa den metod som används för att bedöma missbruk av en dominerande ställning och säkerställa att principen om nödvändiga funktioner förblir ändamålsenlig i den digitala tidsåldern. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att komplettera begreppet ”dominerande ställning” med exempelvis ”beroende” och/eller ”relativ marknadsstyrka”. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar att vissa oligopolistiska strukturer har utvecklats på området för finansiella tjänster och att vissa stora teknikföretag har blivit viktiga aktörer på marknaden för finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och undersöka hur de konkurrensfördelar som dessa aktörer ofrånkomligen har skulle kunna snedvrida konkurrensen på marknaden och skada konsumenternas intressen och innovationen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att skyddet av personlig integritet och personuppgifter, principen om icke-diskriminering samt yttrande- och informationsfrihet måste finnas i hjärtat av en framgångsrik och hållbar EU-politik om digitala tjänster. |
| --- | --- |

59.

Kontroll av statligt stöd

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att statsstödspolitiken utgör en integrerad del av konkurrenspolitiken och att kontrollen av statligt stöd återspeglar behovet att upprätthålla lika spelregler för alla företag som bedriver verksamhet på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet upprepar att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fortfarande är avgörande för att ett antal samhällen runt om i Europa ska kunna överleva, särskilt i isolerade, avlägsna eller perifera regioner i unionen. Parlamentet välkomnar kommissionens öppna samråd om statligt stöd till grundläggande tjänster. Parlamentet välkomnar de nyligen antagna nya riktlinjerna för regionalt statsstöd. Parlamentet påminner om behovet av en färdplan för bättre riktat statligt stöd, särskilt för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en territoriell bedömning av de socioekonomiska effekterna av covid-19-krisen inom ramen för tillämpningen av statsstödsreglerna och den pågående översynen . I detta hänseende noterar parlamentet att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att analysera konsekvenserna för företag med säte på EU:s öar och yttersta randområden enligt bestämmelserna i artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant beakta de sektorer som ligger till grund för många andra branscher liksom unionens hållbara sociala och ekonomiska värdekedja. Parlamentet upprepar behovet av att främja teknik och produktionsmetoder som leder till avsevärt minskad miljöpåverkan. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser en anpassning av alla EU:s bestämmelser om konkurrens och statligt stöd till långsiktiga samhällsmål, särskilt den europeiska gröna given, med beaktande av EU:s klimatåtaganden. Parlamentet beklagar att definitionen av energimixen fortfarande är en nationell befogenhet, men att de flesta medlemsstater inte villkorar statligt stöd med sådana mål. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar det samråd som inletts om hur konkurrenspolitiken kan stödja den europeiska gröna given och bättre beakta grön och hållbar effektivitet när det gäller statligt stöd, koncentrationskontroll och antitrustregler. Kommissionen uppmanas att, som en del av sin kommande översyn av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi och horisontella samarbetsavtal, införa konkreta incitament och villkor för fortsatt utfasning av fossila bränslen. Parlamentet efterlyser i synnerhet vägledning om uppgradering, hybridprojekt och lagring av el och om investeringar i energieffektivitet och renovering av byggnader. Parlamentet upprepar dessutom att omställningen till en klimatneutral ekonomi kräver åtgärder för att hantera strukturomvandlingen, inbegripet identifiering av kolregioner som stödområden i enlighet med artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet noterar att återvinningen av olagligt statsstöd fortfarande är en långdragen och besvärlig process. Parlamentet betonar vidare att transparensen och spårbarheten i processen för utvärdering av statsstödsfall bör förbättras, med beaktande av en icke försumbar risk för att fallen är sammanlänkade. |
| --- | --- |

66.

Kontroll av företagskoncentrationer, antitrust och karteller

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att vara vaksam och strikt verkställa artikel 102 i EUF-fördraget som förbjuder missbruk av en dominerande ställning samt dess förfaranden för kontroll av koncentrationer, som föreskrivs i EG:s koncentrationsförordning (18). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se över 1997 års tillkännagivande (19) om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning för kommissionens tillämpning av koncentrations- och antitrustregler. Parlamentet uppmanar kommissionen att i varje enskilt fall anlägga ett långsiktigt perspektiv i sina konkurrensbedömningar och beakta den globala dimensionen och potentiell framtida konkurrens. Parlamentet betonar att kommissionens tidigare definition av den relevanta marknaden har varit för snäv för att i tillräcklig mån beakta den dynamiska konkurrensen på globala marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer dynamisk hållning avseende marknadsdefinition, för att göra innovationskriterierna till ett centralt inslag i den relevanta marknadsanalysen när det gäller EU-systemet för kontroll av koncentrationer. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över koncentrationsriktlinjerna för att ta hänsyn till effektivitetsvinsterna kopplade till koncentrationer, däribland utmaningen för EU:s industriella konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att GD COMP:s enhet för prioriteringar och strategisk samordning kan utnyttja sakkunskapen hos alla kommissionens generaldirektorat när det gäller GD COMP:s utredningar. Parlamentet anser att sakkunskapen från kommissionens industri- och sektorstrategi skulle kunna stärkas till stöd för GD COMP:s utredningsteam för att fastställa åtgärdernas genomförbarhet och konsekvenser med hänsyn till kommissionens prioriteringar. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att utvärdera direktivet om skadestånd (20) så snart man har samlat tillräcklig erfarenhet av tillämpningen av de nya reglerna i medlemsstaterna för att bedöma det eventuella behovet av ändringar för ett mer effektivt och harmoniserat genomförande av skadeståndsåtgärder i EU. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lansering av verktyget ”eLeniency”. Parlamentet påminner om att det med den snabba utvecklingen av digitala marknader uppstår nya utmaningar för genomförandet av konkurrenspolitiken. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att kommissionen undersöker möjligheterna till förhandsingripanden, särskilt på digitala marknader, och att ge konkurrens- och tillsynsmyndigheter på EU-nivå och nationell nivå de medel som krävs för att samla in uppgifter anonymt så att marknadsmisslyckanden lättare kan upptäckas i tid. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påpekar att missbruk av marknadsinflytande och därmed sammanhängande illojala beteenden, såsom försämrad kvalitet eller utpressningsmetoder, kan ske även när produkter eller tjänster tillhandahålls kostnadsfritt. Parlamentet betonar att EU:s konsumenter är intresserade av mer än låga priser och deras intressen, i enlighet med principerna i EUF-fördraget, även omfattar kvalitet, innovation, produktivitet, hållbarhet, miljöskydd och mer rättvisa handelsförbindelser. Parlamentet anser att konkurrenspolitiken bättre bör integrera värdet av kollektiva nyttigheter och externa effekter i samband med vissa typer av produktion. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionens domstols tolkning av artikel 101 i EUF-fördraget tar hänsyn till fördragens olika syften. Parlamentet pekar särskilt på domen i målet Wouters (21) där allmänintresset var dominerande och där konkurrensbegränsningarna därför ansågs vara motiverade. Parlamentet uppmanar kommissionen att formulera en ”skadeteori” som bör gå längre än priscentrerade tillvägagångssätt och ta hänsyn till bredare överväganden, samtidigt som man betonar vikten av proportionalitetsprincipen, vilket innebär att konkurrensbegränsningar inte får gå utöver vad som är nödvändigt för allmänintresset. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att utfärda riktlinjer i detta avseende om tolkningen av begreppet ”påtagligt hinder för en effektiv konkurrens” enligt EG:s koncentrationsförordning. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet håller med Europeiska revisionsrätten om att kommissionen på det hela taget utnyttjar sina genomförandebefogenheter väl i samband med koncentrationskontroll och antitrustförfaranden, även om förbättringar krävs på ett antal områden. Parlamentet noterar särskilt att tröskelvärdena för omsättning kanske inte är lämpliga för att upptäcka alla fall som borde ses över av konkurrensmyndigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga en översyn av tröskelvärdena så att den inbegriper faktorer såsom antalet konsumenter som påverkas och värdet av de berörda transaktionerna, som en del av den pågående utvärderingen av EG:s koncentrationsförordning. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att i sin löpande utvärdering av EG:s koncentrationsförordning att även bedöma högre koncentrationsnivåer på grund av horisontellt ägande av stora kapitalförvaltningsbolag och att överväga att tillhandahålla riktlinjer för tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget i detta avseende. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet noterar att även om revisionsrätten med rätta påpekar att bötesbeloppen inte gör det möjligt att dra slutsatser om huruvida de verkligen är avskräckande understryker revisionsrätten också att taket för eventuella böter i sig kan begränsa den avskräckande effekten i ”allvarliga fall”. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att trots att de böter som kommissionen utfärdar är bland de högsta i världen var nästan två tredjedelar av de böter som kommissionen utfärdat i kartellärenden sedan 2006 lägre än 0,99 % av den globala årsomsättningen och alltså klart under det tillåtna taket på 10 % av ett företags globala årsomsättning (22). Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de avskräckande effekterna av sina böter och att överväga att ålägga böter på upp till 40 % av den globala årsomsättningen i allvarliga kartellärenden. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att karteller utgör några av de allvarligaste överträdelserna av konkurrenslagstiftningen och att monopol är den mest oroande formen av marknadskoncentration. Parlamentet betonar vikten av att spåra olagliga kartellbeteenden, eftersom sådana överträdelser av konkurrenslagstiftningen går stick i stäv med EU-medborgarnas intressen och leder till betydligt högre kostnader för konsumenterna och en risk för att innovationen hämmas och kvaliteten undermineras. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar att vissa företag i samband med kriser kan vara frestade att omorganisera en viss branschs struktur genom att införa så kallade kriskarteller, dvs. avtal mellan de flesta eller alla konkurrenter för att begränsa produktionen och/eller minska kapaciteten att öka lönsamheten och förhindra marknadsutträde i kristider. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet föreslår att man undersöker praxisen med ”mördarförvärv” som skulle kunna äventyra innovationen och framväxten av europeiska uppstartsföretag och småföretag. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens initiativ att uppmuntra till ökad användning av den ”nederländska klausulen” i artikel 22 i EG:s koncentrationsförordning och att börja godta hänskjutanden från nationella konkurrensmyndigheter av koncentrationer som bör granskas på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över och utfärda riktlinjer för sin hänskjutningspraxis på grundval av ovannämnda artikel, parallellt med den skyldighet att informera om koncentrationer som föreskrivs i lagen om digitala marknader. |
| --- | --- |

78.

Utvecklingen i olika sektorer

| 79. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över den långtgående koncentrationen i den europeiska jordbruks- och livsmedelskedjan till nackdel för såväl konsumenter och småskaliga jordbrukare som miljön och den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar att överdriven makt hos bearbetande företag eller köpare i efterföljande led i leveranskedjan leder till ett ohållbart nedåtgående tryck på jordbrukspriserna. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende direktivet om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan (23) som ett viktigt första steg för att säkerställa rättvisa mellan aktörer, bekämpa dubbla standarder när gäller praxis kring jordbruksbaserade livsmedel och åtgärda obalanser i förhandlingsstyrkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka hur införlivandet fortskrider och att främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att fortsätta sin djupgående analys av inköpsalliansernas omfattning och effekter, och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt att garantera rättvis konkurrens och större transparens i snabbköps- och stormarknadskedjornas affärsmetoder, särskilt när sådana metoder påverkar varumärkesvärdet och produktutbudet eller begränsar innovationen eller prisernas jämförbarhet, i syfte att säkerställa att jordbrukarna får rimliga villkor och priser för sina produkter. Parlamentet beklagar i detta avseende att försäljning med förlust inte är förbjuden på EU-nivå. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmärksammar det ökande antalet protester från jordbrukare och noterar att frihandelsavtalens kumulativa inverkan på EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor är en av stridsfrågorna för protestdeltagarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt eventuella konkurrenshämmande metoder från länder utanför EU som riskerar att straffa EU:s jordbrukssektor och jordbrukare, med tanke på skillnader i sociala normer, hälso- och sjukvårdsstandarder, arbetsnormer, miljö- och djurskyddsnormer utanför EU. Parlamentet begär att principerna om ömsesidighet och efterlevnad för jordbruksprodukter ska tillämpas i pågående och framtida handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar att beskattning huvudsakligen är en nationell behörighet som är beroende av regeringarnas och parlamentens politiska åsikter och åtgärder och som grundar sig på finanspolitik och politiska ambitioner när det gäller de offentliga finanserna. Parlamentet välkomnar kommissionens vaksamhet när det gäller verkställandet av statsstödsregler på skatteområdet. Parlamentet upprepar att selektivt statligt skattestöd kan skapa ojämlika spelregler på den inre marknaden och att aggressiv skatteplanering inte bara skadar en rättvis konkurrens utan även undergräver de sociala systemens funktion i allmänhet. Parlamentet betonar vikten av att reformera det nuvarande skattesystemet för att se till att skatter betalas där värdet skapas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att se över sina riktlinjer för statligt stöd i syfte att bedöma vilka skattemässiga statliga stödåtgärder som snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet noterar med oro fragmenteringen och skillnaderna i telekommunikationer och ultrasnabba internetanslutningar både mellan medlemsstaterna och mellan stads- och landsbygdsområden i hela Europa. Parlamentet påminner om att sund konkurrens behövs för att överbrygga dessa klyftor. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet betonar det kritiska läget för unionens hotell- och restaurangbransch, som har drabbats hårdast ur ett ekonomiskt och finansiellt perspektiv under hela den pågående krisen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang statligt stöd till sektorn. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av konsumentkreditdirektivet (24) säkerställa ett lämpligt konsumentskydd på området för konsumentkrediter, bland annat genom att främja effektiva konkurrensvillkor mellan operatörer och underlätta tillträdet. Parlamentet begär i detta avseende att konsumenterna bättre ska kunna jämföra erbjudanden genom ökad transparens, bland annat genom att skilja mellan direkta kostnader i samband med återbetalning av krediter och indirekta kostnader såsom avgifter för tredjepartstjänster och skatter som inte återbetalas. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet är bekymrat över ett statligt oljebolags förvärv av en ledande presskoncern som äger 20 ledande regionala tidningar, 120 veckomagasin och 500 webbportaler (25) i den berörda medlemsstaten. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att genomföra en undersökning av koncentrationen av medieägandet i Europa, särskilt i förbindelse med multinationella företags förvärv av europeiska medieleverantörer. |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella parlament och de nationella samt, i tillämpliga fall, de regionala konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy _SV.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdf

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  GroupMWorldwide, Inc., This Year Next Year: The End-Of-Year Forecasts December 2020. https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  Statista (2020), Statista-underlag om Google, Amazon, Facebook, Apple och Microsoft (GAFAM), artikelnummer: did-477042020, https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

(11)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

(13)  Domstolens dom av den 15 juli 2020, Irland m.fl. mot kommissionen, T-778/16 och T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1 av den 11 december 2018 om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad, EUT L 11, 14.1.2019, s. 3.

(15)  Tillkännagivande från kommissionen om korrigerande åtgärder som kan godtas enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 och kommissionens förordning (EG) nr 802/2004. (EUT C 267, 22.10.2008, s. 1).

(16)  Dom av den 23 september 2019, Google mot kommissionen, T-604/18, EU:T:2019:743.

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG, EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(18)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

(19)  EUT C 372, 9.12.1997, s. 5.

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/104/EU av den 26 november 2014 om vissa regler som styr skadeståndstalan enligt nationell lagstiftning för överträdelser av medlemsstaternas och Europeiska unionens konkurrensrättsliga bestämmelser, (EUT L 349, 5.12.2014, s. 1).

(21)  Dom av den 19 februari 2002, J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh and Price Waterhouse Belastingadviseurs BV mot Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy _SV.pdf

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/633 av den 17 april 2019 om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan (EUT L 111, 25.4.2019, s. 59).

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (EUT L 133, 22.5.2008, s. 66).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Jämställdhetsdimensionen i sammanhållningspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om jämställdhetsdimensionen i sammanhållningspolitiken (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6 och 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6 och 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 2, 3 och 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 2, 3 och 9,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979 (1),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och förbättra levnadsvillkoren för kvinnor senast 2030 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och förbättra levnadsvillkoren för kvinnor senast 2030 (2),

| — | med beaktande av den europeiska deklarationen om jämställdhet mellan kvinnor och män på lokal och regional nivå (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska deklarationen om jämställdhet mellan kvinnor och män på lokal och regional nivå (3),

| — | med beaktande av EU-direktiven från 1975 och framåt om olika aspekter av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 79/7/EEG (4), direktiv 86/613/EEG (5), direktiv 92/85/EEG (6), direktiv 2004/113/EG (7), direktiv 2006/54/EG (8), direktiv 2010/18/EU (9) och direktiv 2010/41/EU (10)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-direktiven från 1975 och framåt om olika aspekter av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 79/7/EEG (4), direktiv 86/613/EEG (5), direktiv 92/85/EEG (6), direktiv 2004/113/EG (7), direktiv 2006/54/EG (8), direktiv 2010/18/EU (9) och direktiv 2010/41/EU (10)),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (15),

| — | med beaktande av studien Gender in regional cohesion policy från EIGE, som offentliggjordes den 25 januari 2017 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Gender in regional cohesion policy från EIGE, som offentliggjordes den 25 januari 2017 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (25),

| — | med beaktande av studien Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework från EIGE som offentliggjordes den 10 april 2019 (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework från EIGE som offentliggjordes den 10 april 2019 (26),

| — | med beaktande av yttrandet av den 19 december 2018 från Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 19 december 2018 från Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (29),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 6 mars 2019 2019 Report on equality between women and men in the EU (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 6 mars 2019 2019 Report on equality between women and men in the EU (SWD(2019)0101) (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (31),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt (32),

| — | med beaktande av rapporten The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship, som offentliggjordes av OECD den 10 december 2019 (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship, som offentliggjordes av OECD den 10 december 2019 (33),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (34),

| — | med beaktande av studien Gender Dimension of the EU Cohesion Policy, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 19 februari 2019 (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Gender Dimension of the EU Cohesion Policy, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 19 februari 2019 (35),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (36),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (37),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens faktablad av den 17 juni 2020Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens faktablad av den 17 juni 2020Coronavirus Pandemic – Impact on Gender Equality (38),

| — | med beaktande av Europarådets meddelande av den 29 maj 2020National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets meddelande av den 29 maj 2020National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated,

| — | med beaktande av diskussionsunderlag 129 av den 24 juli 2020 från kommissionen Gender Smart Financing Investing In & With Women: Opportunities for Europe (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionsunderlag 129 av den 24 juli 2020 från kommissionen Gender Smart Financing Investing In & With Women: Opportunities for Europe (39),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex 2020, som offentliggjordes den 16 oktober 2020 (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex 2020, som offentliggjordes den 16 oktober 2020 (40),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0154/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0154/2021), och av följande skäl:

| A. | Principen om jämställdhet är ett av EU:s centrala värden som fastställs i fördragen och i stadgan. Jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och integreras som en övergripande princip i EU:s samtliga verksamheter, åtgärder, insatser, program och EU-finansierade projekt och strategier, inbegripet sammanhållningspolitiken. Det krävs större ansträngningar för att ta itu med den diskriminering på flera olika grunder och bristande jämställdhet som kvinnor upplever. I artikel 7 i förordningen om gemensamma bestämmelser (41) för 2014–2020 slås det fast att jämställdhet och integration av jämställdhetsperspektivet genomgående ska beaktas och främjas vid förberedelse och genomförande av program, inbegripet vad gäller övervakning, rapportering och utvärdering. Kvinnor och män som leder kampen för jämställdhet har visat engagemang, mod och ledarskap i fråga om att främja lika möjligheter i hela världen, särskilt där sådana ojämlikheter kvarstår, där kvinnor förföljs och deras rättigheter kränks av den enda anledningen att de är kvinnor. Som europeiska medborgare bör vi vara stolta över att ha uppnått rättigheter och skyldigheter, friheter och möjligheter för män och kvinnor, och i dag leder kvinnor några av de viktigaste institutionerna och innehar några av de mest framträdande politiska posterna i Europa. Dessa positiva exempel bidrar till att få igång arbetet med att ta itu med existerande stereotyper och främja förebilder. |
| --- | --- |

A.

Principen om jämställdhet är ett av EU:s centrala värden som fastställs i fördragen och i stadgan. Jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och integreras som en övergripande princip i EU:s samtliga verksamheter, åtgärder, insatser, program och EU-finansierade projekt och strategier, inbegripet sammanhållningspolitiken. Det krävs större ansträngningar för att ta itu med den diskriminering på flera olika grunder och bristande jämställdhet som kvinnor upplever. I artikel 7 i förordningen om gemensamma bestämmelser (41) för 2014–2020 slås det fast att jämställdhet och integration av jämställdhetsperspektivet genomgående ska beaktas och främjas vid förberedelse och genomförande av program, inbegripet vad gäller övervakning, rapportering och utvärdering. Kvinnor och män som leder kampen för jämställdhet har visat engagemang, mod och ledarskap i fråga om att främja lika möjligheter i hela världen, särskilt där sådana ojämlikheter kvarstår, där kvinnor förföljs och deras rättigheter kränks av den enda anledningen att de är kvinnor. Som europeiska medborgare bör vi vara stolta över att ha uppnått rättigheter och skyldigheter, friheter och möjligheter för män och kvinnor, och i dag leder kvinnor några av de viktigaste institutionerna och innehar några av de mest framträdande politiska posterna i Europa. Dessa positiva exempel bidrar till att få igång arbetet med att ta itu med existerande stereotyper och främja förebilder.

| B. | Sammanhållningspolitiken behandlar skillnader mellan olika regioner och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna i syfte att främja en generell enhetlig utveckling för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och uppnåendet av jämställdhet är en avgörande del i detta. Sammanhållningspolitiken har demonstrerat sin relevans genom att uppnå betydande framsteg i riktning mot jämlikhet mellan medborgarna och territoriell balans. |
| --- | --- |

B.

Sammanhållningspolitiken behandlar skillnader mellan olika regioner och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna i syfte att främja en generell enhetlig utveckling för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och uppnåendet av jämställdhet är en avgörande del i detta. Sammanhållningspolitiken har demonstrerat sin relevans genom att uppnå betydande framsteg i riktning mot jämlikhet mellan medborgarna och territoriell balans.

| C. | Sammanhållningspolitiken är ett viktigt verktyg, inte bara för att aktivt och effektivt stödja uppnåendet av jämlikhet mellan medborgare, en hållbar utveckling och ekonomisk och social sammanhållning, utan även för att minska de skillnader som påverkar grupper som fortfarande utsätts för diskriminering, inbegripet på grund av deras sexuella läggning. Främjandet av jämställdhet är ett övergripande mål för alla sammanhållningspolitiska medel. Strukturfonderna är en mycket viktig resurs för att stödja medlemsstaterna i strävan efter framsteg på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

C.

Sammanhållningspolitiken är ett viktigt verktyg, inte bara för att aktivt och effektivt stödja uppnåendet av jämlikhet mellan medborgare, en hållbar utveckling och ekonomisk och social sammanhållning, utan även för att minska de skillnader som påverkar grupper som fortfarande utsätts för diskriminering, inbegripet på grund av deras sexuella läggning. Främjandet av jämställdhet är ett övergripande mål för alla sammanhållningspolitiska medel. Strukturfonderna är en mycket viktig resurs för att stödja medlemsstaterna i strävan efter framsteg på jämställdhetsområdet.

| D. | Att uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan bland annat män och kvinnor, regioner eller generationer är avgörande för att minska lokala, regionala, ekonomiska och sociala skillnader samt för att säkerställa långsiktig konkurrenskraft och en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i EU, dess medlemsstater och dess regioner. Framsteg har gjorts under de senaste årtiondena på jämställdhetsområdet, och jämställdheten i EU har förbättrats horisontellt i många avseenden. Kvinnors underrepresentation på arbetsmarknaden och tillgängliga indikatorer visar fortfarande på en vertikal och horisontell segmentering på arbetsmarknaden och på det socioekonomiska och politiska området. Redan i Romfördraget föreskrevs principen om lika lön för likvärdigt arbete, och sammanhållningspolitiken kan bidra till att möjliggöra de förutsättningar som ligger till grund för ekonomisk och social utveckling, och som också främjar en ytterligare minskning av denna klyfta och inkluderandet av kvinnor på arbetsmarknaden. Enligt EIGE skulle ett effektivt främjande av jämställdheten få starka positiva social och ekonomiska effekter, inbegripet en ökning av EU:s BNP per capita, miljontals ytterligare arbetstillfällen och en ökning av medlemsstaternas BNP. |
| --- | --- |

D.

Att uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan bland annat män och kvinnor, regioner eller generationer är avgörande för att minska lokala, regionala, ekonomiska och sociala skillnader samt för att säkerställa långsiktig konkurrenskraft och en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i EU, dess medlemsstater och dess regioner. Framsteg har gjorts under de senaste årtiondena på jämställdhetsområdet, och jämställdheten i EU har förbättrats horisontellt i många avseenden. Kvinnors underrepresentation på arbetsmarknaden och tillgängliga indikatorer visar fortfarande på en vertikal och horisontell segmentering på arbetsmarknaden och på det socioekonomiska och politiska området. Redan i Romfördraget föreskrevs principen om lika lön för likvärdigt arbete, och sammanhållningspolitiken kan bidra till att möjliggöra de förutsättningar som ligger till grund för ekonomisk och social utveckling, och som också främjar en ytterligare minskning av denna klyfta och inkluderandet av kvinnor på arbetsmarknaden. Enligt EIGE skulle ett effektivt främjande av jämställdheten få starka positiva social och ekonomiska effekter, inbegripet en ökning av EU:s BNP per capita, miljontals ytterligare arbetstillfällen och en ökning av medlemsstaternas BNP.

| E. | Europeiska revisionsrätten håller för närvarande på att utvärdera jämställdhetsintegreringen i EU-budgeten. Denna revisionsrapport, som är planerad att offentliggöras under det första kvartalet 2021, kommer att ge användbara insikter i hur jämställdhetsdimensionen kan genomföras i de sammanhållningspolitiska åtgärderna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

E.

Europeiska revisionsrätten håller för närvarande på att utvärdera jämställdhetsintegreringen i EU-budgeten. Denna revisionsrapport, som är planerad att offentliggöras under det första kvartalet 2021, kommer att ge användbara insikter i hur jämställdhetsdimensionen kan genomföras i de sammanhållningspolitiska åtgärderna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| F. | Under programperioden 2014–2020 har de största svårigheterna i främjandet av jämställdhet genom sammanhållningspolitiken bland annat varit skillnaden mellan formella uttalanden i partnerskapsöverenskommelser och operativa program (som slår fast att principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering ska främjas) och det faktiska genomförandet av dem, samt det tämligen svaga politiska engagemanget på detta område. I partnerskapsöverenskommelser och operativa program fastställs iakttagande och främjande av principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering. Det krävs fortfarande större insatser för att få till stånd ett större kvinnligt deltagande i alla faser av den sammanhållningspolitiska cykeln, särskilt i utformningen av program och i beslutsprocesser samt i genomförandet av de utvalda projekten. Under programperioden 2014–2020 har genusrelaterade frågor främst hanterats genom Europeiska socialfondens (ESD) operativa program. Under samma period har Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) bidragit till främjandet av jämställdhet på ett väldigt begränsat sätt. |
| --- | --- |

F.

Under programperioden 2014–2020 har de största svårigheterna i främjandet av jämställdhet genom sammanhållningspolitiken bland annat varit skillnaden mellan formella uttalanden i partnerskapsöverenskommelser och operativa program (som slår fast att principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering ska främjas) och det faktiska genomförandet av dem, samt det tämligen svaga politiska engagemanget på detta område. I partnerskapsöverenskommelser och operativa program fastställs iakttagande och främjande av principerna om lika möjligheter och icke-diskriminering. Det krävs fortfarande större insatser för att få till stånd ett större kvinnligt deltagande i alla faser av den sammanhållningspolitiska cykeln, särskilt i utformningen av program och i beslutsprocesser samt i genomförandet av de utvalda projekten. Under programperioden 2014–2020 har genusrelaterade frågor främst hanterats genom Europeiska socialfondens (ESD) operativa program. Under samma period har Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) bidragit till främjandet av jämställdhet på ett väldigt begränsat sätt.

| G. | Könsuppdelade uppgifter som bygger på tillförlitliga och verifierade källor och indikatorer som är relevanta ur ett jämställdhetsperspektiv är mycket viktiga för att enskilda sektorer eller regioner ska kunna använda EU-stöd effektivt, på grundval av de verkliga lokala förhållandena när det gäller ojämlikheter, för att förbättra beslutsprocessen och för att utvärdera resultatet av sammanhållningspolitikens direkta och indirekta åtgärder som syftar till att identifiera möjliga ojämlikheter eller orättvisor som bör åtgärdas och utforma ändamålsenliga strategier för att upprätthålla lika rättigheter och friheter bland medborgarna. |
| --- | --- |

G.

Könsuppdelade uppgifter som bygger på tillförlitliga och verifierade källor och indikatorer som är relevanta ur ett jämställdhetsperspektiv är mycket viktiga för att enskilda sektorer eller regioner ska kunna använda EU-stöd effektivt, på grundval av de verkliga lokala förhållandena när det gäller ojämlikheter, för att förbättra beslutsprocessen och för att utvärdera resultatet av sammanhållningspolitikens direkta och indirekta åtgärder som syftar till att identifiera möjliga ojämlikheter eller orättvisor som bör åtgärdas och utforma ändamålsenliga strategier för att upprätthålla lika rättigheter och friheter bland medborgarna.

| H. | Det saknas politisk samstämmighet på jämställdhetsområdet och det finns ännu inget enhetligt system som kan underlätta en identisk förståelse och ett identiskt genomförande av jämställdhetsintegreringen i EU:s institutioner. |
| --- | --- |

H.

Det saknas politisk samstämmighet på jämställdhetsområdet och det finns ännu inget enhetligt system som kan underlätta en identisk förståelse och ett identiskt genomförande av jämställdhetsintegreringen i EU:s institutioner.

| I. | Än så länge vet man inte helt vilka ekonomiska, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser covid-19-pandemin kommer att få. Preliminära studier tyder på att covid-19-pandemin har förvärrat existerande ojämlikheter mellan män och kvinnor, särskilt i fråga om ett allt större obetalt omsorgsarbete, en större obalans mellan arbetsliv och privatliv samt ett ökat våld i nära relationer, och den har en oproportionerligt stor inverkan på flickor och kvinnor, särskilt de som tillhör marginaliserade grupper. Detta är också en följd av att kvinnor ofta utgör majoriteten inom de sektorer som utsätts för pandemin, såsom utbildning och hälso- och sjukvård. Sammanhållningspolitiken, och närmare bestämt den kommande ESF Plus, bör ta detta i beaktande. |
| --- | --- |

I.

Än så länge vet man inte helt vilka ekonomiska, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser covid-19-pandemin kommer att få. Preliminära studier tyder på att covid-19-pandemin har förvärrat existerande ojämlikheter mellan män och kvinnor, särskilt i fråga om ett allt större obetalt omsorgsarbete, en större obalans mellan arbetsliv och privatliv samt ett ökat våld i nära relationer, och den har en oproportionerligt stor inverkan på flickor och kvinnor, särskilt de som tillhör marginaliserade grupper. Detta är också en följd av att kvinnor ofta utgör majoriteten inom de sektorer som utsätts för pandemin, såsom utbildning och hälso- och sjukvård. Sammanhållningspolitiken, och närmare bestämt den kommande ESF Plus, bör ta detta i beaktande.

| J. | EU:s återhämtningsfond stöder sektorer som drabbats hårt av krisen. Effekterna på det europeiska samhället som helhet kommer därför att få långsiktiga konsekvenser för alla medborgares utbildning, anställbarhet och framtid, och EU-institutionernas snabba reaktion och vilja att stödja det europeiska samhället bör lovordas. De övergripande prioriteringarna för EU:s återhämtningsfond är inriktade på sektorer med en hög andel manliga arbetstagare, och kan därmed komma att öka ojämlikheterna mellan kvinnor och män i arbetslivet. |
| --- | --- |

J.

EU:s återhämtningsfond stöder sektorer som drabbats hårt av krisen. Effekterna på det europeiska samhället som helhet kommer därför att få långsiktiga konsekvenser för alla medborgares utbildning, anställbarhet och framtid, och EU-institutionernas snabba reaktion och vilja att stödja det europeiska samhället bör lovordas. De övergripande prioriteringarna för EU:s återhämtningsfond är inriktade på sektorer med en hög andel manliga arbetstagare, och kan därmed komma att öka ojämlikheterna mellan kvinnor och män i arbetslivet.

| K. | Kvinnor och män har inte samma resurser, behov eller preferenser. Många strategier tar ofta främst hänsyn till manliga perspektiv. Därför upplever kvinnor och män tjänster och infrastrukturer olika, och deras prioriteringar är ofta inte desamma när det gäller grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

K.

Kvinnor och män har inte samma resurser, behov eller preferenser. Många strategier tar ofta främst hänsyn till manliga perspektiv. Därför upplever kvinnor och män tjänster och infrastrukturer olika, och deras prioriteringar är ofta inte desamma när det gäller grundläggande tjänster.

| L. | Små och medelstora företag utgör ryggraden i regionala ekonomier. Främjandet av jämställdhet, balans mellan arbete och privatliv, inkluderande rekrytering och lika lön kommer att möjliggöra jämställdhet i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

L.

Små och medelstora företag utgör ryggraden i regionala ekonomier. Främjandet av jämställdhet, balans mellan arbete och privatliv, inkluderande rekrytering och lika lön kommer att möjliggöra jämställdhet i små och medelstora företag.

| M. | Många investeringar påverkar kvinnor och män på olika sätt, vilket innebär att man måste tillämpa ett jämställdhetsperspektiv på investeringar. |
| --- | --- |

M.

Många investeringar påverkar kvinnor och män på olika sätt, vilket innebär att man måste tillämpa ett jämställdhetsperspektiv på investeringar.

Sammanhållningspolitikens roll i att främja jämställdhet till gagn för socioekonomisk tillväxt och hållbar utveckling

| 1. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken är viktig för främjandet av jämlikhet mellan människor och mellan regioner, inbegripet jämställdhet, och för genomförandet av EU:s jämställdhetsstrategi, inbegripet dess könsrelaterade hälsoprioriteringar, såsom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet påminner om att alla politiska mål kräver lämpliga, tillräckliga och hållbara resurser för genomförandet av dem. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna tar jämställdhetsåtgärder i beaktande när de utformar och godkänner program. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet hävdar bestämt att jämställdhet fortfarande huvudsakligen behandlas i allmänna ordalag och begränsas till ESF:s politikområden, samt i samband med analys- och programplaneringsfaser, men att större uppmärksamhet regelbundet behövs i genomförande-, övervaknings- och utvärderingsfaserna. Parlamentet påminner om att man för varje programplaneringsfas behöver kartlägga prioriterade områden som bidrar till jämställdhet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är fast övertygat om att EU:s regler bör skrivas på ett tydligt och uttryckligt sätt som underlättar tillämpningen av dem till förmån för medborgarna, inbegripet med beaktande av jämlikhet och jämställdhet. Parlamentet understryker att bristen på lämpliga resurser är en viktig orsak till diskriminering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett starkt politiskt åtagande att med hjälp av lagstiftning försvara jämställdhet för hela befolkningen och en rättvis, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt och territoriell utveckling. Parlamentet påpekar att för att uppnå jämställdhet är det viktigt att man säkerställer en god balans mellan arbetsliv och privatliv, så att trycket på kvinnor minskar vid familjerelaterad ledighet. Parlamentet betonar därför att det behövs en starkare EU-strategi för balans mellan arbetsliv och privatliv som ett sätt att främja jämställdhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det behövs en samordnad styrningsram för jämställdhet, nationella riktlinjer och tekniskt stöd för övervakning av konsekvenser för jämställdheten som är tillgänglig på de officiella EU-språken, och striktare granskning på EU-nivå efter att de operativa programmen har antagits. Parlamentet begär dessutom att hänsyn ska tas till kopplingen till de nationella planer som följer av återhämtningsplanen för utvecklingen av dessa programs mål för ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det behövs en jämställdhetsstrategi med tydliga mål på nationell och regional nivå, och informationsprogram om fördelarna med att eftersträva jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män för en socioekonomisk tillväxt och hållbar utveckling på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att man behöver höja kompentensen och ytterligare utveckla utbildningen och kapacitetsuppbyggnaden i förvaltningsmyndigheter och hos genomförandepartner när det gäller jämställdhetsdimensionen i strukturfonderna, samt tillgodose behovet av samordnade övervakningsstrategier och enhetliga metoder och utvärderingssystem när det gäller hantering och uppdelning av användbara data som syftar till att kartlägga eventuella ojämlikheter mellan medborgare. Parlamentet betonar att man måste utvärdera resultatet av utbildningen för att bedöma hur effektivt den förbättrar genomförandet av jämställdhetsintegreringen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att respektera partnerskapsprincipen i den nationella programplaneringen inom sammanhållningspolitiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i hög grad samordna med lokala och regionala myndigheter, sociala och ekonomiska partner, civilsamhället och den akademiska världen inom ramen för partnerskapsprincipen på ett övergripande sätt och vid utarbetandet av partnerskapsöverenskommelser, i syfte att beakta de utmaningar som hör samman med effektiva jämställdhetsstrategier på lokal och regional nivå, och uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra kampanjer för att främja jämställdhetsstrategier, särskilt i fråga om att förena arbetsliv och privatliv, avskaffa könsstereotyper i yrkesval och förbättra kvinnors ekonomiska oberoende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att programmens berörda parter och övervakningskommittéer bör förses med tydligare indikatorer om programmens effektivitet och ändamålsenlighet när det gäller genomförandet av ett könsperspektiv i konkreta projekt, särskilt i Eruf-insatser. Enligt parlamentet finns det fortfarande få riktlinjer, utbildningsprogram och konkreta exempel på god praxis för att hantera denna fråga. Parlamentet understryker i detta avseende Erufs/Sammanhållningsfondens potential att överbrygga den klyfta som kvinnor fortfarande ställs inför, med särskild hänvisning till kvinnligt företagande och den digitala sektorn, eftersom kvinnor utgör endast 34,4 % av egenföretagarna och 30 % av nyföretagarna i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att nå en överenskommelse om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser), eftersom det är ett mycket viktigt verktyg för att uppnå en jämnare könsfördelning i ekonomiskt beslutsfattande på högsta nivå. Parlamentet begär att en del av de sammanhållningspolitiska medlen ska gå till att stödja kvinnor som lever i fattigdom, kvinnor som är i riskzonen för fattigdom, ensamstående mödrar, kvinnor med funktionsnedsättning och kvinnor som är offer för våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras respektive myndigheter att tillhandahålla sådana program. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att alla program som genomförs inom ramen för sammanhållningspolitiken bör säkerställa jämställdhet under hela förberedelsen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen samt lika möjligheter för alla, inbegripet, vid behov och i tillämpliga fall, genom positiv särbehandling, utan diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet understryker att de åtgärder som syftar till att överbrygga klyftan mellan könen inom sammanhållningspolitiken också bör inta ett intersektionellt helhetsperspektiv. Parlamentet anser att expertgrupper i de olika faserna av policycykeln bör ha en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras respektive myndigheter att följa rättsstatens principer, inbegripet principen om icke-diskriminering, och respektera grundläggande rättigheter i beslutsfattandet om vilka program eller regioner som ska finansieras, och att följa upp med övervakning, undersökning och lämpliga åtgärder vid överträdelser av dessa principer, och samtidigt alltid säkerställa att de slutliga stödmottagarna skyddas. Parlamentet anser att sammanhållningspolitikens stödmottagare inte bör anta diskriminerande strategier, i synnerhet inte gentemot de grupper som fortfarande utsätts för diskriminering, såsom hbti-personer. Parlamentet uppmuntrar till ett avslag av ansökningar från potentiella stödmottagare, inbegripet från regionala eller lokala myndigheter, som har antagit diskriminerande strategier gentemot hbti-personer, såsom upprättande av ”hbti-fria zoner”. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet pekar på behovet av att förbättra synergierna mellan sammanhållningsfonderna, återhämtningsfonderna och andra befintliga program, såsom program som syftar till att förbättra arbetsvillkoren för kvinnor, bland annat genom att bekämpa lönegapet mellan kvinnor och män och osäkra anställningar, investera i vård- och omsorgsinrättningar, bekämpa och förebygga könsrelaterat våld och säkerställa tillgång till bland annat tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erkänner den börda som läggs på kvinnor såsom huvudsakliga omsorgsgivare i formella och informella sammanhang, samt den sociala betydelsen av detta, särskilt under covid-19-krisen. Parlamentet konstaterar att 80 % av all omsorg i EU tillhandahålls av i många fall obetalda informella omsorgsgivare, varav 75 % är kvinnor. Parlamentet framhåller därför sammanhållningspolitikens avgörande roll för att säkra adekvata investeringar i omsorgstjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i första hand använda tillgängliga sammanhållningspolitiska medel för tillhandahållandet av vård och omsorg för att tillgodose inte bara den växande efterfrågan på vård- och omsorgsinfrastruktur, utan också för att verkligen ta itu med klyftorna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, de resulterande löne- och pensionsklyftorna och yrkesmässig segregering, och som ett resultat förbättra arbetsvillkoren och säkerställa lika lön för ett likvärdigt arbete, bekämpa informell sysselsättning och otrygghet och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet i denna sektor, samt att stödja en omställning mot en bättre vård- och omsorgsekonomi som är tillgänglig för alla. Parlamentet begär därför att kommissionen ska föreslå en vård- och omsorgsgiv för Europa som syftar till att stödja en sådan omställning. Parlamentet betonar dessutom att man behöver investera i det socioekonomiska skyddet av kvinnor, eftersom det är de som i de flesta fall tar ansvaret för obetalt vård- och omsorgsarbete och eftersom de ofta har ett mycket begränsat socialt skydd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att en stor digital klyfta fortfarande måste åtgärdas och att det krävs större investeringar i digitalisering, digital innovation och digital konnektivitet. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken måste stödja lika tillgång till utbildning och sysselsättning för kvinnor och män, genomföra positiv särbehandling för att överbrygga den digitala klyftan mellan könen och stödja den rättvisa omställningen, den gröna omställningen och den digitala omställningen, och samtidigt skydda de arbetstagare som kommer att påverkas av dessa omställningar, till exempel genom att öka andelen kvinnor med en universitetsexamen i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och öka kvinnors deltagande i sektorer som är avgörande för miljöomställningen, såsom energisektorn. Parlamentet konstaterar att innovation är en viktig del av en hållbar utveckling och gröna jobb i EU, och att skräddarsydda strategier kan möjliggöra för varje region att identifiera och utveckla sina egna konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker sammanhållningspolitikens avgörande roll när det gäller att investera i offentliga tjänster, inklusive hälso- och sjukvård, och social infrastruktur av hög kvalitet, både för att bekämpa olika ojämlikheter, särskilt bristande jämställdhet, och för att bygga upp social resiliens och hantera ekonomiska, sociala och hälsorelaterade kriser. Parlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken syftar till en enhetlig utveckling av regionerna genom målet om social och ekonomisk konvergens, och därigenom bidrar till medborgarnas välbefinnande. Parlamentet anser därför att sammanhållningspolitiken bör ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor i områden som påverkas av industriell omvandling och i regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de yttersta randområdena eller områden med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Parlamentet betonar att ett effektivt genomförande av jämställdhetsstrategier hjälper till att stoppa avfolkningen i konvergensregioner som är känsliga för detta fenomen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet pekar på möjligheten som erbjuds av de strategier för hållbar integrerad urban och territoriell utveckling som lokala och regionala myndigheter antar i linje med Agenda 2030, som säkerställer att alla dimensioner av hållbar utveckling, inbegripet mål 5 för hållbar utveckling, beaktas i utformningen av politik på lokal och regional nivå. Parlamentet framhåller den roll som spelas av de städer och regioner som länge gått i bräschen för jämställdhetsarbetet, liksom initiativ för europeisk stadsutveckling, såsom Leipzigstadgan. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör bidra till att minska omfattande ojämlikheter i städer genom att i högre grad integrera kvinnor i den politiska planeringen av regional utveckling och stadsutveckling i syfte att utforma könsinkluderande städer och samhällen som fungerar för alla. Parlamentet betonar att genusmedveten stadsplanering kan säkerställa en mer rättvis och jämlik tillgång till urbana nyttigheter. Parlamentet framhåller dessutom att regioner och lokala myndigheter har en avgörande roll att spela i främjandet av social inkludering, och att genusmedveten fysisk planering kan bidra till framsteg i denna process. |
| --- | --- |

16.

Jämställdhet i sammanhållningspolitiken efter 2020

| 17. | Europaparlamentet efterlyser ett starkt politiskt engagemang för jämställdhet på EU-nivå och på nationell och regional nivå för att i högre grad fästa nationella, regionala och lokala aktörers uppmärksamhet på jämställdhet och jämställdhetsaspekter, både ur ett människorättsperspektiv och som en avgörande faktor för socioekonomisk utveckling, samt för att främja ytterligare engagemang på detta område. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet begär att tydliga och konkreta mål och krav på jämställdhetsmål samt större möjligheter och jämställdhet mellan män och kvinnor ska införas i alla program för perioden efter 2020, med specifika och tvärvetenskapliga åtgärder som ska integreras i alla insatser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder helhjärtat förhandskravet på att ta fram en nationell jämställdhetsstrategi med tydliga mål för att stödja sammanhållningspolitiska insatser i syfte att förbättra effektiviteten och mervärdet i fråga om jämställdhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att driva igenom en sådan strategi, inbegripet, när så är lämpligt, genom riktade åtgärder, skyldigheter och bindande riktlinjer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sammanhållningspolitiska medel för att ytterligare minska de regionala ekonomiska och sociala skillnaderna, med särskilt fokus på att bekämpa feminiseringen av fattigdomen, arbetslösheten bland kvinnor och kvinnors utestängning från många ekonomiska möjligheter, att förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld och könsdiskriminering, samt att främja och verka för kvinnors egenmakt genom att förbättra deras tillträde till och återinträde på arbetsmarknaden, att gripa sig an de hälsorelaterade prioriteringarna i EU-strategin för jämställdhet 2020–2025, framför allt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som en grundläggande mänsklig rättighet och en grundläggande aspekt av människors välmående, och att främja jämställdhet. Parlamentet begär dessutom att synergierna mellan sammanhållningsfonderna, återhämtningsfonderna och andra befintliga program ska förbättras i syfte att förbättra arbetsvillkoren för kvinnor, bland annat genom att bekämpa lönegapet mellan kvinnor och män, osäkra anställningar och informellt arbete, investera i vård- och omsorgsinrättningar, bekämpa och förebygga könsrelaterat våld och säkerställa tillgång till tjänster med anknytning till bland annat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av partnerskap med jämställdhetsorgan och stöder helhjärtat dessa organisationers deltagande i alla programfaser i syfte att garantera en bättre överensstämmelse mellan de genomförda åtgärderna och kvinnors och mäns behov genom att konsolidera institutionella ramverk och stärka samordningen av jämställdhetsinsatser samt stödja organ på alla politikområden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att en förhands- och efterhandskonsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv ska införas som en del av medlemsstaternas utvärderingar, i samband med främjandet av jämställdhet, av hur medlen används och huruvida förenligheten med jämställdhetsmålen faktiskt respekteras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att det under halvtidsöversynen av sammanhållningspolitiken efter 2020 görs en bedömning av användningen av resurser för att utvärdera deras effektivitet, ändamålsenlighet, inverkan och, när så är tillämpligt, deras grad av inkludering och icke-diskriminering, inbegripet från ett genusperspektiv. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erinrar om behovet av att utvärdera fonderna på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav. Parlamentet betonar att när så är möjligt bör mätbara indikatorer också möjliggöra övervakning av stödet till jämställdhet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar tillägget av jämställdhet och jämställdhetsintegrering som en av de övergripande prioriteringarna i den nya fleråriga budgetramen och som en övergripande princip i den nya förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påminner om att jämställdhetsbudgetering är tillämpningen av jämställdhetsintegrering på alla nivåer i budgetförfarandet. Parlamentet betonar att övervakningen av programmen inte bara bör syfta till att mäta de relevanta utgifterna i alla budgetposter utan också, vilket är ännu viktigare, bedöma EU-budgetens resultat i fråga om att förbättra jämställdheten. Parlamentet understryker att alla konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv bör finnas tillgängliga på de officiella EU-språken. Parlamentet rekommenderar användningen av kriterier som inte bara bedömer nationell medianlön och medianbruttoinkomst i köpkraftspariteter, utan även icke-ekonomiska indikatorer, till exempel sådana som mäter subjektivt välbefinnande, eliminering av könsrelaterat våld, samhällsengagemang, balans mellan arbetsliv och privatliv och sociala kontakter. Parlamentet betonar att resultatet kan bedömas endast om det finns könsuppdelade uppgifter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet belyser bristen på könsuppdelade uppgifter på området för sammanhållningspolitik och stadsplanering i ett antal medlemsstater, och uppmanar medlemsstaterna att införa datainsamlingsmetoder som motsvarar könsuppdelade uppgifter så att skillnader mellan könen kan analyseras ordentligt. Parlamentet framhåller att i syfte att säkerställa jämställdhetsintegrering bör kommissionen göra en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv av alla politiska förslag och lagstiftningsförslag inom sammanhållningspolitiken, fastställa jämställdhetsorienterade indikatorer, samla in könsuppdelade uppgifter och göra jämställdhetsorienterade utvärderingar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar alla institutioner att tillhandahålla vägledningsdokument och praktisk utbildning på regelbunden basis på alla administrativa nivåer för att sprida och införliva konkreta exempel på god praxis för integrering av ett jämställdhetsperspektiv, integrering av jämställdhet och sund förvaltning. Parlamentet betonar dessutom att kriterierna för integrering av ett jämställdhetsperspektiv bör stärkas i projekturvalsprocessen genom högre poäng för och krav på mer praktiska åtgärder. Parlamentet välkomnar EIGE:s roll i främjandet av jämställdhet och i kampen mot könsdiskriminering. Parlamentet betonar dess positiva bidrag till jämställdhetsintegreringen, inbegripet på det sammanhållningspolitiska området. Parlamentet begär att EIGE ska ges adekvat finansiering och rekommenderar att de befintliga verktyg som EIGE har utvecklat, till exempel dess verktygslåda för jämställdhetsbudgetering, ska användas i alla skeden av utvärdering, genomförande och övervakning i de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att oräkneliga kvinnor ställs inför de utmaningar som uppstår i samband med covid-19-pandemin, som har lett till en kraftig ökning av våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt slutföra EU:s ratificering av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anslå medel till sammanhållningspolitiken och att genomföra program som syftar till att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och hjälpa våldsoffer. Parlamentet belyser skillnaderna i kvantitet och kvalitet i fråga om tjänster för kvinnor och barn som utsätts för könsrelaterat våld, och sammanhållningspolitikens roll när det gäller att undanröja sådana ojämlikheter. Parlamentet understryker att lokala myndigheter måste involvera regionala arbetsgivare och icke-statliga organisationer i sitt arbete. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt meddelande om lanseringen av den nya sammanhållningspolitiken 2021–2027 inkludera de nödvändiga rekommendationerna om främjande av jämställdhetsperspektivet och jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://www.ccre.org/docs/charte_egalite_sv.pdf

(4)  Rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (EGT L 6, 10.1.1979, s. 24).

(5)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (EGT L 359, 19.12.1986, s. 56).

(6)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1).

(7)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

(9)  Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (EUT L 068, 18.3.2010, s. 13).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

(11)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(12)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 18.

(13)  EGT C 316, 22.9.2017, s. 173.

(14)  EGT C 11, 12.1.2018, s. 35.

(15)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  EGT C 252, 18.7.2018, s. 99.

(18)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 49.

(19)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

(20)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(21)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(22)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 34.

(23)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 9.

(24)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(25)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 38.

(29)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/sv/pdf

(31)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/en/pdf.

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(35)  Studie/djupanalys – Gender Dimension of the EU Cohesion Policy, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, den 19 februari 2019, tillgänglig på: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf

(36)  Antagna texter, P9_TA(2020)0025.

(37)  Antagna texter, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_en

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006, (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv

Europaparlamentets resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om samma ämne (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om samma ämne (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2016EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2016EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2016)0087),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 2 oktober 2015 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 2 oktober 2015 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2015)0478),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2019 om intensifierade EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352) och parlamentets resolution av den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2019 om intensifierade EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352) och parlamentets resolution av den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (3) och förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 14 oktober 2020 om ett nytt allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (3) och förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 14 oktober 2020 om ett nytt allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (COM(2020)0652),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (4),

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES),

| — | med beaktande av FN-konventionen om biologisk mångfald och partskonferensens kommande 15:e möte (COP15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om biologisk mångfald och partskonferensens kommande 15:e möte (COP15),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av bedömningsrapporten Global Biodiversity Outlook 5 av den 15 september 2020 från sekretariatet för konventionen om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningsrapporten Global Biodiversity Outlook 5 av den 15 september 2020 från sekretariatet för konventionen om biologisk mångfald,

| — | med beaktande av rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, särskilt den särskilda rapporten av den 24 september 2019 om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, den särskilda rapporten av den 8 augusti 2019 om klimatförändringar och mark och den särskilda rapporten av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, särskilt den särskilda rapporten av den 24 september 2019 om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, den särskilda rapporten av den 8 augusti 2019 om klimatförändringar och mark och den särskilda rapporten av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites),

| — | med beaktande av konventionen om skydd av flyttande vilda djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av flyttande vilda djur,

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention,

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening, konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar, Helsingforskonventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö och konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening, konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar, Helsingforskonventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö och konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör av den 24 januari 2018 och av den 15 juli 2020 om mänskliga rättigheter avseende åtnjutandet av en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör av den 24 januari 2018 och av den 15 juli 2020 om mänskliga rättigheter avseende åtnjutandet av en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö,

| — | med beaktande av FN-ledarnas löfte om naturen av den 28 september 2020 om att stå enade för att vända förlusten av biologisk mångfald senast 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-ledarnas löfte om naturen av den 28 september 2020 om att stå enade för att vända förlusten av biologisk mångfald senast 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 4 december 2019, The European environment – state and outlook 2020, Knowledge for a transition to a sustainable Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 4 december 2019, The European environment – state and outlook 2020, Knowledge for a transition to a sustainable Europe,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 19 oktober 2020, State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 19 oktober 2020, State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018,

| — | med beaktande av rapporten Global Resources Outlook 2019 från FN:s miljöprograms internationella resurspanel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Global Resources Outlook 2019 från FN:s miljöprograms internationella resurspanel,

| — | med beaktande av rapporten från IPBES-workshoppen om biologisk mångfald och pandemier av den 29 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från IPBES-workshoppen om biologisk mångfald och pandemier av den 29 oktober 2020,

| — | med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk,

| — | med beaktande av det gemensamma forskningscentrumets rapport av den 13 oktober 2020, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma forskningscentrumets rapport av den 13 oktober 2020, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapporter av den 5 februari 2020, Hållbar användning av växtskyddsmedel: begränsade framsteg med att mäta och minska risker, av den 5 juni 2020, Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen, av den 9 juli 2020, Skydd av vilda pollinatörer i EU – kommissionens initiativ har inte burit frukt, och av den 26 november 2020, Den marina miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapporter av den 5 februari 2020, Hållbar användning av växtskyddsmedel: begränsade framsteg med att mäta och minska risker, av den 5 juni 2020, Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen, av den 9 juli 2020, Skydd av vilda pollinatörer i EU – kommissionens initiativ har inte burit frukt, och av den 26 november 2020, Den marina miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns briefing av den 6 oktober 2020, Management effectiveness in the EU’ s Natura 2000 network of protected areas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns briefing av den 6 oktober 2020, Management effectiveness in the EU’ s Natura 2000 network of protected areas,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns briefing av den 11 januari 2021, Growth without economic growth, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns briefing av den 11 januari 2021, Growth without economic growth,

| — | med beaktande av resultatet från den särskilda tekniska expertgruppen om konventionen om biologisk mångfald om riskbedömning av den 15 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från den särskilda tekniska expertgruppen om konventionen om biologisk mångfald om riskbedömning av den 15 april 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om den årliga strategiska rapporten om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om den årliga strategiska rapporten om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om Japans beslut om att återuppta valfisket under säsongen 2015–2016 (10) och av den 12 september 2017 om valjakt i Norge (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om Japans beslut om att återuppta valfisket under säsongen 2015–2016 (10) och av den 12 september 2017 om valjakt i Norge (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2020 om Europaåret för grönare städer 2022 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2020 om Europaåret för grönare städer 2022 (13),

| — | med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för utrikesfrågor samt fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för utrikesfrågor samt fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0179/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0179/2021), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent (14). Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra (15) och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent (14). Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra (15) och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans.

| B. | Naturen försämras i en takt och omfattning som aldrig tidigare har skådats i människans historia. Globalt riskerar uppskattningsvis en miljon arter i världen att utrotas (16), medan bara 23 % av arterna och 16 % av livsmiljöerna i EU:s naturdirektiv har gynnsam status (17). |
| --- | --- |

B.

Naturen försämras i en takt och omfattning som aldrig tidigare har skådats i människans historia. Globalt riskerar uppskattningsvis en miljon arter i världen att utrotas (16), medan bara 23 % av arterna och 16 % av livsmiljöerna i EU:s naturdirektiv har gynnsam status (17).

| C. | EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och det kommande internationella avtalet inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald ska lägga fast EU:s ramar och de globala ramarna för biologisk mångfald fram till 2030. |
| --- | --- |

C.

EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och det kommande internationella avtalet inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald ska lägga fast EU:s ramar och de globala ramarna för biologisk mångfald fram till 2030.

| D. | 2021 kommer att vara ett avgörande år för den biologiska mångfalden och 15:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP15) bör få samma betydelse för den biologiska mångfalden som Parisavtalet för klimatet. COP15 och COP26 från FN:s ramkonvention om klimatförändringar ger en unik möjlighet att växla från en reaktiv modell till en proaktiv, försiktig modell och skapa de djupgående förändringar som krävs. |
| --- | --- |

D.

2021 kommer att vara ett avgörande år för den biologiska mångfalden och 15:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP15) bör få samma betydelse för den biologiska mångfalden som Parisavtalet för klimatet. COP15 och COP26 från FN:s ramkonvention om klimatförändringar ger en unik möjlighet att växla från en reaktiv modell till en proaktiv, försiktig modell och skapa de djupgående förändringar som krävs.

| E. | EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 är ett av nyckelinitiativen inom den europeiska gröna given. EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och Från jord till bord-strategin kommer tillsammans med andra strategier att forma förändringen för att skydda naturen och bevara livsmiljöer och arter. |
| --- | --- |

E.

EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 är ett av nyckelinitiativen inom den europeiska gröna given. EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och Från jord till bord-strategin kommer tillsammans med andra strategier att forma förändringen för att skydda naturen och bevara livsmiljöer och arter.

| F. | Tillgängliga rön tyder på att det inte är för sent att stoppa och vända den pågående trenden med minskad biologisk mångfald (18). Detta kommer emellertid att kräva omfattande förändringar. |
| --- | --- |

F.

Tillgängliga rön tyder på att det inte är för sent att stoppa och vända den pågående trenden med minskad biologisk mångfald (18). Detta kommer emellertid att kräva omfattande förändringar.

| G. | Människan är en del av naturen och naturen har ett inneboende värde. Biologisk mångfald utgör en integrerad del av världsarvet. |
| --- | --- |

G.

Människan är en del av naturen och naturen har ett inneboende värde. Biologisk mångfald utgör en integrerad del av världsarvet.

| H. | Utrotning av arter är bestående, hotar ekosystem och tillhandahållande av ekosystemtjänster samt utgör ett hot mot människors välbefinnande och överlevnad. Internationella naturvårdsunionen (IUCN) har förklarat att 160 arter har utrotats enbart under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

H.

Utrotning av arter är bestående, hotar ekosystem och tillhandahållande av ekosystemtjänster samt utgör ett hot mot människors välbefinnande och överlevnad. Internationella naturvårdsunionen (IUCN) har förklarat att 160 arter har utrotats enbart under det senaste årtiondet.

| I. | IPBES beräknar att 90 % av marken kommer att ha förändras betydligt till 2050 och att 75 % av marken redan har förändrats betydligt. 85 % av våtmarksområdena har redan försvunnit. |
| --- | --- |

I.

IPBES beräknar att 90 % av marken kommer att ha förändras betydligt till 2050 och att 75 % av marken redan har förändrats betydligt. 85 % av våtmarksområdena har redan försvunnit.

| J. | Biologisk mångfald är avgörande för livsmedelssäkerheten, människors välbefinnande och utvecklingen världen över. |
| --- | --- |

J.

Biologisk mångfald är avgörande för livsmedelssäkerheten, människors välbefinnande och utvecklingen världen över.

| K. | EU måste utnyttja möjligheterna att införliva de lärdomar som har dragits av covid-19-pandemin i sin politik och i sina mål. |
| --- | --- |

K.

EU måste utnyttja möjligheterna att införliva de lärdomar som har dragits av covid-19-pandemin i sin politik och i sina mål.

| L. | 70 % av de sjukdomar och pandemier som uppkommer har sitt ursprung bland djur (19). Covid-19-pandemin har visat att metoder som belastar den biologiska mångfalden kan medföra ökade risker för människors och djurs hälsa. |
| --- | --- |

L.

70 % av de sjukdomar och pandemier som uppkommer har sitt ursprung bland djur (19). Covid-19-pandemin har visat att metoder som belastar den biologiska mångfalden kan medföra ökade risker för människors och djurs hälsa.

| M. | Förstörelsen av livsmiljöer och handel med vilda djur ökar kontakterna mellan människor och vilda djur och kommer att vara en viktig faktor för framtida uppkomst och spridning av virussjukdomar (20). |
| --- | --- |

M.

Förstörelsen av livsmiljöer och handel med vilda djur ökar kontakterna mellan människor och vilda djur och kommer att vara en viktig faktor för framtida uppkomst och spridning av virussjukdomar (20).

| N. | Den biologiska mångfalden bidrar positivt till människans hälsa, mot bakgrund av att upp till 80 % av de läkemedel som människan använder har naturligt ursprung (21). |
| --- | --- |

N.

Den biologiska mångfalden bidrar positivt till människans hälsa, mot bakgrund av att upp till 80 % av de läkemedel som människan använder har naturligt ursprung (21).

| O. | EU har fler skyddade områden än någon annan region i världen (22). Det nuvarande nätverket av rättsligt skyddade områden, inklusive områden som omfattas av strikt skydd, är inte tillräckligt för att skydda den biologiska mångfalden (23). |
| --- | --- |

O.

EU har fler skyddade områden än någon annan region i världen (22). Det nuvarande nätverket av rättsligt skyddade områden, inklusive områden som omfattas av strikt skydd, är inte tillräckligt för att skydda den biologiska mångfalden (23).

| P. | EU står fortfarande inför stora brister när det gäller genomförandet för att hantera Natura 2000-nätverket på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

P.

EU står fortfarande inför stora brister när det gäller genomförandet för att hantera Natura 2000-nätverket på ett effektivt sätt.

| Q. | Natura 2000 bidrar till att bevara arter, men många hotade arter skyddas inte av detta nätverk (24). |
| --- | --- |

Q.

Natura 2000 bidrar till att bevara arter, men många hotade arter skyddas inte av detta nätverk (24).

| R. | Natura 2000 har beräknats stödja 52 000 direkta och indirekta arbetstillfällen i bevarandet och 3,1 miljoner (en fjärdedel) av arbetstillfällena inom turism har kopplingar till skyddsområden (25). Utökningen av skyddsområdena har till syfte att skydda den biologiska mångfalden, men bidrar även till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och genererar betydande avkastning genom investeringar och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

R.

Natura 2000 har beräknats stödja 52 000 direkta och indirekta arbetstillfällen i bevarandet och 3,1 miljoner (en fjärdedel) av arbetstillfällena inom turism har kopplingar till skyddsområden (25). Utökningen av skyddsområdena har till syfte att skydda den biologiska mångfalden, men bidrar även till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och genererar betydande avkastning genom investeringar och skapandet av arbetstillfällen.

| S. | Europeiska revisionsrätten har belyst allvarliga brister i EU:s politiska strategier för att skydda eller återställa den biologiska mångfalden, inbegripet, men inte begränsat till, otillräckliga åtgärder för att skydda eller återställa den biologiska mångfalden, bristande genomförande och finansiering och olämpliga indikatorer för att mäta framstegen (26). EU bör avhjälpa och ta i tu med dessa brister i sin framtida politik. |
| --- | --- |

S.

Europeiska revisionsrätten har belyst allvarliga brister i EU:s politiska strategier för att skydda eller återställa den biologiska mångfalden, inbegripet, men inte begränsat till, otillräckliga åtgärder för att skydda eller återställa den biologiska mångfalden, bristande genomförande och finansiering och olämpliga indikatorer för att mäta framstegen (26). EU bör avhjälpa och ta i tu med dessa brister i sin framtida politik.

| T. | Ungefär 75 % av världens livsmedelsgrödor är beroende av insektspollinatörer (27) och antalet pollinatörer har minskat dramatiskt under de senaste årtiondena. Bevarandet av den biologiska mångfalden och bevarandet av insekter är direkt kopplade till varandra. |
| --- | --- |

T.

Ungefär 75 % av världens livsmedelsgrödor är beroende av insektspollinatörer (27) och antalet pollinatörer har minskat dramatiskt under de senaste årtiondena. Bevarandet av den biologiska mångfalden och bevarandet av insekter är direkt kopplade till varandra.

| U. | Det vägledande dokumentet om bin från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har ännu inte antagits och dess översyn har inte slutförts. |
| --- | --- |

U.

Det vägledande dokumentet om bin från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har ännu inte antagits och dess översyn har inte slutförts.

| V. | Europaparlamentet har antagit en resolution om EU-initiativet om pollinatörer den 18 december 2019 (28), vilken bekräftar dess starka ställningstagande för att pollinatörer måste skyddas. |
| --- | --- |

V.

Europaparlamentet har antagit en resolution om EU-initiativet om pollinatörer den 18 december 2019 (28), vilken bekräftar dess starka ställningstagande för att pollinatörer måste skyddas.

| W. | Ramen för åtgärderna inom det nuvarande EU-initiativet för pollinatörer kräver förstärkning och integrering i all EU:s sektorspolitik. |
| --- | --- |

W.

Ramen för åtgärderna inom det nuvarande EU-initiativet för pollinatörer kräver förstärkning och integrering i all EU:s sektorspolitik.

| X. | Övervakning, forskning och annan aktivitet som hör samman med insektsskydd är fragmenterade samt är ofta otillräckliga och underfinansierade eller obefintliga på nationell nivå. |
| --- | --- |

X.

Övervakning, forskning och annan aktivitet som hör samman med insektsskydd är fragmenterade samt är ofta otillräckliga och underfinansierade eller obefintliga på nationell nivå.

| Y. | Det föreligger en koppling mellan förlust av biologisk mångfald och ekonomiska verksamheter. Ekonomiska verksamheter bör respektera planetens gränser. |
| --- | --- |

Y.

Det föreligger en koppling mellan förlust av biologisk mångfald och ekonomiska verksamheter. Ekonomiska verksamheter bör respektera planetens gränser.

| Z. | Bevarandet av biologisk mångfald och ekosystem har direkta och indirekta ekonomiska fördelar för de flesta sektorer i ekonomin och främjar att våra ekonomier och samhällen fungerar. Alla företag är antingen direkt eller indirekt beroende av ekosystemtjänster. En bättre politik för biologisk mångfald som omfattar effektiva åtgärder kan stärka ekonomin och tillhandahålla nya sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

Z.

Bevarandet av biologisk mångfald och ekosystem har direkta och indirekta ekonomiska fördelar för de flesta sektorer i ekonomin och främjar att våra ekonomier och samhällen fungerar. Alla företag är antingen direkt eller indirekt beroende av ekosystemtjänster. En bättre politik för biologisk mångfald som omfattar effektiva åtgärder kan stärka ekonomin och tillhandahålla nya sysselsättningsmöjligheter.

| AA. | De viktigaste direkta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald är förändrad mark- och havsanvändning, utvinning av naturresurser, klimatförändringar, föroreningar och invasiva främmande arter (29). Utöver bevarande och återställande av natur är åtgärder för mångfaldsförlustens drivkrafter, särskilt i de sektorer som nyttjar marken och omvandlar livsmedel, avgörande för en effektiv strategi för biologisk mångfald efter 2020 (30). |
| --- | --- |

AA.

De viktigaste direkta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald är förändrad mark- och havsanvändning, utvinning av naturresurser, klimatförändringar, föroreningar och invasiva främmande arter (29). Utöver bevarande och återställande av natur är åtgärder för mångfaldsförlustens drivkrafter, särskilt i de sektorer som nyttjar marken och omvandlar livsmedel, avgörande för en effektiv strategi för biologisk mångfald efter 2020 (30).

| AB. | Jord är en gemensam resurs (31) och markens biologiska mångfald är under ökande press. Övervakningen av markens biologiska mångfald i hela EU, inbegripet trender när det gäller bredd och volym, bör på lång sikt komplettera regelbundna statistiska ramundersökningar av markanvändning och marktäckning med avseende på fysiokemiska parametrar. |
| --- | --- |

AB.

Jord är en gemensam resurs (31) och markens biologiska mångfald är under ökande press. Övervakningen av markens biologiska mångfald i hela EU, inbegripet trender när det gäller bredd och volym, bör på lång sikt komplettera regelbundna statistiska ramundersökningar av markanvändning och marktäckning med avseende på fysiokemiska parametrar.

| AC. | Den biologiska mångfalden i jordbruket omfattar alla delar av den biologiska mångfalden som är relevanta för livsmedel och jordbruk och alla delar av den biologiska mångfalden som jordbrukens ekosystem, även kallade agroekosystem, består av, inbegripet mångfald och variationer vad gäller djur, växter och mikroorganismer på genetisk nivå samt art- och ekosystemnivå som är nödvändiga för att upprätthålla agroekosystemets huvudsakliga funktioner, dess struktur och processer. |
| --- | --- |

AC.

Den biologiska mångfalden i jordbruket omfattar alla delar av den biologiska mångfalden som är relevanta för livsmedel och jordbruk och alla delar av den biologiska mångfalden som jordbrukens ekosystem, även kallade agroekosystem, består av, inbegripet mångfald och variationer vad gäller djur, växter och mikroorganismer på genetisk nivå samt art- och ekosystemnivå som är nödvändiga för att upprätthålla agroekosystemets huvudsakliga funktioner, dess struktur och processer.

| AD. | Av den långsiktiga utvecklingen bland populationer av ängsfjärilar och allmänt förekommande fåglar på jordbruksmark och skogsmark framgår det att odlingslandskapets biologiska mångfald i EU har minskat kraftigt (32). Detta beror främst på förlust, fragmentering och förstöring av naturliga ekosystem, som främst orsakas av ett intensifierat jordbruk, intensivt skogsbruk, nedläggning av jordbruksmark och stadsutbredning (33). |
| --- | --- |

AD.

Av den långsiktiga utvecklingen bland populationer av ängsfjärilar och allmänt förekommande fåglar på jordbruksmark och skogsmark framgår det att odlingslandskapets biologiska mångfald i EU har minskat kraftigt (32). Detta beror främst på förlust, fragmentering och förstöring av naturliga ekosystem, som främst orsakas av ett intensifierat jordbruk, intensivt skogsbruk, nedläggning av jordbruksmark och stadsutbredning (33).

| AE. | Hållbar förvaltning av jordbruksmark kan bidra till bredare ekosystemfunktioner såsom skydd av biologisk mångfald, koldioxidbindning, bibehållande av vatten- och luftkvalitet, bevarande av markfuktighet genom minskad avrinning, möjligheter till infiltration av vatten i marken och erosionskontroll. |
| --- | --- |

AE.

Hållbar förvaltning av jordbruksmark kan bidra till bredare ekosystemfunktioner såsom skydd av biologisk mångfald, koldioxidbindning, bibehållande av vatten- och luftkvalitet, bevarande av markfuktighet genom minskad avrinning, möjligheter till infiltration av vatten i marken och erosionskontroll.

| AF. | På grundval av biomassa uppskattas merparten av alla jordens däggdjur utgöra boskap och endast en liten andel vilda djur. Dessutom föreligger det en oroande låg nivå av genetisk mångfald bland fåglarna (34). |
| --- | --- |

AF.

På grundval av biomassa uppskattas merparten av alla jordens däggdjur utgöra boskap och endast en liten andel vilda djur. Dessutom föreligger det en oroande låg nivå av genetisk mångfald bland fåglarna (34).

| AG. | Fiskeri-, vattenbruks- och beredningssektorerna kan bidra till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås. |
| --- | --- |

AG.

Fiskeri-, vattenbruks- och beredningssektorerna kan bidra till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås.

| AH. | Vetenskapliga undersökningar har väckt oro för de omfattande långsiktiga negativa effekter som användningen av vissa fångstmetoder kan få på havens biologiska mångfald och den marina miljön. |
| --- | --- |

AH.

Vetenskapliga undersökningar har väckt oro för de omfattande långsiktiga negativa effekter som användningen av vissa fångstmetoder kan få på havens biologiska mångfald och den marina miljön.

| AI. | Fiskare kan bidra till att förhindra miljöförstöring och bevara den marina miljön genom att använda hållbara metoder och hållbar teknik. |
| --- | --- |

AI.

Fiskare kan bidra till att förhindra miljöförstöring och bevara den marina miljön genom att använda hållbara metoder och hållbar teknik.

| AJ. | Vissa fiskarter såsom stören har nästan utrotats till följd av att deras livsmiljöer försämrats och deras vandringsvägar avbrutits samt överexploatering genom bland annat fiske. |
| --- | --- |

AJ.

Vissa fiskarter såsom stören har nästan utrotats till följd av att deras livsmiljöer försämrats och deras vandringsvägar avbrutits samt överexploatering genom bland annat fiske.

| AK. | Trots vissa bekräftade förbättringar vad gäller hållbarheten vid utnyttjandet av marina resurser i vissa havsområden är situationen fortfarande prekär i andra havsområden, särskilt i Medelhavet. |
| --- | --- |

AK.

Trots vissa bekräftade förbättringar vad gäller hållbarheten vid utnyttjandet av marina resurser i vissa havsområden är situationen fortfarande prekär i andra havsområden, särskilt i Medelhavet.

| AL. | EU har fastställt vissa mål i ramdirektivet om en marin strategi. Det krävs fortfarande åtgärder för att uppnå målet om god miljöstatus hos vattenförekomster. |
| --- | --- |

AL.

EU har fastställt vissa mål i ramdirektivet om en marin strategi. Det krävs fortfarande åtgärder för att uppnå målet om god miljöstatus hos vattenförekomster.

| AM. | Europeiska revisionsrätten har uppgett (35) att även om det finns en ram för att skydda den marina miljön har EU:s skyddsregler inte medfört tillräckligt skydd av ekosystem och livsmiljöer och att dagens marina skyddsområden endast ger ett begränsat skydd. |
| --- | --- |

AM.

Europeiska revisionsrätten har uppgett (35) att även om det finns en ram för att skydda den marina miljön har EU:s skyddsregler inte medfört tillräckligt skydd av ekosystem och livsmiljöer och att dagens marina skyddsområden endast ger ett begränsat skydd.

| AN. | Skogen och hela den skogsbaserade värdekedjan är grundläggande för vidareutvecklingen av den cirkulära bioekonomin, eftersom de skapar arbetstillfällen, säkerställer ekonomisk välfärd i landsbygds- och stadsområden, bidrar till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, erbjuder hälsovinster, skyddar den biologiska mångfalden och framtidsutsikterna i bergs-, ö- och landsbygdsregioner och motverkar ökenspridning. |
| --- | --- |

AN.

Skogen och hela den skogsbaserade värdekedjan är grundläggande för vidareutvecklingen av den cirkulära bioekonomin, eftersom de skapar arbetstillfällen, säkerställer ekonomisk välfärd i landsbygds- och stadsområden, bidrar till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, erbjuder hälsovinster, skyddar den biologiska mångfalden och framtidsutsikterna i bergs-, ö- och landsbygdsregioner och motverkar ökenspridning.

| AO. | Skogarna utgör 43 % av EU:s markareal och innehåller 80 % av dess landbaserade biologiska mångfald (36). Skogsbruk är den näst största kategorin med rapporterade påfrestningar för arter (37), som särskilt påverkar leddjur, däggdjur och icke-vaskulära växter. Många skogsberoende arter påverkas negativt av avlägsnandet av döda, döende och gamla träd (38), minskning av naturskogar och vissa skogsbruksmetoder, såsom kalhuggning. |
| --- | --- |

AO.

Skogarna utgör 43 % av EU:s markareal och innehåller 80 % av dess landbaserade biologiska mångfald (36). Skogsbruk är den näst största kategorin med rapporterade påfrestningar för arter (37), som särskilt påverkar leddjur, däggdjur och icke-vaskulära växter. Många skogsberoende arter påverkas negativt av avlägsnandet av döda, döende och gamla träd (38), minskning av naturskogar och vissa skogsbruksmetoder, såsom kalhuggning.

| AP. | Skogarna hyser mer än 75 % av världens landbaserade biologiska mångfald (39). Parlamentet har lämnat rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning och försämring av skogar och ekosystem som drivs av EU (40). |
| --- | --- |

AP.

Skogarna hyser mer än 75 % av världens landbaserade biologiska mångfald (39). Parlamentet har lämnat rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning och försämring av skogar och ekosystem som drivs av EU (40).

| AQ. | En god miljöstatus och sunda ekosystem är avgörande vid bekämpningen av klimatförändringarna, eftersom ekosystemen spelar en grundläggande roll för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna. Klimatförändringarna påverkar den biologiska mångfalden i och med att klimatvariabler avgör till stor del den geografiska spridningen av arter. I områden där klimatet inte längre är lämpligt ändrar vissa arter sitt geografiska område och andra blir utrotade lokalt. |
| --- | --- |

AQ.

En god miljöstatus och sunda ekosystem är avgörande vid bekämpningen av klimatförändringarna, eftersom ekosystemen spelar en grundläggande roll för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna. Klimatförändringarna påverkar den biologiska mångfalden i och med att klimatvariabler avgör till stor del den geografiska spridningen av arter. I områden där klimatet inte längre är lämpligt ändrar vissa arter sitt geografiska område och andra blir utrotade lokalt.

| AR. | Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier har potential att ge en stark politisk koppling mellan de tre Riokonventionerna och hantera klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald på ett integrerat sätt. |
| --- | --- |

AR.

Naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier har potential att ge en stark politisk koppling mellan de tre Riokonventionerna och hantera klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald på ett integrerat sätt.

| AS. | Enligt IPBES är föroreningar en av de fem orsakerna till förlusten av biologisk mångfald. Det beräknas att det finns gedigen information om cirka 500 kemikalier, medan Europeiska kemikaliemyndigheten i april 2019 ansåg att 450 ämnen var tillräckligt reglerade. Ytterligare 10 000 substanser anses ha relativt väl beskrivna risker, medan det finns begränsad riskinformation för cirka 20 000 ämnen . För majoriteten, omkring 70 000 ämnen, finns det knappt någon information om risker vad gäller faror eller exponeringar. Stora kunskapsluckor när det gäller alla konsekvenser av kemikalier på den biologiska mångfalden och miljön måste skyndsamt stängas. |
| --- | --- |

AS.

Enligt IPBES är föroreningar en av de fem orsakerna till förlusten av biologisk mångfald. Det beräknas att det finns gedigen information om cirka 500 kemikalier, medan Europeiska kemikaliemyndigheten i april 2019 ansåg att 450 ämnen var tillräckligt reglerade. Ytterligare 10 000 substanser anses ha relativt väl beskrivna risker, medan det finns begränsad riskinformation för cirka 20 000 ämnen . För majoriteten, omkring 70 000 ämnen, finns det knappt någon information om risker vad gäller faror eller exponeringar. Stora kunskapsluckor när det gäller alla konsekvenser av kemikalier på den biologiska mångfalden och miljön måste skyndsamt stängas.

| AT. | Ljusföroreningar förändrar de naturliga nattljusnivåerna för människor, djur och växter, och påverkar därmed den biologiska mångfalden negativt, bland annat genom att rubba balansen för djurs migrerande, nattliga och reproduktiva aktivitet, vilket också leder till förlust av insekter och pollinatörer, som med dödlig effekt dras till artificiellt ljus. |
| --- | --- |

AT.

Ljusföroreningar förändrar de naturliga nattljusnivåerna för människor, djur och växter, och påverkar därmed den biologiska mångfalden negativt, bland annat genom att rubba balansen för djurs migrerande, nattliga och reproduktiva aktivitet, vilket också leder till förlust av insekter och pollinatörer, som med dödlig effekt dras till artificiellt ljus.

| AU. | Enligt det gemensamma forskningscentrumets rapport 2020 (41) finns invasiva främmande arter nu i alla ekosystem och hotar ekosystem i städer och särskilt gräsmarker. |
| --- | --- |

AU.

Enligt det gemensamma forskningscentrumets rapport 2020 (41) finns invasiva främmande arter nu i alla ekosystem och hotar ekosystem i städer och särskilt gräsmarker.

| AV. | De rådande negativa trenderna inom biologisk mångfald och ekosystem kommer inte bara att undergräva framstegen när det gäller miljömålen för hållbar tillväxt, utan även vad gäller de mål för hållbar tillväxt som hör samman med fattigdom, svält, hälsa, vatten, städer och klimat. Förlusten och försämringen av den biologiska mångfalden måste därför betraktas inte bara som en miljöfråga, utan även som en utvecklingsmässig, ekonomisk, social och moralisk fråga. |
| --- | --- |

AV.

De rådande negativa trenderna inom biologisk mångfald och ekosystem kommer inte bara att undergräva framstegen när det gäller miljömålen för hållbar tillväxt, utan även vad gäller de mål för hållbar tillväxt som hör samman med fattigdom, svält, hälsa, vatten, städer och klimat. Förlusten och försämringen av den biologiska mångfalden måste därför betraktas inte bara som en miljöfråga, utan även som en utvecklingsmässig, ekonomisk, social och moralisk fråga.

| AW. | Nästan 80 % av den biologiska mångfalden i EU finns för närvarande i de yttersta randområdena och utomeuropeiska länder och territorier (42). |
| --- | --- |

AW.

Nästan 80 % av den biologiska mångfalden i EU finns för närvarande i de yttersta randområdena och utomeuropeiska länder och territorier (42).

| AX. | EU och dess medlemsstater måste fullgöra sina internationella skyldigheter i fråga om biologisk mångfald och mänskliga rättigheter, utöver sina skyldigheter om politisk samstämmighet i de yttre åtgärderna, i överensstämmelse med sina skyldigheter enligt stadgan att integrera en hög miljöskyddsnivå och förbättringen av miljöns kvalitet i EU:s politik, och i överensstämmelse med principen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

AX.

EU och dess medlemsstater måste fullgöra sina internationella skyldigheter i fråga om biologisk mångfald och mänskliga rättigheter, utöver sina skyldigheter om politisk samstämmighet i de yttre åtgärderna, i överensstämmelse med sina skyldigheter enligt stadgan att integrera en hög miljöskyddsnivå och förbättringen av miljöns kvalitet i EU:s politik, och i överensstämmelse med principen om hållbar utveckling.

| AY. | Det arbete som FN:s särskilde rapportör för mänskliga rättigheter och miljö utför kan bana väg för utformningen av en rättslig ram för skyldigheter på människorättsområdet avseende bevarande och hållbart utnyttjande av den biologiska mångfalden. Antalet människorättsförsvarare som arbetar med miljö- och markfrågor och har utsatts för angrepp har ökat avsevärt världen över under de senaste åren. |
| --- | --- |

AY.

Det arbete som FN:s särskilde rapportör för mänskliga rättigheter och miljö utför kan bana väg för utformningen av en rättslig ram för skyldigheter på människorättsområdet avseende bevarande och hållbart utnyttjande av den biologiska mångfalden. Antalet människorättsförsvarare som arbetar med miljö- och markfrågor och har utsatts för angrepp har ökat avsevärt världen över under de senaste åren.

| AZ. | Urbefolkningar och lokalsamhällen äger, förvaltar, använder eller utnyttjar uppskattningsvis minst en fjärdedel av världens landareal. FN:s deklaration om urfolks rättigheter erkänner urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter. Urfolk och lokalsamhällen spelar en viktig roll för att bevara världens biologiska mångfald och de globala målen för biologisk mångfald kan inte uppnås utan att deras rättigheter erkänns. |
| --- | --- |

AZ.

Urbefolkningar och lokalsamhällen äger, förvaltar, använder eller utnyttjar uppskattningsvis minst en fjärdedel av världens landareal. FN:s deklaration om urfolks rättigheter erkänner urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter. Urfolk och lokalsamhällen spelar en viktig roll för att bevara världens biologiska mångfald och de globala målen för biologisk mångfald kan inte uppnås utan att deras rättigheter erkänns.

| BA. | Både den olagliga och den lagliga handeln med och användningen av vilda djur bidrar i betydande utsträckning till minskningen av biologisk mångfald och förstörelsen av naturliga livsmiljöer, och exploateringen av vilda djur bidrar till uppkomsten och spridningen av infektionssjukdomar (43). |
| --- | --- |

BA.

Både den olagliga och den lagliga handeln med och användningen av vilda djur bidrar i betydande utsträckning till minskningen av biologisk mångfald och förstörelsen av naturliga livsmiljöer, och exploateringen av vilda djur bidrar till uppkomsten och spridningen av infektionssjukdomar (43).

| BB. | Enligt IPBES och FN:s klimatpanel är havens biologiska mångfald allvarligt hotad (44). Europeiska miljöbyrån har utfärdat varningar om hur Europas marina miljö i dag är förstörd och påpekat att våra marina ekosystem snabbt måste återställas genom åtgärder mot påverkan från mänsklig verksamhet på den marina miljön (45). Platser med stor biologisk mångfald till havs, exempelvis korallrev, mangroveskog och sjögräsbäddar, är kraftigt försämrade och hotade av klimatförändringar och föroreningar. |
| --- | --- |

BB.

Enligt IPBES och FN:s klimatpanel är havens biologiska mångfald allvarligt hotad (44). Europeiska miljöbyrån har utfärdat varningar om hur Europas marina miljö i dag är förstörd och påpekat att våra marina ekosystem snabbt måste återställas genom åtgärder mot påverkan från mänsklig verksamhet på den marina miljön (45). Platser med stor biologisk mångfald till havs, exempelvis korallrev, mangroveskog och sjögräsbäddar, är kraftigt försämrade och hotade av klimatförändringar och föroreningar.

| BC. | Havet bildar en helhet och det är viktigt med en god miljöstatus för att säkerställa resiliens och fortsatt tillhandahållande av ekosystemtjänster såsom koldioxidupptagning och syreproduktion. Klimatmekanismerna beror på hälsotillståndet för de ekosystem i oceanerna och haven som nu påverkas av global uppvärmning, förorening, överexploatering av havens biologiska mångfald, försurning, syreminskning och erosion utmed kusterna. FN:s klimatpanel påminner om att havet är en del av lösningen när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter och anpassa sig till dem (46). |
| --- | --- |

BC.

Havet bildar en helhet och det är viktigt med en god miljöstatus för att säkerställa resiliens och fortsatt tillhandahållande av ekosystemtjänster såsom koldioxidupptagning och syreproduktion. Klimatmekanismerna beror på hälsotillståndet för de ekosystem i oceanerna och haven som nu påverkas av global uppvärmning, förorening, överexploatering av havens biologiska mångfald, försurning, syreminskning och erosion utmed kusterna. FN:s klimatpanel påminner om att havet är en del av lösningen när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter och anpassa sig till dem (46).

| BD. | 80 % av det marina skräpet är landbaserat och 150 ton plast har samlats i våra hav (47) och 80 % av städernas avlopp släpps ut i havet. Den sammanlagda mängden av allt skräp som flyter omkring på havsytan utgör endast 1 % av den plast som dumpas i havet (48). |
| --- | --- |

BD.

80 % av det marina skräpet är landbaserat och 150 ton plast har samlats i våra hav (47) och 80 % av städernas avlopp släpps ut i havet. Den sammanlagda mängden av allt skräp som flyter omkring på havsytan utgör endast 1 % av den plast som dumpas i havet (48).

| BE. | Den blå ekonomin utgör en möjlighet till hållbar utveckling av havs- och kustaktiviteter. |
| --- | --- |

BE.

Den blå ekonomin utgör en möjlighet till hållbar utveckling av havs- och kustaktiviteter.

| BF. | Gemensamma initiativ mellan människor, kommuner, föreningar, företag, utbildningsinstitutioner och andra berörda parter inom samhället om skydd och återställande av biologisk mångfald bör uppmuntras. |
| --- | --- |

BF.

Gemensamma initiativ mellan människor, kommuner, föreningar, företag, utbildningsinstitutioner och andra berörda parter inom samhället om skydd och återställande av biologisk mångfald bör uppmuntras.

| BG. | För att strategin ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs det ett effektivt samarbete på EU-nivå och medlemsstatsnivå som omfattar alla berörda parter. |
| --- | --- |

BG.

För att strategin ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs det ett effektivt samarbete på EU-nivå och medlemsstatsnivå som omfattar alla berörda parter.

Biologisk mångfald – aktuell status

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för biologisk mångfald 2030 och dess ambitionsnivå. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar vidare den övergripande ambitionen att senast 2050 säkerställa att alla världens ekosystem har återställts, är motståndskraftiga och skyddas i tillräcklig utsträckning. Parlamentet betonar att alla åtgärder bör vidtas för att uppnå detta mål så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att överensstämmelse bör säkerställas vid genomförandet av strategin med andra strategier från den europeiska gröna given, såsom Från jord till bord-strategin. Parlamentet framhåller vikten av de tre dimensionerna av hållbar utveckling: miljömässig, ekonomisk och social. Parlamentet erinrar om att den miljömässiga dimensionen, inbegripet biologisk mångfald och bevarande av ekosystem, främjar de andra två dimensionerna och utgör grunden för hållbar utveckling och uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att man skyndsamt måste stärka visionen för haven i Europeiska unionens nya strategier, särskilt i uppföljningen av den gröna given för Europa, strategin för biologisk mångfald samt Från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att basera varje lagförslag på en heltäckande konsekvensbedömning som beaktar de samlade effekterna, konsekvenserna för de berörda sektorernas sociala och ekonomiska hållbarhet samt för livsmedelstryggheten och livsmedelspriserna, jämte risken för att förlusterna av biologisk mångfald kan komma att flyttas ut till tredjeländer genom att lokal produktion ersätts med import och kostnaderna både för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder när det gäller omedelbara och långsiktiga effekter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera det enda verktyg som för närvarande används för att bedöma miljöaspekter när den genomför en konsekvensbedömning med verktyg genom vilka konsekvenser för biologisk mångfald, resursanvändning och föroreningar undersöks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I detta sammanhang konstaterar Europaparlamentet att samtidig fokusering på skogsbrukets sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar kan bidra till att säkerställa skogarnas motståndskraft och anpassningsförmåga, och även till att uppnå omställningen till en cirkulär bioekonomi och förbättra skyddet av den biologiska mångfalden. Parlamentet anser att målen och genomförandet måste ta hänsyn till de exakta förhållandena och möjligheterna i varje land och leda till positiva effekter på skogens och skogsbrukets villkor, försörjningsmöjligheterna på landsbygden och skogarnas biologiska mångfald i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om slutsatserna i IPBES-rapporten från 2019, enligt vilka naturen globalt förstörs i en takt som saknar motstycke i människans historia och runt en miljon arter är utrotningshotade av de uppskattade totalt över åtta miljoner arterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att detta är den tredje strategin för biologisk mångfald som syftar till att stoppa förlusten av biologisk mångfald i EU. Parlamentet beklagar emellertid att den biologiska mångfalden i EU fortfarande minskar och beklagar djupt att EU inte har uppnått målen i strategin för biologisk mångfald 2020 eller de globala Aichimålen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 måste uppnås fullt ut. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förplikta sig att vidta betydande och ytterligare åtgärder för att bevara och återställa den biologiska mångfalden för att fullt ut uppnå de nya målen, vilka bör definieras tydligt och vara mätbara. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin än en gång har tydliggjort betydelsen av ”One health”-principen i beslutsfattandet, varav framgår att människors, djurs och miljöns hälsa är sammanlänkade och att det omedelbart krävs djupgående förändringar i hela samhället. Parlamentet understryker kommissionens viktiga roll för att samordna och stödja One Health-strategin i EU och verka för den i alla internationella forum. Parlamentet manar till nytänkande och en snabb, fullständig anpassning av EU:s nuvarande politik till de nödvändiga förändringarna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att de bakomliggande orsakerna till pandemier omfattar samma globala miljöförändringar som driver på förluster av biologisk mångfald och klimatförändringar (49) såsom ändrad markanvändning och laglig och olaglig handel med och förtäring av vilda djur. Europaparlamentet påpekar att risken för pandemier kan minskas avsevärt genom att man skär ner på de mänsklig aktiviteter som ger upphov till förlust av biologisk mångfald och att det kostar uppskattningsvis 100 gånger mindre att minska pandemiriskerna än att hantera pandemier (50). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fullt ut beakta vetenskapliga belägg, rapporter och rekommendationer om zoonoser och pandemier, inbegripet rapporten från IPBES arbetsseminarium om biologisk mångfald och pandemier (51), rapporten från FN:s miljöprogram av den 6 juli 2020, Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (52), och trepartskonceptdokumentet från världshälsoorganisationen (WHO), FAO och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) från april 2010, Sharing responsibilities and coordinating global activities to address health risks at the animal-human-ecosystems interfaces partnership, to combat human-animal-environment health risks (53). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den planerade förstärkningen av EU:s åtgärder mot pandemier och andra hot mot hälsan som del av den europeiska hälsounionen (54), inbegripet fastställandet av en hälsokris i EU och en pandemiplan såsom föreskrivs i kommissionens nya förslag om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (55), vilket bör omfatta pandemier med zoonotiskt ursprung. |
| --- | --- |

14.

Skydd och återställande

| 15. | Europaparlamentet uttrycker starkt stöd för EU:s mål om skydd för minst 30 % av EU:s havs- och landområden, som omfattar en mångfald av ekosystem såsom skogar, våtmarker, torvmarker, gräsmarker och kustekosystem och strikt skydd för minst 10 % av EU:s havs- och landområden, däribland alla kvarvarande ur- och natururskogar och andra koldioxidrika ekosystem. Parlamentet betonar att dessa mål bör vara bindande och bör genomföras av medlemsstaterna på nationell nivå, i samarbete med regionala och lokala myndigheter, i överensstämmelse med vetenskapligt baserade kriterier och mångfaldsbehov, med beaktande av skillnader när det gäller storlek och andel av naturområden i varje medlemsstat och regionala och lokala omständigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det genom dessa skyddade områden bör skapas ett ekologiskt sammanhängande och representativt nätverk som bygger på befintliga skyddsområden. Parlamentet understryker att man utöver att utöka skyddsområdena även måste säkerställa deras kvalitet, inbegripet genom tillräcklig finansiering och tillämpning av tydliga och effektiva bevarandeplaner, korrekt förvaltning, tillfredsställande övervakning och utvärdering och effektivt verkställande av relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att enligt internationella rekommendationerna från Internationella naturvårdsunionen bör miljöskadlig industriverksamhet och infrastrukturutveckling vara förbjuden i alla kategorier av skyddsområden (56). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att en tydlig definition av strikt skydd måste fastställas. Parlamentet noterar rådets slutsatser av den 16 oktober 2020 om biologisk mångfald, där det framhålls att den striktare skyddsnivån kan medge viss mänsklig verksamhet som är förenlig med det skyddade områdets bevarandemål. Parlamentet anser att sådan mänsklig verksamhet som är förenlig med skyddsmålen eller rentav bidrar positivt till den biologiska mångfalden bör vara tillåten i strikt skyddade områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna klargöra vilka former av mänsklig verksamhet som eventuellt kan anses tillåtna enligt strikt skyddsstatus när de inte medför någon väsentlig inverkan på naturliga processer och är förenliga med områdets ekologiska krav, på grundval av en bedömning i varje enskilt fall som baseras på bästa tillgängliga vetenskap. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att förstörelsen av EU:s kvarvarande havs- och landområden även behöver förhindras för att målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 ska uppnås. Parlamentet efterlyser åtgärder för att hantera förlust av biologisk mångfald utanför skyddade områden. Parlamentet konstaterar att återställande av natur och ekosystem i skyddsområden inte kompenserar för fortsatt förlust av biologisk mångfald och försämring av ekosystem inom andra områden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att utomeuropeiska länder och territorier inkluderas vid insatser för återställande och bevarande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att beakta biogeografiska regioner och anta en strategi för skyddsområden som inbegriper hela statsförvaltningen där medlemsstaterna utvärderar behovet av ekonomiskt stöd och kompensationsåtgärder i samband med att skyddsområden utses. Parlamentet betonar att alla berörda parter måste involveras, inbegripet markägare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av Natura 2000-skogsområdena för att bevara skogens biologiska mångfald. Parlamentet konstaterar dock att förvaltningen av dem och genomförandet av åtgärderna kräver tillräckliga ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka hållbart skogsbruk på ett balanserat sätt med tanke på skogsekosystemens hälsa, klimatresiliens och livslängd och bevarandet av skogarnas multifunktionella roll, bland annat för att bevara skogarnas biologiska mångfald, uppnå målen för hållbar utveckling och genomföra den europeiska gröna given. Parlamentet framhåller värdet av att man vid skogsplantering tar hänsyn till genetisk mångfald, eftersom detta begränsar risken för skadedjursangrepp och spridningen av sjukdomar samt lokala/inhemska arter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att EU har det största samordnade nätverket av skyddsområden i världen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar åtagandet att säkerställa att bevarandetrenderna inte försämras samt gynnsam status för alla skyddade livsmiljöer och arter senast 2030 och att säkerställa att minst 30 % av arterna och livsmiljöerna på medlemsstatsnivå vars status för närvarande inte är gynnsam ska tillhöra denna kategori eller uppvisa en stark positiv trend. Parlamentet anser emellertid att gynnsam bevarandestatus bör uppnås så snart som möjligt för alla skyddade arter och livsmiljöer enligt fågel- (57) och livsmiljödirektiven (58). Parlamentet understryker att det finns befintliga skyldigheter att säkerställa att bevarandestatusen för arter inte försämras. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med Europeiska miljöbyrån fastställa en tydlig utgångspunkt, säkerställa harmoniserad och regelbunden rapportering och ta i tu med brister när det gäller den nuvarande metoden för trenduppskattningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra kvaliteten och fullständigheten hos sina övervakningssystem för Natura 2000-nätverket, inbegripet övervakning av förvaltningens effektivitet. Parlamentet betonar vikten av specialiserade förvaltningsorgan och områdesförvaltningsplaner. Europaparlamentet erinrar om att enligt Europeiska miljöbyråns briefing (59) har de som svarar för det praktiska arbetet otillräckligt med kunskaper och bristande förståelse för de befintliga standarderna för förvaltningens effektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en mer riktad kapacitetsuppbyggnad och ge bättre vägledning om effektiv förvaltning när det gäller bedömningen och förbättringen av förvaltningen av Natura 2000, bland annat genom att använda globala standarder vid utvärderingen huruvida förvaltningen av skyddsområden är effektiv, såsom Internationella naturvårdsunionens Green List of Protected and Conserved Areas. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att uppdatera den anpassningsbara förvaltningsvägledningen i Natura 2000, vilket innefattar hänsyn till potentiell påverkan av klimatförändringarna på arter och ekosystem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda den genetiska mångfalden bland vilda arter genom lämpliga bevarandeåtgärder. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har uppnått målet för 2020 om god miljöstatus för havsvatten i enlighet med det marina strategiska ramdirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka nätverket av skyddade havsområden genom ökad konnektivitet, bättre förvaltning, starkare fysisk planering och systematiska utvärderingar och verkställande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker oro över ekosystem och arter i sötvatten och noterar att mellan 1970 och 2016 har nedgången i Europa varit allvarligast i världen, med 93 % (60). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att en majoritet av den landbaserade biologiska mångfalden finns i skogsområden och noterar att små förbättringar har uppnåtts i fråga om bevarandestatusen för ett fåtal skogstyper (61), men att bevarandestatusen för skogshabitat och skogsarter som omfattas av EU:s naturlagstiftning inte visar några betydande tecken på förbättring (62). Parlamentet betonar att mellan 2011 och 2020 bedömdes nästan en tredjedel av EU:s skogar ha en dålig bevarandestatus (31 %) och över hälften bedömdes ha en otillräcklig bevarandestatus (54 %) (63). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker de europeiska skogarnas dåliga status och betonar att i vissa biogeografiska regioner har så lite som 5 % av skogshabitaten i bilaga I gynnsam bevarandestatus (64). Parlamentet understryker att det enligt strategin för biologisk mångfald krävs att medlemsstaterna säkerställer att bevarandetrenderna inte försämras och att status bevaras för alla skyddade livsmiljöer och arter. Parlamentet noterar betydande nivåer av ytterligare försämring av skogsekosystem med ogynnsam bevarandestatus i de flesta biogeografiska regioner (65). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro de stora förlusterna av skogsarter och livsmiljöer som har rapporterats. Parlamentet påminner om att fem skogsträdarter är utrotade i vilt tillstånd, 42 skogsträdarter är kritiskt hotade och 107 skogsträdarter är hotade i Europa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är viktigt och brådskande att säkerställa strikt skydd av alla kvarvarande ur- och natururskogar och betonar att ”proforestation”, nämligen att naturliga skogar tillåts att bli äldre är avgörande för att öka ytan med naturskogar. Parlamentet välkomnar de pågående deltagarprocesserna för att definiera, kartlägga och övervaka primär- och naturskogar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att skogar, särskilt urskogar, är av särskild betydelse för skyddet av den biologiska mångfalden och kräver att de skyddas. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att införa en definition av naturskog som ska utarbetas av Ständiga kommittén för skogsbruk som en del av EU:s framtida skogsstrategi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra den nationella lagstiftningen för att stärka skyddet mot olaglig avverkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera sina befintliga uppgifter för att fylla i luckorna när det gäller ur- och naturskogarnas placering, skapa en databas med alla potentiella platser som uppfyller kriterierna för ur- och naturskogar retroaktivt 2020 och införa ett tillfälligt moratorium på avverkning av alla respektive platser för att förhindra deras avsiktliga förstörelse, och lagligen och utan dröjsmål säkerställa att de platser som bekräftats fridlyses från alla ingrepp. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar eftertryckligen åtagandet att utarbeta ett lagstiftningsförslag om EU-planen för återställande av natur, inbegripet bindande mål för återställande, och upprepar sitt krav på ett återställandemål på minst 30 % av EU:s land- och havsområden (66), som varje medlemsstat bör genomföra fullt ut på hela sitt territorium, inom och utanför skyddade områden, på grundval av de behov som föreligger med hänsyn till landets särskilda egenskaper avseende biologisk mångfald och ekosystem. Parlamentet betonar att bindande mål för återställande bör grundas på EU:s befintliga lagstiftning och att insatser för återställande i den utsträckning det är möjligt bör stödja den naturliga återväxten. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att lagstiftningsförslaget om EU-planen för återställande av natur utöver ett samlat återställandemål även bör omfatta särskilda mål för ekosystem, livsmiljöer och arter på EU-nivå och medlemsstatsnivå på grundval av deras ekosystem, med särskild tonvikt på ekosystem avsedda för de dubbla ändamålen återställande av biologisk mångfald samt begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Parlamentet betonar att instrumentet bör omfatta skogar, gräsmarker, våtmarker, torvmarker, pollinatörer, friflytande floder, kustområden och havsekosystem. Parlamentet betonar att det efter återställandet inte bör vara tillåtet med någon ekosystemförstörelse. Parlamentet anser att det krävs en regelbunden bedömning både på EU-nivå och medlemsstatsnivå av framstegen i samband med målen för återställande, inbegripet genom användning av delmål mot målen för 2030. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att positiva incitament och deltagandeprocesser bör utvecklas för att öka åtagandena för återställande av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet belyser vikten av att fullt ut integrera EU:s mål för återställande av natur i annan relaterad politik och strategier och upprepar sitt krav på bindande mål för återställandet av skogar (67), bland annat genom att öka och återställa konnektiviteten mellan skogar. Parlamentet kräver att återställande av minst 25 000 km friflytande floder i EU genom att avlägsna hinder och återställa flodslätter intas i planen för återställande av natur. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar djupt det minskande antalet pollinatörer, som är en viktig indikator på miljöns hälsa. Parlamentet betonar att den här minskningen inte bara innebär en förlust av biologisk mångfald, utan också ett hot mot livsmedelstryggheten. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt från resolutionen om EU-initiativet om pollinatörer och manar till en brådskande översyn av initiativet. Parlamentet framhåller att det reviderade initiativet bör omfatta en ny EU-omfattande övervakningsram för pollinatörer, med stabila åtgärder, tydligt tidsbundna målsättningar och indikatorer, inbegripet effektindikatorer, och nödvändig kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet erinrar om sin invändning från den 23 oktober 2019 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (68) och beklagar att Efsas vägledande dokument om bin inte formellt har antagits av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att översynen av Efsas vägledande dokument om bin och kommande genomförandeakter minst säkerställer samma skyddsnivå som fastställdes 2013 och behandlar både akut och kronisk toxicitet samt toxicitet för larver och även omfattar vilda pollinatörer. Parlamentet betonar behovet av ökad insyn vid översynen och konstaterar att Efsa arbetar med att ta fram ett eget modelleringssystem, ApisRAM, som förväntas överensstämma bättre med honungsbins biologi än BeeHAVE och vara mindre öppet för intressekonflikter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar vikten av landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald i jordbruksmiljöer och skydd och återställande av pollinatörer, samt biodlarnas roll. Parlamentet framhåller att en ökning av grönytor i stadsområden även kan bidra till dessa mål och uppmanar medlemsstaterna att i sina utkast till strategiska planer inkludera åtgärder som riktar sig mot olika grupper av pollinatörer. |
| --- | --- |

42.

Mångfaldsförlustens drivkrafter

| 43. | Europaparlamentet understryker att åtgärderna i strategin för biologisk mångfald för 2030 på ett adekvat sätt måste ta itu med alla de fem största direkta drivkrafterna bakom förändringarna i naturen, förändrad mark- och havsanvändning, direkt utnyttjande av organismer, klimatförändringar, föroreningar och invasiva främmande arter. Parlamentet framhåller att man även bör ta i tu med underliggande orsaker till förändring eller indirekta drivkrafter, såsom ohållbara produktions- och konsumtionsmönster, befolkningsdynamik, handel, teknisk innovation och styrningsmodeller. |
| --- | --- |

43.

Förändrad mark- och havsanvändning

| 44. | Europaparlamentet framhåller att markens biologiska mångfald tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster och lindrar klimatförändringarna, vilket gör att den är en viktig del av de markbundna kolsänkor som finns. Parlamentet noterar bekymrat den tilltagande markförstörelsen och bristen på specifik EU-lagstiftning inom detta område. Parlamentet medger att det finns vissa bestämmelser i olika lagar som indirekt bidrar till markskydd, men anser att detta har lett till ett partiellt skydd och en mycket splittrad styrning i EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av en gemensam ram, med fullständig respekt för subsidiaritetsprincipen, för skydd och hållbar användning av mark och för effektiv integrering av detta skydd i all relevant EU-politik. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att denna gemensamma ram för mark bör behandla alla de viktigaste hoten mot marken, bland annat förlust av biologisk mångfald i marken, förlust av organiskt material i marken, kontaminering, försaltning, försurning, ökenspridning, erosion och hårdgörning av marken. Parlamentet understryker behovet av att inkludera gemensamma definitioner, klara mål och en övervakningsram och stöder även fastställandet av ett särskilt dekontamineringsmål. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att frisk jord, inbegripet bördighet och struktur, är avgörande för jordbrukssektorn. Parlamentet framhåller att bland annat ohållbart jordbruk och ohållbara jordbruksmetoder, ändrad markanvändning, byggverksamhet, hårdgörning och industriutsläpp har negativa inverkan på marken. Parlamentet betonar att man bör tillämpa skogsavverknings- och jordbruksmetoder som är mindre skadliga för marken. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (69) och direktiv 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (70) för att hantera markförstöring genom industri- och gruvverksamhet på ett bättre sätt. Parlamentet påminner om sitt krav på ett materialåtervinningsmål för uppgrävd jord (71). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att, i enlighet med försiktighetsprincipen och principen om att förebyggande åtgärder bör vidtas, och med hänsyn till de risker och de negativa konsekvenser för klimat, miljö och biologisk mångfald, som hydraulisk spräckning för utvinning av okonventionellt kolväte innebär, inte godkänna någon ny hydraulisk spräckningsverksamhet i EU och stoppa all befintlig verksamhet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet erinrar om att EU har förbundit sig att uppnå markförstörelseneutralitet (72) senast 2030 enligt Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD) men att detta mål sannolikt inte kommer att nås enligt slutsatserna i revisionsrättens särskilda rapport (73). Parlamentet beklagar att kommissionen inte på ett effektivt sätt tar itu med ökenspridning, trots det hot som den utgör mot den biologiska mångfalden, jordens bördighet, markens naturliga motståndskraft, livsmedelsproduktion eller vattenkvalitet och trots att 13 medlemsstater har förklarat sig vara drabbade av ökenspridning enligt UNCCD. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vara mer ambitiös och utan dröjsmål lägga fram en strategi på EU-nivå om ökenspridning och markförstörelse. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att urbanisering och fritidsaktiviteter i EU står för 13 % av alla rapporterade belastningar på naturen och 48 % av alla marina belastningar (74). Parlamentet framhåller att urbana grönområden och grön infrastruktur kan tillhandahålla ekosystemtjänster som stöder biologisk mångfald och bidra till befolkningens fysiska och psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att inrätta en plattform för miljöanpassning av städer i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa särskilda ambitiösa bindande mål för städers biologiska mångfald, naturbaserade lösningar, ekosystembaserade strategier och grön infrastruktur som gynnar båda människor och vilda djur och bidrar till de samlade målen för biologisk mångfald. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att inkludera åtgärder såsom en minsta andel gröna tak på nya byggnader, stödjande av jordbruk i städerna, inbegripet användning av fruktträd, vid behov, säkerställande att det inte används några kemiska bekämpningsmedel och minskad användning av gödselmedel i EU:s urbana grönområden, samt ett ökat antal grönytor i förhållande till antalet invånare, samtidigt som man tar i tu med ojämlikheter när det gäller tillgång till grönytor. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att utöka landbaserade och marina ekologiska korridorer i stadsområden, bland annat genom att utveckla ett transeuropeiskt nätverk för grön infrastruktur (TEN-G) kopplat till det transeuropeiska naturnätverket (TEN-N). |
| --- | --- |

51.

Direkt utnyttjande av organismer

| 52. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för 2030-målen om att minst 25 % av jordbruksmarken ska underställas ekologisk jordbruksförvaltning, vilket bör utökas på medellång till lång sikt. Parlamentet välkomnar eftertryckligen målet att säkerställa att minst 10 % av jordbruksmarken ska bestå av landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald, något som bör genomföras på lämplig nivå för att åstadkomma ekologisk konnektivitet för livsmiljöer belägna i och mellan jordbrukslandskap. Parlamentet betonar att båda målen bör införlivas i EU:s lagstiftning och genomföras av varje medlemsstat, även inom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar med stor oro att enligt revisionsrättens rapport om biologisk mångfald i odlingslandskapet har antalet och variationen av arter på jordbruksmarken i EU kontinuerligt minskat. Parlamentet beklagar att det i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 inte hade fastställts mätbara mål och åtgärder för jordbruk, vilket gör det svårt att bedöma framstegen. Parlamentet erinrar om att spårningen av utgifter för biologisk mångfald inom den gemensamma jordbrukspolitiken har varit opålitlig och att samordningen mellan EU:s politik och strategier har varit bristfällig, vilket bland annat har medfört att de inte har tagit i tu med den minskade genetiska mångfalden (75). Parlamentet uppmanar kommissionen att följa revisionsrättens rekommendationer om biologisk mångfald i odlingslandskapet och att bygga vidare på dessa lärdomar i strategin för biologisk mångfald 2030 (76). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att biologisk mångfald är utslagsgivande för livsmedelstryggheten i EU. Parlamentet framhåller hur viktig EU:s jordbrukssektor är för produktionen av sunda, säkra och överkomligt prissatta livsmedel. Parlamentet betonar att jordbrukarna är viktiga för att man ska lyckas med strategin och att strategin bör anpassas till åtgärder och mål i strategin Från jord till bord. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att EU:s jordbruk omvandlas för att göra det hållbart och säkerställa höga djurskyddsstandarder, i överensstämmelse med den ekologiska omställningen och klimatomställningarna, och att användningen av fossila och kemiska ämnen samt antibiotikabehandlingar minimeras. Parlamentet betonar att jordbruket bör bidra till att skydda och återställa den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att det, med hänsyn till potentiella socioekonomiska effekter, är nödvändigt att jordbrukare får stöd, inklusive ekonomiskt stöd, och utbildning när det gäller omställningen till hållbara jordbrukssystem, för att främja agroekologiska och andra innovativa hållbara metoder. Parlamentet lyfter därför fram vikten av att säkerställa att stödet är väldefinierat och tillräckligt, inbegripet inom ramen för den fleråriga budgetramen, för att hjälpa till att uppnå dessa mål och uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna att använda de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och deras gröna komponenter för dessa ändamål samtidigt som de utvecklar lösningar för skyddet av biologisk mångfald som gynnar alla. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för att stödja lokala värdekedjor att uppnå de föreslagna målen och framhåller att småskaliga jordbruksföretag behöver särskilt stöd för att kunna bidra till strategin. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av ekologiskt jordbruk som starka inslag i EU:s utveckling i riktning mot mer hållbara livsmedelssystem, särskilt när det gäller frågor som rör biologisk mångfald, och uppnåendet av målen för den offentliga politiken som rör ekonomisk utveckling, sysselsättning på landsbygden, miljöskydd och klimatåtgärder. Parlamentet betonar vikten av den europeiska handlingsplanen för ekologiskt jordbruk för att öka andelen ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen av ekologisk livsmedelsproduktion måste åtföljas av marknadsstyrd utveckling och utveckling av försörjningskedjan samt åtgärder som stimulerar efterfrågan på ekologiska livsmedel, bland annat genom offentlig upphandling och en bred uppsättning av olika säljfrämjande åtgärder, forskning, innovation, utbildning och vetenskaplig kunskapsöverföring, i syfte att stödja stabiliteten på marknaden för ekologiska produkter, skälig ersättning till jordbrukare och att främja åtgärder till stöd för unga ekologiska jordbrukare. Parlamentet betonar behovet av att parallellt utveckla hela den ekologiska livsmedelskedjan för att möjliggöra lokal bearbetning och distribution av EU:s ekologiska produktion. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna kommer att bidra på olika sätt till dessa unionsomfattande mål beroende på hur utvecklad deras ekologiska sektor är, och uppmanar därför att det fastställs nationella mål. Parlamentet framhåller att dessa mål inte kommer att kunna uppfyllas utan starkt finansiellt stöd, stabila utbildningsprogram och rådgivningstjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med detta och kommissionen att säkerställa att planerna klarar uppgiften. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att uppmuntra ett kollektivt tillvägagångssätt och utnyttja dess multiplikatoreffekt för att främja åtgärder inom ramen för strategin för biologisk mångfald, och uppmanar kommissionen att främja och stödja kooperativa företag, såsom jordbrukskooperativ, i genomförandet av åtgärder som skyddar den biologiska mångfalden på ett kollektivt sätt. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som den gemensamma jordbrukspolitiken bör spela för skyddet och främjandet av jordbruksmarkens biologiska mångfald, tillsammans med andra politiska strategier i den gröna given. Parlamentet beklagar att den gemensamma jordbrukspolitiken inte har varit effektiv när det gäller att vända den minskning av den biologiska mångfalden som har pågått i årtionden och påminner om att jordbrukets produktivitet och motståndskraft är beroende av en biologisk mångfald som är avgörande för att garantera långsiktigt hållbara och motståndskraftiga livsmedelssystem och livsmedelstrygghet. Parlamentet anser att de små ändringar som införts genom olika GJP-reformer inte har skickat någon stark signal till jordbrukare att ändra sina metoder och anser att det krävs en betydande ändring som utgår från erfarenheter av och prognoser om klimatkrisen och krisen med den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet upprepar att den gemensamma jordbrukspolitiken bör vara fullt förenlig med EU:s höjda mål när det gäller klimat och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att använda de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att genomföra målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 och strategin Från jord till bord, inbegripet integrering av metoder som gynnar biologisk mångfald och ekologiska jordbruksmetoder och uppmanar medlemsstaterna att fastställa lämpliga baslinjer för hållbarhet och biologisk mångfald när de definierar villkorsstandarder och säkerställa en ambitiös och snabb utveckling och användning av åtgärder, särskilt miljösystem och åtgärder som rör jordbruk/miljö/klimat inom ramen för landsbygdsutveckling. Parlamentet betonar att tillräckliga finansiella resurser bör öronmärkas för återställande och uppmanar medlemsstaterna att bygga vidare på kommissionens rekommendationer i detta avseende. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder när det gäller landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald, i synnerhet i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, exempelvis genom att använda häckar eller buffertzoner, vilket även bör syfta till att främja ekologisk sammanlänkning mellan livsmiljöer och skapandet av gröna korridorer. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka ramen för övervakning inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet genom utvecklingen av mer tillförlitliga indikatorer för att mäta dess effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en oberoende bedömning av de nationella strategiska planernas sammanlagda förväntade effekter när de väl har godkänts. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder på de punkter där insatserna för att uppnå målen i den gröna given är otillräckliga enligt denna analys, såsom att be medlemsstaterna att ändra sina strategiska planer eller se över förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som en del av halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet understryker vikten av en välbalanserad kost och anser att kommissionen och medlemsstaterna bör underlätta hälsosamma och välbalanserade kostvanor, och samtidigt införa lämpliga åtgärder för att hjälpa jordbrukarna med denna omställning, varvid vederbörlig hänsyn bör tas till behovet att värna den ekonomiska hållbarheten för jordbruken inom EU. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet beklagar att jordbruksproduktionen och -konsumtionen i allt högre grad fokuserar på ett begränsat antal jordbruksgrödor och ibland dessa endast använder begränsade sorter och genotyper. Parlamentet understryker att en förbättrad och bevarad genetisk variation genom naturliga medel är avgörande för att främja mångfalden i jordbrukens ekosystem och bevarandet av lokala genetiska resurser, särskilt som ett förråd av lösningar för att bemöta kommande miljö- och klimatutmaningar. Parlamentet betonar vikten av att använda sig av lokala raser och varianter som är bäst lämpade för det lokala ekosystemet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma huruvida utvecklingen av redovisning av naturkapital kan begränsa och rationalisera utnyttjandet och inverkan på ekosystem och därmed bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker dock reservation vad gäller genomförbarheten av att korrekt mäta naturens värde i kvantitativa termer och betonar att naturen har ett inneboende värde. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att tillhandahålla mer information om det möjliga internationella initiativet för redovisning av naturkapital. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla nödvändiga åtgärder inom ramen för sina strategiska GJP-planer för att främja områden med rik biologisk mångfald, inbegripet landskapselement, i syfte att uppnå en areal på minst 10 % av de områden med omfattande mångfald som är gynnsamma för den biologiska mångfalden, t.ex. häckar, buffertzoner, områden där inga kemikalier används och tillfällig mark i träda, samt extensiv jordbruksmark som är avsedd för biologisk mångfald på lång sikt, och främjande av sammanlänkning mellan livsmiljöer och skapandet av gröna korridorer så mycket som möjligt för att maximera potentialen för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet noterar att pälsproduktion som inbegriper hållning av tusentals vilda djur med liknande genotyp nära varandra under kroniskt stressiga förhållanden avsevärt kan äventyra djurens välbefinnande och ökar deras sårbarhet för infektionssjukdomar, inbegripet zoonoser, såsom har skett med covid-19 hos minkar. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet beklagar att EU:s åtagande att till fullo respektera maximalt hållbar avkastning (MSY) senast 2020, ett centralt mål för den gemensamma fiskeripolitiken, inte har uppnåtts. Parlamentet betonar att alla fiskbestånd bör återställas till nivåer som överskrider de som kan producera maximalt hållbar avkastning samtidigt som försiktighetsprincipen respekteras och det säkerställs att de uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål göra ett åtagande i fråga om fullständigt återställande av marina livsmiljöer och fiskbestånd med respekt för maximalt hållbar avkastning och med användning av en strategi för fiskeriförvaltningen som utgår från ekosystemen, att förbättra selektiviteten och icke-målarters överlevnad och minska fiskets inverkan på de marina ekosystemen i tillämpningen av denna strategi, inbegripet genom att begränsa de metoder och användningar som har skadlig inverkan. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påminner också om att kommissionen enligt den nya förordningen om tekniska åtgärder (77) ska lägga fram en rapport för parlamentet och rådet senast den 31 december 2020, och att kommissionen får föreslå åtgärder om det finns belägg för att målen inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med försämringen, övergödningen och försurningen av haven genom att lägga fram en ambitiös handlingsplan för att skydda de marina ekosystemen och bevara fiskeresurserna. Parlamentet anser att alla åtgärder, inbegripet lagstiftning, bör antas för att minska potentiell negativ inverkan på ekonomisk och annan verksamhet i marina livsmiljöer. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av att upprätta återhämtningsområden för fiskbestånden eller fiskefria områden för att fiskbestånden ska kunna återhämta sig, inbegripet i uppväxt- och lekområden. Parlamentet betonar vikten av att förbjuda allt fiske och annan utvinningsverksamhet i fiskefria områden. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet stöder helhjärtat målet om nolltolerans för olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske), och påpekar att IUU-fiske har en extremt negativ inverkan på tillståndet för bestånden, de marina ekosystemen, den biologiska mångfalden och konkurrenskraften för fiskare i EU. Parlamentet efterlyser mer enhetlighet mellan EU:s handels- och fiskeripolitik för att säkerställa att IUU-fisket verkligen hanteras. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en ekosystembaserad strategi för alla drivkrafter bakom förlusten av marin biologisk mångfald, som beaktar fiskets belastning på bestånden, den biologiska mångfalden och de marina ekosystemen, samt även andra faktorer, såsom föroreningar och klimatförändringar, sjöfart, verksamhet utmed kusterna och i kustvatten, inbegripet genom ekosysteminriktade konsekvensbedömningar av all fiskeverksamhet och annan marin verksamhet, med beaktande av ekosystemens kapacitet att bidra till klimatanpassning och begränsning av klimatförändringarna samt samspelet mellan predatorer och bytesdjur. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att främja utvecklingen och främjandet av varsammare metoder för fångst, landning och slakt av fisk baserat på bästa tillgängliga vetenskap. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet anser det vara viktigt att säkerställa att metoder inom fiskodling är hållbara och baseras på en hög nivå av fiskars välbefinnande. Parlamentet anser att vattenbruksproduktionen bör grundas på användning av hållbara produktionsmetoder, såsom extensiva metoder och användning av alg-, mussel- och dammodlingar och vattenbruk i laguner, som kan tillhandahålla viktiga ekosystemfunktioner och -tjänster, inbegripet bevarandet av våtmarkshabitat, och minska belastningen på resurser och den biologiska mångfalden, utöver att de har lägre koldioxidutsläpp och producerar näring. Parlamentet uttrycker oro över fångst av fisk med det enda syftet att mata köttätande odlad fisk och anser att denna fiskfångst bör fasas ut och ersättas med hållbara alternativ. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att administrativa förfaranden kopplade till vattenbruk är tydliga och kan genomföras till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sina riktlinjer om vattenbruk och om nödvändigt Natura 2000-områdena. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet noterar med oro att utbredda fysiska störningar av havsbotten fortgår i EU:s kustvatten, särskilt till följd av bottentrålning (78), vilket har identifierats av FAO som det redskap som bidrar mest till de årliga mängderna av fisk som kastas överbord och har en mycket skadlig inverkan på havsbotten, beroende på fisket och särdragen i de områden där fiske bedrivs (79). Parlamentet påminner om att bottentrål är ett av de vanligaste fiskeredskapen i EU (80). Parlamentet påminner om det befintliga kravet att sluta fiska med bottenkontaktredskap under 400 m i områden där man vet att det finns eller där det sannolikt finns känsliga marina ekosystem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt och effektivt genomförande av förordning (EU) 2016/2336 (81), även i fråga om havsbotten. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att, efter begränsningar i Medelhavet (82), där det är nödvändigt begränsa användningen av bottentrålning i andra kustområden, inbegripet i sin kommande handlingsplan för att bevara fiskeresurserna och skydda marina ekosystem, för att säkerställa de mest hållbara och minst skadliga metoderna. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att man i fiskeriförvaltningsplanerna bör beakta resultaten av vetenskapliga undersökningar av fångstmetoders påverkan på arter, livsmiljöer, havens biologiska mångfald och de marina miljöerna och bidra till lösningar på frågor om konstaterade skadeverkningar, bland annat genom att begränsa användningen av dessa fångstmetoder eller införa nya tekniska lösningar i skadebegränsande syfte. Parlamentet betonar vidare att bifångster av känsliga arter bör undanröjas eller minskas till en nivå som möjliggör fullständig återhämtning och att skador på havsbottnens livsmiljöer bör minimeras. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en definition av supertrålare och överväga åtgärder som begränsar deras verksamhet i EU:s vatten, i synnerhet ett förbud mot deras verksamhet i skyddade områden. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet anser det vara avgörande att upprätta ett gott samarbete med länder utanför EU, särskilt grannländer, inbegripet att främja övervakningen av fiskeresurserna i vatten utanför EU på ett likvärdigt sätt för att säkerställa ett sunt ekosystem i marina livsmiljöer över gränserna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma fiskeripolitiken och fiskekontrollförordningen (83) ger EU ett regelverk med särskilda verktyg för fiske. Parlamentet uttrycker behovet av att säkerställa socioekonomisk hållbarhet för fiskare som påverkas av övergången till ekologiska metoder inom den blå ekonomin, inbegripet i fråga om tillhörande utbildningsbehov. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa tillräcklig finansiering för dessa ändamål från Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och Horisont Europa. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar rådet att proaktivt offentliggöra alla handlingar kopplade till de antagna bestämmelserna för total tillåten fångstmängd, i enlighet med Europeiska ombudsmannens rekommendation i ärende 640/2019/FP. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet rekommenderar att uppgifter samlas in kontinuerligt så att man bättre kan utvärdera hållbarhetskriterierna och förhindra att fiskezoner etableras där känsliga marina ekosystem har konstaterats föreligga. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet insisterar på att prioriteringen för skyddsområden måste vara bevarande och återställande av miljön och att ingen verksamhet i dessa områden får urholka det målet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbjuda skadlig mänsklig verksamhet inom marina skyddsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att arters och livsmiljöers känslighet för mänskliga belastningar i alla havsområden tas upp i nationella planer för fysisk planering i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka och effektivt genomföra de marina skyddsområden som finns, särskilt när det gäller områden med stor biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera utarbetandet av särskilda förvaltningsplaner för dessa områden och upprätta tydliga bevarandemål och effektiva åtgärder för övervakning, tillsyn och kontroll. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att arbeta snabbare med att ta fram och lägga fram gemensamma rekommendationer för fiskeförvaltningen i sina marina skyddsområden, i enlighet med artikel 11 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet anser att klimatförändringens effekter på marina arter bör beaktas fullt ut. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, lägga fram kriterier och riktlinjer för en lämplig planering av förvaltningen av utsedda marina skyddsområden, inbegripet i ekologiska korridorer, som bygger på bästa tillgängliga vetenskap, och att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera marina skyddsområden i internationella mål först när de förvaltas på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet anser att de nya marina skyddsområdena bör ingå i Natura 2000-ramen och främja ekologisk konnektivitet. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att marina skyddsområden, när de är framgångsrika, erbjuder avsevärda socioekonomiska fördelar, särskilt för kustsamhällen och fiske- och turismsektorn, och att marina skyddsområden kan fylla viktiga ekologiska funktioner för återställandet av fiskbestånden och förbättra deras motståndskraft. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet understryker att EU:s nya skogsstrategi måste anpassas till och vara förenlig med den europeiska klimatlagen och mångfaldsstrategin för 2030. Parlamentet understryker att det krävs en heltäckande och konsekvent skogsstrategi som stärker skogarnas och skogsindustrins olika roller i EU och främjar den omfattande nytta som skogarna ger miljön, samhället och ekonomin, med full respekt för unionens klimat- och miljömål. Parlamentet betonar att det behövs tydliga prioriteringar i EU:s nya skogsstrategi, där skydd och återställande av klimatet och av den biologiska mångfalden görs till centrala mål med inbördes koppling. Parlamentet vill att det i planen för återställande av natur arbetas in särskilda bindande mål för återställande och efterföljande skydd av skogens ekosystem, som även bör införlivas i EU:s skogsstrategi. Parlamentet anser att de olika omständigheterna på lokal, regional och medlemsstatsnivå bör beaktas. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från den 8 oktober 2020 om EU:s skogsstrategi, nämligen att den bör fungera som en bro mellan nationella skogsstrategier och skogsjordbruksstrategier och EU:s mål för skogen och skogsjordbruken, med beaktande av behovet av att dels respektera nationella befogenheter, dels bidra till mer övergripande EU-mål. Parlamentet betonar därför behovet av att man i EU:s skogsstrategi respekterar subsidiaritetsprincipen och erkänner EU:s befogenheter på miljöskyddsområdet. Parlamentet påminner om att EU:s miljöpolitik enligt artikel 191 i EUF-fördraget bland annat måste bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön, och till att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt. Parlamentet påminner om att flera EU-rättsakter berör skogar och skogsbruk. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkerställa de striktaste reglerna för miljöskydd av skogar i deras inre och yttre politik. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att man i EU:s nya skogsstrategi bör främja hållbart skogsbruk och understryker vikten av att stärka hållbart skogsbruk på ett balanserat sätt med tanke på skogsekosystemens hälsa, klimatresiliens och livslängd och bevarandet av skogarnas multifunktionella roll. Parlamentet noterar att bevarande av våra skogar och hållbart skogsbruk i dem är avgörande för vårt allmänna välbefinnande, då skogen är en plats för allmännyttiga fritids-, hälso- och utbildningsaktiviteter, och inser att hållbart skogsbruk främjar skyddet av biologisk mångfald i EU:s skogar. Parlamentet understryker att EU och dess medlemsstater har åtagit sig att tillämpa definitionen av och principerna för hållbart skogsbruk. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet understryker skogarnas roll i att bidra till EU:s klimatmål. Parlamentet anser att den cirkulära och självförstärkande användningen av skogar och andra biomassresurser, som inte kompromissar med vetenskapligt underbyggda skydds- och återställandeåtgärder eller klimatåtgärder, bör prioriteras. Parlamentet anser att användningen av trä som byggnadsmaterial är ett bra exempel. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av skogsjordbruk och beskogning inom GJP och uppmuntrar till kontinuitet i skogsbruksåtgärderna, i linje med EU:s skogsstrategi. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet framhåller att det är viktigt med motståndskraftiga och friska skogsekosystem, inbegripet djur och växter, för att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av de många olika ekosystemtjänster som skogen erbjuder, till exempel biologisk mångfald, ren luft, vatten, frisk jord, trä och andra råvaror. Parlamentet påpekar att vi aldrig kommer att uppnå EU:s miljö- och klimatmål och mål för biologisk mångfald om vi inte har långsiktigt multifunktionella, friska och hållbart förvaltade skogar och skogsindustrier. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet påpekar att man behöver utveckla en konsekvent strategi för att förena skyddet av biologisk mångfald och klimatskyddet med en välmående skogsbaserad sektor och hållbar bioekonomi. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av att använda trä från hållbart förvaltade skogar och trävaror för att bidra till övergången till en koldioxidneutral ekonomi och utvecklingen av den cirkulära bioekonomin. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet understryker behovet av att se över EU:s regler om användning av biomassa för energiproduktion och anpassa dem till målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 och den europeiska klimatlagstiftningen, särskilt som en del av direktivet om förnybar energi och de delegerade akterna enligt taxonomiförordningen. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet att plantera minst tre miljarder ytterligare träd i EU. Parlamentet betonar att EU:s trädplanteringsinitiativ bör baseras på tydliga miljöprinciper, ”proforestation”, hållbar återbeskogning, miljöanpassning av stadsområden och stadsnära områden, återställande, förbättring av konnektivitet och skogsjordbruk, i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa initiativ endast genomförs på ett sätt som är förenligt med och bidrar till målen för biologisk mångfald, och att se till att denna plantering inte ersätter befintliga urskogar med biologisk mångfald, och bidra till att säkerställa att skogarna är motståndskraftiga, blandade och friska. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet påminner om sina ståndpunkter i sin resolution om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU, Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till en EU-rättslig ram på grundval av obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet som säkerställer att värdekedjor är hållbara och att produkter eller varor som släpps ut på EU-marknaden inte leder till eller härrör från avskogning, skogsförstörelse, förändrade eller försämrade ekosystem eller kränkningar av mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att en sådan EU-rättslig ram även bör utvidgas till att omfatta andra ekosystem med stora kollager och stor biologisk mångfald, utöver skogar, särskilt havs- och kustekosystem, våtmarker, torvmarker och savanner, för att undvika att trycket flyttas över till dessa landskap. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta en rättslig ram, i första hand inom Världshandelsorganisationen (WTO), som möjliggör ett förbud mot handel med vissa råvaror, produkter och tjänster som äventyrar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar att miljöavtrycket från EU:s produktion och konsumtion snarast bör minskas för att hålla sig inom planetens gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå bindande mål för EU för 2030 för att betydligt minska EU:s materiella och konsumtionsrelaterade avtryck och få dem att före 2050 hålla sig inom planetens gränser (84). Parlamentet stöder kommissionen i användandet av ett livscykelperspektiv i fråga om mätandet av produkters och organisationers miljöavtryck. Parlamentet anser att produktionen och användningen av plast bör minskas. Parlamentet betonar att ekonomisk verksamhet som påverkar och utnyttjar ekosystem och deras biologiska mångfald bör inkorporera alla möjliga skyddsåtgärder för att lindra sina negativa effekter på dessa ekosystem. |
| --- | --- |

104.

Klimatförändringar

| 105. | Europaparlamentet uttrycker oro över att merparten av de landlevande arternas utbredningsområden kommer att minska betydligt i ett 1,5–2-gradersscenario för den globala uppvärmningen och att de marina arterna kommer att vara lika hotade, i synnerhet som dessa temperaturökningar med största sannolikhet kommer att överskridas med de nuvarande takterna. Parlamentet upprepar därför behovet av att avsevärt öka EU:s ambitioner, prioritera naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier i uppnåendet av begränsningsmålen och i anpassningsstrategierna och att stärka skyddet av naturliga kolsänkor såväl på land som i havet i EU som en kompletterande åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma klimatförändringarnas inverkan på kvantiteterna och den geografiska fördelningen av arter, att beakta denna bedömning vid genomförandet av strategin för biologisk mångfald för 2030 och att hjälpa medlemsstaterna att införliva resultaten i sin nationella politik och i framtida rapportering enligt naturdirektiven. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som sunda havsekosystem spelar för att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och för att minska klimatförändringarna. Parlamentet efterlyser bevarande och återställande av koldioxidrika livsmiljöer i havet för att förbättra koldioxidlagringen, kustskyddet och motståndskraften hos marina arters och inom fiskenäringen mot klimatförändringarna. Parlamentet efterlyser vidare att de inkluderas i effektivt förvaltade marina skyddsområden. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter antagandet av den europeiska klimatlagen (85) och med beaktande av den viktiga roll som naturliga kolsänkor spelar för att uppnå klimatneutralitet, föreslå ett ambitiöst vetenskapligt baserat EU-mål för 2030 för upptag av växthusgasutsläpp i naturliga kolsänkor, vilket bör vara förenligt med strategin för biologisk mångfald för 2030 och fastställas genom lagstiftning. Parlamentet påminner dessutom om att en snabb minskning av utsläppen måste förbli en prioritet. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en långsiktig EU-handlingsplan för klimat och biologisk mångfald, inbegripet om de respektive målen, som förbättrar samordningen säkerställer samstämmighet, hållbarhet och sammanlänkningar mellan framtida åtgärder och inkluderar åtaganden enligt den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, Parisavtalet, dess nationellt fastställda bidrag och målen för hållbar utveckling. Parlamentet understryker vikten av att så snart som möjligt formellt samordna övervakningen, rapporteringen och översynen av planer för klimatet och biologisk mångfald. Parlamentet betonar att motståndskraftiga och friska ekosystem är avgörande för hanteringen av och anpassningen till klimatförändringarna och att synergier mellan biologisk mångfald och klimatpolitik bör säkerställas i åtgärderna inom ramen för den europeiska klimatpakten. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för klimatanpassning. Parlamentet anser att de åtgärder som vidtas inom ramen för anpassningsstrategin bör vara fullt anpassade efter strategin för biologisk mångfald för 2030 och med åtgärderna för förebyggande av och beredskap inför naturkatastrofer inom ramen för unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet ställer sig även bakom de ekosystembaserade strategier som definieras i konventionen om biologisk mångfald, som erbjuder en holistisk strategi för integrerad förvaltning av mark, vatten och levande resurser som främjar bevarande och hållbar användning på ett jämlikt sätt. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet betonar att termen ”naturbaserade lösningar” bör definieras på ett bättre sätt och att denna definition bör säkerställa att den biologiska mångfaldens och ekosystemens integritet inte äventyras. Parlamentet efterlyser därför en tydligare definition på EU-nivå liksom riktlinjer och verktyg för användningen av naturbaserade lösningar för att maximera kopplingen till naturen liksom fördelar och synergier mellan bevarandet av den biologiska mångfalden och begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet noterar att naturbaserade lösningar fortfarande saknas i många nationella klimatstrategier. Parlamentet anser att en plattform som samlar intressenter för naturbaserade lösningar skulle kunna hjälpa till att stärka synergierna mellan multilaterala internationella konventioner om biologisk mångfald och klimatkonventioner stödja uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

113.

Föroreningar

| 114. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål om att minska användningen a farligare och kemiska bekämpningsmedel med 50 % och näringsläckaget från gödselmedel med 50 %, vilket leder till att användningen av gödselmedel kommer att minska med 20 % senast 2030, och att alla dessa bör fastställas i lagstiftning och ses över för perioden efter 2030 för att fortsätta minskningarna och ingå långsiktiga åtaganden. Parlamentet efterlyser en effektiv bedömning av dessa mål på grundval av specifika milstolpar. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga och ambitiösa referensscenarier för dessa mål, tillsammans med medlemsstaterna, och att för varje medlemsstat fastställa rättvisa bidrag till de EU-omfattande målen som speglar deras olika utgångslägen och omständigheter. Parlamentet insisterar på att varje medlemsstat bör vidta robusta åtgärder för att uppfylla sina mål. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet motsätter sig ett förnyat godkännande av den aktiva substansen glyfosat efter den 31 december 2022. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utföra relevant förberedande arbete för att kunna förse alla jordbrukare med livskraftiga alternativa lösningar efter förbudet mot glyfosat. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (86) och förväntar sig att kommissionen och medlemsstaterna tar itu med alla dess uppmaningar utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av växtskyddsmedelramens genomförandeåtgärder införliva bestämmelser för att stödja målet om ett EU-omfattande mål om minskning av växtskyddsmedel, till exempel genom att stärka och förtydliga miljökriterierna för att bevilja växtskyddsmedel marknadstillträde. Parlamentet betonar att när Efsa slår fast att miljöpåverkan är oacceptabel bör produkten inte godkännas. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra uppgifter om tillsynsrisker mer transparenta och tillgängliga. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet anser att undantaget enligt artikel 53.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 (87) bör förtydligas och endast tillämpas av hälso- och miljöskäl. Parlamentet beklagar att detta undantag används för att undergräva förbudet om allt utomhusbruk av tre neonikotinoider. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt slutföra översynen av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (88), inklusive dess mål om minskning av bekämpningsmedel, och att vidta alla åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna åtar sig att genomföra detta, inklusive deras nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet konstaterar att den utbredda användningen av bekämpningsmedel leder till att de blir resistenta, vilket är ett stort problem som försämrar bekämpningsmedlens effektivitet. Parlamentet påpekar att en ökad användning och ett större beroende av bekämpningsmedel medför stora kostnader för jordbrukarna. Parlamentet konstaterar att man för att undvika förluster av biologisk mångfald och resistenta skadegörare bör följa en åtgärdshierarki i linje med de åtta principerna för integrerat växtskydd i bilaga III till direktiv 2009/128/EG, som fastställer vilka kemiska bekämpningsmedel som endast får användas som en sista utväg. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet beklagar att bedömningen av hur kemikalier påverkar miljön och den biologiska mångfalden tenderar att underskattas och vara undervärderad i den socioekonomiska analysen under tillståndsförfarandet enligt Reach. Parlamentet oroas över den kontinuerliga användningen och godkännandet av farliga kemikalier med negativ miljöpåverkan eller i situationer när säkerhetsdata saknas om endpoints för miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin roll som riskförvaltare ta mer hänsyn till kemikaliernas inverkan, även deras kroniska och långsiktiga effekter, på miljön och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa likvärdiga standarder och effektiva kontroller av jordbruksprodukter som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (89) för att införa djurhälsa och miljörisker som kriterier i lagstiftningen. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har åtagit sig att arbeta tillsammans med medlemsstater och intressenter för att se till att de nationella strategiska planerna för jordbruk, redan från början, till fullo speglar ambitionen i den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin, som inbegriper en högre ambitionsnivå för att påtagligt minska användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel, liksom användningen av gödselmedel och antibiotika. Parlamentet framhåller vikten av att eftersträva dessa mål på holistiska och cirkulära sätt, såsom genom antagna agroekologiska strategier som integrerat jordbruk och ekologisk odling, inklusive växelbruk. Parlamentet betonar också bidraget från precisionsjordbruk, digitaliseringen och andra verktyg för att minska och effektivisera användningen av bekämpningsmedel, gödselmedel och näringsämnen. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet betonar att jordbrukarna för att reducera behovet av bekämpningsmedel och ytterligare minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och de därmed förknippade riskerna behöver en större verktygslåda med alternativa, effektiva, överkomliga och miljömässigt säkra lösningar och metoder för skydd av grödor. Parlamentet föreslår att detta skulle kunna inbegripa ett ökat införande av teknik för odlingsrelaterad, fysisk och biologisk kontroll, nya bekämpningsmedel med låg risk och biologiska bekämpningsmedel, effektivare spridningsteknik som underlättas av verktyg såsom digitalt jordbruk och precisionsjordbruk, epidemiologiska modeller, ett bredare och bättre utbud av resistenta sorter som kräver färre insatser samt förstärkta utbildnings- och rådgivningssystem när det gäller forskning och innovation, även om ekologiska jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet understryker att EU:s jordbruks-, fiske- och skogssektorer spelar en viktig roll i skyddet och återställandet av naturen och måste vara helt delaktiga i genomförandet av strategin för biologisk mångfald för 2030. Parlamentet betonar att genomförandeåtgärderna bör åtföljas av väldefinierat stöd, utbildningsprogram och en verktygslåda med hållbara, säkra, effektiva och överkomliga lösningar och alternativ, liksom tillgång till den senaste kunskapen, teknik och rådgivningstjänster. Parlamentet understryker dessutom det bidrag som positiva incitament och utbytet av bästa praxis kan lämna till genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 helt och hållet speglas i genomförandet av från jord till bord-strategin, kemikaliestrategin för hållbarhet och i den kommande handlingsplanen för nollföroreningar, som också bör ta upp ljusföroreningar och buller, även undervattensbuller. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med föroreningar vid källan som en prioriterad fråga samtidigt som man säkerställer bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett ambitiöst minskningsmål för 2030 om användningen av artificiell belysning utomhus och att föreslå riktlinjer om hur medlemsstaterna kan minska sin artificiella belysning nattetid. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet betonar behovet av att strategin för biologisk mångfald för 2030 ska inkludera särskilda åtgärder för att minska föroreningar som har en direkt påverkan på den biologiska mångfalden och hälsan, såsom plast, mikroplast och kemiska föroreningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett skyndsamt genomförande av alla åtgärder i den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och tillhörande lagstiftning. |
| --- | --- |

129.

Invasiva främmande arter

| 130. | Europaparlamentet uttrycker oro över det faktum att invasiva främmande arter utgör ett allvarligt hot mot miljön, försörjningsmöjligheterna och livsmedelstryggheten, då de skadar skyddade områden och deras biologiska mångfald på ett oåterkalleligt sätt, och att detta förvärras av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet beklagar att förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse utgör mindre än 6 % av de invasiva främmande arter som finns i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera åtgärderna och säkerställa att invasiva främmande arter som påverkar hotade arter tas upp i förteckningen. Parlamentet ber dessutom kommissionen att förbättra det förebyggande arbetet genom att införa obligatoriska riskbedömningar innan den första importen av främmande arter och genom att föreslå EU-omfattande vita listor över arter som får importeras, hållas, avlas och köpas och säljas som husdjur på grundval av en vetenskaplig riskbedömning och de ekologiska egenskaperna i EU så snart som möjligt. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet belyser att handeln med exotiska husdjur är ett av de huvudsakliga sätt som invasiva främmande arter introduceras på och att introduktionen av invasiva främmande arter också har koppling till andra stressfaktorer som land- och sjötransport och marin nedskräpning. Parlamentet ber om att det ska utvecklas ytterligare åtgärder på EU-nivå om förebyggande, kontroll och utrotning av invasiva främmande arter, inklusive utarbetande av specifika planer för sådana som påverkar kritiskt utrotningshotade arter. Parlamentet betonar behovet av tillräckliga mänskliga, tekniska och finansiella resurser för att stödja det förebyggande arbetet och hjälpa påverkade områden att hantera befintliga och nyligen introducerade invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet beklagar att endast en marin art finns upptagen på förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse (90). Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med detta oproportionerligt låga antal marina invasiva främmande arter för att säkerställa en korrekt anpassning efter förordning (EU) nr 1143/2014 (91). |
| --- | --- |

133.

Finansiering, integrering och styrning

| 134. | Europaparlamentet belyser att de samhälleliga och miljömässiga fördelarna av förebyggande och återställande överskrider investeringskostnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att biologisk mångfald integreras och säkras på ett effektivt sätt i alla EU:s utgifter och program på grundval av EU:s taxonomi. Parlamentet efterlyser en effektiv tillämpning av principen om att inte orsaka betydande skada i alla EU:s utgifter och program. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en omfattande bedömning av hur de 20 miljarder euro som minst behövs för naturen varje år skulle kunna mobiliseras, att lägga fram förslag om detta till EU:s årsbudget och att studera behovet av ett särskilt finansieringsinstrument för TEN-N. Parlamentet noterar överenskommelsen om att integrera utgifterna för biologisk mångfald på 7,5 % från 2024 och 10 % från och med 2026. Parlamentet anser att ansträngningar bör göras för att komma upp i åtminstone 10-procentiga utgifter för biologisk mångfald varje år i den fleråriga budgetramen så snart som möjligt och från och med 2021. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa samstämmighet mellan medel till klimatet och den biotiska mångfalden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inkludera åtgärder till förmån för biologisk mångfald i planerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet insisterar på att EU-utgifter med koppling till biologisk mångfald bör spåras i enlighet med en effektiv, transparent och omfattande metod som ska fastställas av kommissionen, i samarbete med Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att senast 2022 bedöma vilka subventioner som är skadliga för miljön, i syfte att fasa ut dem utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet ber om en omriktning av de finansiella incitamenten mot investeringar som påverkar den biologiska mångfalden positivt och av beskattningssystemen mot en ökad användning av miljöskatter och miljöintäkter. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att nå målen i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för alla indirekta och direkta ut bidrag till fossila bränslen så tidigt som möjligt och senast 2025. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet anser att utfasningen av bidrag till fossila bränslen och andra miljöskadliga subventioner också bör stödjas globalt genom EU:s handelspolitik och gröna diplomati, även genom en överenskommelse om en färdplan med milstolpar för varje handelspartner. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet påminner om att OECD har beräknat att världens regeringar lägger omkring 500 miljarder US-dollar per år på stöd som kan vara skadligt för den biologiska mångfalden, det vill säga fem till sex gånger mer än de totala utgifterna för biologisk mångfald (92). |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga riktlinjer och incitament för att mobilisera privat finansiering för den biologiska mångfalden och att anpassa investeringarna efter målen i den europeiska gröna given och strategin för biologisk mångfald för 2030. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att tillhandahålla en ambitiös och framåtblickande ram som integrerar lagstiftningsåtgärder och finansiella incitament för både den offentliga och privata sektorn för att stödja uppnåendet av målen och målsättningarna inom ramen för strategin för biologisk mångfald för 2030 som en del av den kommande förnyade strategin för hållbar finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa hållbara privata upphandlingar. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa politisk samstämmighet och anpassa EU-politiken och den nationella politiken med strategin för biologisk mångfald för 2030. Parlamentet ber därtill om att alla principer i fördraget ska upprätthållas i all EU-politik, i synnerhet försiktighetspolitiken och principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet lyfter fram behovet av en rättsligt bindande ram för styrningen av biologisk mångfald – en lag för biologisk mångfald – efter en omfattande konsekvensbedömning som stakar ut vägen mot 2050 med en uppsättning mål, däribland delmål för 2030 och COP15-åtagandena, och som inrättar en övervakningsmekanism med SMART-indikatorer, inom och bortom skyddade områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta under 2022. Parlamentet betonar att det kommer att vara avgörande att man säkrar tillräckliga mänskliga och finansiella resurser för en effektiv styrning. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en oberoende vetenskaplig panel för biologisk mångfald eller ett liknande organ för att bedöma som EU:s åtgärder överensstämmer med ambitionen i strategin för biologisk mångfald för 2030 och att lämna politiska rekommendationer i enlighet därmed, genom att undvika alla potentiella överlappningar med Europeiska miljöbyråns eller andra EU-organs och internationella organs policyer. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet erinrar om att artikel 37 i stadgan speglar principen om att säkerställa miljöskyddet i EU-lagstiftningen. Parlamentet anser att rätten till en sund miljö bör erkännas i stadgan och att EU även bör leda initiativet för att erkänna liknande rättighet på internationell nivå. |
| --- | --- |

143.

Forskning, innovation och utbildning

| 144. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den biologiska mångfalden i unionens ungdomsprogram, t.ex. Europeiska volontärtjänsten, och att dra igång ett grönt Erasmusprogram som en del av det övergripande Erasmusprogrammet, med inriktning på utbyte av kunskap, studenter och yrkespersoner inom området återställande och bevarande. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet belyser behovet av en djupare förståelse för den biologiska mångfaldens sammansättning, dess påverkan på ekosystemens funktion och ekosystemens motståndskraft. Parlamentet anser att man bör öka både den grundläggande och tillämpade forskningen om biologisk mångfald och understryker att tillräcklig finansiering bör säkras för detta ändamål. Parlamentet ber om att forskning om biologisk mångfald ska inkluderas i olika finansieringsprogram på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet upprepar sitt krav att ett särskilt uppdrag ska avsättas för biologisk mångfald inom EU:s forskningsprogram. Parlamentet understryker att finansieringen av offentlig forskning måste öka avsevärt. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet betonar betydelsen av mer forskning om biogeografiska regioner och taxonomin för organismer, liksom om hur avskogningen och förlusten av biologisk mångfald påverkar samhällsviktiga tjänster, såsom livsmedelsförsörjningen. Parlamentet understryker behovet av att förbättra kunskapen om kopplingarna mellan nya sjukdomar å ena sidan, och den lagliga och olagliga handeln med vilda djur, bevarande och förstörelse av ekosystem å andra sidan. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet framhåller att ytterligare forskning bör bedrivas om haven, med tanke på att de till stor del fortfarande är outforskade. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att spela en viktig roll i FN:s årtionde för havsforskning och att följa rekommendationerna från Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters. Parlamentet anser att finansiering också bör säkerställas för havens ekosystem och biologiska mångfald. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet uppmuntrar forskning om innovation, teknik och produktionsmetoder och -praxis avseende hållbart jordbruk för jordbrukare som förbättrar den biologiska mångfalden och ekosystemens hälsa, även om digitalisering, hållbart trädskogsbruk, biologiska lågriskalternativ till kemiska bekämpningsmedel och bekämpningsmedelsfritt jordbruk. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet anser att den ökade forskningen också bör omfatta bevarandepolitikens sociala och ekonomiska följder och möjligheter, biologisk mångfald i marken och smältande glaciärer och permafrost. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av kunskapscentrumet för biologisk mångfald och det nya EU-observationsorganet för markskydd. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet understryker vikten av att tilldela tillräckliga resurser för datainsamling och utveckla indikatorer för att stödja kapacitetsuppbyggnad och stärka samarbetet om biologisk mångfald bland intressenterna. Parlamentet erkänner den potential som finns hos digitalisering, stordata och AI för att förbättra vår förståelse för och kunskap om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja små och medelstora företags deltagande i forsknings- och innovationsåtgärder för att bidra till målen i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet anser att miljökunskap bör utgöra ett väsentligt inslag i all utbildning. Parlamentet stöder inrättandet av skyddade områden även för utbildningsändamål. Parlamentet betonar att medborgarforskning och medvetandehöjande åtgärder bör stödjas, bland annat för att visa samhället behovet av att skydda och återställa den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

153.

Global ram för biologisk mångfald, internationella åtgärder, handel och havsförvaltning efter 2020

| 154. | Europaparlamentet erinrar om den ståndpunkt som den intog i sin resolution om COP15 när det gäller biologisk mångfald och behovet av ett bindande multilateralt avtal liknande Parisavtalet efter 2020 för att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald senast 2030, med SMART-mål och indikatorer, en robust genomföranderam och en vetenskapligt baserad, oberoende och transparent översynsmekanism. Parlamentet anser att 2021 utgör en vändpunkt för den biologiska mångfalden i världen och att EU bör agera som en global ledare och kräva en hög ambitionsnivå, som matchar eller överskrider EU:s egen ambitionsnivå, under förhandlingarna, som inbegriper rättsligt bindande globala återställande- och skyddsmål på minst 30 % senast 2030. Parlamentet välkomnar i detta avseende åtagandet från koalitionen för höga ambitioner för natur och människor om att skydda 30 % av marken och haven världen över. Parlamentet understryker behovet av att stödja låginkomstländer under genomförandet av denna nya ram. Parlamentet betonar vikten av ytterligare åtaganden från den privata sektorns sida för att skydda och återställa den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter ambitiösa och tydliga globala mål på lång sikt. Parlamentet framhåller på nytt sin ståndpunkt om att EU under förhandlingarna potentiellt bör begära att halva planeten ska vara skyddad 2050 (93). |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av ett internationellt fördrag om pandemier inom ramen för Världshälsoorganisationen (WHO) för att stärka motståndskraften mot framtida pandemier. Parlamentet noterar att en av rekommendationerna från IPBES-workshoppen om biologisk mångfald och pandemier är att det bör inrättas ett mellanstatligt råd på hög nivå för förebyggande av pandemier som skulle underlätta samarbetet mellan regeringar, även genom att tillhandahålla politiskt relevant vetenskaplig information och samordna utformningen av en övervakningsram, och lägga grunden för potentiella mål genom att arbeta i skärningspunkten mellan de tre Riokonventionerna. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja inrättandet av ett sådant råd under COP15, som bör arbeta i synergi med befintliga organ såsom WHO. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att begära en särskild rapport från FN:s klimatpanel om biologisk mångfald och klimatförändringar. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet oroas över de nya utmaningar med koppling till lagstiftning, miljö, biosäkerhet och styrning som kan uppstå från utsläpp av genmodifierade gendrivare i miljön, även för naturskyddsändamål. Parlamentet framhåller resultatet från den särskilda tekniska expertgruppen för konventionen om biologisk mångfald om gendrivare och levande modifierade fiskar (94), som väcker farhågor om svårigheterna att förutspå deras behov, bedöma deras risker och kontrollera dem efter utsläppandet. Parlamentet noterar att gendrivare själva skulle kunna bli invasiva arter. Parlamentet anser att vägledande material om och verktyg för riskbedömningar på global nivå och EU-nivå samt en miljöövervakningsram, liksom tydlig global styrning och effektiva mekanismer för att kontrollera och vända effekterna av gendrivare, bör utvecklas till fullo, och att det krävs mer forskning om gendrivares hälsomässiga, miljörelaterade, ekologiska, etiska och övriga följder för att förstå deras potentiella effekter på ett bättre sätt. Parlamentet anser därför att genmodifierade gendrivare inte bör få släppas ut, inte ens för naturskyddsändamål, i linje med försiktighetsprincipen (95). |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet framhåller potentialen hos att använda sig av grön diplomati, handelspolitik och multilaterala åtgärder för att främja skyddet av den biologiska mångfalden utanför Europa. Parlamentet uttrycker sitt stöd för FN:s årtionde för återställande av ekosystem (2021–2031) och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera skyddet av miljön och den biologiska mångfalden i alla yttre åtgärder på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att leda insatserna för en internationell överenskommelse om naturresursförvaltning för att hålla sig inom planetens gränser för användning av naturresurser. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet betonar att förstörelsen av och trycket på ekosystemen är till skada för de övergripande insatserna för hållbar utveckling och hindrar uppnåendet av de flesta av 2030-målen för hållbar utveckling, särskilt målen om att avskaffa fattigdom och svält, säkerställa tillgång till vatten och sanitet, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och säkerställa hälsosamma liv samt minska den socioekonomiska ojämlikheten inom och mellan länder. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna och miljöförstöringen i allt större utsträckning samverkar med orsakerna till mänsklig förflyttning, eftersom människor tvingas lämna sina hem på grund av konsekvenserna av klimatförändringar, miljöförstöring och miljökatastrofer. Parlamentet framhåller att sådana kriser, på grund av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald, kommer att mångdubblas under kommande årtionden om inte snabba och effektiva åtgärder vidtas nu. Parlamentet betonar att EU måste vara redo för klimatbetingad förflyttning och förflyttning på grund av miljöförstöring och miljökatastrofer och erkänner att adekvata åtgärder behöver vidtas för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna för drabbade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet underlätta kapacitetsuppbyggnad, inklusive kunskapsöverföring, teknikutbyte och kompetensutveckling, i mottagarländerna så att de kan genomföra konventionen om biologisk mångfald, konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och andra konventioner och avtal som är viktiga för skyddet av biologisk mångfald inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och Aid for Trade. Parlamentet insisterar på behovet av att stärka samarbetsprogram med länder utanför EU för att bevara deras inhemska biologiska mångfald, inbegripet interparlamentarisk dialog, och för att hjälpa utvecklingsländer att genomföra dem. Parlamentet efterlyser dessutom en förbättring av gemensam förvaltning av gränsöverskridande ekosystem samt migrationsvägar och migrerande arter och en minskning av potentialen att risker för förlust av biologisk mångfald överförs till andra delar av världen. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom den afrikanska ”stora gröna muren” och uppmanar kommissionen att utveckla liknande initiativ för andra regioner och stödja internationella initiativ för att återställa biologisk mångfald världen över, samtidigt som viktiga områden med biologisk mångfald utökas i syfte att främja utvecklingsländers motståndskraft mot klimatförändringar. Parlamentet anser att nya NDICI skulle kunna fungera som en viktig drivkraft bakom förändring för återställande och bevarande av biologisk mångfald världen över. Parlamentet anser att ett betydande bidrag från budgeten i nya NDICI bör användas för återställande och bevarande av biologisk mångfald, vilket skulle bidra till det övergripande målet om att integrera biologisk mångfald. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet anser att inhemsk och lokal kunskap är avgörande för att effektivt skydda biologisk mångfald och erinrar om att den särskilda rapporten om klimatförändringar och mark från IPCC erkänner den avgörande roll som urbefolkningar och lokalsamhällen spelar i att bevara miljön. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att arbeta med det internationella samfundet för att erkänna deras bidrag till skyddet av biologisk mångfald, garantera deras rättigheter och stödja deras deltagande i beslutsprocesser. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att utan dröjsmål ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om ursprungsfolk och stamfolk från 1989 (ILO-konvention nr 169). |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet välkomnar att FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter och miljö arbetar för att ta fram riktlinjer om skyldigheter på människorättsområdet avseende miljö, ekosystem och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att stödja och verka för det globala genomförandet av 2018 års ramprinciper om de mänskliga rättigheterna och miljön som FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter och miljö har lagt fram. Parlamentet uppmanar även EU att stödja initiativet om miljörättigheter inom FN:s miljöprogram. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja erkännandet av miljömord som ett internationellt brott inom ramen för Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtaganden att se till att bestämmelserna om biologisk mångfald i alla EU:s handelsavtal genomförs och efterlevs fullt ut och att bättre bedöma deras inverkan på den biologiska mångfalden. Parlamentet välkomnar dessutom det faktum att den nya handelsstrategin ”kräver en närmare politisk integration mellan handelspolitik och intern EU-politik”, och noterar att ”bevarandet av den biologiska mångfalden är en global utmaning som kräver globala insatser” (96). Parlamentet understryker att handelns bidrag till den dramatiska förlusten av biologisk mångfald har hanterats på ett mycket otillfredsställande sätt av både strukturen i befintliga frihandelsavtal och de nuvarande WTO-reglerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utan dröjsmål överväga specifika och konkreta åtgärder för att säkerställa att EU:s handelsavtal inte orsakar eller hotar att orsaka förlust av biologisk mångfald, och att i praktiken anpassa EU:s handelspolitik till dess strategi för biologisk mångfald 2030. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att alla nya och framtida handels- och investeringsavtal överensstämmer helt och hållet med den europeiska gröna given, Parisavtalet, EU:s åtaganden om biologisk mångfald och målen för hållbar utveckling, innehåller bindande och verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling samt innefattar garantier och effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner för bristande efterlevnad, inbegripet möjligheten att återinföra tullar. Parlamentet uppmanar också kommissionen att främja liknande åtgärder i befintliga handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet betonar att man i alla bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling systematiskt måste lägga en dimension av biologisk mångfald till den ekonomiska och sociala dimensionen, och att bedömningarna måste följa en mer gedigen metod än tidigare, i enlighet med vad som föreslås i tillgängliga studier från kommissionen, samt konsekvent beakta frågor som rör biologisk mångfald. Parlamentet begär att dessa konsekvensbedömningar ska utföras som en del av sonderingsfasen för framtida frihandels- och investeringsavtal. Parlamentet begär att konsekvensbedömningarna regelbundet ska uppdateras i takt med att förhandlingarna framskrider, så att man så tidigt som möjligt kan identifiera, utvärdera och hantera eventuella risker för den biologiska mångfalden i den berörda regionen och i EU, och att de ska ligga till grund för utformningen av relevanta bilaterala åtaganden som utstakas i förhandlingarna. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att kapitel om handel och hållbar utveckling innehåller en färdplan med konkreta och verifierbara åtaganden som framstegen i andra kapitel kan utgå från. Parlamentet betonar att man systematiskt behöver genomföra regelbundna efterhandsutvärderingar av hållbarheten och konsekvensbedömningar av handelsavtal för att säkerställa samstämmighet med EU:s internationella åtaganden om biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera befintliga kapitel i handels- och investeringsavtal genom att i rätt tid använda aktiva översynsklausuler för att säkerställa att befintliga frihandelsavtal anpassas till den europeiska gröna given så tidigt som möjligt, och att lägga fram resultaten och planerade justeringar för parlamentet. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet begär att rådet i sitt utkast till mandat för framtida avtal och vid översynen av befintliga avtal gör konventionen om biologisk mångfald till en väsentlig del av frihandelsavtalen, förutsatt att man enas om obligatoriska mekanismer för översyn av nationella mål. Parlamentet uppmanar rådet att också göra Cites och Parisavtalet till väsentliga delar i frihandelsavtal, och att betona behovet av att de genomförs effektivt. Parlamentet belyser vikten av den kommande reformen av förordningen om det allmänna preferenssystemet för att åstadkomma ett effektivt genomförande av de multilaterala konventioner om klimat- och miljöaspekter som omfattas av förordningen, inbegripet konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att importerade produkter efterlever samma standarder som krävs av europeiska producenter, i syfte att skydda miljön och den biologiska mångfalden, och säkerställa att mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter respekteras. Parlamentet betonar behovet av att främja globalt likvärdiga förutsättningar och vidta åtgärder för att förhindra att förlust av biologisk mångfald eventuellt förflyttas till utlandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en undersökning av hur EU:s exportvaror och produktionsmetoderna för att framställa dem påverkar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbjuda export från EU av farliga ämnen som är förbjudna i EU, i linje med principen om att inte orsaka skada, Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel och den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess vilja att i internationella diskussioner om handel och miljö öka medvetenheten om och främja en tolkning av relevanta WTO-bestämmelser som erkänner medlemmarnas rätt att reagera ändamålsenligt på globala miljöutmaningar, framför allt klimatförändringarna och skyddet av biologisk mångfald, i synnerhet genom användning av icke-produktrelaterade process- och produktionsmetoder. Parlamentet anser dessutom att EU bör arbeta för att inkludera bindande skyddsnivåer för den biologiska mångfalden i det kommande arbetet med WTO-reformen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att överväga att inkludera sakkunskap om handel och miljö i tvister som uppstår till följd av konflikter mellan handelsåtaganden och miljöskyddsundantag. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förespråka detta förslag i samband med sitt initiativ för klimat och handel i WTO. Parlamentet efterlyser en oberoende djupanalys av effekterna på den biologiska mångfalden av de resterande bestämmelserna om tvistlösning mellan investerare och stat och investeringsdomstolssystemet i handelsavtal. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet beklagar bristerna i genomförandet av EU:s bestämmelser om handel med vilda djur och växter eftersom de inte innefattar alla kritiska arter och inte ger samma skydd för djur födda i fångenskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att gemensamt ta itu med laglig kommersiell handel och olaglig handel vid översynen av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, som bör vara helt i linje med strategin för biologisk mångfald 2030 och få lämplig finansiering, inbegripet stöd till länder utanför EU samt räddningscentrum för vilda djur och djurskyddsområden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föreslå lagstiftning för att säkerställa att import, omlastning, inköp och försäljning av vilda djur och växter som fångats respektive skördats, bearbetats, transporterats eller sålts i strid med lagstiftningen i ursprungslandet förbjuds. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att leda insatserna för att få ett slut på kommersiell handel med utrotningshotade arter och delar av dessa. Parlamentet betonar vikten av att ta fram SMART-mål i detta syfte. Parlamentet upprepar sitt krav på att kommersiell handel med samt export eller återexport inom eller utanför EU av elfenben (97) ska förbjudas fullt ut och omedelbart på EU-nivå, också vad gäller elfenben från tiden före konventionen – samtidigt som begränsade undantag bör förbli möjliga för import och export för vetenskapliga ändamål, för musikinstrument som förvärvats lagligt före 1975 och för handel med artefakter och antikviteter som tillverkats före 1947, förutsatt att de har ett giltigt intyg – och parlamentet begär liknande begränsningar för andra utrotningshotade arter såsom tigrar och noshörningar. Parlamentet begär att ett sådant förbud genomförs utan ytterligare dröjsmål under 2021. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bistå det globala samfundet med att bedöma de risker som är kopplade till kommersiell handel och försäljning av vilda djur. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda de regleringsdialoger som föreskrivs i frihandelsavtal för att främja EU:s stränga sanitära och fytosanitära standarder och djurskydd, i syfte att minimera riskerna för framtida epidemier och pandemier. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att, vid behov, överväga antagandet av ett moratorium för import av vilda djur eller andra arter från områden som utgör nya centrum för infektionssjukdomar, för att hantera eventuella säkerhetsproblem. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet konstaterar med djup oro att de marina plastföroreningarna har tiodubblats sedan 1980 och direkt drabbat minst 267 arter samt människors hälsa. Parlamentet uttrycker oro över de föroreningar som orsakas av mikroplaster och nanoplaster och hur de påverkar den marina biologiska mångfalden. Parlamentet understryker behovet av synergier mellan handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och strategin för biologisk mångfald 2030. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet uppmanar EU att leda förhandlingar om ett globalt avtal om plast, inbegripet plastfria hav senast 2030, med bindande mål. |
| --- | --- |

180.

| 181. | Europaparlamentet noterar att WTO:s medlemmar har misslyckats med att slutföra förhandlingarna om fiskerisubventioner i slutet av 2020. Parlamentet beklagar djupt att man misslyckats med att uppnå åtagandet inom ramen för målen för hållbar utveckling (mål 14.6) om att fasa ut skadliga fiskerisubventioner senast 2020. Parlamentet stöder begäran om ett globalt avtal om att förbjuda skadliga fiskerisubventioner. Parlamentet uppmanar därför EU att inta en mer framträdande roll i förhandlingarna och kommissionen att garantera att bestämmelser om fiske i handelsavtal är förenliga med skyddet av marin biologisk mångfald. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet betonar att haven bör erkännas på internationell nivå som en global gemensam resurs med avsikt att säkerställa att de skyddas. Parlamentet uppmanar dessutom EU att verka för antagandet av ett ambitiöst globalt havsfördrag för att skydda marin biologisk mångfald i områden bortom nationell jurisdiktion världen över vid nästa regeringskonferens om biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion och för en mellanstatlig panel för hav. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppnå en integrerad havspolitisk ram för EU som säkerställer konsekvens mellan marin biologisk mångfald, klimatpolitik och den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet betonar att djuphaven tros ha jordens största biologiska mångfald och tillhandahåller viktiga miljötjänster, såsom långsiktig avskiljning av koldioxid. Parlamentet poängterar att djuphavsbrytning högst sannolikt kommer att orsaka oundviklig och permanent förlust av biologisk mångfald. Parlamentet betonar att försiktighetsprincipen måste gälla den framväxande sektorn för djuphavsbrytning. Parlamentet påminner om sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning (98) och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett moratorium, inbegripet vid Internationella havsbottenmyndigheten, för djuphavsbrytning tills effekterna av djuphavsbrytning på den marina miljön, den biologiska mångfalden och den mänskliga verksamheten till havs har studerats och undersökts i tillräcklig grad och djuphavsbrytning kan hanteras för att säkerställa att ingen marin biologisk mångfald går förlorad och marina ekosystem inte förstörs. Parlamentet betonar behovet av att kommissionen upphör med att finansiera utveckling av teknik för djuphavsbrytning i linje med en cirkulär ekonomi som bygger på att minimera, återanvända och återvinna mineraler och metaller. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning (99) till medlemsstaterna och kommissionen om att arbeta genom Internationella havsbottenmyndigheten för att säkerställa insyn i dess arbetsmetoder samt effektivt skydd av den marina miljön mot skadliga effekter och skydd och bevarande av den marina miljön enligt kraven i delarna XI och XII i FN:s havsrättskonvention, och uppmanar medlemsstaterna att anta en proaktiv och allt större roll inom internationella organ i syfte att föreslå insynsreformer och öka den allmänna miljöambitionen i de åtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet noterar valbeståndens avgörande betydelse för de marina ekosystemen och för att binda koldioxid. Parlamentet påminner om sitt starka stöd för att det globala moratoriet för kommersiell valfångst ska finnas kvar, liksom för ett förbud mot internationell kommersiell handel med valprodukter (100). Parlamentet beklagar att Japan dragit sig ur Internationella valfångstkommissionen. Parlamentet uppmanar med kraft Norge och Japan att upphöra med sin valfångstverksamhet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att yrka på att Internationella valfångstkommissionen formellt tar upp frågan om Norges kommersiella valfångstverksamhet. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar Färöarna att upphöra med sin kontroversiella årliga jakt på grindvalar, som även kallas Grindadràp. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kontinuerligt ta upp frågan med Färöarna i syfte att avskaffa denna praxis. |
| --- | --- |

187.

Genomförande och tillämpning av naturvårdslagstiftningen

| 188. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att genomföra och efterleva skyldigheterna i EU:s befintliga miljölagstiftning till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbare, effektivare och mer transparent, inbegripet genom regelbunden uppföljning av fall, inleda överträdelseförfaranden för att åtgärda alla fall av bristande efterlevnad, och att senast 2022 förbättra sin offentliga databas för att de steg som har tagits av medlemsstater och kommissionen som svar på överträdelser av miljölagstiftningen ska kunna spåras på ett lättförståeligt och tillgängligt sätt. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att anslå tillräckliga resurser för att komma till rätta med rådande förseningar. Parlamentet anser att en tillräcklig nivå av kvalificerad personal och resurser är avgörande för att EU:s politik ska kunna genomföras och verkställas på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Mer specifikt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att snabbt inleda överträdelseförfaranden för fall med olaglig avverkning, i samarbete med andra europeiska organisationer såsom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och för bristande efterlevnad av ramdirektivet för vatten (101) och ramdirektivet om en marin strategi (102) i syfte att efterleva kraven för att uppnå god miljöstatus för europeiska hav och andra vatten. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, inbegripet regionala och lokala myndigheter, att påskynda genomförande och verkställande, samt uppmanar medlemsstaternas regeringar att uppdatera sina nationella strategier för biologisk mångfald och att lämna in tvååriga genomföranderapporter till kommissionen om strategin för biologisk mångfald 2030 på nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en halvtidsutvärdering och att se över strategin vid behov. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet betonar att genomförande och verkställande av EU-lagstiftning i medlemsstaterna också är viktigt för att tillhandahålla ett stabilt och transparent regelverk för berörda parter, inbegripet ekonomiska aktörer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att uppnå målen i strategin för biologisk mångfald 2030 på det mest effektiva sättet, samtidigt som onödiga administrativa bördor undviks. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Europaparlamentet anser att kampen mot miljöbrott måste stärkas i medlemsstaterna och över deras gränser. Parlamentet anser att det finns stora skillnader i EU:s medlemsstater som förhindrar att miljöbrottslagstiftningen blir effektiv. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att se över miljöbrottsdirektivet (103) för att få bukt med dessa skillnader. Parlamentet begär att miljöbrott och miljööverträdelser, såsom olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och artskyttsbrott erkänns som allvarliga brott som bör bestraffas på lämpligt sätt med mycket avskräckande faktorer, särskilt när det rör sig om organiserade brott. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att undersöka möjligheten att lägga till ett protokoll om artskyttsbrott till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Europaparlamentet betonar vikten av ansvar vid lagöverträdelser eller skador på miljön. Parlamentet vill att miljöansvarsdirektivet (104) revideras så snart som möjligt och omvandlas till en fullt ut harmoniserad förordning. |
| --- | --- |

193.

| 194. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över situationen för miljöförsvarare och miljöaktivister, särskilt i utvecklingsländer, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja dem världen över. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fastställa en särskild skydds- och stödstrategi för lokalsamhällen och människorättsförsvarare inom miljö- och markrättighetsområdet, som bör samordnas i alla externa stödprogram. Parlamentet efterlyser också ökat stöd till civilsamhällesorganisationer som arbetar för att skydda miljön och den biologiska mångfalden, särskilt genom upprättande av partnerskap och kapacitetsuppbyggnad för att försvara urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna måste säkerställa att Natura 2000-områden bevaras och att gynnsam bevarandestatus för skyddade arter och livsmiljöer upprätthålls eller återställs. Parlamentet vill att habitatdirektivet genomförs till fullo och att bevarandeåtgärder anpassas till de senaste tekniska och vetenskapliga framstegen. Parlamentet är medvetet om de problem som uppstår genom samexistens mellan animalieproduktion och stora köttätare i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att hantera socioekonomiska konflikter som är kopplade till samexistens med stora rovdjur, såsom förebyggande och kompenserande åtgärder, för att säkerställa att de skyddas. Parlamentet noterar att det finns tydliga riktlinjer för att genomföra dessa åtgärder, i enlighet med direktiv 92/43/EEG, inbegripet vad gäller hybridisering av varg. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Europaparlamentet understryker att ett lyckat genomförande av strategin är avhängigt av att alla relevanta aktörer och sektorer görs delaktiga. Parlamentet understryker behovet av att göra dessa aktörer och sektorer delaktiga och ge dem incitament för att främja målen i strategin för biologisk mångfald 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en diskussionsplattform för de olika berörda parter och samhällen som är representerade och att säkerställa en inkluderande, jämlik och rättvis omställning. Parlamentet anser att plattformen bör underlätta aktivt och representativt deltagande av samhällen och berörda parter i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Europaparlamentet betonar att det är avgörande att den kommande översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering innefattar krav som omfattar både klimat och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0212.

(3)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(4)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(7)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 130.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0285.

(9)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 123.

(11)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 30.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0201.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2020)0241.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(15)  Karlsruher Institut für Technologie, Climate change exacerbates biodiversity loss: Post-2020 biodiversity targets will have to consider global warming, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  Summary for policymakers of the IPBES global assessment report on biodiversity and ecosystem services.

(17)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018.

(18)  Global Biodiversity Outlook 5.

(19)  Daszak, P. m.fl., Workshop Report on Biodiversity and Pandemics, Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, Bonn, 2020.

(20)  Ibid.

(21)  Durant, O., Natural Medicine: Past to Present, University College of London, London, 2018.

(22)  Europeiska miljöbyråns rapport av den 23 november 2020, An introduction to Europe’s Protected Areas.

(23)  Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas.

(24)  ten Brink, P. m.fl, Natura 2000 – Jobs Scoping Study (Executive summary), Institute for European Environmental Policy, Bryssel, 2017.

(25)  Ibid.

(26)  Revisionsrättens särskilda rapport av den 21 februari 2017: Mer behöver göras för att Natura 2000 ska genomföras till sin fulla potential.

(27)  FAO:s rapport av den 20 maj 2018, Why Bees Matter.

(28)  Antagna texter, P9_TA(2019)0104.

(29)  IPBES, Global Assessment Report of 31 May 2019 on Biodiversity and Ecosystem Services.

(30)  Leclère, D. m.fl, ”Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy”, Nature, vol. 585, Nature Research, London, 2020, s. 551–556.

(31)  Europaparlamentets resolution av den 28 april 2021 om markskydd (Antagna texter, P9_TA(2021)0143).

(32)  Revisionsrättens särskilda rapport, Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen.

(33)  Europeiska miljöbyråns rapport, The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe.

(34)  Bar-On, Y.M., Phillips, R. och Milo, R., ”The biomass distribution on Earth”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, vol. 115, nr 25, National Academy of Sciences, Washington, D.C., 2018.

(35)  Revisionsrättens särskilda rapport, Den marina miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup.

(36)  Europaparlamentets artikel av den 9 december 2020, Sustainable forestry: Parliament’s work to fight deforestation.

(37)  Kommissionens rapport av den 15 oktober 2020, Tillståndet för naturen i Europeiska unionen – status och trender 2013–2018 för arter och livsmiljötyper som skyddas av fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet (COM(2020)0635).

(38)  Ibid.

(39)  Rapport av den 22 maj 2020 från FAO och FN:s miljöprogram, The State of the World’s Forests – Forests, biodiversity and people.

(40)  Resolution med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU.

(41)  Rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum av den 13 oktober 2020, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (bilaga) och best-initiativet från kommissionens generaldirektorat för miljö (frivilligt system för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier).

(42)  Best-initiativet.

(43)  Summary for policymakers of the IPBES global assessment report on biodiversity and ecosystem services.

(44)  IPBES, Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services och Global Biodiversity Outlook 5.

(45)  Europeiska miljöbyråns rapport av den 25 juni 2020, Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach.

(46)  FN:s klimatpanels särskilda rapport av den 24 september 2019 om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat.

(47)  Kommissionens generaldirektorat för miljö, Deskriptor 10: Marint avfall.

(48)  Ibid.

(49)  Europeiska miljöbyråns rapport, State of nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013–2018.

(50)  Rapporten från IPBES arbetsseminarium om biologisk mångfald och pandemier av den 29 oktober 2020.

(51)  Ibid.

(52)  Rapport från FN:s miljöprogram av den 6 juli 2020, Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission.

(53)  Trepartskonceptdokumentet från FAO-OIE-WHO från april 2010, Sharing responsibilities and coordinating global activities to address health risks at the animal-human-ecosystems interfaces.

(54)  Kommissionens meddelande av den 11 november 2020, Skapande av en europeisk hälsounion: förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa (COM(2020)0724).

(55)  Förslag av den 11 november 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(56)  Internationella naturvårdsunionens rekommendation av den 10 september 2016, Protected areas and other areas important for biodiversity in relation to environmentally damaging industrial activities and infrastructure development.

(57)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(58)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(59)  Europeiska miljöbyråns briefing, Management effectiveness in the EU’s Natura 2020 network of protected areas.

(60)  Pressmeddelande från World Fish Migration Foundation av den 28 juli 2020, Massive decline in migratory freshwater fish populations could threaten livelihoods of millions, warns new report.

(61)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018.

(62)  Kommissionens rapport av den 2 oktober 2015, Halvtidsöversyn av strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2015)0478).

(63)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018.

(64)  Den boreala biogeografiska regionen med 4,84 % och den atlantiska biogeografiska regionen med 4,94 % i gynnsam status, enligt uppgifter (2019) som har rapporterats i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet för tidsperioden 2013–2018.

(65)  Uppgifter (2019) som har rapporterats i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet för tidsperioden 2013–2018.

(66)  Resolution om COP15 för konventionen om biologisk mångfald.

(67)  Resolution om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar.

(68)  Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2019 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 546/2011 vad gäller bedömningen av effekten av växtskyddsmedel på honungsbin (antagna texter, P9_TA(2019)0041).

(69)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(70)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG – Förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen (EUT L 102, 11.4.2006, s. 15).

(71)  Europaparlamentets resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (Antagna texter, P9_TA(2021)0040).

(72)  Markförstöringsneutralitet har definierats av parterna till UNCCD på följande sätt: Ett förhållande där mängden av och kvaliteten på de markresurser som är nödvändiga för att stödja ekosystemfunktioner och stärka livsmedelssäkerheten förblir stabila eller ökar inom vissa angivna tidsmässiga och rumsliga skalor och ekosystem.

(73)  Revisionsrättens särskilda rapport av den 18 december 2018, Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser.

(74)  State of Nature in the EU – Results from reporting under the nature directives 2013-2018.

(75)  Revisionsrättens särskilda rapport av den 5 juni 2020, Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen.

(76)  Se ovan.

(77)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder (EUT L 198, 25.7.2019, s. 105).

(78)  EEA:s rapport Marine Messages II, s. 34.

(79)  FAO:s tekniska dokument om fiske och vattenbruk av den 19 februari 2019A third assessment of global marine fisheries discards.

(80)  Revisionsrättens särskilda rapport Biologisk mångfald i odlingslandskapet: GJP:s bidrag har inte hejdat minskningen.

(81)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2336 av den 14 december 2016 om upprättande av särskilda villkor för fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten och bestämmelser för fiske i Nordostatlantens internationella vatten samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (EUT L 354, 23.12.2016, s. 1).

(82)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.).

(83)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

(84)  Resolution om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin.

(85)  Preliminär överenskommelse om Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)).

(86)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 48.

(87)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(88)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

(89)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(90)  Tsiamis, K. et al., Prioritizing marine invasive alien species in the European Union through horizon scanning, Aquatic Conservation – Marine and Freshwater Ecosystems, vol. 30, nr 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

(92)  OECD:s rapport från april 2020, A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance.

(93)  Resolution om COP15 för konventionen om biologisk mångfald.

(94)  Rapport från den särskilda tekniska expertgruppen om konventionen om biologisk mångfald av den 15 april 2020 om riskbedömning.

(95)  Ibid.

(96)  Kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066).

(97)  Europaparlamentets resolution av den 24 november 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (EUT C 224, 27.6.2018, s. 117).

(98)  Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (EUT C 458, 19.12.2018, s. 9).

(99)  Resolution om Internationell världshavsförvaltning.

(100)  Resolution om valfångst i Norge.

(101)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(102)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(103)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

(104)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56).

---

Torsdagen, 10 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Den tjeckiska premiärministerns intressekonflikt

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 61 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 61 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande Vägledning om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande Vägledning om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen (2),

| — | med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen för åren 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen för åren 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2018 om intressekonflikt och skydd av EU:s budget i Tjeckien (3) och sin resolution av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2018 om intressekonflikt och skydd av EU:s budget i Tjeckien (3) och sin resolution av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (4),

| — | med beaktande av budgetkontrollutskottets informationsuppdrag i Tjeckien den 26-27 mars 2014 och den 26–28 februari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetkontrollutskottets informationsuppdrag i Tjeckien den 26-27 mars 2014 och den 26–28 februari 2020,

| — | med beaktande av slutrapporten från november 2019 om revisionen av hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar som inrättats för att undvika intressekonflikt i Tjeckien, som genomfördes av kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik (REGIO) och för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (EMPL) och som offentliggjordes den 23 april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från november 2019 om revisionen av hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar som inrättats för att undvika intressekonflikt i Tjeckien, som genomfördes av kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik (REGIO) och för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (EMPL) och som offentliggjordes den 23 april 2021,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (5),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2020 om rättsstatsprincipen, och i synnerhet landskapitlet om rättstatssituationen i Tjeckien (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2020 om rättsstatsprincipen, och i synnerhet landskapitlet om rättstatssituationen i Tjeckien (SWD(2020)0302),

| — | med beaktande av fjärde utvärderingsomgången – efterlevnadsrapporten om Tjeckien från gruppen av stater mot korruption (Greco) som antogs av Greco vid dess 84:e plenarsammanträde i december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fjärde utvärderingsomgången – efterlevnadsrapporten om Tjeckien från gruppen av stater mot korruption (Greco) som antogs av Greco vid dess 84:e plenarsammanträde i december 2019,

| — | med beaktande av landsrapporten om Tjeckien 2020 av den 26 februari 2020 (SWD(2020)0502) som åtföljer kommissionens meddelande om den europeiska planeringsterminen 2020: bedömning av strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser och fördjupade granskningar enligt förordning (EU) nr 1176/2011 (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

med beaktande av landsrapporten om Tjeckien 2020 av den 26 februari 2020 (SWD(2020)0502) som åtföljer kommissionens meddelande om den europeiska planeringsterminen 2020: bedömning av strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser och fördjupade granskningar enligt förordning (EU) nr 1176/2011 (COM(2020)0150),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från budgetkontrollutskottet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från budgetkontrollutskottet, och av följande skäl:

| A. | I artiklarna 61 och 63 i budgetförordningen, artikel 24 i direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling, artiklarna 144 och 145 i förordningen om gemensamma bestämmelser för fonder med delad förvaltning, förordning (EU) nr 1303/2013, domstolens rättspraxis och den tjeckiska lagen nr 159/2006 om intressekonflikter i dess ändrade lydelse av den 29 november 2016 fastställs specifika skyldigheter och tillhandahålls verktyg för att på ett effektivt sätt åtgärda intressekonflikter. |
| --- | --- |

A.

I artiklarna 61 och 63 i budgetförordningen, artikel 24 i direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling, artiklarna 144 och 145 i förordningen om gemensamma bestämmelser för fonder med delad förvaltning, förordning (EU) nr 1303/2013, domstolens rättspraxis och den tjeckiska lagen nr 159/2006 om intressekonflikter i dess ändrade lydelse av den 29 november 2016 fastställs specifika skyldigheter och tillhandahålls verktyg för att på ett effektivt sätt åtgärda intressekonflikter.

| B. | Agrofert är ett konglomerat som grundades och etablerades av den tjeckiske premiärministern Andrej Babiš och består av över 230 företag. Premiärminister Andrej Babiš har avslöjats som en av de verkliga förmånstagarna i Agrofert, det kontrollerande bolaget i Agrofert-gruppen, som bl.a. inbegriper ett antal viktiga tjeckiska mediekanaler, via förvaltningsfonderna AB Private Trust I och AB Private Trust II som han också är verklig förmånstagare i. |
| --- | --- |

B.

Agrofert är ett konglomerat som grundades och etablerades av den tjeckiske premiärministern Andrej Babiš och består av över 230 företag. Premiärminister Andrej Babiš har avslöjats som en av de verkliga förmånstagarna i Agrofert, det kontrollerande bolaget i Agrofert-gruppen, som bl.a. inbegriper ett antal viktiga tjeckiska mediekanaler, via förvaltningsfonderna AB Private Trust I och AB Private Trust II som han också är verklig förmånstagare i.

| C. | I januari och februari 2019 genomförde flera av kommissionens avdelningar (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI [medansvarigt generaldirektorat]) en samordnad och omfattande revision av tillämpningen av EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning. En pågående revision som utförs av GD AGRI undersöker påstådda intressekonflikter vid genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken i Tjeckien. |
| --- | --- |

C.

I januari och februari 2019 genomförde flera av kommissionens avdelningar (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI [medansvarigt generaldirektorat]) en samordnad och omfattande revision av tillämpningen av EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning. En pågående revision som utförs av GD AGRI undersöker påstådda intressekonflikter vid genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken i Tjeckien.

| D. | I april 2021 offentliggjorde kommissionen en vederbörligen redigerad version av den slutliga revisionsrapporten om det rättsliga genomförandet av ESI-fonder som kontrollerats av GD EMPL och GD REGIO. GD AGRI:s andra revisionsrapport har ännu inte offentliggjorts. |
| --- | --- |

D.

I april 2021 offentliggjorde kommissionen en vederbörligen redigerad version av den slutliga revisionsrapporten om det rättsliga genomförandet av ESI-fonder som kontrollerats av GD EMPL och GD REGIO. GD AGRI:s andra revisionsrapport har ännu inte offentliggjorts.

| E. | I den offentliggjorda revisionsrapporten framhävs allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet (6) i Tjeckien och bristfälligheter som ska åtgärdas genom finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

E.

I den offentliggjorda revisionsrapporten framhävs allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet (6) i Tjeckien och bristfälligheter som ska åtgärdas genom finansiella korrigeringar.

| F. | I revisionsrapporten från GD REGIO identifierades tre bidrag inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) som stred mot tjeckisk lagstiftning och EU:s förordning om gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

F.

I revisionsrapporten från GD REGIO identifierades tre bidrag inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) som stred mot tjeckisk lagstiftning och EU:s förordning om gemensamma bestämmelser.

| G. | Brottsutredningen mot premiärminister Andrej Babiš, som inleddes med anledning av Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (Olaf) rapport om det olagliga nyttjandet av EU-bidrag som avsetts för småföretag, och som inledningsvis avslutades och sedan inleddes på nytt och var föremål för parlamentets resolution av den 19 juni 2020, pågår fortfarande. |
| --- | --- |

G.

Brottsutredningen mot premiärminister Andrej Babiš, som inleddes med anledning av Europeiska byrån för bedrägeribekämpnings (Olaf) rapport om det olagliga nyttjandet av EU-bidrag som avsetts för småföretag, och som inledningsvis avslutades och sedan inleddes på nytt och var föremål för parlamentets resolution av den 19 juni 2020, pågår fortfarande.

| H. | Ett år senare har kommissionen fortfarande inte lämnat ett uttömmande svar på parlamentets begäran om att kvantifiera det totala beloppet för bidrag som enheterna i Agrofert-gruppen mottagit. |
| --- | --- |

H.

Ett år senare har kommissionen fortfarande inte lämnat ett uttömmande svar på parlamentets begäran om att kvantifiera det totala beloppet för bidrag som enheterna i Agrofert-gruppen mottagit.

| I. | Efter parlamentets resolutioner från december 2018 och juni 2020 om premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt, och mer än två år efter att kommissionens revisioner inletts, är situationen rörande premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt fortfarande inte löst. |
| --- | --- |

I.

Efter parlamentets resolutioner från december 2018 och juni 2020 om premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt, och mer än två år efter att kommissionens revisioner inletts, är situationen rörande premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt fortfarande inte löst.

| J. | Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om offentliga myndigheter agerar i enlighet med lagen, såväl nationell lagstiftning som EU-lagstiftning, och om brott som begåtts till följd av felaktigt hanterade intressekonflikter hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter. |
| --- | --- |

J.

Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om offentliga myndigheter agerar i enlighet med lagen, såväl nationell lagstiftning som EU-lagstiftning, och om brott som begåtts till följd av felaktigt hanterade intressekonflikter hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter.

| K. | Enligt artikel 3 b i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 kan underlåtenhet att säkerställa att ingen intressekonflikt föreligger tyda på överträdelser av rättsstatens principer. |
| --- | --- |

K.

Enligt artikel 3 b i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 kan underlåtenhet att säkerställa att ingen intressekonflikt föreligger tyda på överträdelser av rättsstatens principer.

| L. | Ett viktigt inslag i ett gott styrelseskick och sund ekonomisk förvaltning är att förfoga över detaljerade normer och bestämmelser för hur intressekonflikter ska undvikas och hanteras. |
| --- | --- |

L.

Ett viktigt inslag i ett gott styrelseskick och sund ekonomisk förvaltning är att förfoga över detaljerade normer och bestämmelser för hur intressekonflikter ska undvikas och hanteras.

| M. | Budgetkontrollutskottets uppdrag i februari 2020 blottlade oroväckande begränsningar i den rättsliga ramen som gör det svårare för den nationella riksrevisionen att fungera effektivt och ändamålsenligt genom att hindra den från att kontrollera att de offentliga utgifterna på regional och lokal nivå är korrekta och verkningsfulla eller från att genomföra kontroller på plats av slutmottagarna. |
| --- | --- |

M.

Budgetkontrollutskottets uppdrag i februari 2020 blottlade oroväckande begränsningar i den rättsliga ramen som gör det svårare för den nationella riksrevisionen att fungera effektivt och ändamålsenligt genom att hindra den från att kontrollera att de offentliga utgifterna på regional och lokal nivå är korrekta och verkningsfulla eller från att genomföra kontroller på plats av slutmottagarna.

1.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av den slutliga revisionsrapporten från GD REGIO och GD EMPL om funktionssättet hos de förvaltnings- och kontrollsystem som inrättats för att förhindra intressekonflikter i Tjeckien, efter parlamentets upprepade uppmaningar, vilken bekräftar premiärminister Andrej Babiš aktuella och pågående intressekonflikt i förhållande till Agrofert-konglomeratet och därmed även bekräftar den ståndpunkt som parlamentet gett uttryck för i tidigare resolutioner och ansvarsfrihetsbetänkanden.

2.

Europaparlamentet välkomnar att GD REGIO och GD EMPL ser allmänhetens viktiga intresse av insyn i och information om denna exceptionella situation som ett rimligt skäl för offentliggörande. Parlamentet beklagar dock att resultaten inte offentliggjordes förrän i april 2021, trots att den slutliga revisionsrapporten sändes till de tjeckiska myndigheterna i november 2019 och att kommissionen mottog svar i maj 2020. Parlamentet uppmanar med kraft GD AGRI att påskynda sitt revisionsförfarande och sin uppföljning, och att utan oskäligt dröjsmål offentliggöra sin slutliga revisionsrapport. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt betalningar som gjorts till företag som direkt och indirekt ägs av premiärminister Andrej Babiš eller andra ledamöter av den tjeckiska regeringen.

3.

Europaparlamentet anser det beklagligt att revisionsförfaranden och kontradiktoriska förfaranden, samt förfaranden för tillämpning av finansiell korrigering, för närvarande sträcker sig över flera år. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över reglerna för revisionsförfarandena och förfarandena för finansiell korrigering i syfte att möjliggöra tidigare slutsatser och återbetalning av EU-medel som betalats ut på felaktiga grunder. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att offentliggöra alla handlingar med anknytning till ärendet med den tjeckiske premiärministerns intressekonflikt.

4.

| — | ESI-fonder beviljades på felaktiga grunder till enheter inom Agrofert-gruppen. |
| --- | --- |

—

ESI-fonder beviljades på felaktiga grunder till enheter inom Agrofert-gruppen.

| — | Premiärministern är Agrofert Holdings verkliga förmånstagare och sedan februari 2017 verklig förmånstagare i förvaltningsfonderna AB Private Trust I och AB Private Trust II, som han kontrollerar, och han har ett direkt ekonomiskt intresse i Agroferts framgångar. |
| --- | --- |

—

Premiärministern är Agrofert Holdings verkliga förmånstagare och sedan februari 2017 verklig förmånstagare i förvaltningsfonderna AB Private Trust I och AB Private Trust II, som han kontrollerar, och han har ett direkt ekonomiskt intresse i Agroferts framgångar.

| — | Premiärminister Andrej Babiš var aktivt involverad i genomförandet av EU:s budget i Tjeckien, och kunde utöva inflytande över sådana organ som ESI-fondrådet och den nationella samordningsmyndigheten, samtidigt som han deltog i beslutsfattande som påverkade Agrofert-gruppen. |
| --- | --- |

—

Premiärminister Andrej Babiš var aktivt involverad i genomförandet av EU:s budget i Tjeckien, och kunde utöva inflytande över sådana organ som ESI-fondrådet och den nationella samordningsmyndigheten, samtidigt som han deltog i beslutsfattande som påverkade Agrofert-gruppen.

| — | De identifierade projekten tilldelades i strid med artikel 4c i den reviderade tjeckiska lagen om intressekonflikter samt EU:s budgetförordning. |
| --- | --- |

—

De identifierade projekten tilldelades i strid med artikel 4c i den reviderade tjeckiska lagen om intressekonflikter samt EU:s budgetförordning.

| — | Under den granskade perioden gjorde Andrej Babiš avkall på sitt opartiska och objektiva utövande av sina funktioner som premiärminister, ordförande i ESI-fondrådet, finansminister och vice premiärminister med ansvar för ekonomin. |
| --- | --- |

—

Under den granskade perioden gjorde Andrej Babiš avkall på sitt opartiska och objektiva utövande av sina funktioner som premiärminister, ordförande i ESI-fondrådet, finansminister och vice premiärminister med ansvar för ekonomin.

5.

Europaparlamentet konstaterar att den tjeckiska lagen nr 37/2021 SB. om registrering av verkliga förmånstagare innebär att det femte penningtvättsdirektivet, som föreskriver inrättande av offentligt tillgängliga register för företag, stiftelser och andra juridiska konstruktioner, till slut införlivades i nationell rätt den 1 juni 2021. Parlamentet erinrar om att fristen för att införliva direktivet löpte ut den 10 januari 2020. Parlamentet är starkt kritiskt till att Tjeckien införlivade det femte penningtvättsdirektivet med sådan oerhörd försening. Parlamentet konstaterar att premiärminister Babiš är förtecknad i det tjeckiska ägarregistret som ”indirekt verklig ägare” av Agrofert sedan den 1 juni 2021. Parlamentet är starkt kritiskt till det uttalande från det tjeckiska justitieministeriet i vilket det hävdas att subventioner kan fortsätta att betalas ut till Agrofert trots att Andrej Babiš är förtecknad som Agroferts verkliga förmånstagare i Tjeckien.

6.

| a) | säkerställande av att premiärminister Andrej Babiš inte längre har något ekonomiskt intresse eller andra intressen som omfattas av artikel 61 i EU:s budgetförordning eller den tjeckiska lagen om intressekonflikt i förhållande till Agrofert-gruppen, eller |
| --- | --- |

a)

säkerställande av att premiärminister Andrej Babiš inte längre har något ekonomiskt intresse eller andra intressen som omfattas av artikel 61 i EU:s budgetförordning eller den tjeckiska lagen om intressekonflikt i förhållande till Agrofert-gruppen, eller

| b) | säkerställande av att affärsenheterna som står under premiärminister Andrej Babiš kontroll inte längre mottar finansiering genom EU:s fonder, offentliga subventioner eller finansiering som fördelats av offentliga myndigheter på alla nivåer inom EU, eller |
| --- | --- |

b)

säkerställande av att affärsenheterna som står under premiärminister Andrej Babiš kontroll inte längre mottar finansiering genom EU:s fonder, offentliga subventioner eller finansiering som fördelats av offentliga myndigheter på alla nivåer inom EU, eller

| c) | säkerställande av att premiärminister Andrej Babiš och medlemmarna i hans regering helt och hållet avstår från att delta i de av EU:s beslutsprocesser som direkt eller indirekt skulle kunna beröra Agrofert-gruppens intressen. Parlamentet betonar dock att det mot bakgrund av premiärministerns och regeringsmedlemmarnas befattningar och befogenheter är tveksamt om en sådan åtgärd på ett tillfredsställande sätt kan lösa intressekonflikten i praktiken, om de berörda personerna fortsätter att utöva sina offentliga befattningar, och att ett tillbakadragande från det offentliga ämbetet därför utgör ett lämpligare medel för att fullt ut hantera intressekonflikten. |
| --- | --- |

c)

säkerställande av att premiärminister Andrej Babiš och medlemmarna i hans regering helt och hållet avstår från att delta i de av EU:s beslutsprocesser som direkt eller indirekt skulle kunna beröra Agrofert-gruppens intressen. Parlamentet betonar dock att det mot bakgrund av premiärministerns och regeringsmedlemmarnas befattningar och befogenheter är tveksamt om en sådan åtgärd på ett tillfredsställande sätt kan lösa intressekonflikten i praktiken, om de berörda personerna fortsätter att utöva sina offentliga befattningar, och att ett tillbakadragande från det offentliga ämbetet därför utgör ett lämpligare medel för att fullt ut hantera intressekonflikten.

7.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet att Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) ska göra en opartisk och faktabaserad utredning av intressekonflikten. Parlamentet noterar den ansvariga åklagarmyndighetens uttalande, enligt vilket fallet ”uppfyller villkoren för att den nyinrättade Europeiska åklagarmyndigheten ska utöva tvingande jurisdiktion enligt den tillämpliga EU-förordningen, och måste utan dröjsmål hänskjutas till denna.”.

8.

Europaparlamentet beklagar att resultaten av revisionen bekräftar förekomsten av allvarliga systembrister i hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar, i synnerhet när det gäller upptäckt av intressekonflikter. Parlamentet beklagar djupt att ineffektiviteten i dubbelkontroller och grumliga förfaranden och strukturer minskar tillförlitligheten hos åtgärderna för att förebygga och upptäcka intressekonflikter i Tjeckien.

9.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att det även efter att artiklarna 61 och 63 i budgetförordningen trädde i kraft 2018 fortfarande finns brister i förvaltnings- och kontrollsystemen – när det gäller förhindrande av intressekonflikter – och över att de tjeckiska myndigheterna vidtar få och otillräckliga åtgärder för att säkerställa efterlevnaden.

10.

Europaparlamentet beklagar djupt den tjeckiska regeringens rapporterade försök att legalisera premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt genom en lag, som föreslogs i början av covidkrisen i mars 2020, i stället för att åtgärda själva intressekonflikten.

11.

Europaparlamentet förväntar sig att de nationella myndigheterna genomför alla begärda rekommendationer som bl.a. syftar till att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemet och kontrollera alla bidrag som tilldelats efter den 9 februari 2017 och som eventuellt strider mot lagen om intressekonflikt.

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om den tjeckiska regeringens genomförande av rekommendationerna i revisionen, i synnerhet när det gäller granskning av alla till Agrofert-gruppen tilldelade medel som inte ingick i revisionsurvalet.

13.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över svagheterna i det övergripande regelverket vilka gör det svårt att på ett systematiskt sätt identifiera de verkliga förmånstagarna i enheter som mottar EU-medel. Parlamentet erinrar om att kommissionen har bekräftat att den gjort utbetalningar inom ramen för GJP till företag som tillhör Agrofert-gruppen, och även till andra företag vilkas verkliga förmånstagare är premiärminister Andrej Babiš i flera andra medlemsstater, men att kommissionen inte på ett uttömmande sätt kan identifiera alla ekonomiska aktörer som gynnats. Parlamentet insisterar på att kommissionen förväntas ge den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en fullständig och tillförlitlig översikt över alla betalningar som gjorts till företag inom Agrofert-gruppen och till företag med samma verkliga förmånstagare i alla medlemsstater för räkenskapsåren 2018 och 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att även inkludera information för 2020. Parlamentet anser att detta påvisar det akuta behovet för kommissionen att, i samarbete med nationella organ, utarbeta ett standardiserat och allmänt tillgängligt format för att offentliggöra slutmottagarna av utbetalningar från GJP.

14.

Europaparlamentet noterar den nyligen genomförda korrigeringen i registret med uppgifter om verkligt huvudmannaskap för företag (Transparenzregister), som nu innehåller premiärminister Andrej Babiš som förmånstagare och aktieägare i ett dotterbolag till Agrofert i Tyskland. Parlamentet upprepar att premiärminister Andrej Babiš ingår i förteckningen som en av sex aktiva personer med betydande inflytande eller kontroll över förvaltarna av en trust med kopplingar till dotterbolaget till Agrofert som heter GreenChem Solutions Ltd. i Förenade kungariket. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater där dotterbolag till Agrofert är verksamma att i detta syfte granska registret med uppgifter om verkligt huvudmannaskap.

15.

Europaparlamentet beklagar att enheter inom Agrofert-gruppen fortsätter att motta betalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare. Parlamentet erinrar om att den tjeckiska lagen om intressekonflikt förbjuder tillhandahållande av alla subventioner, inbegripet direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, till ett företag där en offentlig tjänsteman eller en enhet som kontrolleras av en offentlig tjänsteman äger en andel på 25 % eller mer. Parlamentet betonar de allvarliga tvivlen om oberoendet hos de tjeckiska myndigheter som beslutar om rätten till och kontroll av direkt jordbruksstöd. Parlamentet anser det vara riskfaktorer att företagen som är en del av Agrofert-gruppen fortsätter att erhålla dessa medel i strid mot den tjeckiska lagen om intressekonflikt.

16.

Europaparlamentet noterar att den tjeckiska lagstiftning om intressekonflikt som varit i kraft sedan 2006 hade allvarliga luckor och betydande brister i genomförandet och att dessa gjorde det möjligt för djupa oligarkiska strukturer att etablera sig och växa. Parlamentet beklagar att parlamentets budgetkontrollutskotts uppdrag i februari 2020 upptäckte svåra brister i systemen för att undvika, upptäcka och åtgärda intressekonflikter i Tjeckien.

17.

Europaparlamentet uttrycker häpnad över de till synes olika strategierna för liknande överträdelser av den tjeckiska lagen om intressekonflikt och artikel 61 i budgetförordningen som tillämpas av GD REGIO och GD EMPL och GD AGRI: GD REGIO och GD EMPL anser att en överträdelse av den tjeckiska lagen om intressekonflikt utgör en överträdelse av artikel 61.2 i budgetförordningen, medan GD AGRI inte verkar tillämpa samma logik. Parlamentet påpekar vidare att kontrollerna av stödberättigande avseende rättighetsbaserade utbetalningar (direktstöd) även inbegriper ett visst beslutsfattande under kontrollen. Parlamentet understryker att detta kontrollbeslut kan påverkas av en intressekonflikt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med en utförlig rättslig förklaring till den olika inverkan av överträdelser av nationell lagstiftning om intressekonflikt och artikel 61 i budgetförordningen, och att inbegripa en utförlig förklaring till hur kommissionen säkerställer att kontrollbesluten för rättighetsbaserade utbetalningar inte påverkas av en intressekonflikt.

18.

Europaparlamentet är förvånat över kommissionens bedömning att Tjeckiens jordbruksminister inte befinner sig i en intressekonflikt, trots att hans familjemedlemmar får stora jordbrukssubventioner samtidigt som han ansvarar för programplaneringen och genomförandet av jordbruksprogram inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen uppmanas att dela denna bedömning med parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av artikel 61 i budgetförordningen.

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur ändamålsenlig artikel 61 i budgetförordningen är när det gäller att förhindra eller avslöja och lösa intressekonflikter när de uppstår och, när så är lämpligt, lämna förslag inom ramen för nästa översyn av budgetförordningen för att ytterligare stärka reglerna om intressekonflikter, med särskild hänsyn till definitioner, räckvidd (vem som omfattas), identifiering av känsliga funktioner eller hotade verksamheter, ”situationer som ur objektiv synvinkel kan uppfattas som en intressekonflikt” och skyldigheter vid intressekonflikter. Parlamentet påminner om att det i artikel 61 i budgetförordningen inte görs någon åtskillnad mellan olika typer av betalningar från EU:s budget och att enbart möjligheten att utnyttja en befattning som härrör från intressekonflikten är en tillräcklig indikator.

20.

Europaparlamentet är bekymrat över den snäva tolkningen av artikel 61 i budgetförordningen av det tjeckiska utbetalande jordbruksorganet (den statliga fonden för jordbruksinsatser), som anser att den inte gäller för regeringsmedlemmarna. Parlamentet upprepar sin oro över ett antal brister som konstaterats i förvaltningen av det tjeckiska utbetalande jordbruksorganet, särskilt tillsynsnämndens bristande oberoende, som lyfts fram i parlamentets rapport om dess uppdrag i Tjeckien i februari 2020 (7). Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en granskning för att säkerställa en sund förvaltning av organet.

21.

Europaparlamentet anser att kommissionens riktlinjer om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen är ett viktigt verktyg för att ytterligare stärka åtgärderna för skydd av EU:s budget mot bedrägerier och oriktigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka medvetenheten och främja en enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna om undvikande av intressekonflikter, inbegripet direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, och att övervaka de utbetalande organens möjlighet att verka självständigt samt revisionsstrukturerna i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge myndigheterna i berörda medlemsstater ytterligare praktiska exempel, förslag och rekommendationer för att hjälpa dem att undvika intressekonflikter.

22.

Europaparlamentet erinrar om att tjeckiska medborgare och skattebetalare inte bör betala för eller drabbas av några följder av premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt och att företag som tillhör Agrofert-gruppen bör betala tillbaka allt stöd som de olagligen fått från antingen EU-budgeten eller Tjeckiens nationella budget. Parlamentet uppmanar de tjeckiska myndigheterna att återkräva allt stöd som felaktigt betalats ut till enheter i Agrofert-gruppen.

23.

Europaparlamentet insisterar på att ytterligare utbetalning av medel, antingen från EU-budgeten eller Tjeckiens nationella budget, till de företag som ytterst kontrolleras av premiärminister Andrej Babiš eller medlemmar av den tjeckiska regeringen stoppas tills intressekonflikterna har lösts fullständigt.

24.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den tjeckiska regeringen att göra utbetalningen av EU-stöd mer rättvis överlag och inrätta ett system som kommer att garantera fullständig öppenhet i utbetalningen av EU-medel. Parlamentet noterar bekymrat att enligt den information som finns tillgänglig för kommissionen har inga beslut fattats som förändrar det tjeckiska systemet för direktstöd sedan det inrättades 2014 och efterlyser en effektiv mekanism mot intressekonflikter.

25.

Europaparlamentet påminner om att Agrofert inom ramen för projektet ”Stork Nest” artificiellt upprättade ett medelstort företag, som förblev under Agroferts kontroll, för att erhålla medel avsedda för små och medelstora företag på totalt cirka två miljoner euro. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att de tjeckiska myndigheterna efter det att allvarliga oriktigheter hade konstaterats i utredningen av ”Stork Nest” drog tillbaka projektet från EU-finansiering i syfte att finansiera det genom den nationella budgeten, vilket flyttade den ekonomiska bördan till de tjeckiska skattebetalarna. Parlamentet anser att detta bekräftar att de tjeckiska myndigheterna inte lyckades övertyga kommissionen om dessa utbetalningars laglighet och korrekthet. Parlamentet beklagar att detta innebär att Olaf inte längre har rätt att utreda och att endast den nationella åklagaren kan väcka åtal. Parlamentet är mycket bekymrat över att den tjeckiska åklagaren tillfälligt avslutade förfarandet och senare återupptog ärendet. Parlamentet uppmanar de tjeckiska myndigheterna att så snart som möjligt informera EU-institutionerna om resultatet av utredningen av ”Stork Nest”.

26.

Europaparlamentet konstaterar att den tjeckiska polisen för andra gången rekommenderat att premiärminister Babiš ska åtalas för påstått bedrägeri på ca 2 miljoner euro i samband med ”storkbo”-utredningarna. Parlamentet konstaterar att den övervakande åklagaren Jaroslav Šaroch, som ursprungligen beslutat att avskriva fallet, är den som ansvarar för åtalsbeslutet. Parlamentet erinrar om att den nu avgångne åklagaren Pavel Zeman den 4 december 2019 beslutade att ärendet skulle tas upp på nytt under åberopande av brister i åklagare Šarochs rättsliga bedömning.

27.

Europaparlamentet är djupt oroat över de politiska påtryckningarna mot oberoende medier och institutioner i Tjeckien, som nyligen belystes av att riksåklagaren avgick med hänvisning till påtryckningar från justitieministern.

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sårbarheterna i det tjeckiska rättssystemet och vidta nödvändiga åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka och analysera om några andra ärenden som inbegriper medlemmar av den tjeckiska regeringen har lagts ned eller avslutats permanent till följd av påtryckningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan onödigt dröjsmål hålla parlamentet underrättat om dess iakttagelser och slutsatser.

29.

Europaparlamentet är bekymrat över rapporter om att den tjeckiska regeringen redan har betalat över 150 miljoner tjeckiska kronor till Agrofert från Tjeckiens nationella budget under den granskade perioden (8). Eftersom detta kan utgöra olagligt statligt stöd och äventyra den rättvisa konkurrensen på EU:s inre marknad, samt dess integritet, uppmanar parlamentet kommissionen att göra en fullständig utredning av dessa fall av finansiering genom den nationella budgeten och att informera parlamentet om utredningens resultat och de åtgärder som vidtas.

30.

Europaparlamentet fördömer den praxis där man drar tillbaka projekt från EU-finansiering för att finansiera dem genom den nationella budgeten efter det att kommissionen eller Europeiska revisionsrätten har upptäckt oriktigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka dessa fall och göra en ingående rättslig analys av dem, med särskild uppmärksamhet på eventuella överträdelser av regler om statligt stöd.

31.

Europaparlamentet beklagar de offentliga kommentarer som premiärminister Andrej Babiš gjort som svar på offentliggörandet av den slutliga revisionsrapporten från GD REGIO och GD EMPL (9). Parlamentet anser att det är oacceptabelt att kommissionens revisorer kallades för ”maffia” av en medlem av Europeiska rådet.

32.

Europaparlamentet fördömer premiärminister Andrej Babiš kränkande kommentarer mot nyhetsorganisationer som rapporterar om hans intressekonflikt och företags verksamhet. Parlamentet pekar i detta avseende på hans negativa kommentarer om Denik Referendum i det tjeckiska parlamentet i november 2020.

33.

Europaparlamentet är djupt oroat över den bristande efterlevnaden av Grecos rekommendationer i dess rapport från den fjärde utvärderingsomgången – endast en av de fjorton rekommendationerna har genomförts på ett tillfredsställande sätt, sju rekommendationer har genomförts delvis och de återstående sex rekommendationerna har inte genomförts alls.

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att förbjuda utbetalningar av stöd motsvarande hundratals miljoner euro till enskilda fysiska personer inom ramen för den nya fleråriga budgetramen och att röra sig mot parlamentets ståndpunkt att garantera fullständig öppenhet och göra det möjligt att samla betalningar samt genomföra digital övervakning och revisionsförfaranden över medlemsstaternas gränser inom program under gemensam förvaltning.

35.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i sina pågående förhandlingar om förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken ta vederbörlig hänsyn till budgeteffektivitet och en mer rättvis och öppen utbetalning av direktstöd, röra sig mot parlamentets ståndpunkt att fastställa särskilda tak per fysisk person för båda pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken samt nedtrappning, obligatoriska tak och omfördelningsstöd för att säkerställa att EU-medborgarna generellt har en positiv bild av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet betonar att förhandlingarna i rådet inte får påverkas av intressekonflikter och att ingen minister, medlem av eller företrädare för en nationell regering får delta i förhandlingar samtidigt som de berörs av en intressekonflikt. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att premiärminister Andrej Babiš deltog i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken och motsatte sig stödtak samtidigt som han var den verkliga huvudmannen bakom Agrofert-gruppen. Parlamentet understryker med kraft att taken per fysisk person för den första och andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna tillämpas på ett enhetligt sätt, även på medlemmar av nationella regeringar för att hindra dem från att förhandla i rådet till sin egen fördel.

36.

Europaparlamentet motsätter sig kraftigt att oligarkiska strukturer utnyttjar EU:s jordbruks- och sammanhållningsfonder, där en liten minoritet av stödmottagare får den stora majoriteten av EU-medlen, och uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska rådet att förhindra att sådana strukturer främjas eftersom de minskar konkurrenskraften för små och medelstora jordbruk och familjejordbruk, som borde vara de huvudsakliga stödmottagarna i den gemensamma jordbrukspolitiken.

37.

Europaparlamentet betonar sin stora oro över att premiärminister Andrej Babiš befinner sig i en intressekonflikt samtidigt som han deltar i beslutsfattandet om anpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken till EU:s övergripande klimatpolitiska mål, eftersom Agrofert-gruppens affärsintressen kan väga tyngre än allmänhetens intresse för att stödja ett mer hållbart jordbruk och begränsa de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna.

38.

Europaparlamentet anser att den tjeckiska regeringens brist på åtgärder för att hantera premiärminister Andrej Babiš intressekonflikter inverkar negativt på de tjeckiska statliga myndigheternas funktion, däribland de brottsbekämpande myndigheterna och förvaltnings- och kontrollsystemen, samt på förenligheten med EU-lagstiftningen.

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma ovannämnda situation, tillsammans med premiärminister Andrej Babiš inflytande över de tjeckiska medierna och rättssystemet, i syfte att identifiera överträdelser av rättsstatsprincipen och, om detta bekräftas och på grundval av resultaten, i god tid aktivera villkorlighetsmekanismen för att skydda unionens budget.

40.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över att medieägandet alltmer koncentreras till ett fåtal oligarker (10).

41.

Europaparlamentet noterar att utredningar och revisioner pågår på både nationell nivå och EU-nivå med inriktning på eventuella intressekonflikter och användningen av EU-medel. Parlamentet är oroat över de farhågor som uttrycks i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2020 för att fall av korruption på hög nivå inte utreds i tillräcklig grad och för att vissa luckor har identifierats i de integritetsregler som gäller parlamentsledamöter.

42.

Europaparlamentet uppmanar rådet och Europeiska rådet att vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder för att förhindra intressekonflikter i linje med artikel 61.1 i budgetförordningen. Parlamentet uttrycker sin oro över att Tjeckiens premiärminister har deltagit, och fortfarande deltar, aktivt i förhandlingarna om EU:s budget och program samtidigt som han befinner sig i en intressekonflikt. Parlamentet uppmanar rådet och Europeiska rådet att förklara för parlamentet hur de planerar att beakta och agera med avseende på premiärminister Andrej Babiš deltagande i beslutsfattande om den gemensamma jordbrukspolitiken och EU-budgeten efter slutförandet av kommissionen revisionsrapporter.

43.

Europaparlamentet anser att premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt även bekräftar ett brådskande behov av att inrätta ett interoperabelt digitalt rapporterings- och övervakningssystem för EU:s finanser. Parlamentet beklagar djupt att medlagstiftarna inte nådde en tillfredsställande överenskommelse om bestämmelser som fastställer it-systemens interoperabilitet, vilket skulle möjliggöra standardiserad och enhetlig rapportering samt främja samarbetet. Parlamentet vill att alla relevanta aktörer anstränger sig för att hitta lika effektiva lösningar för att förbättra ansvarsskyldigheten.

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att budgetförordningens bestämmelser om intressekonflikt, även när det gäller premiärminister Andrej Babiš intressekonflikt, tillämpas fullt ut vid genomförandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Next Generation EU, så att inga utbetalningar görs till företag som direkt eller indirekt ägs av premiärminister Andrej Babiš (11). Parlamentet efterlyser ytterligare granskning av eventuella intressekonflikter samt andra aspekter av rättsstaten i de nationella återhämtningsplanerna.

45.

Europaparlamentet betonar kraftigt att ledamöter av Europaparlamentet måste kunna utföra sitt arbete utan hot och att nationella regeringar ansvarar för att de skyddas i sina hemländer.

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och regeringen samt till båda kamrarna i det tjeckiska parlamentet.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT C 121, 9.4.2021, s. 1.

2

(3)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 157.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

5

(6)  I den slutliga revisionsrapporten identifierades allvarliga brister i utformningen av kontrollsystemet för att undvika intressekonflikter, vilket stöds av de sju överträdelserna av artikel 4c i den tjeckiska lagen om intressekonflikter och den höga felprocenten på 96,7 % i det granskade urvalet.

6

(7)  Rapport om budgetkontrollutskottets informationsuppdrag i Tjeckien den 26–28 februari 2020.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů, 27 april 2021.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as ”mafia”, 26 april 2021.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as ”mafia”

(10)  Reportrar utan gränser, Czech Republic, https://rsf.org/en/czech-republic [hämtad den 2 juni 2021].

10

Czech Republic

(11)  I en förteckning över företag och projekt som godkänts av den tjeckiska regeringen för finansiering från Fonden för en rättvis omställning ingår över sex miljarder tjeckiska kronor till Lovochemie, ett företag som är en del av Agrofert-gruppen och tidigare leddes av Tjeckiens nuvarande miljöminister Richard Brabec.

11

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Hanteringen av de globala utmaningarna till följd av covid-19: effekterna av undantaget från WTO:s Trips-avtal för vacciner, behandling, utrustning och ökad produktions- och tillverkningskapacitet i utvecklingsländerna när det gäller covid-19

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om hanteringen av de globala utmaningarna till följd av covid-19: effekterna av undantaget från WTO:s Trips-avtal för vacciner, behandling, utrustning och ökad produktions- och tillverkningskapacitet i utvecklingsländerna när det gäller covid-19 (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), särskilt artikel 31a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), särskilt artikel 31a,

| — | med beaktande av Dohaförklaringen av den 14 november 2001 om Trips-avtalet och folkhälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dohaförklaringen av den 14 november 2001 om Trips-avtalet och folkhälsa,

| — | med beaktande av det beslut som WTO:s råd för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter fattade den 6 november 2015 om utvidgning av undantaget för de minst utvecklade WTO-medlemmarna för att genomföra Trips-avtalets bestämmelser om farmaceutiska produkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som WTO:s råd för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter fattade den 6 november 2015 om utvidgning av undantaget för de minst utvecklade WTO-medlemmarna för att genomföra Trips-avtalets bestämmelser om farmaceutiska produkter,

| — | med beaktande av det meddelande som utfärdades av Indien och Sydafrika den 2 oktober 2020, och som hade Eswatini, Kenya, Moçambique och Pakistan som medförslagställare och som stöddes av 100 andra länder, med en begäran om undantag från vissa bestämmelser i Trips-avtalet för förebyggande, begränsning och behandling av covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det meddelande som utfärdades av Indien och Sydafrika den 2 oktober 2020, och som hade Eswatini, Kenya, Moçambique och Pakistan som medförslagställare och som stöddes av 100 andra länder, med en begäran om undantag från vissa bestämmelser i Trips-avtalet för förebyggande, begränsning och behandling av covid-19,

| — | med beaktande av det reviderade förslag till undantag från Trips-bestämmelserna som meddelades den 21 maj 2021 av 62 WTO-medlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade förslag till undantag från Trips-bestämmelserna som meddelades den 21 maj 2021 av 62 WTO-medlemmar,

| — | med beaktande av det öppna brevet av den 13 april 2021 från 243 organisationer i det civila samhället till WTO:s generaldirektör om hanteringen av de globala utmaningarna till följd av otillräckligt utbud av och ojämlik tillgång till läkemedel mot covid-19, särskilt vacciner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brevet av den 13 april 2021 från 243 organisationer i det civila samhället till WTO:s generaldirektör om hanteringen av de globala utmaningarna till följd av otillräckligt utbud av och ojämlik tillgång till läkemedel mot covid-19, särskilt vacciner,

| — | med beaktande av uttalandet från USA:s handelsrepresentant av den 5 maj 2021, i vilket man uttryckte stöd för ett tillfälligt undantag för covid-19 i Trips-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från USA:s handelsrepresentant av den 5 maj 2021, i vilket man uttryckte stöd för ett tillfälligt undantag för covid-19 i Trips-avtalet,

| — | med beaktande av det öppna brevet av den 27 maj 2021 från Costa Ricas president och Världshälsoorganisationens (WHO) generaldirektör om att återigen uppmana alla WHO-medlemsstater att aktivt stödja patentpoolen C-TAP (Covid-19 Technology Access Pool), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brevet av den 27 maj 2021 från Costa Ricas president och Världshälsoorganisationens (WHO) generaldirektör om att återigen uppmana alla WHO-medlemsstater att aktivt stödja patentpoolen C-TAP (Covid-19 Technology Access Pool),

| — | med beaktande av Romförklaringen som antogs vid det globala hälsotoppmötet den 21 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen som antogs vid det globala hälsotoppmötet den 21 maj 2021,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 31 maj 2021 från WHO:s generaldirektör, WTO:s generaldirektör, Internationella valutafondens (IMF) verkställande direktör och Världsbanksgruppens ordförande med en uppmaning till ett nytt åtagande om vaccinrättvisa och pandemibekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 31 maj 2021 från WHO:s generaldirektör, WTO:s generaldirektör, Internationella valutafondens (IMF) verkställande direktör och Världsbanksgruppens ordförande med en uppmaning till ett nytt åtagande om vaccinrättvisa och pandemibekämpning,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 april 2020 från generaldirektörerna för Världshandelsorganisationen (WTO) respektive Världshälsoorganisationen om att stödja insatserna för att säkerställa ett normalt gränsöverskridande flöde av viktiga medicinska förnödenheter och andra varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 april 2020 från generaldirektörerna för Världshandelsorganisationen (WTO) respektive Världshälsoorganisationen om att stödja insatserna för att säkerställa ett normalt gränsöverskridande flöde av viktiga medicinska förnödenheter och andra varor och tjänster,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antalet fall av covid-19 uppgår till cirka 172 000 000, vilket har förorsakat över 3 700 000 dödsfall i världen, och detta har lett till att miljontals människor har drabbats av ett ojämförligt lidande, trångmål och förstörelse av sina försörjningsmöjligheter. Konsekvenserna av långtidscovid drabbar tio procent av patienterna globalt, vilket leder till förlorade arbetstillfällen, fattigdom och svår socioekonomisk utsatthet. |
| --- | --- |

A.

Antalet fall av covid-19 uppgår till cirka 172 000 000, vilket har förorsakat över 3 700 000 dödsfall i världen, och detta har lett till att miljontals människor har drabbats av ett ojämförligt lidande, trångmål och förstörelse av sina försörjningsmöjligheter. Konsekvenserna av långtidscovid drabbar tio procent av patienterna globalt, vilket leder till förlorade arbetstillfällen, fattigdom och svår socioekonomisk utsatthet.

| B. | Den nuvarande globala covid-19-pandemin kräver en global strategi för vacciner, diagnostik, behandlingar samt produktion och distribution av utrustning. Det krävs en holistisk, vetenskaplig och faktabaserad strategi för att ta itu med de hälsoutmaningar som hör samman med pandemin. En genusmedveten och intersektionell strategi är avgörande för att uppnå jämlikhet och det i alla skeden av vaccinationsprocessen, från utveckling till insats. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande globala covid-19-pandemin kräver en global strategi för vacciner, diagnostik, behandlingar samt produktion och distribution av utrustning. Det krävs en holistisk, vetenskaplig och faktabaserad strategi för att ta itu med de hälsoutmaningar som hör samman med pandemin. En genusmedveten och intersektionell strategi är avgörande för att uppnå jämlikhet och det i alla skeden av vaccinationsprocessen, från utveckling till insats.

| C. | Vaccin är ett skolexempel där enorma positiva externa effekter kräver att de behandlas som globala kollektiva nyttigheter och tillhandahålls gratis. Alla medborgare i de utvecklade länderna får gratis vaccin. Det skulle vara etiskt upprörande om denna princip inte skulle gälla för mycket fattigare människor i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

C.

Vaccin är ett skolexempel där enorma positiva externa effekter kräver att de behandlas som globala kollektiva nyttigheter och tillhandahålls gratis. Alla medborgare i de utvecklade länderna får gratis vaccin. Det skulle vara etiskt upprörande om denna princip inte skulle gälla för mycket fattigare människor i utvecklingsländerna.

| D. | Förklaringen om Tripsavtalet och folkhälsa, som antogs i Doha den 14 november 2001, anger att Tripsavtalet bör genomföras och tolkas så att det är till fördel för folkhälsan – med uppmaningar om såväl tillgång till existerande läkemedel som utveckling av nya. WTO:s Trips-råd beslutade den 6 november 2015 att förlänga undantaget om läkemedelspatent för de minst utvecklade länderna till januari 2033. |
| --- | --- |

D.

Förklaringen om Tripsavtalet och folkhälsa, som antogs i Doha den 14 november 2001, anger att Tripsavtalet bör genomföras och tolkas så att det är till fördel för folkhälsan – med uppmaningar om såväl tillgång till existerande läkemedel som utveckling av nya. WTO:s Trips-råd beslutade den 6 november 2015 att förlänga undantaget om läkemedelspatent för de minst utvecklade länderna till januari 2033.

| E. | Det är av avgörande vikt att säkerställa vaccinering till en rimlig kostnad för de mest utsatta befolkningsgrupperna i låg- och medelinkomstländer. Det har visat sig att mRNA-baserade vacciner är de mest effektiva, men också de dyraste vaccinerna på marknaden. |
| --- | --- |

E.

Det är av avgörande vikt att säkerställa vaccinering till en rimlig kostnad för de mest utsatta befolkningsgrupperna i låg- och medelinkomstländer. Det har visat sig att mRNA-baserade vacciner är de mest effektiva, men också de dyraste vaccinerna på marknaden.

| F. | I juni 2021 har omkring 1,6 miljarder vaccindoser administrerats i världen, varav de allra flesta i industriländer och vaccinproducerande länder. Endast 0,3 % av de vaccindoser som administrerats globalt har getts i de 29 fattigaste länderna, där omkring 9 % av världens befolkning bor. IMF uppskattar att om distributionen av vaccin påskyndas skulle världens BNP kunna ökas med mer än 7 biljoner euro om viruset hålls under kontroll. EU har distribuerat över 260 miljoner vacciner till sina medlemsstater och exporterat mer än 226 miljoner vacciner till tredjeländer, varav endast tio procent går till de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

F.

I juni 2021 har omkring 1,6 miljarder vaccindoser administrerats i världen, varav de allra flesta i industriländer och vaccinproducerande länder. Endast 0,3 % av de vaccindoser som administrerats globalt har getts i de 29 fattigaste länderna, där omkring 9 % av världens befolkning bor. IMF uppskattar att om distributionen av vaccin påskyndas skulle världens BNP kunna ökas med mer än 7 biljoner euro om viruset hålls under kontroll. EU har distribuerat över 260 miljoner vacciner till sina medlemsstater och exporterat mer än 226 miljoner vacciner till tredjeländer, varav endast tio procent går till de minst utvecklade länderna.

| G. | Det uppstår oroväckande nya covid-19-varianter, som är mer smittsamma, mer dödliga och mot vilka vaccin är mindre effektiva, och som kan kräva ytterligare vaccinsprutor, vilket driver efterfrågan långt utöver de 11 miljarder doser som behoven ursprungligen uppskattades till. En ökad produktion är avgörande för att uppnå global vaccinering. Ökad vaccintillverkning är en global prioritering. De globala leveranskedjorna för råvaror får inte hindras av protektionistiska åtgärder eller icke-tariffära handelshinder. De flesta länder där vacciner tillverkas har tyvärr infört exportförbud mot vacciner och deras ingredienser, vilket har förhindrat en ökning av den globala produktionen och lett till flaskhalsar i leveranskedjorna. |
| --- | --- |

G.

Det uppstår oroväckande nya covid-19-varianter, som är mer smittsamma, mer dödliga och mot vilka vaccin är mindre effektiva, och som kan kräva ytterligare vaccinsprutor, vilket driver efterfrågan långt utöver de 11 miljarder doser som behoven ursprungligen uppskattades till. En ökad produktion är avgörande för att uppnå global vaccinering. Ökad vaccintillverkning är en global prioritering. De globala leveranskedjorna för råvaror får inte hindras av protektionistiska åtgärder eller icke-tariffära handelshinder. De flesta länder där vacciner tillverkas har tyvärr infört exportförbud mot vacciner och deras ingredienser, vilket har förhindrat en ökning av den globala produktionen och lett till flaskhalsar i leveranskedjorna.

| H. | Enorma privata och offentliga medel och resurser har investerats i forskning och utveckling, kliniska prövningar och upphandling för att utveckla vacciner och covid-19-behandlingar på ett öppet och tillgängligt sätt. Privat och offentlig forskning, hälso- och sjukvårdsinstitutioner, arbetstagare i frontlinjen, forskare och patienter har alla samlat in information om viruset, som läkemedelsföretagen har använt sig av. |
| --- | --- |

H.

Enorma privata och offentliga medel och resurser har investerats i forskning och utveckling, kliniska prövningar och upphandling för att utveckla vacciner och covid-19-behandlingar på ett öppet och tillgängligt sätt. Privat och offentlig forskning, hälso- och sjukvårdsinstitutioner, arbetstagare i frontlinjen, forskare och patienter har alla samlat in information om viruset, som läkemedelsföretagen har använt sig av.

| I. | Frivilliga licenser lär vara det effektivaste instrumentet för att underlätta ökad produktion och utbyte av kunskap. Inga privata företag har deltagit i initiativet med covid-19-patentpoolen C-TAP, varigenom läkemedelsföretag uppmanas att förplikta sig till globala frivilliga licenser som är transparenta och icke-exklusiva. Enligt WHO har 19 tillverkare från mer än ett dussin länder i Afrika, Asien och Latinamerika uttryckt sin vilja att öka produktionen av mRNA-vaccin. Hittills har endast 40 procent av världens produktionskapacitet använts för produktion av vaccin mot covid-19. |
| --- | --- |

I.

Frivilliga licenser lär vara det effektivaste instrumentet för att underlätta ökad produktion och utbyte av kunskap. Inga privata företag har deltagit i initiativet med covid-19-patentpoolen C-TAP, varigenom läkemedelsföretag uppmanas att förplikta sig till globala frivilliga licenser som är transparenta och icke-exklusiva. Enligt WHO har 19 tillverkare från mer än ett dussin länder i Afrika, Asien och Latinamerika uttryckt sin vilja att öka produktionen av mRNA-vaccin. Hittills har endast 40 procent av världens produktionskapacitet använts för produktion av vaccin mot covid-19.

| J. | Många utvecklingsländer som har otillräcklig eller saknar tillverkningskapacitet står fortfarande inför betydande politiska påtryckningar och rättsliga svårigheter som hindrar dem från att utnyttja Trips-flexibiliteten, särskilt artikel 31a och den tungrodda och långdragna processen för import och export av läkemedel. |
| --- | --- |

J.

Många utvecklingsländer som har otillräcklig eller saknar tillverkningskapacitet står fortfarande inför betydande politiska påtryckningar och rättsliga svårigheter som hindrar dem från att utnyttja Trips-flexibiliteten, särskilt artikel 31a och den tungrodda och långdragna processen för import och export av läkemedel.

| K. | Skyddet för patent och andra immateriella rättigheter säkerställer garantier för risktagande entreprenörskap, och en multilateral rättslig ram för immateriella rättigheter ger incitament som är avgörande för beredskapen för framtida pandemier. Rättvis tillgång globalt till vaccin, diagnostik och behandlingar till överkomliga priser är det enda sättet att mildra pandemins globala folkhälsoeffekter och ekonomiska konsekvenser, och ett tillfälligt upphävande av internationella skyldigheter att skydda immateriella rättigheter för covid-19-relaterade läkemedel, medicintekniska produkter och annan hälsoteknik är ett av de viktiga bidragen till detta mål. |
| --- | --- |

K.

Skyddet för patent och andra immateriella rättigheter säkerställer garantier för risktagande entreprenörskap, och en multilateral rättslig ram för immateriella rättigheter ger incitament som är avgörande för beredskapen för framtida pandemier. Rättvis tillgång globalt till vaccin, diagnostik och behandlingar till överkomliga priser är det enda sättet att mildra pandemins globala folkhälsoeffekter och ekonomiska konsekvenser, och ett tillfälligt upphävande av internationella skyldigheter att skydda immateriella rättigheter för covid-19-relaterade läkemedel, medicintekniska produkter och annan hälsoteknik är ett av de viktiga bidragen till detta mål.

| L. | På grund av den exempellösa och alarmerande epidemiologiska situationen i Indien införde Indiens regering ett förbud mot export av vacciner, vilket ledde till störningar i den globala försörjningen och Covax-mekanismen. EU är en ledande bidragsgivare till Covax. Inom ramen för Team Europe har EU åtagit sig att före utgången av 2021 donera ytterligare 100 miljoner doser för användning i låg- och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

L.

På grund av den exempellösa och alarmerande epidemiologiska situationen i Indien införde Indiens regering ett förbud mot export av vacciner, vilket ledde till störningar i den globala försörjningen och Covax-mekanismen. EU är en ledande bidragsgivare till Covax. Inom ramen för Team Europe har EU åtagit sig att före utgången av 2021 donera ytterligare 100 miljoner doser för användning i låg- och medelinkomstländer.

| M. | Poliovaccinet släpptes ut på marknaderna fritt från patent, och denna sjukdom har nu utrotats i många regioner i världen. Den sydafrikanska regering som leddes av Nelson Mandela tvingades använda sig av tvångslicensiering för att främja ekonomiskt överkomliga och kvalitativa generiska motsvarigheter, så att man inte behövde betala orimliga priser till multinationella läkemedelsföretag som nyttjade patent för hiv-behandling. |
| --- | --- |

M.

Poliovaccinet släpptes ut på marknaderna fritt från patent, och denna sjukdom har nu utrotats i många regioner i världen. Den sydafrikanska regering som leddes av Nelson Mandela tvingades använda sig av tvångslicensiering för att främja ekonomiskt överkomliga och kvalitativa generiska motsvarigheter, så att man inte behövde betala orimliga priser till multinationella läkemedelsföretag som nyttjade patent för hiv-behandling.

| N. | Leveranskedjorna i utvecklingsländerna måste förbättras. Utvidgningen av den lokala produktionen, medvetenheten bland befolkningen och ökat stöd för distributionen i utvecklingsländerna skulle kunna öka det globala antalet vaccinerade personer. Ett oroväckande finansieringsunderskott på 18,5 miljarder USD kvarstår för acceleratorn för tillgång till covid-19-verktyg (ACT). |
| --- | --- |

N.

Leveranskedjorna i utvecklingsländerna måste förbättras. Utvidgningen av den lokala produktionen, medvetenheten bland befolkningen och ökat stöd för distributionen i utvecklingsländerna skulle kunna öka det globala antalet vaccinerade personer. Ett oroväckande finansieringsunderskott på 18,5 miljarder USD kvarstår för acceleratorn för tillgång till covid-19-verktyg (ACT).

| O. | EU:s prioriteringar bör vara att säkerställa rättvis global tillgång till vacciner, diagnostik, behandlingsmetoder och andra medicinska förnödenheter, så att leveranskedjorna hålls öppna med hjälp av alla tillgängliga verktyg. |
| --- | --- |

O.

EU:s prioriteringar bör vara att säkerställa rättvis global tillgång till vacciner, diagnostik, behandlingsmetoder och andra medicinska förnödenheter, så att leveranskedjorna hålls öppna med hjälp av alla tillgängliga verktyg.

| P. | De minst utvecklade länderna har redan beviljats ett undantag fram till och med den 1 januari 2033 för genomförandet av Trips-avtalets bestämmelser om läkemedel samt ytterligare ett undantag som gäller till och med den 1 juli 2021 (en förlängning diskuteras för närvarande) och som innebär att de minst utvecklade länderna undantas från alla skyldigheter enligt Trips-avtalet, utom från dem i artiklarna 3, 4 och 5. |
| --- | --- |

P.

De minst utvecklade länderna har redan beviljats ett undantag fram till och med den 1 januari 2033 för genomförandet av Trips-avtalets bestämmelser om läkemedel samt ytterligare ett undantag som gäller till och med den 1 juli 2021 (en förlängning diskuteras för närvarande) och som innebär att de minst utvecklade länderna undantas från alla skyldigheter enligt Trips-avtalet, utom från dem i artiklarna 3, 4 och 5.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över pandemins utveckling, särskilt i låg- och medelinkomstländer. Parlamentet påminner om att covid-19-pandemin ännu inte är över och att nya vacciner måste utvecklas för att bekämpa mutationer. Parlamentet understryker att det internationella samfundet måste göra allt som krävs för att få covid-19-pandemin under kontroll och att exceptionella omständigheter kräver exceptionella lösningar. Parlamentet betonar därför att det krävs en holistisk strategi som prioriterar tillgången till och överkomligheten för covid-19-relaterade hälso- och sjukvårdsprodukter, ökningen av produktionen av vacciner mot covid-19 och den globala geografiska fördelningen av tillverkningskapaciteten. Parlamentet betonar att den internationella handelspolitiken måste spela en proaktiv roll i denna strävan, genom att underlätta handeln med råvaror, hälsorelaterade och medicinska produkter och minska bristen på kvalificerad och erfaren personal, lösa problem i leveranskedjan och se över den globala ramen för immateriella rättigheter inför framtida pandemier. Parlamentet efterlyser stöd för proaktiva, konstruktiva och textbaserade förhandlingar om ett tillfälligt undantag från WTO:s Trips-avtal, i syfte att förbättra den globala tillgången till covid-19-relaterade medicinska produkter till överkomliga priser och ta itu med globala produktionsbegränsningar och försörjningsbrister. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att Dohaförklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa bekräftar att Trips-avtalet inte hindrar och inte bör hindra medlemmarna från att vidta åtgärder för att skydda folkhälsan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att det behövs 11 miljarder doser för att vaccinera 70 procent av världens befolkning och att endast en bråkdel av denna mängd har producerats. Parlamentet påpekar att en strategi som bygger på utfästelser om överflödiga doser är otillräckligt. Parlamentet påminner om att Covax står inför ett underskott på 190 miljoner doser på grund av den rådande covid-19-situationen i Indien och inte kommer att uppnå sina försörjningsmål inom överskådlig framtid. Parlamentet noterar att EU är en av de största givarna till Covax-faciliteten när det gäller finansiering och vaccindelning, både via Covax och bilateralt. Parlamentet uppmanar dock EU och dess partner att avsevärt öka de finansiella och icke-finansiella bidragen till Covax. Parlamentet välkomnar i detta avseende vissa tillverkares löfte om att tillhandahålla 1,3 miljarder vaccindoser till produktionskostnad eller låga kostnader, och Team Europes åtagande att donera 100 miljoner doser till låg- och medelinkomstländer före årets slut, och påminner om att EU-medlemsstaterna beräknas få ett överskott på minst 400 miljoner vaccindoser under 2021. Parlamentet välkomnar också det stöd som EU:s civilskyddsmekanism har ställt till förfogande för leverans av vacciner och kompletterande material. Parlamentet understryker behovet av att prioritera leveranser till Covax. Parlamentet beklagar att Förenade kungariket och Förenta staterna tagit steg mot att utveckla en andrahandsmarknad för att sälja överskottsvaccin till andra industriländer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den globala reaktionen på hälsokriser bör omfatta, å ena sidan, en behovsorienterad strategi på efterfrågesidan som tillhandahåller gemensam finansiering och globalt samordnade förhandsuppköp och, å andra sidan, en integrerad strategi på utbudssidan för att öka produktionskapaciteten i hela värdekedjan. Parlamentet anser att ökad global vaccinproduktion, bättre samordning av förnödenheter och stärkta, diversifierade och motståndskraftiga värdekedjor för vaccin är nödvändiga för att vacciner ska kunna distribueras globalt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att samarbeta med de vaccintillverkande länderna för att snabbt undanröja exporthinder och ersätta sin egen exporttillståndsmekanism med krav på exporttransparens, och kräver att skyndsamt få övergripande tillgång till sådana data. Parlamentet uppmanar Förenta staterna och Förenade kungariket att omedelbart avskaffa sitt exportförbud för vacciner och råvaror som behövs för vaccinproduktion. Parlamentet efterlyser en brådskande ökning av internationella investeringar och samordning för att öka produktionen av viktiga insatsvaror för vaccin, såsom engångsprodukter och aktiva farmaceutiska substanser, i syfte att lösa flaskhalsar i hela värdekedjan för vacciner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att den globala produktionen av vacciner på lång sikt skyndsamt måste utvidgas för att möta den globala efterfrågan, och att investeringar i utvecklingsländernas produktionskapacitet därför behövs för att göra dem mer självförsörjande. Parlamentet påpekar att det behövs en effektiv överföring av teknik och knowhow för att detta ska kunna ske. Parlamentet erkänner att incitament till frivilliga licensavtal och frivillig teknik- och kunskapsöverföring till länder med redan befintliga vaccinproducerande industrier bör vara det viktigaste sättet att uppnå detta. Parlamentet är emellertid öppet för diskussioner om alla effektiva och pragmatiska lösningar för att ytterligare främja den globala vaccinproduktionen, och uppmanar i synnerhet kommissionen att samarbeta med USA och andra likasinnade länder i detta avseende. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att skydd för immateriella rättigheter är ett viktigt incitament för innovation och forskning i hela världen. Parlamentet konstaterar att sådant skydd utgör grunden för avtal om frivilliga licenser och kunskapsöverföring och därför möjliggör snarare än hindrar tillgången till vaccin. Parlamentet varnar för att företag i en situation där patent saknar juridisk giltighet skulle behöva använda sig av sekretess eller exklusivitet för att skydda sina innovationer. Parlamentet understryker det hot som ett odefinierat undantag från Trips-avtalet skulle innebära för finansieringen av forskning, särskilt för forskare, investerare, utvecklare och kliniska prövningar. Parlamentet betonar att skyddet av äganderätten, inklusive immateriella rättigheter, är en konstitutionell skyldighet för Europeiska unionen och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar kommissionens tillkännagivande om sin öppenhet inför möjligheten att vid behov underlätta användningen av tvångslicensiering för att säkerställa snabb global tillgång till vaccinproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla objektiva kriterier för om, när och i vilka fall den kommer att använda sig av tvångslicensiering. Parlamentet betonar att Trips-avtalet inte anger vilka skäl som kan användas för att motivera tvångslicensiering. Parlamentet betonar att Dohaförklaringen om Trips och folkhälsa bekräftar att det står länderna fritt att fastställa grunderna för beviljande av tvångslicenser och att avgöra vad som utgör en nationell nödsituation. Parlamentet betonar att tvångslicensiering kräver en effektiv rättslig ram och att detta kan leda till rättsliga svårigheter i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och hur den kommer att ge rättsligt stöd för tvångslicensiering i de minst utvecklade länderna. Parlamentet välkomnar kommissionens bedömning att samarbete och frivilliga licenser är det effektivaste verktyget för att underlätta ökad produktion. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att anslutningspelaren för hälso- och sjukvårdssystemen i acceleratorn för tillgång till covid-19-verktyg (ACT) måste stärkas för att öka kapaciteten för bearbetning, lagring, distribution och leverans över hela världen, särskilt i sårbara länder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt engagemang i WHO genom att prioritera ACT-acceleratorn som en del av EU:s globala insatser inom alla pelare för diagnostik, terapi, vaccin och förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen. Parlamentet understryker behovet av att stödja tillverkningskapaciteten på den afrikanska kontinenten och välkomnar med eftertryck Team Europes tillkännagivande om att ge 1 miljard euro i stöd till ett initiativ som syftar till att förbättra tillverkningen av och tillgången till vacciner, läkemedel och medicinsk teknik. Parlamentet betonar också vikten av ett adekvat regelverk för läkemedel. Parlamentet understryker att EU nu har ett ansvar att investera i regionala distributionscentrum, särskilt i Afrika, och att stödja inrättandet av en afrikansk läkemedelsmyndighet. Parlamentet efterfrågar i detta avseende stöd till lokala godkännandemyndigheter, utbildning av kvalificerad medicinsk och teknisk personal för att administrera vaccinationer, stöd till vaccindistributionskedjor och hjälp att övervinna begränsningar såsom kylinfrastruktur, geografisk och socioekonomisk utåtriktad verksamhet och vaccinmotstånd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för WHO:s covid-19-initiativ C-TAP och navet för överföring av mRNA-vaccinteknik. Parlamentet beklagar att läkemedelsföretagen hittills har beslutat att inte delta i C-TAP-initiativet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppmuntra läkemedelsföretag att dela med sig av sin teknik och sitt knowhow genom C-TAP och inkludera åtaganden om tekniköverföringspartnerskap med tredje parter, särskilt utvecklingsländer, i EU:s framtida avtal om förhandsbeställningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att till fullo utnyttja sitt inflytande under förhandlingarna om avtalen för nästa generation av covid-vacciner för att se till att utvecklarna överför sin teknik till låga kostnader till låg- och medelinkomstländer. Parlamentet begär att man aktivt kartlägger företag, inbegripet underleverantörer, med nödvändig know-how för tekniköverföring, och att man sammanför dem med företag med ledig produktionskapacitet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att framtida avtal om förhandsbeställningar offentliggörs fullt ut, särskilt för nästa generations vaccin. Parlamentet uppmanar EU att integrera åtaganden när det gäller icke-exklusiv global licensiering, företagshemligheter, äganderättsligt skyddade data och tekniköverföring, och att inbegripa transparenskrav för leverantörerna, däribland en kostnadsvinstanalys per produkt. Parlamentet betonar att dessa transparenskrav inte bör hindra kommissionen från att vid behov agera som konkurrerande anbudsgivare. Parlamentet upprepar behovet av största möjliga transparens i förhandlingarna om covid-19-vaccinavtal, bland annat genom att direkt involvera Europaparlamentets ledamöter genom vaccinkontaktgruppen i beslutsprocesserna om avtal. Parlamentet förväntar sig att regelbundet erhålla en omfattande och detaljerad analys av produktion, import, export och prognoser för vacciner, inbegripet information om destinationslandet för EU:s export samt ursprunget för importen av vacciner och vaccinkomponenter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet inser att för det första förenklade handelsprocedurer och handelsordningar för att reglera exportrestriktioner, för det andra ökad produktion, bland annat genom utfästelser från producenter och utvecklare av vaccin, och för det tredje underlättande av flexibilitet i Trips-avtalet när det gäller tvångslicenser alla har en roll att spela när det gäller att öka den globala vaccinationsgraden. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som WTO:s generaldirektör har gjort för att få medlemmarna att finna en dialogbaserad lösning. Parlamentet noterar meddelandena från Europeiska unionen till WTO:s allmänna råd och Trips-rådet om de brådskande handelspolitiska åtgärderna mot covid-19-krisen, som innehåller tre kompletterande pelare, däribland förenklade handelsprocedurer och handelsordningar för att reglera exportrestriktioner samt ökad produktion. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ökar sitt engagemang för att slutföra WTO:s initiativ om handel och hälsa senast vid WTO:s 12:e ministerkonferens i november 2021. Parlamentet begär dessutom att det inrättas en handels- och hälsokommitté vid WTO:s 12:e ministerkonferens för att dra lärdom av pandemin, lägga fram förslag för att effektivisera WTO:s insatser under internationella hälsokriser och förbereda en handelspelare för ett internationellt pandemifördrag för att ta itu med störningar i leveranskedjan, öka produktionskapaciteten, vidta åtgärder mot prisspekulationer och se över WTO:s rättsliga ram mot bakgrund av de lärdomar som gjorts. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att EU bör visa ledarskap och fortsätta att engagera sig i multilaterala och globala insatser för vaccindistribution, samordning och flerårig planering vid de kommande mötena i Trips-rådet den 8 juni och 14 oktober 2021, G7-toppmötet den 11–13 juni 2021, G20-toppmötet 2021, toppmötet mellan EU och USA 2021, FN:s generalförsamling 2021, Världshälsoförsamlingen 2021 och WTO:s 12:e ministerkonferens och därefter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, Världshälsoorganisationens generaldirektör, Världshandelsorganisationens generaldirektör, G20-ländernas regeringar, Internationella valutafonden, Världsbanken, FN:s generalsekreterare och medlemmarna av FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

13.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Gränsvärde för högsta tillåtna resthalter av imidakloprid

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (2), särskilt artiklarna 14 och 17, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (2), särskilt artiklarna 14 och 17,

| — | med beaktande av yttrandet av den 20 april 2021 från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 20 april 2021 från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 13 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 13 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (4) bör endast godkända veterinärmedicinska läkemedel vars kvalitet, säkerhet och effekt har påvisats få släppas ut på marknaden i unionen. Det erkänns även att ökad tillgång till information ger större medvetenhet, ger människor möjlighet att yttra sig och gör det möjligt för myndigheterna att beakta dessa synpunkter. |
| --- | --- |

A.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (4) bör endast godkända veterinärmedicinska läkemedel vars kvalitet, säkerhet och effekt har påvisats få släppas ut på marknaden i unionen. Det erkänns även att ökad tillgång till information ger större medvetenhet, ger människor möjlighet att yttra sig och gör det möjligt för myndigheterna att beakta dessa synpunkter.

| B. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 (5) bör information tillhandahållas om hur besluten om riskhantering fattades och om faktorerna, utöver resultaten av riskbedömningen, samt hur dessa faktorer vägdes mot varandra. Riskkommunikationen bör också bidra till en deltagandebaserad och öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa att allmänintresset och riktigheten, fullständigheten, insynen, konsekvensen och ansvarigheten beaktas i riskanalysprocessen. |
| --- | --- |

B.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 (5) bör information tillhandahållas om hur besluten om riskhantering fattades och om faktorerna, utöver resultaten av riskbedömningen, samt hur dessa faktorer vägdes mot varandra. Riskkommunikationen bör också bidra till en deltagandebaserad och öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa att allmänintresset och riktigheten, fullständigheten, insynen, konsekvensen och ansvarigheten beaktas i riskanalysprocessen.

| C. | I Europeiska kemikaliemyndighetens (Echas) bedömningsrapport av den 18 februari 2011Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) kategoriseras uppgifter om signifikant toxicitet för vattenlevande arter och icke-målarter. |
| --- | --- |

C.

I Europeiska kemikaliemyndighetens (Echas) bedömningsrapport av den 18 februari 2011Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) kategoriseras uppgifter om signifikant toxicitet för vattenlevande arter och icke-målarter.

| D. | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU (7) anges följande: ”Föroreningen av vatten och mark med läkemedelsrester är ett växande miljöproblem. Vid bedömning och kontroll av riskerna med läkemedel för, eller via, vattenmiljön bör unionens miljömål ägnas tillräcklig uppmärksamhet. Kommissionen bör för att hantera den frågan genomföra en undersökning av läkemedlens miljöpåverkan och tillhandahålla en analys av hur relevant och effektiv det nuvarande regelverket är när det gäller skydd av vattenmiljön och människors hälsa via vattenmiljön.” |
| --- | --- |

D.

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU (7) anges följande: ”Föroreningen av vatten och mark med läkemedelsrester är ett växande miljöproblem. Vid bedömning och kontroll av riskerna med läkemedel för, eller via, vattenmiljön bör unionens miljömål ägnas tillräcklig uppmärksamhet. Kommissionen bör för att hantera den frågan genomföra en undersökning av läkemedlens miljöpåverkan och tillhandahålla en analys av hur relevant och effektiv det nuvarande regelverket är när det gäller skydd av vattenmiljön och människors hälsa via vattenmiljön.”

| E. | I kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 (8) fastställs minimikrav, bland annat att information om potentiellt skadliga effekter av det verksamma ämnet, dess metaboliter och föroreningar på människors och djurs hälsa eller på grundvattnet, miljön och icke-målarter (flora och fauna) ska ingå. |
| --- | --- |

E.

I kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 (8) fastställs minimikrav, bland annat att information om potentiellt skadliga effekter av det verksamma ämnet, dess metaboliter och föroreningar på människors och djurs hälsa eller på grundvattnet, miljön och icke-målarter (flora och fauna) ska ingå.

| F. | I kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 (9) anges att ”all eventuell information om potentiellt oacceptabla effekter av växtskyddsmedlet på miljön samt för växter och växtprodukter ska ingå, liksom kända och förväntade kumulativa och synergistiska effekter”. |
| --- | --- |

F.

I kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 (9) anges att ”all eventuell information om potentiellt oacceptabla effekter av växtskyddsmedlet på miljön samt för växter och växtprodukter ska ingå, liksom kända och förväntade kumulativa och synergistiska effekter”.

| G. | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (10) anges följande: ”De uppgifter och den dokumentation som skall åtfölja ansökan om att få släppa ut ett veterinärmedicinskt läkemedel på marknaden måste visa att fördelarna med effekten uppväger de potentiella riskerna. Om inte detta visas måste ansökan avslås.” |
| --- | --- |

G.

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (10) anges följande: ”De uppgifter och den dokumentation som skall åtfölja ansökan om att få släppa ut ett veterinärmedicinskt läkemedel på marknaden måste visa att fördelarna med effekten uppväger de potentiella riskerna. Om inte detta visas måste ansökan avslås.”

| H. | En ansökan om att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (MRL-värden) ska fastställas för imidakloprid i laxfiskar (Salmonidae) lämnades in till Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

H.

En ansökan om att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (MRL-värden) ska fastställas för imidakloprid i laxfiskar (Salmonidae) lämnades in till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| I. | På grundval av yttrandet av den 9 september 2020 från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (11) har Europeiska läkemedelsmyndigheten rekommenderat att det fastställs ett MRL-värde för imidakloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alla fiskar när så är lämpligt. |
| --- | --- |

I.

På grundval av yttrandet av den 9 september 2020 från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (11) har Europeiska läkemedelsmyndigheten rekommenderat att det fastställs ett MRL-värde för imidakloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alla fiskar när så är lämpligt.

| J. | Något MRL-värde för användning i vatten har inte fastställts i Codex Alimentarius (12). Vid mötet om bekämpningsmedelsrester i FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté för livsmedelstillsatser 2008 rekommenderades ett högsta acceptabelt dagligt intag på 0,06 mg/kg från skörderester (13). |
| --- | --- |

J.

Något MRL-värde för användning i vatten har inte fastställts i Codex Alimentarius (12). Vid mötet om bekämpningsmedelsrester i FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté för livsmedelstillsatser 2008 rekommenderades ett högsta acceptabelt dagligt intag på 0,06 mg/kg från skörderester (13).

| K. | Yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som ligger till grund för Europeiska läkemedelsmyndighetens rekommendation, har endast gjorts tillgängligt i sammanfattning och kommer enligt kommissionen endast att tillgängliggöras i sin helhet efter det att MRL-värdet har antagits. |
| --- | --- |

K.

Yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som ligger till grund för Europeiska läkemedelsmyndighetens rekommendation, har endast gjorts tillgängligt i sammanfattning och kommer enligt kommissionen endast att tillgängliggöras i sin helhet efter det att MRL-värdet har antagits.

| L. | Ett yttrande om fastställande av ett MRL-värde enligt unionsrätten bör offentliggöras och vara lättillgängligt. |
| --- | --- |

L.

Ett yttrande om fastställande av ett MRL-värde enligt unionsrätten bör offentliggöras och vara lättillgängligt.

| M. | Att säkerställa insyn i riskbedömningsprocessen främjar allmänhetens förståelse, bidrar till att ge Europeiska läkemedelsmyndigheten större legitimitet i konsumenternas och allmänhetens ögon samt ger EU-medborgarna större ansvarsskyldighet i ett demokratiskt system (14). |
| --- | --- |

M.

Att säkerställa insyn i riskbedömningsprocessen främjar allmänhetens förståelse, bidrar till att ge Europeiska läkemedelsmyndigheten större legitimitet i konsumenternas och allmänhetens ögon samt ger EU-medborgarna större ansvarsskyldighet i ett demokratiskt system (14).

| N. | Imidakloprid är ett verksamt biocidämne av typen neonikotinoid som salufördes till den breda allmänheten för behandling av grödor och boskap på grund av dess giftighet för ett stort antal skadegörare. Imidakloprids verkningsmekanism är att den fungerar som en antagonist till nikotinreceptorerna i det centrala nervsystemet. Detta stör signalöverföringen i synapsen och leder till dödlig hyperaktivitet i djurs, ryggradsdjurs och ryggradslösa djurs nerver och muskler, blockerar oåterkalleligen nikotinreceptorerna och leder till förlamning och döden (15). |
| --- | --- |

N.

Imidakloprid är ett verksamt biocidämne av typen neonikotinoid som salufördes till den breda allmänheten för behandling av grödor och boskap på grund av dess giftighet för ett stort antal skadegörare. Imidakloprids verkningsmekanism är att den fungerar som en antagonist till nikotinreceptorerna i det centrala nervsystemet. Detta stör signalöverföringen i synapsen och leder till dödlig hyperaktivitet i djurs, ryggradsdjurs och ryggradslösa djurs nerver och muskler, blockerar oåterkalleligen nikotinreceptorerna och leder till förlamning och döden (15).

| O. | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 (16) förbjuder användning av imidakloprid på alla grödor som odlas utomhus på grund av dess negativa effekter på pollinatörer. |
| --- | --- |

O.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 (16) förbjuder användning av imidakloprid på alla grödor som odlas utomhus på grund av dess negativa effekter på pollinatörer.

| P. | Farliga kemikalier som tillsätts efter utfärdande av veterinärrecept och används för att behandla infektioner av laxlöss släpps i slutändan ut i vattenmiljön. Kemikaliernas effekter riskerar inte bara att negativt påverka känsliga icke-målorganismer, utan utsläppet av dessa föreningar har konstaterats utgöra ett stort miljöproblem (17) på grund av imidakloprids höga rörlighet i jord och den förorening av grund- och ytvattnet som då uppstår (18). |
| --- | --- |

P.

Farliga kemikalier som tillsätts efter utfärdande av veterinärrecept och används för att behandla infektioner av laxlöss släpps i slutändan ut i vattenmiljön. Kemikaliernas effekter riskerar inte bara att negativt påverka känsliga icke-målorganismer, utan utsläppet av dessa föreningar har konstaterats utgöra ett stort miljöproblem (17) på grund av imidakloprids höga rörlighet i jord och den förorening av grund- och ytvattnet som då uppstår (18).

| Q. | Det finns allt starkare bevis för att användningen av imidakloprid har en förödande effekt på den biologiska mångfalden, särskilt i floder och vattenvägar (19). Den påverkar inte bara kräftdjur (20), blötdjur (21) och icke-(insekts)målarter, utan även markorganismer (22), och leder till minskade fågelpopulationer (23). Det finns en ökande oro för att bekämpningsmedelsrester och metaboliter av dessa ska stanna kvar och ackumuleras i marken och leda till markförsurning. Europaparlamentet noterar bekymrat att användningen av imidakloprid i Japan ledde till en dramatisk kollaps av fiskbestånden, som ännu inte har återhämtat sig (24). |
| --- | --- |

Q.

Det finns allt starkare bevis för att användningen av imidakloprid har en förödande effekt på den biologiska mångfalden, särskilt i floder och vattenvägar (19). Den påverkar inte bara kräftdjur (20), blötdjur (21) och icke-(insekts)målarter, utan även markorganismer (22), och leder till minskade fågelpopulationer (23). Det finns en ökande oro för att bekämpningsmedelsrester och metaboliter av dessa ska stanna kvar och ackumuleras i marken och leda till markförsurning. Europaparlamentet noterar bekymrat att användningen av imidakloprid i Japan ledde till en dramatisk kollaps av fiskbestånden, som ännu inte har återhämtat sig (24).

| R. | I den harmoniserade klassificeringen och märkningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25) kategoriseras imidakloprid som ”Skadligt vid förtäring”, ”Miljöfarligt” och ”Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” (26). |
| --- | --- |

R.

I den harmoniserade klassificeringen och märkningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25) kategoriseras imidakloprid som ”Skadligt vid förtäring”, ”Miljöfarligt” och ”Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” (26).

| S. | En studie om exponering för imidakloprid hos karp (Cyprinua carpio L.) visade på en försämring av hjärnan, gälarna och ögonen (27) samt histopatologiska förändringar (lesioner), aktivering av biomarkörer och förändrade genuttrycksnivåer. I studien konstaterades att exponering för imidakloprid orsakar inflammation och oxidativ stress. |
| --- | --- |

S.

En studie om exponering för imidakloprid hos karp (Cyprinua carpio L.) visade på en försämring av hjärnan, gälarna och ögonen (27) samt histopatologiska förändringar (lesioner), aktivering av biomarkörer och förändrade genuttrycksnivåer. I studien konstaterades att exponering för imidakloprid orsakar inflammation och oxidativ stress.

| T. | Bioackumulering av metaboliter av neonikotinoid kan uppstå i människor genom upprepat intag av förorenade livsmedel, då bioackumulering av imidakloprid genom exponering för små doser observerades i ett djurförsök (28). |
| --- | --- |

T.

Bioackumulering av metaboliter av neonikotinoid kan uppstå i människor genom upprepat intag av förorenade livsmedel, då bioackumulering av imidakloprid genom exponering för små doser observerades i ett djurförsök (28).

| U. | Olika vetenskapliga studier har genom djurförsök kommit fram till att imidakloprid fungerar som ett reproduktionstoxiskt och hormonstörande ämne som negativt kan påverka hjärtat, njurarna, sköldkörteln och hjärnan samt orsaka neurologiska symptom, inbegripet andningssvikt och död (29). |
| --- | --- |

U.

Olika vetenskapliga studier har genom djurförsök kommit fram till att imidakloprid fungerar som ett reproduktionstoxiskt och hormonstörande ämne som negativt kan påverka hjärtat, njurarna, sköldkörteln och hjärnan samt orsaka neurologiska symptom, inbegripet andningssvikt och död (29).

| V. | Experimentella bevis visar att imidakloprids toxicitet ökar lika mycket med exponeringstiden som med dosen, vilket beskrivs som ”tidskumulativ toxicitet”. Imidakloprids toxicitet bör därför inte enbart förstås som akut dödlighet, utan även betraktas inom en kronisk ram (30). |
| --- | --- |

V.

Experimentella bevis visar att imidakloprids toxicitet ökar lika mycket med exponeringstiden som med dosen, vilket beskrivs som ”tidskumulativ toxicitet”. Imidakloprids toxicitet bör därför inte enbart förstås som akut dödlighet, utan även betraktas inom en kronisk ram (30).

| W. | Förordning (EU) nr 283/2013 påbjuder studier om långsiktig toxicitet. |
| --- | --- |

W.

Förordning (EU) nr 283/2013 påbjuder studier om långsiktig toxicitet.

| X. | I förordning (EG) nr 396/2005 föreskrivs att ”kända kumulativa och synergistiska effekter” måste beaktas ”om det finns metoder för att utvärdera dessa”. |
| --- | --- |

X.

I förordning (EG) nr 396/2005 föreskrivs att ”kända kumulativa och synergistiska effekter” måste beaktas ”om det finns metoder för att utvärdera dessa”.

| Y. | Förordning (EU) nr 284/2013 kräver toxikologiska studier om exponeringsnivåer för operatörer, andra närvarande personer, personer bosatta i området samt arbetare, flera långsiktiga och kroniska toxikologiska studier om djur samt studier om omvandling, spridning och fördelning i jord, vatten och luft. |
| --- | --- |

Y.

Förordning (EU) nr 284/2013 kräver toxikologiska studier om exponeringsnivåer för operatörer, andra närvarande personer, personer bosatta i området samt arbetare, flera långsiktiga och kroniska toxikologiska studier om djur samt studier om omvandling, spridning och fördelning i jord, vatten och luft.

| Z. | Det saknas kunskaper om många enskilda kemikaliers och kemiska blandningars förorenande effekter på miljön. Inte alla kemikalier har bedömts, och bedömningarna av ekotoxicitet är inriktade på ett mycket litet antal arter och ekosystem. |
| --- | --- |

Z.

Det saknas kunskaper om många enskilda kemikaliers och kemiska blandningars förorenande effekter på miljön. Inte alla kemikalier har bedömts, och bedömningarna av ekotoxicitet är inriktade på ett mycket litet antal arter och ekosystem.

| AA. | I förordning (EG) 2019/6 erkänns att man vid beslut om riskhantering bör beakta ”andra relevanta faktorer, t.ex. samhälleliga, ekonomiska, etiska, miljömässiga och välfärdsrelaterade aspekter samt möjligheten att göra kontroller”. |
| --- | --- |

AA.

I förordning (EG) 2019/6 erkänns att man vid beslut om riskhantering bör beakta ”andra relevanta faktorer, t.ex. samhälleliga, ekonomiska, etiska, miljömässiga och välfärdsrelaterade aspekter samt möjligheten att göra kontroller”.

| AB. | Till skillnad från studier som lämnas in till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) behöver studier som lämnas in till Europeiska läkemedelsmyndigheten inte offentliggöras. Europaparlamentet beklagar den bristande tillgången till vetenskapliga studier i fullständig form, vetenskapliga yttranden och rådata samt bristen på information om genomförbarheten av kontroller och riskhantering av utsläpp av avloppsvatten till vattenmiljön. |
| --- | --- |

AB.

Till skillnad från studier som lämnas in till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) behöver studier som lämnas in till Europeiska läkemedelsmyndigheten inte offentliggöras. Europaparlamentet beklagar den bristande tillgången till vetenskapliga studier i fullständig form, vetenskapliga yttranden och rådata samt bristen på information om genomförbarheten av kontroller och riskhantering av utsläpp av avloppsvatten till vattenmiljön.

| AC. | I förordning (EG) nr 470/2009 anges att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter måste fastställas i enlighet med allmänt erkända principer för säkerhetsbedömning där man beaktar andra vetenskapliga bedömningar av de berörda ämnenas säkerhet, som gjorts av internationella organisationer, särskilt Codex Alimentarius-kommissionen, eller, när sådana ämnen används för andra ändamål, av vetenskapliga organ som är etablerade i gemenskapen. |
| --- | --- |

AC.

I förordning (EG) nr 470/2009 anges att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter måste fastställas i enlighet med allmänt erkända principer för säkerhetsbedömning där man beaktar andra vetenskapliga bedömningar av de berörda ämnenas säkerhet, som gjorts av internationella organisationer, särskilt Codex Alimentarius-kommissionen, eller, när sådana ämnen används för andra ändamål, av vetenskapliga organ som är etablerade i gemenskapen.

| AD. | I Codex Alimentarius rekommenderas att imidakloprid inte används i havsmiljön och Echa antyder vad detta kan bero på: Enligt

  den harmoniserade klassificering och märkning (ATP01)

  som godkänts av Europeiska unionen är detta ämne mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter och skadligt vid förtäring (31). |
| --- | --- |

AD.

I Codex Alimentarius rekommenderas att imidakloprid inte används i havsmiljön och Echa antyder vad detta kan bero på: Enligt

  den harmoniserade klassificering och märkning (ATP01)

  som godkänts av Europeiska unionen är detta ämne mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter och skadligt vid förtäring (31).

| AE. | Enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 2019/6 ska godkännande för försäljning inte beviljas om riskerna för folkhälsan eller djurhälsan eller för miljön inte har åtgärdats i tillräcklig grad. Europaparlamentet anser att detta är en motivering till varför MRL-värdet inte ska fastställas. |
| --- | --- |

AE.

Enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 2019/6 ska godkännande för försäljning inte beviljas om riskerna för folkhälsan eller djurhälsan eller för miljön inte har åtgärdats i tillräcklig grad. Europaparlamentet anser att detta är en motivering till varför MRL-värdet inte ska fastställas.

| AF. | De fyra största laxproducerande länderna – Norge, Chile, Förenade kungariket och Kanada – är inte medlemsstater och kommissionen kan därför inte utföra lämpliga granskningar av de behöriga myndigheterna i dessa länder eller bedöma om kontrollerna är tillräckliga. |
| --- | --- |

AF.

De fyra största laxproducerande länderna – Norge, Chile, Förenade kungariket och Kanada – är inte medlemsstater och kommissionen kan därför inte utföra lämpliga granskningar av de behöriga myndigheterna i dessa länder eller bedöma om kontrollerna är tillräckliga.

| 1. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/621 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 470/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/621 inte är förenlig med unionsrätten på så sätt att den strider mot informationsfriheten och de grundläggande principerna om öppenhet, demokratisk kontroll och ansvarsskyldighet, eftersom det underliggande yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel endast har gjorts tillgängligt i sammanfattning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva genomförandeförordning (EU) 2021/621 och lämna in ett nytt utkast till kommittén, där imidakloprid ingår i den förteckning som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005 över farmakologiskt verksamma ämnen för vilka inga gränsvärden kan fastställas för användning i vatten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att alla veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och farmakologiska och kemiska rester bör genomgå standardtester och expertutvärderingar på grund av deras risk att orsaka ytterligare och permanenta skador. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att Europeiska läkemedelsmyndigheten bör offentliggöra det fullständiga yttranden från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som innehåller den vetenskapliga riskbedömningen och rekommendationerna för riskhantering samt de vetenskapliga belägg som dessa grundas på. Parlamentet anser att riskbedömningen av imidakloprid är bristfällig i fråga om beaktandet av akuta resultatmått och att den bortser från fördröjda, kumulativa och kroniska effekter. Parlamentet påminner om att forskning om ryggradslösa vattendjur har visat på en fördröjd effekt på dödligheten, särskilt bland vattenlevande insektsarter, som inte kunde upptäckas vid standardtester av akut toxicitet. Detta visar att riskbedömningarna av neonikotinoider har varit otillräckliga när det gäller miljöskydd (32). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att utvärdera farmakologiskt verksamma ämnen och deras klassificering när det gäller MRL-värden i animaliska livsmedel tillsammans med de regler som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002 (33), (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1367/2006 (34) och förordningarna (EU) 2019/6 och (EU) 2019/1381. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att direktiv 2001/82/EG snarast bör ses över när det gäller skyddet av den biologiska mångfalden, vatten- och landmiljön och med hänsyn till djurskydd och icke-målorganismer och mikroorganismer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att förordning (EG) nr 470/2009 inte säkerställer ett tillräckligt beaktande av behovet av att engagera parlamentet och medborgarna, så att de till fullo kan utöva sin rätt till demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka det vetenskapliga samarbetet, samordningen och samstämmigheten mellan EU-byråerna med befogenhet på detta område, dvs. Europeiska läkemedelsmyndigheten, Efsa och Echa, tillsammans med nationella och internationella organ, genom att ta fram en gemensam ram för riskbedömning av produkter med biocider och fytofarmaka som används i livsmedelskedjorna för att undvika inkonsekvenser och begränsa risken för miljöskador och miljömord. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin funktion som riskhanterare vederbörligen tillämpa försiktighetsprincipen efter en bedömning av tillgänglig information, så att risken för skadliga effekter på miljön, den biologiska mångfalden, djurskydd och människors hälsa kvantifieras. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att systematiskt meddela hur försiktighetsprincipen och principen om informerat samtycke har beaktats och hur slutsatserna drogs i yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla den demokratiska principen om informerat samtycke och genomföra en kontroll av riskbedömningsprocessens ändamålsenlighet för att fastställa MRL-värden för veterinärmedicinska läkemedel i animaliska livsmedel. Parlamentet anser att det är av största vikt att den är helt förenlig med de mål som avses i kommissionens meddelande Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, kommissionens meddelande Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem av den 20 maj 2020 samt EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att tidskumulativa, uppdaterade, expertgranskade och ekotoxikologiska tester för icke-målarter i marken och vattenmiljön ingår i riskbedömningen och att den även omfattar rester i luft, mark och vatten, inbegripet kumulativa, toxiska långtidseffekter, samt anger de oberoende, expertgranskade vetenskapliga studier och vetenskapliga yttranden som beaktats. Parlamentet betonar att denna information bör vara allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna, och medlemsstaterna att stödja, ett lagstiftningsförslag för att säkerställa samstämmighet och konsekvens med förordningarna (EU) 2019/6 och (EU) 2019/1381 och all livsmedelsrelaterad lagstiftning för det fall att riskbedömningen för att fastställa MRL-värden genomförs av andra myndigheter än Efsa. Parlamentet uppmanar kommissionen att även säkerställa att en sådan bedömning är öppen och syftar till att bättra skydda biologisk mångfald och vattenekosystem, insekter, daggmaskar och jordlevande mikroorganismer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 131, 16.4.2021, s. 120.

(2)  EUT L 152, 16.6.2009, s. 11.

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 av den 20 juni 2019 om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och om ändring av förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 2065/2003, (EG) nr 1935/2004, (EG) nr 1331/2008, (EG) nr 1107/2009 och (EU) 2015/2283 och direktiv 2001/18/EG (EUT L 231, 6.9.2019, s. 1).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område (EUT L 226, 24.8.2013, s. 1).

(8)  Kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för verksamma ämnen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 93, 3.4.2013, s. 1).

(9)  Kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för växtskyddsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 93, 3.4.2013, s. 85).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EUT L 311, 28.11.2001, s. 1).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf.

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206.

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides /JMPR/JMPRReport08.pdf.

(14)  Se domstolens domar i mål T-235/15, Pari Pharma GmbH mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:65. Se även mål T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:66 och T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH och Intervet International BV mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid (
  EUT L 132, 30.5.2018, s. 31).

(17)  Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., ”Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects”, Aquaculture, 2010, volym 306, 1–4, s. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., ”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volym 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(20)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., ”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volym 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21)  Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., ”The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata”, Science of the Total Environment, 2020, volym 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22)  de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., ”Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates”, Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020.

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan.

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (
  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(26)  Echas bedömningsrapport, Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods), https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27)  Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., ”Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)”, Toxicology International, 2020, 27, s. 70–78.

(28)  Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., ”Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid”, Chemosphere, 2013, volym 93, 10, s. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29)  Katić, A., Karačonji, I.B., ”Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals”, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: ”Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5), 1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643.

(32)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Verksamma ämnen, däribland flumioxazin

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745 av den 6 maj 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalciumkarbonat, kaptan, koldioxid, cymoxanil, dimetomorf, etefon, extrakt av teträd, famoxadon, restprodukter från destillering av fett, fettsyror C7–C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, gibberellinsyra, gibberelliner, heptamaloxiloglukan, hydrolyserade proteiner, järnsulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, växtoljor/raps- och rybsfröolja, kaliumkvävekarbonat, propamokarb, protiokonazol, kvartssand, fiskolja, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/fårtalg, S-metolaklor, fjärilsferomoner med raka kolkedjor, tebukonazol och urea (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 17 första stycket och artikel 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 17 första stycket och artikel 21,

| — | med beaktande av yttrandet av den 30 mars 2021 från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 30 mars 2021 från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3),

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Flumioxazin togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (6) den 1 januari 2003 genom kommissionens direktiv 2002/81/EG (7) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

A.

Flumioxazin togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (6) den 1 januari 2003 genom kommissionens direktiv 2002/81/EG (7) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| B. | Ett förfarande för att förnya godkännandet av flumioxazin i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8) har pågått sedan 2010 (9), och en ansökan om detta lämnades in den 29 februari 2012 i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (10). |
| --- | --- |

B.

Ett förfarande för att förnya godkännandet av flumioxazin i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8) har pågått sedan 2010 (9), och en ansökan om detta lämnades in den 29 februari 2012 i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (10).

| C. | Godkännandeperioden för det verksamma ämnet flumioxazin har redan förlängts med fem år genom kommissionens direktiv 2010/77/EU (11), och därefter med ett år i taget sedan 2015 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) och (EU) 2020/869 (17), och förlängs nu ännu en gång med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745, som förlänger godkännandeperioden till den 30 juni 2022. |
| --- | --- |

C.

Godkännandeperioden för det verksamma ämnet flumioxazin har redan förlängts med fem år genom kommissionens direktiv 2010/77/EU (11), och därefter med ett år i taget sedan 2015 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) och (EU) 2020/869 (17), och förlängs nu ännu en gång med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/745, som förlänger godkännandeperioden till den 30 juni 2022.

| D. | Kommissionen har i genomförandeförordning (EU) 2021/745 underlåtit att förklara skälen till förlängningen annat än genom att ange följande: ”På grund av att bedömningen av dessa verksamma ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.” |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har i genomförandeförordning (EU) 2021/745 underlåtit att förklara skälen till förlängningen annat än genom att ange följande: ”På grund av att bedömningen av dessa verksamma ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.”

| E. | Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön, och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn. |
| --- | --- |

E.

Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön, och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn.

| F. | Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 föreskriver att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

F.

Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 föreskriver att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön.

| G. | I förordning (EG) nr 1107/2009 anges att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I fallet med flumioxazin är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas. |
| --- | --- |

G.

I förordning (EG) nr 1107/2009 anges att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I fallet med flumioxazin är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas.

| H. | Under de 18 år som gått sedan flumioxazin godkändes som verksamt ämne har det identifierats och klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och sannolikt hormonstörande. |
| --- | --- |

H.

Under de 18 år som gått sedan flumioxazin godkändes som verksamt ämne har det identifierats och klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och sannolikt hormonstörande.

| I. | Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när risken för skadliga effekter på hälsan har fastställts men vetenskaplig osäkerhet kvarstår, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när risken för skadliga effekter på hälsan har fastställts men vetenskaplig osäkerhet kvarstår, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| J. | Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras. |
| --- | --- |

J.

Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras.

Reproduktionstoxiskt i kategori 1B och hormonstörande egenskaper

| K. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (18) har flumioxazin en harmoniserad klassificering som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter. |
| --- | --- |

K.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (18) har flumioxazin en harmoniserad klassificering som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter.

| L. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) konstaterade redan 2014, och därefter 2017 och 2018, att det fanns kritiska orosområden eftersom flumioxazin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, och även att flumioxazins potentiella hormonstörande egenskaper var en fråga som inte kunde färdigbehandlas och ett kritiskt orosområde. |
| --- | --- |

L.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) konstaterade redan 2014, och därefter 2017 och 2018, att det fanns kritiska orosområden eftersom flumioxazin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B, och även att flumioxazins potentiella hormonstörande egenskaper var en fråga som inte kunde färdigbehandlas och ett kritiskt orosområde.

| M. | 2015 togs flumioxazin upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom genomförandeförordning (EU) 2015/408 eftersom det, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, klassificeras eller ska klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1A eller 1B. |
| --- | --- |

M.

2015 togs flumioxazin upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom genomförandeförordning (EU) 2015/408 eftersom det, i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, klassificeras eller ska klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1A eller 1B.

| N. | Enligt punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B, utom i de fall då det i ansökan finns dokumentation som styrker att ett sådant verksamt ämne är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel, inbegripet med icke-kemiska metoder, förutsatt att riskreducerande åtgärder tillämpas i samband med användning av det verksamma ämnet för att se till att exponering av människor och miljö minimeras. |
| --- | --- |

N.

Enligt punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B, utom i de fall då det i ansökan finns dokumentation som styrker att ett sådant verksamt ämne är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel, inbegripet med icke-kemiska metoder, förutsatt att riskreducerande åtgärder tillämpas i samband med användning av det verksamma ämnet för att se till att exponering av människor och miljö minimeras.

| O. | Den 1 februari 2018 överlämnade den rapporterande medlemsstaten, i ljuset av nya vetenskapliga uppgifter, till Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) ett förslag till harmoniserad klassificering och märkning av flumioxazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. Den 15 mars 2019 antog Echas riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande om ändring av klassificeringen av flumioxazin från reproduktionstoxiskt i kategori 1B till reproduktionstoxiskt i kategori 2. Detta kommer sannolikt att leda till en omklassificering av flumioxazin i bilaga IV till förordning (EG) nr 1272/2008, men detta har ännu inte skett. Fram till dess klassificeras flumioxazin som reproduktionstoxiskt i kategori 1B. |
| --- | --- |

O.

Den 1 februari 2018 överlämnade den rapporterande medlemsstaten, i ljuset av nya vetenskapliga uppgifter, till Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) ett förslag till harmoniserad klassificering och märkning av flumioxazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. Den 15 mars 2019 antog Echas riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande om ändring av klassificeringen av flumioxazin från reproduktionstoxiskt i kategori 1B till reproduktionstoxiskt i kategori 2. Detta kommer sannolikt att leda till en omklassificering av flumioxazin i bilaga IV till förordning (EG) nr 1272/2008, men detta har ännu inte skett. Fram till dess klassificeras flumioxazin som reproduktionstoxiskt i kategori 1B.

| P. | Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får ett verksamt ämne inte godkännas om det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det berörda verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (19). |
| --- | --- |

P.

Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får ett verksamt ämne inte godkännas om det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det berörda verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (19).

| Q. | Sedan 2014 har flumioxazin misstänkts ha hormonstörande egenskaper (20). Kriterierna för att avgöra om ett ämne är hormonstörande inom ramen för förordning (EG) nr 1107/2009, i enlighet med kommissionens förordning (EU) 2018/605 (21), har tillämpats sedan den 20 oktober 2018 (22). Riktlinjer som motsvarade ärendet antogs den 5 juni 2018 (23). Först den 4 december 2019 bemyndigade dock kommissionen Efsa att bedöma den hormonstörande potentialen hos flumioxazin enligt de nya kriterierna. |
| --- | --- |

Q.

Sedan 2014 har flumioxazin misstänkts ha hormonstörande egenskaper (20). Kriterierna för att avgöra om ett ämne är hormonstörande inom ramen för förordning (EG) nr 1107/2009, i enlighet med kommissionens förordning (EU) 2018/605 (21), har tillämpats sedan den 20 oktober 2018 (22). Riktlinjer som motsvarade ärendet antogs den 5 juni 2018 (23). Först den 4 december 2019 bemyndigade dock kommissionen Efsa att bedöma den hormonstörande potentialen hos flumioxazin enligt de nya kriterierna.

| R. | I september 2020 offentliggjorde Efsa sin uppdaterade sakkunnigbedömning av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet flumioxazin (24), där man fastslog att det inte gick att utesluta hormonstörande egenskaper eftersom flera uppgiftsluckor konstaterades, även i fråga om andra säkerhetsaspekter, vilket gav upphov till kritiska orosområden. |
| --- | --- |

R.

I september 2020 offentliggjorde Efsa sin uppdaterade sakkunnigbedömning av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet flumioxazin (24), där man fastslog att det inte gick att utesluta hormonstörande egenskaper eftersom flera uppgiftsluckor konstaterades, även i fråga om andra säkerhetsaspekter, vilket gav upphov till kritiska orosområden.

| S. | Efsa kunde närmare bestämt på området för toxicitet för däggdjur konstatera flera uppgiftsluckor, frågor som inte kunde färdigbehandlas och kritiska orosområden. Efsa konstaterade också att det saknades uppgifter på området för resthalter och konsumentsäkerhet, och kunde inte slutföra bedömningen av grundvattnets exponering på grund av uppgiftsluckor. Bedömningen av flumioxazins hormonstörande egenskaper för människor och icke-målorganismer kunde inte heller slutföras på grund av ofullständiga dataset, vilket innebar att Efsa inte kunde komma fram till någon slutsats om huruvida kriterierna för att vara hormonstörande för både människor och icke-målorganismer genom östrogen-, androgen-, thyroid- och steroidgenesmodaliteterna (EATS) enligt punkt 3.6.5 och punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605, är uppfyllda. |
| --- | --- |

S.

Efsa kunde närmare bestämt på området för toxicitet för däggdjur konstatera flera uppgiftsluckor, frågor som inte kunde färdigbehandlas och kritiska orosområden. Efsa konstaterade också att det saknades uppgifter på området för resthalter och konsumentsäkerhet, och kunde inte slutföra bedömningen av grundvattnets exponering på grund av uppgiftsluckor. Bedömningen av flumioxazins hormonstörande egenskaper för människor och icke-målorganismer kunde inte heller slutföras på grund av ofullständiga dataset, vilket innebar att Efsa inte kunde komma fram till någon slutsats om huruvida kriterierna för att vara hormonstörande för både människor och icke-målorganismer genom östrogen-, androgen-, thyroid- och steroidgenesmodaliteterna (EATS) enligt punkt 3.6.5 och punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605, är uppfyllda.

| T. | Flumioxazin har en hög risk för biokoncentration, är mycket giftigt för alger och vattenväxter och måttligt giftigt för daggmaskar, honungsbin, fisk och vattenlevande ryggradslösa djur. |
| --- | --- |

T.

Flumioxazin har en hög risk för biokoncentration, är mycket giftigt för alger och vattenväxter och måttligt giftigt för daggmaskar, honungsbin, fisk och vattenlevande ryggradslösa djur.

| U. | Det är oacceptabelt att ett ämne som nu uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande och/eller reproduktionstoxiska, och som det inte går att utesluta att det uppfyller uteslutningskriterierna på grund av dess hormonstörande egenskaper, som har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och äventyra folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

U.

Det är oacceptabelt att ett ämne som nu uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande och/eller reproduktionstoxiska, och som det inte går att utesluta att det uppfyller uteslutningskriterierna på grund av dess hormonstörande egenskaper, som har fastställts för att skydda människors hälsa och miljön, får fortsätta att användas i unionen och äventyra folkhälsan och miljön.

| V. | De sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för människors hälsa och miljön eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter. |
| --- | --- |

V.

De sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för människors hälsa och miljön eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter.

| W. | Efter ett första förslag från kommissionen 2014 om att inte förnya godkännandet, på grundval av att flumioxazin uppfyllde uteslutningskriterierna för reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1B, begärde sökanden ett undantag från tillämpningen av dessa uteslutningskriterier. Ett sådant undantag krävde dock att man utvecklade relevanta bedömningsmetoder som ännu inte fanns, trots att förordning (EG) nr 1107/2009 hade tillämpats i tre år, vilket ledde till att processen för icke förnyat godkännande stod still i flera år. |
| --- | --- |

W.

Efter ett första förslag från kommissionen 2014 om att inte förnya godkännandet, på grundval av att flumioxazin uppfyllde uteslutningskriterierna för reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1B, begärde sökanden ett undantag från tillämpningen av dessa uteslutningskriterier. Ett sådant undantag krävde dock att man utvecklade relevanta bedömningsmetoder som ännu inte fanns, trots att förordning (EG) nr 1107/2009 hade tillämpats i tre år, vilket ledde till att processen för icke förnyat godkännande stod still i flera år.

| X. | I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”. |
| --- | --- |

X.

I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”.

| Y. | Parlamentet invände mot de två föregående förlängningarna av godkännandeperioden för flumioxazin redan i sina resolutioner av den 10 oktober 2019 (25) och den 10 juli 2020 (26), och kommissionen har inte kommit med något övertygande svar på de resolutionerna och har inte heller kunnat visa att en ytterligare förlängning inte skulle överskrida dess genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

Y.

Parlamentet invände mot de två föregående förlängningarna av godkännandeperioden för flumioxazin redan i sina resolutioner av den 10 oktober 2019 (25) och den 10 juli 2020 (26), och kommissionen har inte kommit med något övertygande svar på de resolutionerna och har inte heller kunnat visa att en ytterligare förlängning inte skulle överskrida dess genomförandebefogenheter.

| Z. | Efter den förra förlängningen 2020 av godkännandeperioderna för 26 verksamma ämnen, bland annat flumioxazin, enligt genomförandeförordning (EU) 2020/869, är det endast fyra av de 26 ämnen som ingår i den genomförandeförordningen som antingen har fått förnyat godkännande eller icke förnyat godkännande, medan godkännandeperioderna för 44 verksamma ämnen enligt genomförandeförordning (EU) 2021/745 har förlängts, många av dem för tredje eller fjärde gången. |
| --- | --- |

Z.

Efter den förra förlängningen 2020 av godkännandeperioderna för 26 verksamma ämnen, bland annat flumioxazin, enligt genomförandeförordning (EU) 2020/869, är det endast fyra av de 26 ämnen som ingår i den genomförandeförordningen som antingen har fått förnyat godkännande eller icke förnyat godkännande, medan godkännandeperioderna för 44 verksamma ämnen enligt genomförandeförordning (EU) 2021/745 har förlängts, många av dem för tredje eller fjärde gången.

| 1. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/745 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/745 inte är förenlig med unionsrätten, eftersom den inte respekterar försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kritiserar skarpt de allvarliga förseningarna i processen för förnyat godkännande och i identifieringen av hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att beslutet att förlänga godkännandeperioden för flumioxazin igen är oförenligt med de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009 och att det inte grundar sig på vare sig bevis för att detta ämne kan användas säkert eller ett påvisat akut behov av ämnet för livsmedelsproduktion i unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva genomförandeförordning (EU) 2021/745 och att lägga fram ett nytt utkast för utskottet som beaktar de vetenskapliga bevisen för de skadliga egenskaperna hos alla berörda ämnen, särskilt flumioxazin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att inte förnya godkännandet av flumioxazin vid nästa sammanträde för den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om de särskilda skälen till att bedömningen av ämnena har försenats av orsaker som de sökande inte råder över, vilka specifika endpoints som fortfarande håller på att bedömas och varför den bedömningen tar så lång tid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram utkast till genomförandeförordningar för att förlänga godkännandeperioderna endast för ämnen för vilka det nuvarande vetenskapliga läget inte förväntas leda till ett kommissionsförslag om icke förnyat godkännande av det berörda verksamma ämnet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att dra tillbaka godkännandena för ämnen om det finns bevis för eller rimliga tvivel om att de inte kommer att uppfylla de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och snabb förnyad bedömning av godkännandena av de verksamma ämnen som de är rapporterande medlemsstater för, och att se till att de nuvarande förseningarna verkligen avhjälps snarast möjligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT L 160, 7.5.2021, s. 89.

(2)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 183.

(6)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(7)  Kommissionens direktiv 2002/81/EG av den 10 oktober 2002 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa flumioxazin som verksamt ämne (EGT L 276, 12.10.2002, s. 28).

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

(9)  Kommissionens direktiv 2010/77/EU av den 10 november 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG vad gäller sista giltighetsdag för införandet av vissa verksamma ämnen i bilaga I (EUT L 293, 11.11.2010, s. 48).

(10)  Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG, och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (EUT L 322, 8.12.2010, s. 10).

(11)  Kommissionens direktiv 2010/77/EU av den 10 november 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG vad gäller sista giltighetsdag för införandet av vissa verksamma ämnen i bilaga I (EUT L 293, 11.11.2010, s. 48).

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1885 av den 20 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2,4-D, acibenzolar-S-metyl, amitrol, bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, esfenvalerat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), glyfosat, iprovalikarb, isoproturon, lambda-cyhalotrin, metalaxyl-M, metsulfuronmetyl, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, pyraflufenetyl, tiabendazol, tifensulfuronmetyl och triasulfuron (EUT L 276, 21.10.2015, s. 48).

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/549 av den 8 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), metalaxyl-M, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, tiabendazol och tifensulfuronmetyl (EUT L 95, 9.4.2016, s. 4).

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/841 av den 17 maj 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxinil, karfentrazonetyl, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, metoxifenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pymetrozin, S-metolaklor och trifloxistrobin (EUT L 125, 18.5.2017, s. 12).

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/917 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, karvon, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stam: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-M, metiokarb, metoxifenozid, metribuzin, milbemektin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stam: 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, pymetrozin och S-metolaklor (EUT L 163, 28.6.2018, s. 13).

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (EUT L 120, 8.5.2019, s. 16).

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/869 av den 24 juni 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, dimetomorf, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol och S-metolaklor (EUT L 201, 25.6.2020, s. 7).

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG, (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(20)  Efsas slutsats Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA Journal 2014; 12(6):3736, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736.

(21)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

(22)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

(23)  Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) med stöd av det gemensamma forskningscentrumet, Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, EFSA Journal 2018; 16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(24)  Efsas slutsats, Updated peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin, EFSA Journal 2020; 18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246.

(25)  Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (Antagna texter, P9_TA(2019)0026).

(26)  Europaparlamentets resolution av den 10 juli 2020 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, dimetomorf, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol och S-metolaklor (Antagna texter, P9_TA(2020)0197).

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, och upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, och upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 24 september 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014, (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 24 september 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014, (COM(2020)0595),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 12 september 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 12 september 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum (COM(2018)0630),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (7),

| — | med beaktande av Budapestkonventionen om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001 (ETS nr. 185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapestkonventionen om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001 (ETS nr. 185),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2020 om en ny strategi för europeiska små och medelstora företag (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2020 om en ny strategi för europeiska små och medelstora företag (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för data (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för data (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om formandet av EU:s digitala framtid och att få bort hindren för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (10) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om formandet av EU:s digitala framtid och att få bort hindren för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (10)

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen och kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen och kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU och möjliga åtgärder på EU-nivå för att minska dem (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2019 om säkerhetshot kopplade till Kinas ökande teknologiska närvaro i EU och möjliga åtgärder på EU-nivå för att minska dem (12),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (O-000037/2021 – B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (O-000037/2021 – B9-0024/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den digitala omställningen är ett viktig strategisk prioritering för unionen som oundvikligen också innebär större utsatthet för cyberhot. |
| --- | --- |

A.

Den digitala omställningen är ett viktig strategisk prioritering för unionen som oundvikligen också innebär större utsatthet för cyberhot.

| B. | Antalet uppkopplade enheter, såsom maskiner, sensorer och industriella komponenter och nätverk som ingår i sakernas internet fortsätter att öka. 2024 förväntas 22,3 miljarder enheter vara förbundna genom sakernas internet, vilket gör att risken för cyberattacker ökar. |
| --- | --- |

B.

Antalet uppkopplade enheter, såsom maskiner, sensorer och industriella komponenter och nätverk som ingår i sakernas internet fortsätter att öka. 2024 förväntas 22,3 miljarder enheter vara förbundna genom sakernas internet, vilket gör att risken för cyberattacker ökar.

| C. | Tekniska framsteg – såsom kvantdatorteknik – och den ojämna tillgången till dessa, kan komma att utgöra ett problem för cybersäkerheten. |
| --- | --- |

C.

Tekniska framsteg – såsom kvantdatorteknik – och den ojämna tillgången till dessa, kan komma att utgöra ett problem för cybersäkerheten.

| D. | Genom covid-19-krisen har cyberriskerna inom vissa kritiska branscher blivit tydliga, i synnerhet inom hälso- och sjukvården, och åtgärder som distansarbete och social distansering har ökat vårt beroende av digital teknik och uppkoppling. Samtidigt ökar cyberattackerna medan cyberbrottsligheten har blir allt mer avancerad med bland annat spionage och sabotage och intrång i och manipulering av IKT-system, IKT-strukturer och IKT-nätverk genom skadliga och olagliga installationer. |
| --- | --- |

D.

Genom covid-19-krisen har cyberriskerna inom vissa kritiska branscher blivit tydliga, i synnerhet inom hälso- och sjukvården, och åtgärder som distansarbete och social distansering har ökat vårt beroende av digital teknik och uppkoppling. Samtidigt ökar cyberattackerna medan cyberbrottsligheten har blir allt mer avancerad med bland annat spionage och sabotage och intrång i och manipulering av IKT-system, IKT-strukturer och IKT-nätverk genom skadliga och olagliga installationer.

| E. | Antalet cyberattacker ökar betydligt, vilket har visat sig genom den senaste tidens serie illvilliga och organiserade cyberattacker mot hälso- och sjukvårdssystem i bland annat Irland, Finland och Frankrike. Dessa cyberattacker orsakar betydande skador för såväl hälso- och sjukvårdssystemen som patientvården samt för andra känsliga offentliga och privata institutioner. |
| --- | --- |

E.

Antalet cyberattacker ökar betydligt, vilket har visat sig genom den senaste tidens serie illvilliga och organiserade cyberattacker mot hälso- och sjukvårdssystem i bland annat Irland, Finland och Frankrike. Dessa cyberattacker orsakar betydande skador för såväl hälso- och sjukvårdssystemen som patientvården samt för andra känsliga offentliga och privata institutioner.

| F. | Hybridhoten ökar, vilket även inkluderar desinformationskampanjer och cyberattacker mot infrastruktur, ekonomiska processer och demokratiska institutioner. Dessa hot är på väg att bli ett allvarligt problem inom såväl cybervärlden som den fysiska världen och riskerar att påverka demokratiska processer såsom val, lagstiftningsförfaranden, brottsbekämpning och rättsväsende. |
| --- | --- |

F.

Hybridhoten ökar, vilket även inkluderar desinformationskampanjer och cyberattacker mot infrastruktur, ekonomiska processer och demokratiska institutioner. Dessa hot är på väg att bli ett allvarligt problem inom såväl cybervärlden som den fysiska världen och riskerar att påverka demokratiska processer såsom val, lagstiftningsförfaranden, brottsbekämpning och rättsväsende.

| G. | Vi blir allt mer beroende av internets kärnfunktioner och grundläggande internettjänster för kommunikation, värdskap, applikationer och data, medan marknaden för detta koncentreras mer och mer till allt färre företag. |
| --- | --- |

G.

Vi blir allt mer beroende av internets kärnfunktioner och grundläggande internettjänster för kommunikation, värdskap, applikationer och data, medan marknaden för detta koncentreras mer och mer till allt färre företag.

| H. | Förmågan att genomföra samordnade överbelastningsattacker ökar, och därför bör motståndskraften inom internets kärnfunktioner ökas parallellt. |
| --- | --- |

H.

Förmågan att genomföra samordnade överbelastningsattacker ökar, och därför bör motståndskraften inom internets kärnfunktioner ökas parallellt.

| I. | Säkerhetsberedskapen och medvetenheten bland företag, i synnerhet små och medelstora företag och enmansföretag, är fortsatt låg och det råder brist på kvalificerad arbetskraft (arbetskraftsunderskottet har ökat med 20 % sedan 2015). De traditionella rekryteringskanalerna uppfyller inte efterfrågan, inbegripet för ledande och tvärdisciplinära befattningar. Nästan 90 % av dem som arbetar med cybersäkerhet världen över är män, och den konstanta bristen på jämn könsfördelning begränsar talangpoolen ytterligare (13). |
| --- | --- |

I.

Säkerhetsberedskapen och medvetenheten bland företag, i synnerhet små och medelstora företag och enmansföretag, är fortsatt låg och det råder brist på kvalificerad arbetskraft (arbetskraftsunderskottet har ökat med 20 % sedan 2015). De traditionella rekryteringskanalerna uppfyller inte efterfrågan, inbegripet för ledande och tvärdisciplinära befattningar. Nästan 90 % av dem som arbetar med cybersäkerhet världen över är män, och den konstanta bristen på jämn könsfördelning begränsar talangpoolen ytterligare (13).

| J. | Cybersäkerhetskapaciteten är heterogen mellan medlemsstaterna och incidentrapporteringen och informationsutbytet mellan dem är varken systematisk eller heltäckande, samtidigt som inte heller den potential som finns i informations- och analyscentralerna för att utbyta information mellan den offentliga och privata sektorn utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

J.

Cybersäkerhetskapaciteten är heterogen mellan medlemsstaterna och incidentrapporteringen och informationsutbytet mellan dem är varken systematisk eller heltäckande, samtidigt som inte heller den potential som finns i informations- och analyscentralerna för att utbyta information mellan den offentliga och privata sektorn utnyttjas till fullo.

| K. | Det saknas enighet på EU-nivå om samarbete kring underrättelser om cyberhot och kollektiva svar på cyber- och hybridattacker. Det är tekniskt och geopolitiskt mycket svårt för en medlemsstat att på egen hand vidta motåtgärder mot cyberhot och cyberattacker, i synnerhet sådana av hybridkaraktär. |
| --- | --- |

K.

Det saknas enighet på EU-nivå om samarbete kring underrättelser om cyberhot och kollektiva svar på cyber- och hybridattacker. Det är tekniskt och geopolitiskt mycket svårt för en medlemsstat att på egen hand vidta motåtgärder mot cyberhot och cyberattacker, i synnerhet sådana av hybridkaraktär.

| L. | Gränsöverskridande datadelning och global datadelning är viktiga för värdeskapandet förutsatt att integriteten, de immateriella rättigheterna och äganderätten säkerställs. Efterlevnaden av utländska datalagar skulle kunna utgöra ett cyberhot mot europeisk data eftersom företag som verkar i olika regioner är föremål för överlappande skyldigheter oavsett var deras data kommer ifrån. |
| --- | --- |

L.

Gränsöverskridande datadelning och global datadelning är viktiga för värdeskapandet förutsatt att integriteten, de immateriella rättigheterna och äganderätten säkerställs. Efterlevnaden av utländska datalagar skulle kunna utgöra ett cyberhot mot europeisk data eftersom företag som verkar i olika regioner är föremål för överlappande skyldigheter oavsett var deras data kommer ifrån.

| M. | Cybersäkerheten är en global marknad värd 600 miljarder EUR, vilket förväntas öka snabbt, och unionen är nettoimportör av produkter och lösningar. |
| --- | --- |

M.

Cybersäkerheten är en global marknad värd 600 miljarder EUR, vilket förväntas öka snabbt, och unionen är nettoimportör av produkter och lösningar.

| N. | Det finns en risk att den inre marknaden fragmenteras på grund av nationell cybersäkerhetslagstiftning och bristen på horisontell lagstiftning om cybersäkerhetskrav för maskinvara och programvara, inklusive anslutna produkter och applikationer. |
| --- | --- |

N.

Det finns en risk att den inre marknaden fragmenteras på grund av nationell cybersäkerhetslagstiftning och bristen på horisontell lagstiftning om cybersäkerhetskrav för maskinvara och programvara, inklusive anslutna produkter och applikationer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen har tagit i det gemensamma meddelandet med titeln EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vill se en utveckling av säkra och tillförlitliga nät- och informationssystem, infrastruktur och förbindelser i hela unionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet vill att målet ska vara att alla internetanslutna produkter i unionen, inklusive produkter för konsument- och industriändamål och hela de leveranskedjor som gör dem tillgängliga, ska ha inbyggd säkerhet, vara motståndskraftiga mot cyberincidenter och snabbt kunna åtgärdas när sårbarheter upptäcks. Parlamentet välkomnar kommissionens planer på att föreslå en horisontell lagstiftning om cybersäkerhetskrav för uppkopplade produkter och tillhörande tjänster, och begär att man i denna lagstiftning ska harmonisera nationella lagar för att undvika en fragmentering av den inre marknaden. Parlamentet begär att den befintliga lagstiftningen (cybersäkerhetsakten, den nya lagstiftningsramen och förordningen om standardisering) ska beaktas för att undvika tvetydigheter och fragmentering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av ett förslag om en horisontell reglering med cybersäkerhetskrav för applikationer, programvara, inbyggd programvara och operativsystem till 2023, vilket ska bygga på EU:s regelverk för riskhanteringskrav. Parlamentet betonar att föråldrade applikationer, programvara, inbyggd programvara och operativsystem (föråldrade på så sätt att de inte längre får regelbundna programfixar och säkerhetsuppdateringar) utgör en icke försumbar andel av alla uppkopplade enheter, vilket innebär en cybersäkerhetsrisk. Kommissionen uppmanas att inkludera denna aspekt i sitt förslag. Parlamentet föreslår att förslaget ska innehålla en skyldighet för tillverkarna att i förväg informera om en minimiperiod under vilken de kommer att stödja programfixar och uppdateringar så att köpare kan göra välgrundade val. Parlamentet anser att tillverkarna måste utgöra en del av programmet för samordnad information om sårbarheter i enlighet med NIS 2-direktivet |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att cybersäkerhet bör integreras i digitaliseringen. Parlamentet vill därför att digitaliseringsprojekt som finansieras av unionen ska inkludera krav på cybersäkerhet. Parlamentet välkomnar stöd för forskning och innovation inom cybersäkerhet, i synnerhet när det gäller omstörtande teknik (såsom kvantdatorteknik och kvantkryptografi) vars framväxt kan leda till en destabilisering av den internationella balansen. Dessutom behövs det ytterligare forskning om postkvantalgoritmer som en cybersäkerhetsstandard. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att digitaliseringen av vårt samhälle innebär att alla branscher är sammankopplade och att bristerna i en bransch kan hämma de övriga. Parlamentet kräver därför att cybersäkerhetsstrategierna ska införlivas i EU:s digitala strategi och EU-finansieringen, samt att de ska vara samstämda och interoperabla mellan de olika branscherna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent användning av EU-medel när det gäller cybersäkerhet och relaterad infrastrukturutbyggnad. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att se till att utnyttja cybersäkerhetsrelaterade synergier mellan olika program, i synnerhet Horisont Europa-programmet, programmet för ett digitalt Europa, EU:s rymdprogram, EU:s facilitet för återhämtning och resiliens, InvestEU och FSW, samt att fullt ut utnyttja kompetenscentrumet och nätverket för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att kommunikationsinfrastruktur utgör en hörnsten i all digital verksamhet och att säkerställa säkerheten i denna är en strategisk prioritering för unionen. Parlamentet stöder utvecklingen av EU:s cybersäkerhetscertifiering för 5G-nätverk. Parlamentet välkomnar EU:s verktygslåda för 5G-cybersäkerhet och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och industrin att öka sina ansträngningar för att skapa säkra kommunikationsnät, inklusive åtgärder för hela leveranskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att undvika inlåsning till vissa leverantörer och att förbättra nätverkssäkerheten genom att främja initiativ som stärker virtualiseringen och övergången till molntjänster för nätverkens olika delar. Parlamentet vill se en snabb utveckling av nästa generations kommunikationsteknik med inbyggd cybersäkerhet som en grundläggande princip och där skyddet av integriteten och personuppgifterna säkerställs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar vikten av en ny, robust säkerhetsram för EU-kritisk infrastruktur i syfte att värna om EU:s säkerhetsintressen och bygga vidare på befintlig kapacitet att agera vid risker, hot och tekniska förändringar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda bestämmelser för att säkerställa tillträde, tillgänglighet och integritet i den öppna kärnan av internet och därmed även stabiliteten i cyberrymden, i synnerhet när det gäller EU:s tillgång till det globala systemet för rot-DNS. Parlamentet anser att sådana bestämmelser ska inkludera åtgärder för att få fler leverantörer och därmed motverka den nuvarande risken för att man måste förlita sig på de få företag som dominerar marknaden. Parlamentet välkomnar förslaget om ett europeiskt domännamnssystem (DNS4EU) som ett sätt att öka motståndskraften i internets kärnfunktioner. Kommissionen ombeds att utvärdera hur man inom DNS4EU skulle kunna utnyttja den senaste tekniken, säkerhetsprotokollen och kunskaperna om cyberhot för att skapa ett snabbt, säkert och motståndskraftigt domännamnssystem för hela Europa. Parlamentet påminner om behovet av att bättre skydda gränssnittsprotokollet (BGP) för att förhindra BGP-kapningar och om sitt stöd för en flerpartsmodell för internetstyrning, där cybersäkerhet skulle utgöra en av kärnfrågorna. Parlamentet understryker att EU bör påskynda införandet av IPv6 och uppskattar modellen med öppen källkod, som har visat sig vara effektiv och ändamålsenlig som grund för internets funktion. Parlamentet förespråkar därför att den används. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner behovet av att öka kriminaltekniken inom cybersäkerheten för att bekämpa brottslighet, cyberbrott och cyberattacker, inklusive statsstödda attacker, men varnar för oproportionerliga åtgärder som äventyrar EU-medborgarnas integritet och yttrandefrihet på internet. Parlamentet påminner om behovet av att slutföra revisionen av det andra tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen om it-brottslighet, som har potential att öka beredskapen mot cyberkriminalitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå samman sina resurser för att öka EU:s strategiska motståndskraft, minska dess beroende av utländsk teknik samt stärka dess ledarskap och konkurrenskraft när det gäller cybersäkerhet inom hela den digitala leveranskedjan (inklusive databehandling i moln, processorteknik, integrerade kretsar (chips), ultrasäker uppkoppling, kvantdatorteknik och nästa generations nätverk). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att planen för en ultrasäker sammankopplingsinfrastruktur är ett viktigt instrument för säkerheten i känslig digital kommunikation. Parlamentet välkomnar meddelandet om utvecklingen av ett europeiskt rymdbaserat globalt och säkert kommunikationssystem som integrerar kvantkrypteringsteknik. Parlamentet påminner om att det behövs mer arbete tillsammans med Europeiska unionens rymdprogrambyrå och Europeiska rymdorganisationen för att säkerställa Europas rymdverksamhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att metoderna för informationsdelning kring cyberhot och cyberincidenter inte har anammats av den privata och offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka förtroendet och minska hindren för informationsutbyte om cyberhot och cyberattacker på alla nivåer. Parlamentet välkomnar de insatser som har gjorts i vissa branscher och efterlyser ett branschöverskridande samarbete eftersom sårbarheten sällan är sektorsspecifik. Medlemsstaterna måste samarbeta på europeisk nivå för att effektivt kunna dela sina senaste kunskaper om cybersäkerhetsrisker. Parlamentet vill se att medlemsstaterna inrättar en gemensam arbetsgrupp för cyberunderrättelseverksamhet för att främja informationsutbytet i EU och det Europeiska ekonomiska området samt i synnerhet förhindra storskaliga cyberangrepp. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar det planerade inrättandet av en gemensam cyberenhet för att stärka samarbetet mellan EU:s organ och de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att förebygga, avvärja och svara på cyberattacker. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka cyberförsvarssamarbetet ytterligare och utveckla forskningen för att ha den senaste cyberförsvarskapaciteten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av den mänskliga faktorn i cybersäkerhetsstrategin. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att öka medvetenheten om cybersäkerhet, cyberhygien och cyberkunnighet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att ha en robust och konsekvent säkerhetsram för att skydda all EU-personal, alla data, alla kommunikationsnät och alla informationssystem, samt att ha beslutsprocesser mot cyberhot som bygger på heltäckande, konsekventa och homogena regler och vederbörlig styrning. Parlamentet vill se att man frigör tillräckliga resurser och tillräcklig kapacitet, vilket även inkluderar vid förstärkningen av mandatet för CERT-EU och när det gäller de pågående diskussionerna om definitionen av gemensamma bindande regler om cybersäkerhet för EU:s alla institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet vill se en mer utbredd användning av frivilliga certifierings- och cybersäkerhetsstandarder, eftersom de utgör viktiga verktyg för att förbättra den allmänna cybersäkerhetsnivån. Parlamentet välkomnar inrättandet av den europeiska certifieringsramen och det arbete som europeiska gruppen för cybersäkerhetscertifiering har lagt ner. Parlamentet uppmanar Enisa och kommissionen att göra det obligatoriskt att tillämpa EU-lagstiftningen för att nå nivån ”hög” när de utarbetar EU-ordningen för cybersäkerhetscertifiering av molntjänster. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att efterfrågan på arbetskraft inom cybersäkerhet bör åtgärdas genom att man fortsätter att satsa på utbildning för att minska kunskapsluckan. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att undanröja könsklyftan, som också finns i denna sektor. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erkänner behovet av att ge bättre stöd till mikroföretag och små och medelstora företag för att öka deras förståelse för alla it-säkerhetsrisker och informera dem om vilka möjligheter det finns att förbättra cybersäkerheten. Enisa och de nationella myndigheterna uppmanas att utveckla självtestportaler och bästa praxis-vägledningar för mikroföretag och små och medelstora företag. Parlamentet påminner om behovet av utbildning och tillgång till särskild finansiering för säkerheten i dessa entiteter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 15.

(2)  EUT L 153, 22.5.2014, s. 62.

(3)  EUT L 321, 17.12.2018, s. 36.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 81.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(6)  EUT L 166, 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUT L 207, 6.8.2010, s. 1.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0359.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0098.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0261.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2021)0026.

(12)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 2.

(13)  Europeiska revisionsrätten Utmaningar för en ändamålsenlig EU politik för cybersäkerhet, briefingdokument, mars 2019.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.1, 4.3, 6, 7, 13, 14.1, 16.1, 17.1, 17.3, 17.8, 19.1 andra stycket och 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), samt artiklarna 265, 310, 317 och 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.1, 4.3, 6, 7, 13, 14.1, 16.1, 17.1, 17.3, 17.8, 19.1 andra stycket och 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), samt artiklarna 265, 310, 317 och 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (2) och av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (2) och av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3),

| — | med beaktande av 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020 (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020 och den 11 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020 och den 11 december 2020,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols beslut av den 3 juni 2021 (C-650/18) om att ogilla Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om inledande av ett förfarande för att slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter unionens värden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols beslut av den 3 juni 2021 (C-650/18) om att ogilla Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om inledande av ett förfarande för att slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter unionens värden (5),

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag av den 20 december 2017 i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, angående rättsstatsprincipen i Polen: förslag till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag av den 20 december 2017 i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, angående rättsstatsprincipen i Polen: förslag till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (6),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget.

| B. | En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar också övriga medlemsstater, deras inbördes förtroende, unionens innersta väsen och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

B.

En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar också övriga medlemsstater, deras inbördes förtroende, unionens innersta väsen och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten.

| C. | Artikel 7.1 i EU-fördraget aktiverades av kommissionen och parlamentet mot Polen respektive Ungern, efter att det fastställts föreligga en klar risk för allvarligt åsidosättande av unionens grundläggande värden. Rådet har hittills anordnat tre utfrågningar med Polen och två utfrågningar med Ungern inom ramen för rådet (allmänna frågor). |
| --- | --- |

C.

Artikel 7.1 i EU-fördraget aktiverades av kommissionen och parlamentet mot Polen respektive Ungern, efter att det fastställts föreligga en klar risk för allvarligt åsidosättande av unionens grundläggande värden. Rådet har hittills anordnat tre utfrågningar med Polen och två utfrågningar med Ungern inom ramen för rådet (allmänna frågor).

| D. | Förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen trädde i kraft den 1 januari 2021 och har varit tillämplig sedan dess. |
| --- | --- |

D.

Förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen trädde i kraft den 1 januari 2021 och har varit tillämplig sedan dess.

| E. | Tillämpligheten, syftet och tillämpningsområdet för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen framgår tydligt av förordningen, och kommissionen ska i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

E.

Tillämpligheten, syftet och tillämpningsområdet för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen framgår tydligt av förordningen, och kommissionen ska i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen.

| F. | Tillämpningen av förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen kan inte bli föremål för antagande av riktlinjer och det bör påminnas om att eventuella riktlinjer inte ska undergräva medlagstiftarnas avsikt. |
| --- | --- |

F.

Tillämpningen av förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen kan inte bli föremål för antagande av riktlinjer och det bör påminnas om att eventuella riktlinjer inte ska undergräva medlagstiftarnas avsikt.

| G. | Enligt artikel 234 i EUF-fördraget har Europaparlamentet rätt att rösta om ett förslag om misstroendevotum rörande kommissionen. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 234 i EUF-fördraget har Europaparlamentet rätt att rösta om ett förslag om misstroendevotum rörande kommissionen.

| H. | Kommissionen ska ”fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet” och dess ledamöter ska varken ”begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå” (artikel 17.1 i EU-fördraget, artikel 245 i EUF-fördraget). Kommissionen ska dessutom ”vara ansvarig inför Europaparlamentet” (artikel 17.8 i EU-fördraget) och ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen” (artikel 17.3 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

H.

Kommissionen ska ”fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet” och dess ledamöter ska varken ”begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå” (artikel 17.1 i EU-fördraget, artikel 245 i EUF-fördraget). Kommissionen ska dessutom ”vara ansvarig inför Europaparlamentet” (artikel 17.8 i EU-fördraget) och ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen” (artikel 17.3 i EU-fördraget).

| I. | Endast Europeiska unionens domstol har befogenhet att ogiltigförklara förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen eller delar av den, och talan som förs vid domstolen hindrar inte verkställighet enligt artikel 278 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

I.

Endast Europeiska unionens domstol har befogenhet att ogiltigförklara förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen eller delar av den, och talan som förs vid domstolen hindrar inte verkställighet enligt artikel 278 i EUF-fördraget.

| J. | Unionens ekonomiska intressen ska skyddas i enlighet med de allmänna principer som är förankrade i unionsfördragen, särskilt värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning som fastställs i artikel 317 i EUF-fördraget och i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (7) (budgetförordningen). |
| --- | --- |

J.

Unionens ekonomiska intressen ska skyddas i enlighet med de allmänna principer som är förankrade i unionsfördragen, särskilt värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning som fastställs i artikel 317 i EUF-fördraget och i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (7) (budgetförordningen).

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, som trädde i kraft den 1 januari 2021 och som i sin helhet är direkt tillämplig i Europeiska unionen och alla dess medlemsstater för alla medel i EU-budgeten, inklusive medel som sedan dess tilldelats genom det europeiska återhämtningsinstrumentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att nu slutligen erkänna det akuta behovet av åtgärder för att försvara de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och att bekräfta att en medlemsstat inte kan ändra sin lagstiftning, inklusive konstitutionella bestämmelser, på ett sätt som minskar skyddet av dessa värden. Parlamentet anser att ett ömsesidigt lojalt samarbete mellan institutionerna undergrävs om parlamentets farhågor inte till fullo delas och beaktas. Parlamentet påminner om att det har rätt att rösta om ett förslag om misstroendevotum rörande kommissionen och kan reagera på rådets bristande samarbete. Parlamentet uppmanar övriga institutioner att samarbeta snarare än att hindra insatserna för att lösa den aktuella krisen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 5 i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen ska kommissionen ”kontrollera om tillämplig rätt har följts och vid behov vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten”. Parlamentet anser att situationen i fråga om respekten för rättsstatens principer i vissa medlemsstater kräver att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen omedelbart tillämpas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att reagera snabbt på de pågående allvarliga kränkningarna av rättsstatsprincipen i vissa medlemsstater som utgör en allvarlig fara när det gäller en rättvis, laglig och opartisk fördelning av EU-medel, särskilt inom ramen för delad förvaltning, och att genomföra en grundlig analys av behovet av att utan onödigt dröjsmål inleda det förfarande som föreskrivs i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att omedelbart fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning att vederbörligen informera parlamentet om alla skriftliga underrättelser till de berörda medlemsstaterna, med angivande av de faktiska omständigheterna och specifika grunderna på vilka överträdelserna av rättsstatsprincipen eller pågående utredningar baseras. Parlamentet noterar att det hittills inte har fått någon sådan information om en underrättelse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar sin oro över de allt tydligare indikationerna på och den allt större risken för att unionens budget missbrukas som ett sätt att försämra rättsstatsprincipen i vissa medlemsstater. Parlamentet beklagar rådets oförmåga att göra meningsfulla framsteg när det gäller att driva igenom tillämpning av unionens värden i pågående artikel 7-förfaranden för att bemöta hot mot gemensamma europeiska värden i Polen och Ungern. Parlamentet påpekar att det blir till fortsatt skada för de gemensamma europeiska värdenas integritet, liksom också för det inbördes förtroendet och för unionens trovärdighet överlag när inte rådet gjort effektivt bruk av artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft de kommande ordförandeskapen att anordna utfrågningar regelbundet. Parlamentet rekommenderar att rådet följer upp utfrågningarna med att framföra konkreta rekommendationer till ifrågavarande medlemsstater, såsom det står i artikel 7.1 i EU-fördraget, och anger tidsfrister för när dessa rekommendationer ska ha genomförts. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att trots ett flertal resolutioner och betänkanden från Europaparlamentet, flera överträdelseförfaranden och beslut från Europeiska unionens domstol försämras situationen för rättsstatsprincipen i Europeiska unionen fortfarande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda alla verktyg den förfogar över, inbegripet förordningen, för att också ta itu med de ihållande kränkningarna av demokrati och grundläggande rättigheter överallt i unionen, inklusive angrepp mot mediefriheten och journalister, invandrare, kvinnors rättigheter, hbtqi-personers rättigheter, föreningsfriheten och mötesfriheten. Parlamentet välkomnar beslutet från domstolen, stora avdelningen, att ogilla Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om att inleda förfarandet enligt artikel 7. Parlamentet beklagar kommissionens oförmåga att på ett korrekt sätt bemöta många av parlamentets farhågor avseende demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla verktyg som står till dess förfogande, däribland artikel 7 i EU-fördraget, rättsstatsramen och överträdelseförfaranden enligt artikel 19.1 i EU-fördraget, liksom andra instrument såsom påskyndade förfaranden, ansökningar om interimistiska åtgärder vid domstolen och åtgärder som rör bristande genomförande av domstolens domar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uttryckligen ange skälen när den beslutar att inte använda de verktyg som parlamentet rekommenderar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja och stärka samarbetet mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Parlamentet gläder sig över att Eppo inledde sin verksamhet den 1 juni 2021. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att den årliga rapporten om rättsstatsprincipen är ett separat verktyg som kompletterar förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda slutsatserna i den årliga rapporten i sin bedömning när det gäller förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om rättsstatsprincipen inkludera ett särskilt avsnitt med en analys av fall där överträdelser av rättsstatens principer i en viss medlemsstat skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget på ett tillräckligt direkt sätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har skickat skriftliga underrättelser till medlemsstaterna sedan förordningen trädde i kraft, trots många farhågor om de överträdelser av rättsstatens principer som fastställdes i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2020 och två pågående artikel 7-förfaranden, som påverkar den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten och som medlemsstaterna fortfarande inte har åtgärdat. Parlamentet konstaterar att avsaknaden av åtgärder enligt artikel 5.1 och artikel 6 i förordningen utgör en underlåtenhet från kommissionens sida att fullgöra sina skyldigheter enligt förordningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen, gav kommissionen en konkret tidsfrist, och noterar med besvikelse att kommissionen inte har uppfyllt sina skyldigheter inom denna tidsfrist. Parlamentet betonar att detta utgör en tillräcklig grund för att vidta rättsliga åtgärder mot kommissionen i enlighet med artikel 265 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar kommissionens underlåtenhet att tillmötesgå parlamentets krav senast den 1 juni 2021 och att inleda det förfarande som fastställs i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen i de mest uppenbara fallen av brott mot rättsstatsprincipen i EU. Parlamentet uppdrar åt talmannen att uppmana kommissionen att senast två veckor efter antagandet av denna resolution, på grundval av artikel 265 i EUF-fördraget, fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning. Parlamentet konstaterar att parlamentet, för att förbereda sig, under tiden omedelbart kommer att inleda de nödvändiga förberedelserna inför ett eventuellt domstolsförfarande mot kommissionen enligt artikel 265 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0103.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0360.

(4)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 66.

(5)  Dom av den 3 juni 2021, Ungern/parlamentet, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  EUT C 129, 5.4.2019, s. 13.

(7)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående utvärdering av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 174 och 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 174 och 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (1) (RRF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (1) (RRF-förordningen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens (2),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | RRF-förordningen antogs i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

A.

RRF-förordningen antogs i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| B. | Faciliteten för återhämtning och resiliens är ett instrument som saknar motstycke i fråga om volym och finansieringssätt. Kommissionen förbereder sig för att emittera skuldinstrument, eftersom alla EU-medlemsstater nu framgångsrikt har ratificerat beslutet om egna medel (3). |
| --- | --- |

B.

Faciliteten för återhämtning och resiliens är ett instrument som saknar motstycke i fråga om volym och finansieringssätt. Kommissionen förbereder sig för att emittera skuldinstrument, eftersom alla EU-medlemsstater nu framgångsrikt har ratificerat beslutet om egna medel (3).

| C. | Gröna investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att finansieras genom gröna obligationer. |
| --- | --- |

C.

Gröna investeringar inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att finansieras genom gröna obligationer.

| D. | Demokratisk kontroll och parlamentarisk granskning av genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens är endast möjlig om parlamentet deltar fullt ut och alla dess rekommendationer beaktas i alla skeden. |
| --- | --- |

D.

Demokratisk kontroll och parlamentarisk granskning av genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens är endast möjlig om parlamentet deltar fullt ut och alla dess rekommendationer beaktas i alla skeden.

| E. | Genom artikel 26 i RRF-förordningen inrättas en dialog om återhämtning och resiliens för att säkerställa större transparens och ansvarsskyldighet och för att kommissionen ska informera parlamentet om bland annat medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens och om sin bedömning av dessa. |
| --- | --- |

E.

Genom artikel 26 i RRF-förordningen inrättas en dialog om återhämtning och resiliens för att säkerställa större transparens och ansvarsskyldighet och för att kommissionen ska informera parlamentet om bland annat medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens och om sin bedömning av dessa.

| F. | Parlamentet uttrycker sina ståndpunkter i frågorna inom ramen för dialogen om återhämtning och resiliens, bland annat genom resolutioner och diskussioner med kommissionen. Kommissionen måste ta hänsyn till parlamentets ståndpunkter. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet uttrycker sina ståndpunkter i frågorna inom ramen för dialogen om återhämtning och resiliens, bland annat genom resolutioner och diskussioner med kommissionen. Kommissionen måste ta hänsyn till parlamentets ståndpunkter.

| G. | I RRF-förordningen identifieras sex områden av europeiskt intresse, vilka alla utgör instrumentets tillämpningsområde och mål. |
| --- | --- |

G.

I RRF-förordningen identifieras sex områden av europeiskt intresse, vilka alla utgör instrumentets tillämpningsområde och mål.

| H. | RRF-förordningen grundas på artikel 175 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fastslår att det allmänna målet är att uppnå målen i artikel 174 om unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att förbättra medlemsstaternas resiliens, krisberedskap, anpassningsförmåga och tillväxtpotential, genom att lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser – särskilt för kvinnor, barn och ungdomar – och bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, genom att stödja den gröna omställningen, genom att bidra till uppnående av unionens uppdaterade klimatmål för 2030 i den nya EU-klimatlagen och genom att uppfylla målet om ett klimatneutralt EU senast 2050, särskilt de nationella energi- och klimatplanerna som antogs inom ramen för den styrning av energiunionen och av klimatåtgärder som inrättats genom förordning (EU) 2018/1999 (4), och den digitala omställningen, och på så sätt bidra till ökad ekonomisk och social konvergens, återställa och främja hållbar tillväxt i och integrering av unionens ekonomier, främja skapande av sysselsättning av hög kvalitet och bidra till unionens strategiska autonomi i kombination med en öppen ekonomi samt skapa europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

H.

RRF-förordningen grundas på artikel 175 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fastslår att det allmänna målet är att uppnå målen i artikel 174 om unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att förbättra medlemsstaternas resiliens, krisberedskap, anpassningsförmåga och tillväxtpotential, genom att lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser – särskilt för kvinnor, barn och ungdomar – och bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, genom att stödja den gröna omställningen, genom att bidra till uppnående av unionens uppdaterade klimatmål för 2030 i den nya EU-klimatlagen och genom att uppfylla målet om ett klimatneutralt EU senast 2050, särskilt de nationella energi- och klimatplanerna som antogs inom ramen för den styrning av energiunionen och av klimatåtgärder som inrättats genom förordning (EU) 2018/1999 (4), och den digitala omställningen, och på så sätt bidra till ökad ekonomisk och social konvergens, återställa och främja hållbar tillväxt i och integrering av unionens ekonomier, främja skapande av sysselsättning av hög kvalitet och bidra till unionens strategiska autonomi i kombination med en öppen ekonomi samt skapa europeiskt mervärde.

| I. | Under det sociala toppmöte som hölls i Porto den 7–8 maj 2021 erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett grundläggande inslag i återhämtningen och i Portoförklaringen underströk de sin beslutsamhet att fortsätta att stärka genomförandet på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

I.

Under det sociala toppmöte som hölls i Porto den 7–8 maj 2021 erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett grundläggande inslag i återhämtningen och i Portoförklaringen underströk de sin beslutsamhet att fortsätta att stärka genomförandet på EU-nivå och nationell nivå.

| J. | Det särskilda målet i RRF-förordningen är att ge medlemsstaterna finansiellt stöd för att hjälpa dem att uppnå de delmål och mål avseende reformer och investeringar som anges i deras nationella planer för återhämtning och resiliens. Detta innebär att planerna (inbegripet digitala och gröna investeringar) måste bidra till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, skapande av sysselsättning av hög kvalitet och ökad social konvergens. |
| --- | --- |

J.

Det särskilda målet i RRF-förordningen är att ge medlemsstaterna finansiellt stöd för att hjälpa dem att uppnå de delmål och mål avseende reformer och investeringar som anges i deras nationella planer för återhämtning och resiliens. Detta innebär att planerna (inbegripet digitala och gröna investeringar) måste bidra till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, skapande av sysselsättning av hög kvalitet och ökad social konvergens.

| K. | Det europeiska mervärdet förverkligas inte enbart på grund av att faciliteten är ett EU-initiativ. |
| --- | --- |

K.

Det europeiska mervärdet förverkligas inte enbart på grund av att faciliteten är ett EU-initiativ.

| L. | Medlemsstaterna skulle i princip ha lämnat in sina nationella planer för återhämtning och resiliens till kommissionen senast den 30 april 2021. Hittills har 23 medlemsstater lämnat in sina planer för återhämtning och resiliens till kommissionen. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaterna skulle i princip ha lämnat in sina nationella planer för återhämtning och resiliens till kommissionen senast den 30 april 2021. Hittills har 23 medlemsstater lämnat in sina planer för återhämtning och resiliens till kommissionen.

| M. | Europaparlamentet höll en plenardebatt efter antagandet av en resolution av den 18 maj 2021 om parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

M.

Europaparlamentet höll en plenardebatt efter antagandet av en resolution av den 18 maj 2021 om parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

| N. | För att säkerställa ordentlig demokratisk granskning och parlamentarisk kontroll av genomförandet av RRF-förordningen och större transparens och demokratisk ansvarsskyldighet, måste kommissionen regelbundet, muntligen och skriftligen, informera parlamentet om läget i bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens, inbegripet de reformer och investeringar som har anknytning till tillämpningsområdet som bygger på sex pelare (inbegripet de allmänna och särskilda målen och de övergripande principerna) och de 11 bedömningskriterier som fastställs i RRF-förordningen. |
| --- | --- |

N.

För att säkerställa ordentlig demokratisk granskning och parlamentarisk kontroll av genomförandet av RRF-förordningen och större transparens och demokratisk ansvarsskyldighet, måste kommissionen regelbundet, muntligen och skriftligen, informera parlamentet om läget i bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens, inbegripet de reformer och investeringar som har anknytning till tillämpningsområdet som bygger på sex pelare (inbegripet de allmänna och särskilda målen och de övergripande principerna) och de 11 bedömningskriterier som fastställs i RRF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet anser att faciliteten för återhämtning och resiliens utgör ett historiskt EU-instrument för att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, åstadkomma konvergens, stärka konkurrenskraften, hjälpa medlemsstaterna att lindra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin, få EU:s ekonomier på en stark och hållbar tillväxtbana, förbereda EU på att hantera långsiktiga utmaningar såsom den rättvisa gröna omställningen och den digitala omvandlingen, och skapa EU-mervärde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen endast godkänner planer som till fullo uppfyller RRF-förordningens bestämmelser och mål och inte gör någon politisk eftergift som strider mot förordningen och dess anda, samtidigt som den intar ett distanserat förhållningssätt till det faktum att den var nära involverad i utarbetandet av planerna innan de lades fram. Parlamentet begär att kommissionen strikt tillämpar ordalydelsen och andan i förordningen om faciliteten i bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens och tillhandahåller djupgående och omfattande bedömningar, innan de relevanta utkasten till rådets genomförandebeslut antas. Parlamentet välkomnar dock kommissionens insatser för att säkerställa ett snabbt antagande före sommaren av rådets relevanta genomförandebeslut, och dess fortsatta samarbete med medlemsstaterna för att hjälpa dem att ta fram planer av hög kvalitet som på ett avgörande sätt bidrar till våra gemensamma europeiska mål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att medlen måste fördelas rättvist mellan sektorer, samhällen och framtida generationer för att få största möjliga effekt på den ekonomiska, socialt uppåtgående och territoriella konvergensen, välståndet och den ekonomiska stabiliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att insistera på ambitiösa reformåtgärder som en del av de nationella planerna i alla medlemsstater och betonar att ambitiösa planer och ett sunt genomförande är avgörande för att denna möjlighet ska kunna utnyttjas fullt ut. Parlamentet efterlyser full transparens och ansvarsskyldighet i tilldelningen och användningen av medlen. Parlamentet påminner om att faciliteten inte får uppfattas som att allt fortsätter som vanligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant bedöma om medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens används för målet att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i medlemsstaterna enligt RRF-förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att motverka bruket att ompaketera projekt utan något verkligt mervärde, inte minst för regioner som släpar efter, och särskilt när detta riskerar att öka EU:s sociala, ekonomiska och territoriella konvergensgap. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens måste garanteras, för att parlamentet ska kunna göra en demokratisk granskning av kommissionens bedömning och genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant bedöma och se till att varje nationell plan för återhämtning och resiliens på ett övergripande och balanserat sätt verkligen bidrar till alla de sex pelare som avses i artikel 3 i RRF-förordningen. Parlamentet påminner om att varje åtgärd bör bidra till ett eller flera av de politikområden av europeisk betydelse som bygger på de sex pelarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att planerna måste uppfylla de lagstadgade kraven, inklusive andelen på 37 procent och 20 procent för den gröna respektive den digitala omställningen, under hela genomförandefasen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den kvalitativa och kvantitativa aspekten av de föreslagna åtgärderna för att säkerställa att de verkligen uppfyller både de kvantitativa och kvalitativa målen under hela genomförandefasen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner, i enlighet med RRF-förordningen, om att faciliteten för återhämtning och resiliens inte får finansiera återkommande nationella utgifter, såsom permanenta skattelättnader, utom i vederbörligen motiverade fall, och uppmanar kommissionen att göra en helhetsbedömning av detta kriterium. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att gränsöverskridande projekt som involverar fler än en medlemsstat skapar ett högt europeiskt mervärde och spridningseffekter, och beklagar att få nationella planer innehåller gränsöverskridande projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att helhjärtat uppmuntra medlemsstaterna att underlätta gränsöverskridande projekt som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att få medlemsstater har valt att ansöka om lån i de nationella planer för återhämtning och resiliens som redan lämnats in. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga hur de tillgängliga lånen kan utnyttjas på bästa sätt, för att undvika att möjligheter går förlorade. Parlamentet är bekymrat över att en stor del av lånen kanske inte kommer att ha utnyttjats vid slutet av faciliteten för återhämtning och resiliens och uppmanar medlemsstaterna att noggrant bedöma sina behov och på bästa sätt utnyttja denna möjlighet när de lämnar in sina planer för återhämtning och resiliens eller genom att ändra sina planer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta eventuella framtida behov av att ändra nationella planer för att säkerställa överensstämmelse med kraven i RRF-förordningen vid utarbetandet av utkastet till rådets genomförandebeslut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att planer för återhämtning och resiliens inte bör påverka rätten att ingå eller tillämpa kollektivavtal eller att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt med unionsrätt och nationell rätt och unionspraxis och nationell praxis. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhäver att investeringarna måste ha en varaktig inverkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning de reformer och investeringar som görs inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att göra det möjligt att fortsätta att överbrygga investeringsgapet på alla områden i Europa, enligt kommissionens beräkningar, i syfte att bidra till den digitala omställningen och uppnå målen för klimatmässig, miljömässig och social hållbarhet, inbegripet Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

Grön omställning

| 14. | Europaparlamentet betonar att enlig den metod som anges i bilaga VI till RRF- förordningen, bör alla planer avsätta minst 37 procent av den totala tilldelningen (bidrag och lån) till klimatåtgärder i alla enskilda planer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara uppmärksam vid bedömningen av klimatutgiftsmålet på 37 procent för att säkerställa att det inte förekommer någon dubbel, missvisande eller felaktig märkning av åtgärder och för att förhindra grönmålning. Parlamentet är bekymrat över att vissa investeringar betecknas som gröna, trots att de inte omfattas av den spårningsmetod som avses i bilaga IV. Parlamentet föreslår en ytterligare granskning av en eventuell utvidgning av den klimatspårningsmetod som anges i bilaga VI till RRF-förordningen. Parlamentet insisterar på att de garantier som krävs för att uppnå målet i genomförandefasen till fullo inkluderas i målen och delmålen i utkasten till rådets genomförandebeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra reformer som underlättar ett framgångsrikt genomförande av investeringarna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att bestämmelserna om att ”inte orsaka betydande skada” är ett viktigt verktyg för att stödja den gröna omställningen, jämte kravet på att minst 37 procent av utgifterna (bidrag och lån) för investeringar och reformer i varje nationell plan för återhämtning och resiliens bör stödja klimatmålen, och för att undvika finansiering av åtgärder som strider mot unionens klimatmål. Parlamentet påminner om att alla åtgärder måste respektera den i förordningen föreskrivna principen om att ”inte orsaka betydande skada” i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 (5). Parlamentet är i detta sammanhang oroat över bristande överensstämmelse med denna princip i bedömningen av planerna och uppmanar kommissionen att säkerställa full respekt för principen att inte orsaka betydande skada, även under genomförandefasen, och att offentliggöra alla relaterade bedömningar. Parlamentet insisterar på att genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens inte får leda till lägre miljöstandarder eller strida mot lagar och förordningar på miljöområdet. Parlamentet framhåller i detta avseende oron över de potentiella negativa konsekvenserna av insatser som är belägna i eller nära områden med stor biologisk mångfald (inbegripet Natura 2000-nätverket av skyddade områden, platser som finns upptagna på Unescos världsarvslista, och viktiga områden för biologisk mångfald samt andra skyddade områden). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att genom att ge uttryck för betydelsen av att ta itu med den dramatiska förlusten av biologisk mångfald bör faciliteten för återhämtning och resiliens bidra till att integrera åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en översikt över åtgärder som effektivt bidrar till den gröna omställningen, inbegripet de åtgärder för biologisk mångfald som förtecknas i planerna för återhämtning och resiliens, vilka effektivt bidrar till biologisk mångfald. Parlamentet är bekymrat över att de flesta planer för återhämtning och resiliens innehåller mycket begränsade eller inga åtgärder alls till förmån för biologisk mångfald. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ska tillämpa principen om att inte orsaka betydande skada strikt också i detta avseende, och framför allt avvisa reformer eller investeringar som skulle kunna skada den biologiska mångfalden eller som inte åtföljs av lämpliga kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över att många nationella planer för återhämtning och resiliens fokuserar på kortsiktiga investeringar. Parlamentet stöder gröna investeringar som leder till en ekonomisk omvandling i Europa, i synnerhet sådana som inte i alltför hög grad subventionerar sällanköpsvaror. |
| --- | --- |

17.

Digital omställning

| 18. | Europaparlamentet betonar att alla planer, i enlighet med RRF-förordningen, bör omfatta åtgärder som effektivt bidrar till den digitala omställningen eller till hanteringen av de utmaningar som följer av den omställningen, och som står för ett belopp som motsvarar minst 20 procent av den totala tilldelningen av planen för återhämtning och resiliens, baserat på den metod och de bestämmelser som fastställs i RRF-förordningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i sina planer, vad gäller investeringar i digital kapacitet och konnektivitet, bör tillhandahålla en självbedömning avseende säkerhet på grundval av gemensamma objektiva kriterier som fastställer eventuella säkerhetsproblem och redogör för hur dessa problem kommer att hanteras för att efterleva relevant unionsrätt och nationell rätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla nationella planer som innehåller sådana investeringar tillhandahåller en sådan bedömning och att de respektive åtgärderna inte strider mot unionens strategiska intressen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att digitala åtgärder har stor potential att stärka EU:s konkurrenskraft internationellt och skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, och är bekymrat över att det finns nationella planer som inte har en lämplig balans när det gäller investeringar i digital omvandling, särskilt i digital infrastruktur. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att fullt ut följa principerna om interoperabilitet, energieffektivitet och skydd av personuppgifter samt att främja lösningar med öppen källkod i digitala investeringar. |
| --- | --- |

21.

Åtgärder för att främja tillväxt, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt välstånd för alla

| 22. | Europaparlamentet välkomnar särskilt de åtgärder i planerna för återhämtning och resiliens som lagts fram för att stödja smart och hållbar tillväxt för alla, ekonomisk sammanhållning, produktivitet, konkurrenskraft, forskning och innovation, hälsa och en välfungerande inre marknad med starka små och medelstora företag, förbättra skapandet av sysselsättning av hög kvalitet, bekämpa fattigdom och ojämlikhet, främja kultur och utbildning, utveckla kompetens och färdigheter, stödja barn och ungdomar, öka krisberedskapen och krishanteringsförmågan samt minska covid-19-krisens effekter på ekonomin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning och säkerställa att åtgärder för barn och ungdomar ägnas tillräcklig uppmärksamhet i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, särskilt i länder där strukturella problem har identifierats på områden såsom avhopp från skolan, ungdomsarbetslöshet, barnfattigdom och förskoleverksamhet. Parlamentet insisterar på att reformer och investeringar i ungdomar, särskilt till förmån för kompetenshöjning, omskolning och utbildning, yrkesutbildning och varvad utbildning, digitala färdigheter samt livslångt lärande, en aktiv arbetsmarknadspolitik, strategier för investeringar i tillgång och möjligheter för barn och ungdomar samt strategier som överbryggar generationsklyftan bör uppmuntra utveckling av kompetenser vid sidan av inköp av utrustning och bör anpassas till ungdomsgarantin och andra nationella åtgärder. Parlamentet betonar att reformer och investeringar till förmån för barn bör anpassas till principerna för barngarantin och fokusera på rätten till tillgång till offentliga tjänster av hög kvalitet, kostnadsfri hälso- och sjukvård, kostnadsfri utbildning, gratis barnomsorg, anständiga bostäder och tillräcklig näring för alla barn som lever i fattigdom. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som ingår i planerna och som bidrar till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s initiativ på områdena sysselsättning, utbildning, hälsa och social omsorg för att stärka den sociala sammanhållningen, stärka de sociala trygghetssystemen och minska sårbarheten. Parlamentet påminner kommissionen om att planerna för återhämtning och resiliens måste uppfylla bedömningskriterierna på ett tillfredsställande sätt och uppmanar kommissionen att noggrant bedöma varje åtgärds sociala konsekvenser och inverkan för att säkerställa efterlevnad av förordningen. Parlamentet insisterar därför på att kommissionen ska säkerställa att varje plan återspeglar dessa kriterier på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att gröna och digitala investeringar har en stor potential att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, minska ojämlikheten och överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att de mest utsatta samhällena och regionerna, såsom stenkols- och brunkolsregioner i omställning, och de som påverkas mest av klimatförändringarna, gagnas av gröna och digitala investeringar. Parlamentet betonar att den förväntade sociala och ekonomiska avkastningen av gröna och digitala investeringar bör fastställas i de nationella planerna för återhämtning och resiliens för att säkerställa maximal effekt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att jämställdhet och lika möjligheter för alla och integreringen av dessa mål beaktas och främjas under utarbetandet och genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet förväntar sig att kommissionen systematiskt samlar in, analyserar och rapporterar om befintliga könsuppdelade uppgifter för genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens i linje med Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2021. Parlamentet är djupt oroat över att de flesta planer för återhämtning och resiliens inte i någon avsevärd utsträckning bidrar till och integrerar dessa mål och underlåter att inkludera uttryckliga och konkreta åtgärder för att ta itu med frågan om bristande jämställdhet, vilket riskerar att äventyra dessa planers förmåga att mildra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser för kvinnor och att agera utifrån relevanta landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma nationella planer för återhämtning och resiliens när det gäller hantering av nationella åtgärder för att motverka aggressiv skatteplanering, skatteundandragande eller skatteflykt eller ineffektiva åtgärder mot penningtvätt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att planerna för återhämtning och resiliens bör omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt genom ett enhetligt paket. Parlamentet påminner kommissionen om att de nationella planerna för återhämtning och resiliens måste ta itu med hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar som tar itu med strukturella svagheter i medlemsstaternas ekonomier, och att alla planer i detta syfte förväntas bidra till verkningsfullt behandla alla eller en betydande del av de utmaningar som identifierats i de relevanta landsspecifika rekommendationerna, inbegripet de finanspolitiska aspekterna av dem. Parlamentet understryker att planerna för återhämtning och resiliens ska vara förenliga med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och vara anpassade till RRF-förordningen. Parlamentet betonar att alla åtgärder, särskilt de som är kopplade till den digitala och gröna omställningen, också bör bedömas ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv. Parlamentet insisterar på att kommissionen ägnar särskild uppmärksamhet åt att säkerställa att de föreslagna reformerna utgör genuina, nya och mer ambitiösa reformer och att de inleds så snart som möjligt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det råder balans mellan reformer och investeringar och att de nationella planerna, inklusive nya reformer, är förenliga med befintliga resultat och utmaningar som identifierats i de relevanta landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att skapande och främjande av sysselsättning av hög kvalitet är ett av målen i RRF-förordningen och att detta bör ske genom ett omfattande reform- och investeringspaket för att främja stabila avtal, anständiga löner, kollektivavtalstäckning samt socialt grundskydd, inbegripet anständiga pensioner över fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att de nationella planerna för återhämtning och resiliens inte är tillräckligt samordnade med partnerskapsavtalen och EU-program såsom InvestEU. Parlamentet efterlyser synergieffekter och komplementaritet mellan faciliteten för återhämtning och resiliens, partnerskapsavtalen, InvestEU och andra EU-åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta användningen av InvestEU:s nationella del, som i synnerhet skulle kunna bidra till inrättande av instrument för solvensstöd för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att ett stort deltagande av små och medelstora företag och nystartade företag är ett uttryckligt mål i RRF-förordningen, även i offentliga upphandlingsförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att RRF-medlen inte främst kommer att gynna stora företag och inte kommer att hämma en rättvis konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna största uppmärksamhet åt att säkerställa att små och medelstora företag och nystartade företag gynnas av RRF-medel, bland annat genom utformning av delmål och löpande riktlinjer om programgenomförandet i medlemsstaterna. Parlamentet föreslår att andelen RRF-medel vars slutmottagare är små och medelstora företag ska inkluderas i den pågående övervakningen, bland annat genom gemensamma indikatorer. |
| --- | --- |

32.

Intressenters medverkan

| 33. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 18.4 q i RRF-förordningen anges att de nationella planerna för återhämtning och resiliens ska innehålla ”en sammanfattning av den samrådsprocess som i enlighet med den nationella rättsliga ramen har genomförts med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter, [...] och hur intressenternas synpunkter återspeglas i planen för återhämtning och resiliens”. Parlamentet vill att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att samråda med alla nationella berörda parter och säkerställa att de, liksom det civila samhället, arbetsmarknadens parter och de lokala och regionala myndigheterna, involveras i genomförandet av planerna och i synnerhet i övervakningen av dem, för att säkerställa att samråd äger rum om eventuella framtida ändringar eller nya planer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 152 i EUF-fördraget fastställs att unionen ska erkänna och främja arbetsmarknadsparternas betydelse på unionsnivå och respektera deras självständighet. Parlamentet understryker att ett adekvat deltagande av nationella intressenter, såsom de nationella parlamenten, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och det civila samhället, är avgörande i utarbetandet och genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens för att de nationella planerna och faciliteten som helhet ska lyckas, för att stärka det nationella egenansvaret för planerna, säkerställa ett snabbt, transparent, effektivt och lämpligt utnyttjande av medlen, öka transparensen och förhindra överlappning, luckor och dubbelfinansiering. Parlamentet tar upp de farhågor som förts fram av Regionkommittén och andra intressenter och beklagar att många medlemsstater inte, eller endast i otillräcklig utsträckning, har involverat de regionala och lokala myndigheterna i utarbetandet av planerna, liksom bristen på transparens i dessa processer, trots att de förlitat sig på dem för att kanalisera en stor del av RRF-medlen. Parlamentet beklagar vidare att inte ens de nationella parlamenten i vissa fall har involverats eller informerats på ett adekvat sätt. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att inleda en strukturerad dialog med de regionala och lokala myndigheterna och att föra en särskild dialog med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå. |
| --- | --- |

34.

Arrangemang, delmål och mål

| 35. | Europaparlamentet insisterar på att alla reformer och investeringar måste kopplas till delmål, mål och kostnadsberäkningar som är relevanta, tydliga, detaljerade och övervakas på lämpligt sätt, och som framför allt säkerställer fullständig efterlevnad av RRF-förordningen och EU:s regelverk, och innebär tydliga åtaganden från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att parlamentet, före bedömningen av uppnåendet av de delmål och mål som överenskommits i rådets genomförandebeslut och i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, förses med de preliminära slutsatserna när det gäller uppnåendet av delmålen och målen, i enlighet med artikel 25.4 i RRF-förordningen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att investeringar bör åtföljas av reformer och uppmanar den att säkerställa att alla godkända retroaktiva investeringar klart och tydligt åtföljs av motsvarande delmål och mål och uppfyller alla krav i lagstiftningen, och uppmanar medlemsstaterna att använda denna bestämmelse klokt. Parlamentet upprepar att faciliteten för återhämtning och resiliens är utformad för att stödja projekt som respekterar additionalitetsprincipen för unionsfinansiering. Parlamentet noterar att avsaknaden av projekt med verklig additionalitet som finansieras av faciliteten skulle kunna begränsa dess makroekonomiska effekter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att de strukturer som inrättats på nationell nivå för att kanalisera, genomföra eller övervaka faciliteten bör vara tillräckliga för att stödja en varaktig effekt av åtgärderna i planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

38.

Institutionell resiliens, styrning, administrativ kapacitet och rättsstatsprincipen

| 39. | Europaparlamentet påminner om att faciliteten för återhämtning och resiliens och de enskilda nationella planerna för återhämtning och resiliens fullt ut bör respektera förordningen om rättsstatsprincipen (6) och att åtgärderna i dessa planer inte bör strida mot EU:s värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet insisterar på att kommissionen i detta syfte måste säkerställa att inga projekt eller åtgärder strider mot dessa värden både under bedömnings- och genomförandefaserna, och begär att den vidtar lämpliga åtgärder för en översyn. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att det för att faciliteten och de nationella planerna för återhämtning och resiliens ska nå framgång krävs total transparens och ansvarsskyldighet från kommissionens, medlemsstaternas och alla genomförandepartners sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka revisionsrättens, Olafs och Eppos resurser så att de har tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för att granska detta aldrig tidigare skådade belopp av EU-utgifter. I detta syfte uppmanas kommissionen att under det här året lägga fram ett förslag till ändringsbudget eller en begäran om överföring för att minska dessa budgetbehov. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att genomförandet av faciliteten bör ske i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, inbegripet effektivt förebyggande och lagföring av bedrägerier, däribland skattebedrägeri, skatteundandragande, korruption och intressekonflikter, samt för att undvika dubbelfinansiering från faciliteten och andra unionsprogram, särskilt i de styrningsstrukturer som är kopplade till de nationella planerna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt bedöma de arrangemang som medlemsstaterna föreslår för att förebygga, upptäcka och korrigera korruption, bedrägerier och intressekonflikter när de medel som tillhandahålls genom faciliteten används, och att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt att de nationella planerna omfattar alla nödvändiga reformer, tillsammans med relevanta delmål och mål, i synnerhet med anknytning till de relevanta landsspecifika rekommendationerna där så är lämpligt. Kommissionen uppmanas med kraft att mycket noggrant övervaka de risker som varje överträdelse eller potentiellt åsidosättande av rättsstatsprincipen innebär för EU:s ekonomiska intressen i genomförandet av faciliteten, och att lägga ett särskilt fokus på offentlig upphandling. Parlamentet förväntar sig att kommissionen inte genomför några betalningar inom ramen för faciliteten om de delmål som är kopplade till åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera korruption, bedrägerier och intressekonflikter inte uppnås, när de medel som tillhandahålls genom faciliteten används. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att insistera på att medlemsstaterna genomför reform- och investeringsåtgärder, särskilt på områden som ökar den administrativa och institutionella resiliensen och krisberedskapen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och registrera uppgifter om slutanvändarna och stödmottagarna samt mål, belopp och lokalisering för projekt som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens i ett elektroniskt, standardiserat och driftskompatibelt format och att använda det gemensamma datautvinningsverktyg som tillhandahålls av kommissionen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att färdigställa det gemensamma datautvinningsverktyget så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att artikel 22.2 i RRF-förordningen fastslår medlemsstaternas skyldighet att samla in och säkerställa tillgång till standardiserade kategorier av uppgifter. Parlamentet påminner kommissionen om att upprätthålla dessa skyldigheter i revisions- och kontrollsyfte och för att tillhandahålla jämförbar information om användningen av medel i samband med åtgärder för genomförande av reformer och investeringsprojekt inom ramen för planerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet påminner vidare kommissionen om behovet att säkerställa transparens när det gäller slutmottagarna och säkerställa att det finns lämpliga arrangemang för att undvika dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

44.

Parlamentets bedömning av de delegerade akterna

| 45. | Europaparlamentet betonar att utkasten till delegerade akter till följd av RRF-förordningen, närmare bestämt den delegerade akten om resultattavlan för återhämtning och resiliens och den delegerade akten om fastställande av gemensamma indikatorer för rapportering om framstegen för faciliteten för återhämtning och resiliens och metoden för rapportering av sociala utgifter, inte lever upp till parlamentets förväntningar, och måste beakta de relevanta inslagen i dialogen om återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa full transparens när det gäller tidsplanen för godkännande av de delegerade akter som följer på RRF-förordningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av att enas om en metod för social spårning för att utvärdera de nationella planerna för återhämtning och resiliens, i syfte att se till att de åtgärder som fastställs i planerna bidrar till de sociala mål som fastställs i RRF-förordningen. Parlamentet anser att metoden för social spårning måste följa strukturen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och analysera åtgärdernas bidrag till den. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att den resultattavla och de gemensamma indikatorer som behövs för att utvärdera framstegen i genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens inom var och en av de sex pelarna i riktning mot uppnåendet av de allmänna och särskilda målen måste vara effektiva. Parlamentet insisterar på att den sociala resultattavlan är den bästa utvärderingsmekanismen för att följa framstegen mot uppåtgående social konvergens. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera de sociala indikatorerna från den sociala resultattavlan, särskilt de som rör anständigt arbete, social rättvisa och lika möjligheter, stabila välfärdssystem och rättvis rörlighet, i de gemensamma indikatorer som ska användas i faciliteten för återhämtning och resiliens för att rapportera om sociala framsteg och för att övervaka och utvärdera planerna samt i metoden för social spårning, bland annat för den europeiska barngarantin och ungdomsgarantin. Parlamentet betonar att det noggrant kommer att analysera de delegerade akter som kommissionen lägger fram i denna fråga, för att fastställa om de sociala indikatorerna, den sociala resultattavlan och den sociala metoden är förenliga med målen, och kontrollera att inga invändningar behöver göras. |
| --- | --- |

47.

Slutsatser

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de inlämnade planerna på ett adekvat sätt och i enlighet med RRF-förordningen. Parlamentet är allvarligt bekymrat över huruvida flera åtgärder i de nationella planerna för återhämtning och resiliens uppfyller kraven i den underliggande RRF-förordningen, och uppmanar kommissionen att säkerställa att alla delar av alla planer är helt förenliga med RRF-förordningen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att fullgöra sina skyldigheter enligt RRF-förordningen och förse parlamentet med all relevant information om läget i genomförandet av RRF-förordningen och att beakta de synpunkter som framkommit i dialogen om återhämtning och resiliens, däribland synpunkter som inkommit från berörda utskott och genom resolutioner i plenum. Parlamentet välkomnar kommissionens stärkta insatser för att tillhandahålla adekvat information vid regelbundna möten med parlamentet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen säkerställer att de nationella planerna för återhämtning och resiliens innehåller bestämmelser om att mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, bland annat genom att i tillämpliga fall visa upp unionens emblem och en lämplig finansieringsförklaring med lydelsen ”Finansieras av Europeiska unionen – NextGenerationEU”. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens skriftliga svar på parlamentets skriftliga frågor samt maskinöversättningen av de nationella planerna, och förväntar sig att få svar på alla framtida begäranden om information, såsom matrisen för bedömning av de nationella planerna. Parlamentet upprepar att det förväntar sig att informationen ska tillhandahållas i god tid och i ett tydligt och jämförbart format. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner rådet, framför allt i samband med antagandet av genomförandebeslutet, om att ”relevanta resultat av de diskussioner som förs i rådets förberedande organ ska delges Europaparlamentets behöriga utskott”. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att följa en öppen, transparent och konstruktiv strategi under dialogerna om återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt från 2020 till stöd för en starkare återhämtningsplan, och uppmanar kommissionen och rådet att bedöma huruvida ytterligare åtgärder eller medel behövs för att hantera krisen. |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0257.

(3)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar, EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

Överträdelser av FN:s konvention om barnets rättigheter och utnyttjande av minderåriga från de marockanska myndigheternas sida i samband med migrationskrisen i Ceuta

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om överträdelsen av FN:s konvention om barnets rättigheter och utnyttjande av minderåriga från de marockanska myndigheternas sida i samband med migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Marocko, särskilt den av den 16 januari 2019 om avtalet mellan EU och Marocko (1), och av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Marocko, särskilt den av den 16 januari 2019 om avtalet mellan EU och Marocko (1), och av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (2),

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, särskilt principen om barnets bästa (artiklarna 3 och 18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, särskilt principen om barnets bästa (artiklarna 3 och 18),

| — | med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för barnets rättigheter, särskilt nr 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för barnets rättigheter, särskilt nr 14,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av uttalandet från Marocko av den 1 juni 2021 om frågan om ensamkommande marockanska barn som vistas olagligt i vissa europeiska länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Marocko av den 1 juni 2021 om frågan om ensamkommande marockanska barn som vistas olagligt i vissa europeiska länder,

| — | med beaktande av de två uttalandena av den 31 maj 2021 från Marockos ministerium för utrikesfrågor, afrikanskt samarbete och utlandsbosatta marockaner, om den spansk-marockanska krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två uttalandena av den 31 maj 2021 från Marockos ministerium för utrikesfrågor, afrikanskt samarbete och utlandsbosatta marockaner, om den spansk-marockanska krisen,

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (3), som trädde i kraft 2000, och av 2013 års partnerskap för rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (3), som trädde i kraft 2000, och av 2013 års partnerskap för rörlighet,

| — | med beaktande av pressuttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik efter rådets (utrikes frågor) möte den 18 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressuttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik efter rådets (utrikes frågor) möte den 18 maj 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – en ny agenda för Medelhavsområdet, särskilt kapitel fyra om migration och rörlighet (JOIN (2021)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – en ny agenda för Medelhavsområdet, särskilt kapitel fyra om migration och rörlighet (JOIN (2021)0002),

| — | med beaktande av avtalet mellan Spanien och Marocko om samarbete för att förhindra olaglig utvandring av ensamkommande barn, skydda dem och samordna deras återvändande, som undertecknades i Rabat den 6 mars 2007 och trädde i kraft den 2 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Spanien och Marocko om samarbete för att förhindra olaglig utvandring av ensamkommande barn, skydda dem och samordna deras återvändande, som undertecknades i Rabat den 6 mars 2007 och trädde i kraft den 2 oktober 2012,

| — | med beaktande av uttalandet från Internationella organisationen för migration av den 27 mars 2021 om nyanlända i Ceuta, Spanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Internationella organisationen för migration av den 27 mars 2021 om nyanlända i Ceuta, Spanien,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den rättsliga grunden för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Marocko är associeringsavtalet från 2000. Som nära grannland är Marocko en privilegierad partner till EU när det gäller politiskt och ekonomiskt samarbete samt handel, tekniskt samarbete och utvecklingssamarbete, vilket återspeglas i instrumenten för dessa ändamål, däribland de årliga handlingsprogrammen, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, det europeiska grannskapsinstrumentet och programmet Europa i världen, och Marockos deltagande i Erasmus+ och dess ”framskjutna ställning” inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som landet beviljades 2008. Marocko är den tredje största mottagaren av EU-medel inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

A.

Den rättsliga grunden för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Marocko är associeringsavtalet från 2000. Som nära grannland är Marocko en privilegierad partner till EU när det gäller politiskt och ekonomiskt samarbete samt handel, tekniskt samarbete och utvecklingssamarbete, vilket återspeglas i instrumenten för dessa ändamål, däribland de årliga handlingsprogrammen, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, det europeiska grannskapsinstrumentet och programmet Europa i världen, och Marockos deltagande i Erasmus+ och dess ”framskjutna ställning” inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som landet beviljades 2008. Marocko är den tredje största mottagaren av EU-medel inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| B. | De rådande diplomatiska spänningar som denna kris har orsakat mellan Marocko å ena sidan och Spanien och EU å andra sidan är större än någonsin. Oavsett vad som kan ligga bakom den situation som uppstått i Ceuta är denna onödiga incident inte jämförbar med det sedan länge etablerade samarbetet och de förtroendebaserade förbindelserna mellan båda sidor, särskilt på migrationsområdet. Förbindelserna måste skyddas och återupprättas till hur de var före krisen genom goda grannförbindelser, och bör bidra till att utveckla de ömsesidigt fördelaktiga förbindelserna genom att genomföra den nya, nyligen offentliggjorda, EU-agendan för Medelhavsområdet, inom ramen för ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet, där Marocko uppmanas att stärka sitt partnerskap med EU på olika områden. |
| --- | --- |

B.

De rådande diplomatiska spänningar som denna kris har orsakat mellan Marocko å ena sidan och Spanien och EU å andra sidan är större än någonsin. Oavsett vad som kan ligga bakom den situation som uppstått i Ceuta är denna onödiga incident inte jämförbar med det sedan länge etablerade samarbetet och de förtroendebaserade förbindelserna mellan båda sidor, särskilt på migrationsområdet. Förbindelserna måste skyddas och återupprättas till hur de var före krisen genom goda grannförbindelser, och bör bidra till att utveckla de ömsesidigt fördelaktiga förbindelserna genom att genomföra den nya, nyligen offentliggjorda, EU-agendan för Medelhavsområdet, inom ramen för ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet, där Marocko uppmanas att stärka sitt partnerskap med EU på olika områden.

| C. | Från den 17 maj 2021 ökade överfarterna till spanskt territorium å ett sätt som saknar motstycke, då omkring 9 000 personer tog sig in i, simmade till eller gick till fots till den spanska autonoma staden Ceuta efter att den marockanska polisen tillfälligt hade lättat på gränskontrollerna och öppnat grindarna i stängslet vid gränsen och inte vidtagit åtgärder för att stoppa olagliga inresor. Humanitära insatser från spanska säkerhetsstyrkor och väpnade styrkor, icke-statliga organisationer och invånarna i Ceuta gjorde att en verklig tragedi kunde undvikas. De flesta migranter som tog sig över olagligen var marockanska medborgare. Ett så stort flöde av människor kan knappast betraktas som spontant. Minst 1 200 var ensamkommande barn, och i många fall var det hela familjer. Vissa barn hade varit i skolan och hade därför inga identitetshandlingar med sig då de korsade gränsen. |
| --- | --- |

C.

Från den 17 maj 2021 ökade överfarterna till spanskt territorium å ett sätt som saknar motstycke, då omkring 9 000 personer tog sig in i, simmade till eller gick till fots till den spanska autonoma staden Ceuta efter att den marockanska polisen tillfälligt hade lättat på gränskontrollerna och öppnat grindarna i stängslet vid gränsen och inte vidtagit åtgärder för att stoppa olagliga inresor. Humanitära insatser från spanska säkerhetsstyrkor och väpnade styrkor, icke-statliga organisationer och invånarna i Ceuta gjorde att en verklig tragedi kunde undvikas. De flesta migranter som tog sig över olagligen var marockanska medborgare. Ett så stort flöde av människor kan knappast betraktas som spontant. Minst 1 200 var ensamkommande barn, och i många fall var det hela familjer. Vissa barn hade varit i skolan och hade därför inga identitetshandlingar med sig då de korsade gränsen.

| D. | Den 1 juni 2021 beslutade de marockanska myndigheterna att underlätta återinresa för alla ensamkommande, men identifierade marockanska barn som vistas irreguljärt i Europeiska unionen. Enligt Internationella organisationen för migration har många redan återvänt genom familjeåterförening och hjälp med spårning. De spanska myndigheterna inrättade en hjälplinje i Ceuta för att barn och ensamkommande barn skulle kunna återförenas med sina familjer. Många av barnen befinner sig dock fortfarande på spanskt område, till exempel i lagret i Tarajal och i mottagningscentrumen för migranter i Pinier och Santa Amelia, under den autonoma staden Ceutas förmyndarskap, för att man ska kunna fastställa deras identitet, personliga omständigheter, sårbarhet, och risk för förföljelse och oåterkalleliga skador. Familjer letar desperat efter sina försvunna barn. Detta kan ytterligare äventyra barnens fysiska, psykiska, moraliska, andliga och sociala utveckling, i enlighet med FN:s förklaring om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Den 1 juni 2021 beslutade de marockanska myndigheterna att underlätta återinresa för alla ensamkommande, men identifierade marockanska barn som vistas irreguljärt i Europeiska unionen. Enligt Internationella organisationen för migration har många redan återvänt genom familjeåterförening och hjälp med spårning. De spanska myndigheterna inrättade en hjälplinje i Ceuta för att barn och ensamkommande barn skulle kunna återförenas med sina familjer. Många av barnen befinner sig dock fortfarande på spanskt område, till exempel i lagret i Tarajal och i mottagningscentrumen för migranter i Pinier och Santa Amelia, under den autonoma staden Ceutas förmyndarskap, för att man ska kunna fastställa deras identitet, personliga omständigheter, sårbarhet, och risk för förföljelse och oåterkalleliga skador. Familjer letar desperat efter sina försvunna barn. Detta kan ytterligare äventyra barnens fysiska, psykiska, moraliska, andliga och sociala utveckling, i enlighet med FN:s förklaring om barnets rättigheter.

| E. | De flesta barnen hade lurats och trodde att fotbollsstjärnor skulle spela en match med gratis inträde i Ceuta, och att de var på skolresa. |
| --- | --- |

E.

De flesta barnen hade lurats och trodde att fotbollsstjärnor skulle spela en match med gratis inträde i Ceuta, och att de var på skolresa.

| F. | Barnens bästa måste vara det som väger tyngst i alla åtgärder och beslut som rör ensamkommande barn och deras fysiska och mentala välbefinnande. Det är nödvändigt att, med erkännande och hjälp av alla berörda myndigheter, erkänna dessa barn och att, med lämpligt och förstärkt samarbete, hitta deras föräldrar eller nära släktingar och återföra dem till deras familjer på ett säkert sätt i enlighet med internationell rätt, eftersom de inte avsiktligt har lämnat sina familjer. I EU:s strategi för barnets rättigheter rekommenderade kommissionen medlemsstaterna att stärka sina system för förmyndarskap för ensamkommande barn, särskilt genom att delta i verksamheten inom det europeiska nätverket för förmyndarskap. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter måste värdländerna garantera migrerande barn alla deras rättigheter, även när det gäller gränskontroll och återvändande. |
| --- | --- |

F.

Barnens bästa måste vara det som väger tyngst i alla åtgärder och beslut som rör ensamkommande barn och deras fysiska och mentala välbefinnande. Det är nödvändigt att, med erkännande och hjälp av alla berörda myndigheter, erkänna dessa barn och att, med lämpligt och förstärkt samarbete, hitta deras föräldrar eller nära släktingar och återföra dem till deras familjer på ett säkert sätt i enlighet med internationell rätt, eftersom de inte avsiktligt har lämnat sina familjer. I EU:s strategi för barnets rättigheter rekommenderade kommissionen medlemsstaterna att stärka sina system för förmyndarskap för ensamkommande barn, särskilt genom att delta i verksamheten inom det europeiska nätverket för förmyndarskap. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter måste värdländerna garantera migrerande barn alla deras rättigheter, även när det gäller gränskontroll och återvändande.

| G. | Krisen utlöstes av Marocko till följd av en politisk och diplomatisk kris efter det att ledaren för Front Polisario, Brahim Ghali, förts till ett spanskt sjukhus av humanitära skäl på grund av hans hälsotillstånd som hade orsakats av covid-19-viruset. Den 2 juni 2021 anlände Front Polisarios ledare till Algeriet. |
| --- | --- |

G.

Krisen utlöstes av Marocko till följd av en politisk och diplomatisk kris efter det att ledaren för Front Polisario, Brahim Ghali, förts till ett spanskt sjukhus av humanitära skäl på grund av hans hälsotillstånd som hade orsakats av covid-19-viruset. Den 2 juni 2021 anlände Front Polisarios ledare till Algeriet.

| H. | I Marockos officiella uttalanden av den 31 maj 2021 betonades att den bilaterala krisen inte var kopplad till migrationsfrågan. Den marockanska utrikesministern konstaterade inledningsvis att det var Spanien som hade orsakat den kris som hade lett till en massiv tillströmning av tusentals människor, däribland barn, då landet hade tagit emot ledaren för Front Polisario. I ett annat officiellt uttalande som utfärdades senare erkände de marockanska myndigheterna att det verkliga skälet var Spaniens påstått tvetydiga inställning till Västsahara. |
| --- | --- |

H.

I Marockos officiella uttalanden av den 31 maj 2021 betonades att den bilaterala krisen inte var kopplad till migrationsfrågan. Den marockanska utrikesministern konstaterade inledningsvis att det var Spanien som hade orsakat den kris som hade lett till en massiv tillströmning av tusentals människor, däribland barn, då landet hade tagit emot ledaren för Front Polisario. I ett annat officiellt uttalande som utfärdades senare erkände de marockanska myndigheterna att det verkliga skälet var Spaniens påstått tvetydiga inställning till Västsahara.

| I. | Vid Europeiska rådets extra möte den 24–25 maj 2021 bekräftade EU:s ledare återigen sitt fulla stöd för Spanien och betonade att Spaniens gränser är EU:s yttre gränser. Situationen i Ceuta diskuterades också vid mötet i rådet (utrikes frågor) den 18 maj 2021, varvid unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uttryckte full solidaritet med och stöd till Spanien på EU:s vägnar. Internationell rätt och principen om suveränitet, territoriell integritet och statsgränsernas okränkbarhet måste respekteras. |
| --- | --- |

I.

Vid Europeiska rådets extra möte den 24–25 maj 2021 bekräftade EU:s ledare återigen sitt fulla stöd för Spanien och betonade att Spaniens gränser är EU:s yttre gränser. Situationen i Ceuta diskuterades också vid mötet i rådet (utrikes frågor) den 18 maj 2021, varvid unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uttryckte full solidaritet med och stöd till Spanien på EU:s vägnar. Internationell rätt och principen om suveränitet, territoriell integritet och statsgränsernas okränkbarhet måste respekteras.

| J. | År 2000 beviljades kommissionen av rådet ett förhandlingsmandat för att ingå ett återtagandeavtal med Marocko. Hittills har inget sådant avtal slutförts och antagits. |
| --- | --- |

J.

År 2000 beviljades kommissionen av rådet ett förhandlingsmandat för att ingå ett återtagandeavtal med Marocko. Hittills har inget sådant avtal slutförts och antagits.

| K. | De marockanska myndigheterna bör underlätta återvändandet av de nästan 13 000 säsongsarbetare som är strandsatta i södra Spanien och som måste återvända under de kommande veckorna. |
| --- | --- |

K.

De marockanska myndigheterna bör underlätta återvändandet av de nästan 13 000 säsongsarbetare som är strandsatta i södra Spanien och som måste återvända under de kommande veckorna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer att Marocko använder gränskontroller och migration, och i synnerhet ensamkommande barn, som politiska påtryckningar på en av EU:s medlemsstater. Parlamentet beklagar framför allt att barn, ensamkommande barn och familjer, deltar i massvandringen över gränsen från Marocko till den spanska staden Ceuta, med en uppenbar risk för sina liv. Parlamentet beklagar den fördjupade politiska och diplomatiska krisen som varken får undergräva de strategiska, flerdimensionella och priviligierade grannskapsförbindelser som finns mellan Marocko och EU och dess medlemsstater, eller det sedan länge förtroendebaserade samarbetet kring terrorismbekämpning, människohandel, narkotikahandel, migration och handelspolitik. Parlamentet anser att bilaterala konflikter mellan nära parter bör lösas genom diplomatisk dialog. Parlamentet vill se att de spänningar som nyligen uppstått minskas, och att partnerskapet mellan EU och Marocko återgår till att vara konstruktivt och pålitligt. Parlamentet upprepar sitt stöd för en fortsatt utveckling av dessa förbindelser som bygger på ömsesidigt förtroende och respekt. Parlamentet uppmanar Marocko i detta avseende att respektera sitt långvariga åtagande för ökat samarbete kring gränsförvaltning samt migration och rörlighet i en anda av samarbete och dialog. Parlamentet betonar betydelsen av ett stärkt partnerskap mellan EU och Marocko, som bör beakta båda parters behov på ett balanserat sätt och på lika villkor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtogs av de marockanska myndigheterna den 1 juni 2021 för att underlätta återinresa för alla identifierade ensamkommande barn som vistas irreguljärt på Europeiska unionens territorium. Parlamentet uppmanar Spanien och Marocko till ett nära samarbete för att barnen ska kunna återbördas till sina familjer – ett samarbete som måste vägledas av barnets bästa och genomföras i överensstämmelse med nationell och internationell rätt, särskilt FN:s konvention om barnets rättigheter, som Marocko har varit part till sedan 1990 och har ratificerat två gånger (i juni och juli 1993), tillsammans med de relevanta avtalen mellan EU och dess medlemsstater och Marocko, särskilt avtalet mellan Spanien och Marocko för att förhindra olaglig utvandring av ensamkommande barn, skydda dem och samordna deras återvändande. Parlamentet påminner om principen om familjesammanhållning och rätten till familjeåterförening som man alltid bör slå vakt om. Parlamentet betonar att ett starkt samarbete om utmaningar på migrationsområdet ligger i både EU:s och Marockos intresse. Parlamentet uppmanar Marocko att verkligen hålla fast vid sina åtaganden eftersom det är avgörande för att säkerställa ett säkert återvändande av barnen till sina familjer samtidigt som deras rättigheter enligt internationell rätt skyddas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att Ceuta har en yttre EU-gräns vars skydd och säkerhet är en angelägenhet för hela EU. Parlamentet välkomnar den snabba reaktionen från Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån med erbjudande om stöd till Spaniens regering för att hjälpa den att hantera de utmaningar på migrationsområdet som har uppstått till följd av krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla katastrofbistånd för att hantera situationen i Ceuta, inklusive finansiering för ytterligare boenden för ensamkommande barn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker fullständig solidaritet med Ceutas invånare och lovordar den effektiva och professionella insatsen från spanska säkerhetsmyndigheter och armén i den autonoma staden, och från icke-statliga organisationer och Ceutas invånare, för att hantera krisen och bidra till att rädda livet på många människor. Parlamentet välkomnar det skydd som spanska myndigheter tillhandahållit ensamkommande barn, i enlighet med EU-rätten och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar EU:s konsoliderade ståndpunkt om Västsahara, som bygger på full respekt för internationell rätt i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner och den FN-ledda politiska processen för att åstadkomma en rättvis, varaktig, fredlig lösning som är ömsesidigt accepterad och framförhandlad av båda parter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar EU-medlemsstaternas nationella gränsers okränkbarhet och den fullständiga och icke förhandlingsbara respekten för EU-medlemsstaternas territoriella integritet som en grundläggande princip i internationell rätt och som en princip om europeisk solidaritet. Parlamentet påminner om att det är oacceptabelt att en medlemsstats territoriella suveränitet undergrävs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Marocko att samarbeta, och formellt och så snabbt som möjligt ingå ett återtagandeavtal mellan EU och Marocko med de nödvändiga rättsliga garantierna. Parlamentet är övertygat om att EU:s framtida samarbete med länderna längs Medelhavets södra kust bör bygga på det långsiktiga målet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till den irreguljära migrationen genom en stärkt ekonomisk utveckling, investeringar och skapande av nya arbetstillfällen, och genom att främja kvalitativ utbildning för alla barnen i regionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Marockos regering och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 292.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0066.

(3)  EUT L 70, 18.3.2000, s. 2.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Situationen i Sri Lanka, särskilt gripandena grundade på lagen om förebyggande av terrorism

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Sri Lanka, särskilt gripandena grundade på lagen om förebyggande av terrorism (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sri Lanka,

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 9 februari 2021Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka (ej översatt till svenska – om främjande av försoning, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter i Sri Lanka), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 9 februari 2021Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka (ej översatt till svenska – om främjande av försoning, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter i Sri Lanka),

| — | med beaktande av resolutionen av den 23 mars 2021 från FN:s råd för mänskliga rättigheter Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka (ej översatt till svenska – om främjande av försoning, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter i Sri Lanka), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 23 mars 2021 från FN:s råd för mänskliga rättigheter Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka (ej översatt till svenska – om främjande av försoning, ansvarsskyldighet och mänskliga rättigheter i Sri Lanka),

| — | med beaktande av förordning nr 01-2021, offentliggjord den 12 mars 2021, enligt Sri Lankas lag om förebyggande av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning nr 01-2021, offentliggjord den 12 mars 2021, enligt Sri Lankas lag om förebyggande av terrorism,

| — | med beaktande av rapporten av den 14 december 2018 från FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen med titeln Visit to Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 14 december 2018 från FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen med titeln Visit to Sri Lanka,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2021 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, om Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2021 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, om Sri Lanka,

| — | med beaktande av slutrapporten från januari 2020 från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag till presidentvalet i Sri Lanka den 16 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från januari 2020 från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag till presidentvalet i Sri Lanka den 16 november 2019,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av EU:s allmänna preferenssystem Plus (GSP+), det särskilda stimulansprogram som Sri Lanka omfattas av, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s allmänna preferenssystem Plus (GSP+), det särskilda stimulansprogram som Sri Lanka omfattas av,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sri Lanka har härjats av ett flera årtionden långt inbördeskrig som avslutades 2009, då allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna begicks av båda sidor. |
| --- | --- |

A.

Sri Lanka har härjats av ett flera årtionden långt inbördeskrig som avslutades 2009, då allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna begicks av båda sidor.

| B. | Människorättssituationen i Sri Lanka har stadigt försämrats, och den nya regeringen har snabbt dragit tillbaka de begränsade framsteg som gjorts av föregående regeringar. Handlingsutrymmet för det civila samhället och oberoende medier i landet krymper snabbt. |
| --- | --- |

B.

Människorättssituationen i Sri Lanka har stadigt försämrats, och den nya regeringen har snabbt dragit tillbaka de begränsade framsteg som gjorts av föregående regeringar. Handlingsutrymmet för det civila samhället och oberoende medier i landet krymper snabbt.

| C. | Den kontroversiella lagen om förebyggande av terrorism (PTA) har funnits i Sri Lanka sedan 1979 och ger polisen omfattande befogenheter att eftersöka, gripa och frihetsberöva civila misstänkta. De långtgående befogenheterna genom PTA har lett till konsekventa och välgrundade anklagelser om tortyr och sexuella övergrepp, påtvingade erkännanden och systematiska nekanden av ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

C.

Den kontroversiella lagen om förebyggande av terrorism (PTA) har funnits i Sri Lanka sedan 1979 och ger polisen omfattande befogenheter att eftersöka, gripa och frihetsberöva civila misstänkta. De långtgående befogenheterna genom PTA har lett till konsekventa och välgrundade anklagelser om tortyr och sexuella övergrepp, påtvingade erkännanden och systematiska nekanden av ett korrekt rättsförfarande.

| D. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter upprepade i sin senaste rapport om Sri Lanka kravet på ett moratorium för användningen av PTA på nya gripanden tills den ersätts av lagstiftning som följer bästa internationella praxis. |
| --- | --- |

D.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter upprepade i sin senaste rapport om Sri Lanka kravet på ett moratorium för användningen av PTA på nya gripanden tills den ersätts av lagstiftning som följer bästa internationella praxis.

| E. | Sri Lankas regering utfärdade förordning nr 01-2021 den 9 mars 2021 om utvidgning av PTA, vilken bland annat tillåter två års frihetsberövande utan rättegång på grund av ”religiös, rasmässig eller folkgruppsmässig disharmoni”. |
| --- | --- |

E.

Sri Lankas regering utfärdade förordning nr 01-2021 den 9 mars 2021 om utvidgning av PTA, vilken bland annat tillåter två års frihetsberövande utan rättegång på grund av ”religiös, rasmässig eller folkgruppsmässig disharmoni”.

| F. | PTA har systematiskt använts för godtyckliga gripanden och frihetsberövanden av muslimer och minoritetsgrupper i Sri Lanka, däribland Ahnaf Jazeem, en 26-årig muslimsk lärare och poet, och Hejaaz Hizbullah, en välkänd advokat med inriktning på minoriteters rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

F.

PTA har systematiskt använts för godtyckliga gripanden och frihetsberövanden av muslimer och minoritetsgrupper i Sri Lanka, däribland Ahnaf Jazeem, en 26-årig muslimsk lärare och poet, och Hejaaz Hizbullah, en välkänd advokat med inriktning på minoriteters rättigheter och rättsstatsprincipen.

| G. | Den 19 maj 2017 återfick Sri Lanka sitt tillträde till generösa tullförmåner inom ramen för GSP+, under förutsättning att landet ersatte PTA och effektivt genomförde 27 internationella konventioner, däribland människorättskonventioner. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro över PTA och konstaterat att Sri Lanka inte har upphävt lagen, trots sitt åtagande att göra detta. |
| --- | --- |

G.

Den 19 maj 2017 återfick Sri Lanka sitt tillträde till generösa tullförmåner inom ramen för GSP+, under förutsättning att landet ersatte PTA och effektivt genomförde 27 internationella konventioner, däribland människorättskonventioner. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro över PTA och konstaterat att Sri Lanka inte har upphävt lagen, trots sitt åtagande att göra detta.

| H. | Den 20 oktober 2020 antog Sri Lankas parlament den tjugonde ändringen av konstitutionen, varigenom det verkställande presidentämbetet stärktes. |
| --- | --- |

H.

Den 20 oktober 2020 antog Sri Lankas parlament den tjugonde ändringen av konstitutionen, varigenom det verkställande presidentämbetet stärktes.

| I. | Nästan tolv år efter krigets slut har inhemska initiativ för ansvarsskyldighet och försoning vid upprepade tillfällen misslyckats med att ge resultat, vilket därmed har befäst strafflösheten och förvärrat brottsoffrens misstro mot systemet. |
| --- | --- |

I.

Nästan tolv år efter krigets slut har inhemska initiativ för ansvarsskyldighet och försoning vid upprepade tillfällen misslyckats med att ge resultat, vilket därmed har befäst strafflösheten och förvärrat brottsoffrens misstro mot systemet.

| J. | Det finns tydliga tecken på en allt snabbare militarisering av den civila regeringens verksamhet i Sri Lanka. Sedan 2020 har minst 28 tjänstgörande eller tidigare personalmedlemmar från militären och underrättelsetjänsten tilldelats viktiga administrativa befattningar. Dessa utnämningar omfattar minst två högre militära tjänstemän som pekats ut i FN:s rapporter om påstådda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten under de sista åren av konflikten. Många misstänkta i polisarrest och interner i Sri Lankas fängelser har dödats. De senaste fallen inbegriper dödsfall i polisförvar i maj 2021. Elva fångar i Mahara-fängelset dödades och ytterligare 117 skadades när vakter öppnade eld för att kontrollera ett upplopp motiverat av covid-19-förhållandena i november 2020. |
| --- | --- |

J.

Det finns tydliga tecken på en allt snabbare militarisering av den civila regeringens verksamhet i Sri Lanka. Sedan 2020 har minst 28 tjänstgörande eller tidigare personalmedlemmar från militären och underrättelsetjänsten tilldelats viktiga administrativa befattningar. Dessa utnämningar omfattar minst två högre militära tjänstemän som pekats ut i FN:s rapporter om påstådda krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten under de sista åren av konflikten. Många misstänkta i polisarrest och interner i Sri Lankas fängelser har dödats. De senaste fallen inbegriper dödsfall i polisförvar i maj 2021. Elva fångar i Mahara-fängelset dödades och ytterligare 117 skadades när vakter öppnade eld för att kontrollera ett upplopp motiverat av covid-19-förhållandena i november 2020.

| K. | Myndigheterna i Sri Lanka avkunnade dödsstraff för narkotikarelaterade brott 2019, trots att landet sedan 1976 har ett moratorium för användningen av dödsstraffet. |
| --- | --- |

K.

Myndigheterna i Sri Lanka avkunnade dödsstraff för narkotikarelaterade brott 2019, trots att landet sedan 1976 har ett moratorium för användningen av dödsstraffet.

| 1. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över Sri Lankas oroväckande utveckling mot återkommande allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna enligt beskrivningen i den senaste FN-rapporten om landet, där man bland de tidiga varningstecknen anger en allt snabbare militarisering av den civila regeringens funktioner, upphävandet av viktiga konstitutionella garantier, politisk obstruktion mot ansvarsutkrävande, utestängande retorik, hot mot det civila samhället och användning av lagar mot terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt starka motstånd mot en fortsatt tillämpning av den befintliga PTA-lagen. Parlamentet uppmanar Sri Lankas myndigheter att uppfylla sitt löfte att se över och upphäva lagen och att ersätta den med lagstiftning mot terrorism som följer bästa internationella praxis. Parlamentet efterlyser dessutom ett omedelbart upphävande av avradikaliseringsförordningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att förordning nr 01-2021 inte föreskriver förfarandegarantier för frihetsberövade personer i enlighet med artikel 9 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att den strider mot Sri Lankas egna konstitutionella garantier enligt artikel 13 i Sri Lankas konstitution. Parlamentet påminner om att sådana avradikaliserings-, rehabiliterings- och återintegreringscentrum, som regleras i liknande lagstiftning, tidigare i hög grad har präglats av allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna såsom tortyr och annan misshandel, inbegripet sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de godtyckliga gripandena och frihetsberövandena inom ramen för PTA-lagen utan vederbörligt förfarande och tillgång till rättslig prövning, även för aktivister inom det civila samhället, advokater, författare och poeter såsom Hejaaz Hizbullah och Ahnaf Jazeem. Parlamentet noterar med oro frihetsberövandet av Shani Abeysekara, f.d. direktör för brottsutredningsavdelningen. Parlamentet uppmanar med kraft Sri Lankas regering att omedelbart se till att de frihetsberövade ges en rättvis rättegång på grundval av giltiga åtalspunkter och att villkorslöst frige dem om det inte finns några åtalspunkter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt den fortsatta diskrimineringen av och våldet mot religiösa och etniska minoriteter och samfund i Sri Lanka, inbegripet muslimer, hinduer, tamiler och kristna. Parlamentet uppmanar Sri Lankas regering att otvetydigt fördöma hatpropaganda, uppmaningar till våld och diskriminering av religiösa och etniska grupper i landet, och att ställa dem som främjar sådana splittringar till svars, även inom regeringen och militären. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att den 20:e ändringen av konstitutionen har antagits och uttrycker allvarlig oro över den minskning av rättsväsendets oberoende och av den parlamentariska kontrollen som denna medför, liksom den överdrivna makt som presidenten får. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar med oro att Sri Lankas regering nyligen föreslog att anta en ny lag om desinformation trots farhågor som det civila samhällets organisationer gett uttryck för om de hot som en sådan lag skulle kunna utgöra mot yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar med kraft onlineplattformarna att vidta proaktiva åtgärder för att minska spridningen av hatpropaganda och desinformation online på de singalesiska och tamilska språken. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över att bestämmelser i Sri Lankas strafflag, särskilt avsnitten 365, 365A och 399, har tolkats på ett sådant sätt att de kriminaliserar personer med olika sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast utvärdera sin finansiering av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Interpols projekt om stöd för terroristbekämpning till Sri Lanka, samtidigt som terroristbekämpning i Sri Lanka i vissa fall används som förevändning för att förfölja medlemmar av etniska och religiösa grupper och det civila samhället, däribland människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Sri Lanka och medlemsstaternas representationer att öka sitt stöd till det civila samhället, särskilt människorätts- och miljöförsvarare och journalister. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker den avgörande betydelsen av att se till att den nationella försoningsprocessen får nödvändig uppmärksamhet och leder till konkreta åtgärder, däribland ansvarsutkrävande för påtvingade försvinnanden och tidigare brott. Parlamentet beklagar att Sri Lanka dragit tillbaka de åtaganden landet gjort gentemot FN:s råd för mänskliga rättigheter i samband med att man ställde sig bakom resolutionen av den 14 oktober 2015, med titeln ”Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka”, och uppmuntrar landet att återuppta kontakterna med rådet, vilket är avgörande för att återupprätta förbindelserna med det internationella samfundet och skapa en nationell försoningsprocess mellan de olika singalesiska, tamilska, muslimska, hinduistiska och kristna befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Sri Lankas regering att undanröja alla hinder för utredning och eventuell lagföring av medlemmar av säkerhetsstyrkorna som anklagas för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet insisterar på att anklagelser om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigsförbrytelser begångna under inbördeskriget utreds av högt uppsatta personer från samtliga sidor. Parlamentet uppmanar Sri Lankas regering att inte längre utse nuvarande och tidigare militära befälhavare som är inblandade i allvarliga övergrepp till högre regeringsposter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en rigorös, opartisk och fullständig utredning av påskdagsbombningarna 2019, i överensstämmelse med internationella rättsliga normer, och dessutom att man omedelbart väcker talan mot dem mot vilka det finns bevis för ansvar och friger dem för vilka det saknas tillräckliga bevis. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att GSP+-systemet erbjuder incitament i form av bättre tillträde till EU:s marknad för landets exportörer, i utbyte mot ytterligare framsteg med det fulla genomförandet av dessa konventioner. Parlamentet påminner om att ett av Sri Lankas viktigaste åtaganden var att fullt ut anpassa sin lagstiftning mot terrorism till internationella människorättskonventioner för att säkerställa gynnsamma handelsförbindelser inom ramen för GSP+. Parlamentet påminner om de konsekvenser som föreskrivs i förordningen om det allmänna preferenssystemet (1) i händelse av ihållande underlåtenhet att anta och genomföra nödvändiga reformer på människorättsområdet, upphäva oskälig lagstiftning och vända den nuvarande utvecklingen med ökande kränkningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att det GSP+-system som Sri Lanka erbjuds har gett ett betydande bidrag till landets ekonomi, varigenom exporten till EU har ökat till 2,3 miljarder euro, vilket innebär att EU är Sri Lankas näst största exportmarknad. Parlamentet framhåller den pågående övervakningen av Sri Lankas berättigande till GSP+-status och betonar att bibehållande av handelsförmåner inom GSP+ inte sker automatiskt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ta vederbörlig hänsyn till aktuella händelser vid bedömningen av Sri Lankas berättigande till GSP+-status. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och utrikestjänsten att använda GSP+ som en hävstång för att verka för framsteg när det gäller Sri Lankas skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter och kräva att förmånsordningen upphävs eller ersätts, att noggrant bedöma huruvida det finns tillräckliga skäl att som en sista utväg inleda ett förfarande för tillfälligt upphävande av Sri Lankas GSP+-status och de fördelar som detta medför, och att så snart som möjligt rapportera till parlamentet om detta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar med oro covid-19-pandemins inverkan på den försämrade situationen för arbetstagares rättigheter i landet. Parlamentet uppmanar med kraft Sri Lanka att samarbeta fullt ut med Internationella arbetsorganisationen för att stärka fabriksarbetares rättigheter, inbegripet hälso- och säkerhetsvillkoren för konfektionsarbetare i särskilda handelszoner. Parlamentet uppmanar Sri Lankas regering att effektivt genomföra och stärka den nationella politiken för avskaffande av barnarbete. Parlamentet uppmanar Sri Lankas myndigheter att anpassa landets investeringsstyrelses handbok för arbetsnormer och anställningsförhållanden så att den anpassas till internationella standarder, särskilt ILO:s konventioner nr 98 och nr 87. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar EU:s starka motstånd mot dödsstraffet i samtliga fall och utan undantag. Parlamentet välkomnar Sri Lankas fortsatta moratorium för dödsstraffet. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att avskaffa dödsstraffet i landet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar EU:s tidigare stöd till försoningssträvandena och understryker EU:s beredvillighet att stödja Sri Lanka på detta område. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker oro över Kinas allt större roll och inblandning i Sri Lanka. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterare, FN:s människorättsråd samt Sri Lankas regering och parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Rysslands förtecknande av tyska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda organisationer” samt gripandet av Andrej Pivovarov

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om Rysslands uppförande av tyska icke-statliga organisationer på listan över ”icke önskvärda organisationer” och frihetsberövandet av Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, bland annat sin resolution av den 29 april 2021 om Ryssland, fallet Aleksej Navalnyj, militär upptrappning vid den ukrainska gränsen och rysk attack i Tjeckien (1), och sin resolution av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, bland annat sin resolution av den 29 april 2021 om Ryssland, fallet Aleksej Navalnyj, militär upptrappning vid den ukrainska gränsen och rysk attack i Tjeckien (1), och sin resolution av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10 om rätten till yttrandefrihet och artikel 11 om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10 om rätten till yttrandefrihet och artikel 11 om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av Ryska federationens konstitution och de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Förenta nationerna (FN), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens konstitution och de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Förenta nationerna (FN),

| — | med beaktande av yttrande nr 814/2015 från Europarådets Venedigkommission av den 13 juni 2016 om den federala lagen nr 129-FZ om ändring av vissa lagar (federal lag om icke önskvärd verksamhet som bedrivs av utländska och internationella icke-statliga organisationer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 814/2015 från Europarådets Venedigkommission av den 13 juni 2016 om den federala lagen nr 129-FZ om ändring av vissa lagar (federal lag om icke önskvärd verksamhet som bedrivs av utländska och internationella icke-statliga organisationer),

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, på EU:s vägnar, av den 1 maj 2021 om införandet av restriktiva åtgärder mot åtta EU-medborgare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, på EU:s vägnar, av den 1 maj 2021 om införandet av restriktiva åtgärder mot åtta EU-medborgare,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, på EU:s vägnar, av den 15 maj 2021 om offentliggörandet av en förteckning över s.k. fientliga stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, på EU:s vägnar, av den 15 maj 2021 om offentliggörandet av en förteckning över s.k. fientliga stater,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 27 maj 2021 om uppförandet av tyska icke-statliga organisationer på listan över ”icke önskvärda organisationer”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 27 maj 2021 om uppförandet av tyska icke-statliga organisationer på listan över ”icke önskvärda organisationer”,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 1 juni 2021 om frihetsberövandet av Andrej Pivovarov, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 1 juni 2021 om frihetsberövandet av Andrej Pivovarov,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 4 juni 2021 om lagen om s.k. extremistorganisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 4 juni 2021 om lagen om s.k. extremistorganisationer,

| — | med beaktande av uttalandet från ordföranden för delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland av den 3 juni 2021 om frihetsberövandet av Andrej Pivovarov, direktör för den upplösta icke-statliga organisationen Öppna Ryssland på ett kommersiellt flygplan från EU som var på väg att starta från Sankt Petersburgs flygplats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordföranden för delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland av den 3 juni 2021 om frihetsberövandet av Andrej Pivovarov, direktör för den upplösta icke-statliga organisationen Öppna Ryssland på ett kommersiellt flygplan från EU som var på väg att starta från Sankt Petersburgs flygplats,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utövandet av åsikts-, yttrande- och mötesfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster är en grundläggande rättighet som är förankrad i Ryska federationens konstitution, liksom i ett stort antal internationella rättsliga instrument, däribland den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, som Ryssland har förbundit sig att följa. Folkrättens företräde utgör en skyldighet för Ryssland, som inte kan ändras eller frångås genom de senaste ändringarna av konstitutionen. |
| --- | --- |

A.

Utövandet av åsikts-, yttrande- och mötesfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster är en grundläggande rättighet som är förankrad i Ryska federationens konstitution, liksom i ett stort antal internationella rättsliga instrument, däribland den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, som Ryssland har förbundit sig att följa. Folkrättens företräde utgör en skyldighet för Ryssland, som inte kan ändras eller frångås genom de senaste ändringarna av konstitutionen.

| B. | Ryska federationen har nyligen antagit repressiva lagar som drastiskt utvidgat antalet enskilda personer och grupper som kan betecknas som ”utländska agenter” och som har skärpt både restriktionerna och kraven som påläggs dem, och sanktionerna för brott mot dessa. |
| --- | --- |

B.

Ryska federationen har nyligen antagit repressiva lagar som drastiskt utvidgat antalet enskilda personer och grupper som kan betecknas som ”utländska agenter” och som har skärpt både restriktionerna och kraven som påläggs dem, och sanktionerna för brott mot dessa.

| C. | Icke-statliga organisationer spelar en avgörande roll i moderna demokratiska samhällen eftersom de gör det möjligt för medborgarna att samarbeta för att främja olika legitima mål, som en form av nödvändigt offentligt engagemang som kompletterar, förbereder och övervakar formellt politiskt beslutsfattande. Icke-statliga organisationer har därför en viktig politisk roll och måste, samtidigt som de följer lagen, behålla sitt oberoende från otillbörlig inblandning från offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

C.

Icke-statliga organisationer spelar en avgörande roll i moderna demokratiska samhällen eftersom de gör det möjligt för medborgarna att samarbeta för att främja olika legitima mål, som en form av nödvändigt offentligt engagemang som kompletterar, förbereder och övervakar formellt politiskt beslutsfattande. Icke-statliga organisationer har därför en viktig politisk roll och måste, samtidigt som de följer lagen, behålla sitt oberoende från otillbörlig inblandning från offentliga myndigheter.

| D. | Den federala lagen om icke önskvärd verksamhet som bedrivs av utländska och internationella icke-statliga organisationer gör det möjligt att betrakta utländska och internationella icke-statliga organisationers verksamhet som icke önskvärd på Ryska federationens territorium. Organisationer som förklarats icke önskvärda av de ryska myndigheterna utsätts för begränsningar av sin föreningsfrihet då deras verksamhet förbjuds och genom att administrativa och straffrättsliga påföljder införs i samband med denna verksamhet. Denna lag har använts av de ryska myndigheterna för att underlätta ingripanden mot oberoende organisationer i civilsamhället, som är verksamma i Ryssland. |
| --- | --- |

D.

Den federala lagen om icke önskvärd verksamhet som bedrivs av utländska och internationella icke-statliga organisationer gör det möjligt att betrakta utländska och internationella icke-statliga organisationers verksamhet som icke önskvärd på Ryska federationens territorium. Organisationer som förklarats icke önskvärda av de ryska myndigheterna utsätts för begränsningar av sin föreningsfrihet då deras verksamhet förbjuds och genom att administrativa och straffrättsliga påföljder införs i samband med denna verksamhet. Denna lag har använts av de ryska myndigheterna för att underlätta ingripanden mot oberoende organisationer i civilsamhället, som är verksamma i Ryssland.

| E. | Genom att anta dessa lagar har Ryska federationen gett myndigheterna nästan fullständig kontroll över oberoende organisationer i civilsamhället och gett Rysslands federala medievakthund (Roskomnadzor) befogenhet att blockera onlineresurser. De ryska myndigheterna har förbjudit massmöten på offentliga platser, inskränkt rätten att delta i enpersonsdemonstrationer och infört ytterligare restriktioner för journalister som bevakar dessa demonstrationer. |
| --- | --- |

E.

Genom att anta dessa lagar har Ryska federationen gett myndigheterna nästan fullständig kontroll över oberoende organisationer i civilsamhället och gett Rysslands federala medievakthund (Roskomnadzor) befogenhet att blockera onlineresurser. De ryska myndigheterna har förbjudit massmöten på offentliga platser, inskränkt rätten att delta i enpersonsdemonstrationer och infört ytterligare restriktioner för journalister som bevakar dessa demonstrationer.

| F. | Den 12 januari 2021 utarbetade Rysslands vakthund på telekommunikationsområdet Roskomnadzor sina första åtta administrativa protokoll – alla mot Radio Free Europe/Radio Liberty – för brott mot lagen om ”utländska agenter”. Lagstiftningen har utvidgats till att omfatta enskilda uppgiftslämnare. Hittills har Roskomnadzor meddelat Radio Free Europe/Radio Liberty 520 överträdelser av sina märkningsrestriktioner, vilket förväntas leda till böter på 2,4 miljoner US-dollar när de ryska domstolarna har meddelat sina domar i alla målen. I maj 2021 började de ryska myndigheterna beslagta egendom från Radio Free Europe/Radio Libertys kontor i Moskva. |
| --- | --- |

F.

Den 12 januari 2021 utarbetade Rysslands vakthund på telekommunikationsområdet Roskomnadzor sina första åtta administrativa protokoll – alla mot Radio Free Europe/Radio Liberty – för brott mot lagen om ”utländska agenter”. Lagstiftningen har utvidgats till att omfatta enskilda uppgiftslämnare. Hittills har Roskomnadzor meddelat Radio Free Europe/Radio Liberty 520 överträdelser av sina märkningsrestriktioner, vilket förväntas leda till böter på 2,4 miljoner US-dollar när de ryska domstolarna har meddelat sina domar i alla målen. I maj 2021 började de ryska myndigheterna beslagta egendom från Radio Free Europe/Radio Libertys kontor i Moskva.

| G. | Det senaste lagförslag som antogs av statsduman och det federala rådet i maj 2021 begränsade avsevärt rättigheter och friheter i Ryssland genom att införa hårda restriktioner för personer som kritiserar regeringen, och hindrar dem från att delta i det offentliga livet och ställa upp i val på alla nivåer, inbegripet parlamentsvalet 2021, om de har grundat, lett, arbetat för eller på annat sätt deltagit i verksamheten i en organisation som i detta lagförslag betecknas som ”extremistisk” eller ”terroristisk”. |
| --- | --- |

G.

Det senaste lagförslag som antogs av statsduman och det federala rådet i maj 2021 begränsade avsevärt rättigheter och friheter i Ryssland genom att införa hårda restriktioner för personer som kritiserar regeringen, och hindrar dem från att delta i det offentliga livet och ställa upp i val på alla nivåer, inbegripet parlamentsvalet 2021, om de har grundat, lett, arbetat för eller på annat sätt deltagit i verksamheten i en organisation som i detta lagförslag betecknas som ”extremistisk” eller ”terroristisk”.

| H. | Lagen ska även kunna tillämpas retroaktivt och riktar sig mot Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse, som redan har förklarats vara en ”utländsk agent” och nu är på väg att få beteckningen ”extremistorganisation”. |
| --- | --- |

H.

Lagen ska även kunna tillämpas retroaktivt och riktar sig mot Aleksej Navalnyjs antikorruptionsstiftelse, som redan har förklarats vara en ”utländsk agent” och nu är på väg att få beteckningen ”extremistorganisation”.

| I. | Ryssland har även utvidgat tillämpningsområdet för lagen om ”icke önskvärda organisationer” genom att införa ett förbud mot deltagande i deras verksamhet utomlands och ge statusen ”icke önskvärd” till organisationer som tros vara mellanled i finansiella transaktioner med dem som redan förbjudits. |
| --- | --- |

I.

Ryssland har även utvidgat tillämpningsområdet för lagen om ”icke önskvärda organisationer” genom att införa ett förbud mot deltagande i deras verksamhet utomlands och ge statusen ”icke önskvärd” till organisationer som tros vara mellanled i finansiella transaktioner med dem som redan förbjudits.

| J. | Ryssland har pekat ut ett flertal internationella och utländska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, bland annat International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy och Atlantic Council baserade i Förenta staterna, samt de EU-finansierade det europeiska initiativet för demokrati, Europarådets sammanslutning av skolor för politiska studier, den ukrainska världskongressen, mediekanaler som drivs av Radio Free Europe/Radio, och även genom den ryske riksåklagarens beslut av den 26 maj 2021 om att klassificera tre tyska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, nämligen Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH and Deutsch-Russischer Austausch e.V.. |
| --- | --- |

J.

Ryssland har pekat ut ett flertal internationella och utländska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, bland annat International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy och Atlantic Council baserade i Förenta staterna, samt de EU-finansierade det europeiska initiativet för demokrati, Europarådets sammanslutning av skolor för politiska studier, den ukrainska världskongressen, mediekanaler som drivs av Radio Free Europe/Radio, och även genom den ryske riksåklagarens beslut av den 26 maj 2021 om att klassificera tre tyska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, nämligen Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH and Deutsch-Russischer Austausch e.V..

| K. | Ett aktivt civilsamhälle är en avgörande beståndsdel i ett demokratiskt och öppet samhälle och även för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

K.

Ett aktivt civilsamhälle är en avgörande beståndsdel i ett demokratiskt och öppet samhälle och även för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| L. | Genom att anta dessa lagar, som bland annat innebär omedelbar tillämpning av straffrättsligt ansvar, har statsduman riktat in sig på medborgarrörelsen Öppna Ryssland, en nätverksstruktur för demokrati och mänskliga rättigheter, som därmed tvingades att upplösas för att skydda sina aktivister och anhängare mot ytterligare åtal. |
| --- | --- |

L.

Genom att anta dessa lagar, som bland annat innebär omedelbar tillämpning av straffrättsligt ansvar, har statsduman riktat in sig på medborgarrörelsen Öppna Ryssland, en nätverksstruktur för demokrati och mänskliga rättigheter, som därmed tvingades att upplösas för att skydda sina aktivister och anhängare mot ytterligare åtal.

| M. | Den 27 maj 2021 tillkännagav Öppna Ryssland att det skulle upphöra med sin verksamhet för att skydda sin personal mot åtal enligt den ryska lagstiftningen om ”icke önskvärda organisationer”. |
| --- | --- |

M.

Den 27 maj 2021 tillkännagav Öppna Ryssland att det skulle upphöra med sin verksamhet för att skydda sin personal mot åtal enligt den ryska lagstiftningen om ”icke önskvärda organisationer”.

| N. | Den 31 maj 2021 hämtades den förre ledaren för Öppna Ryssland, Andrej Pivovarov, från ett LOT-plan som höll på att taxa ut i Sankt Petersburg. Han frihetsberövades på godtyckliga grunder och häktades två dagar senare, en häktning som ska vara i två månader, anklagad för att ”bedriva verksamhet i en icke önskvärd organisation”, för vilket han riskerar att få upp till sex års fängelse. Michail Josilevitj, en aktivist från Nizjnij Novgorod, tillhör också dem som just nu står åtalade och har frihetsberövats på samma grunder. |
| --- | --- |

N.

Den 31 maj 2021 hämtades den förre ledaren för Öppna Ryssland, Andrej Pivovarov, från ett LOT-plan som höll på att taxa ut i Sankt Petersburg. Han frihetsberövades på godtyckliga grunder och häktades två dagar senare, en häktning som ska vara i två månader, anklagad för att ”bedriva verksamhet i en icke önskvärd organisation”, för vilket han riskerar att få upp till sex års fängelse. Michail Josilevitj, en aktivist från Nizjnij Novgorod, tillhör också dem som just nu står åtalade och har frihetsberövats på samma grunder.

| O. | Dessa åtgärder ska läggas till den uppsjö av politiskt motiverade åtal som Ryssland inlett mot personer som uttrycker avvikande åsikter eller som har tillkännagett sina avsikter att kandidera i det ryska parlamentsvalet i september 2021. Hit hör fängslandet av korruptionsmotståndaren och oppositionspolitikern Aleksej Navalnyj och den femåriga villkorliga fängelsedomen mot oppositionsbloggaren och vänsterpolitikern Nikolaj Platosjkin. Man kan även nämna de senaste målen mot oppositionspolitikern Dmitrij Gudkov, medieföretag som Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza och VTimes, och ett antal journalister som anklagas för att vara ”utländska agenter”. Till och med studentmagasin är måltavlor för de repressiva åtgärderna. Enligt människorättscentrumet Memorial har de ryska myndigheterna för närvarande närmare 400 politiska fångar, i strid med Rysslands förpliktelser. |
| --- | --- |

O.

Dessa åtgärder ska läggas till den uppsjö av politiskt motiverade åtal som Ryssland inlett mot personer som uttrycker avvikande åsikter eller som har tillkännagett sina avsikter att kandidera i det ryska parlamentsvalet i september 2021. Hit hör fängslandet av korruptionsmotståndaren och oppositionspolitikern Aleksej Navalnyj och den femåriga villkorliga fängelsedomen mot oppositionsbloggaren och vänsterpolitikern Nikolaj Platosjkin. Man kan även nämna de senaste målen mot oppositionspolitikern Dmitrij Gudkov, medieföretag som Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza och VTimes, och ett antal journalister som anklagas för att vara ”utländska agenter”. Till och med studentmagasin är måltavlor för de repressiva åtgärderna. Enligt människorättscentrumet Memorial har de ryska myndigheterna för närvarande närmare 400 politiska fångar, i strid med Rysslands förpliktelser.

| P. | De ryska myndigheterna har slagit till hårt mot fredliga demonstranter som begett sig ut på gatorna i hela landet för att visa sitt stöd för Aleksej Navalnyj och protestera mot korruptionen och orättvisorna. Enligt den ryska övervakningsorganisationen OVD-Info greps över 11 000 demonstranter under de tre dagar långa protesterna i januari och februari, däribland tiotals oberoende journalister och människorättsförsvarare som bevakade eller övervakade protesterna. Tusentals administrativa käromål och över 100 brottmål har inletts runt om i landet, och ytterligare gripanden och kvarhållanden efter falska anklagelser sker fortlöpande. |
| --- | --- |

P.

De ryska myndigheterna har slagit till hårt mot fredliga demonstranter som begett sig ut på gatorna i hela landet för att visa sitt stöd för Aleksej Navalnyj och protestera mot korruptionen och orättvisorna. Enligt den ryska övervakningsorganisationen OVD-Info greps över 11 000 demonstranter under de tre dagar långa protesterna i januari och februari, däribland tiotals oberoende journalister och människorättsförsvarare som bevakade eller övervakade protesterna. Tusentals administrativa käromål och över 100 brottmål har inletts runt om i landet, och ytterligare gripanden och kvarhållanden efter falska anklagelser sker fortlöpande.

| Q. | Enligt ett flertal rapporter har fredliga demonstranter som dömts till ”administrativt förvar” utsatts för misshandel, bland annat placerats i kraftigt överbefolkade förvarsanläggningar, förvägrats mat och vatten i flera timmar och tvingats tillbringa lång tid (flera timmar, ofta nattetid) i polispiketer i samband med förflyttningar. Människor som deltagit i protester har också rapporterat att de hotats med avstängning, eller blivit avstängda, från universitet eller högskolor eller förlorat sina arbeten. Fredliga demonstranter, däribland äldre och barn, har också utsatts för övervåld av kravallpolisen. |
| --- | --- |

Q.

Enligt ett flertal rapporter har fredliga demonstranter som dömts till ”administrativt förvar” utsatts för misshandel, bland annat placerats i kraftigt överbefolkade förvarsanläggningar, förvägrats mat och vatten i flera timmar och tvingats tillbringa lång tid (flera timmar, ofta nattetid) i polispiketer i samband med förflyttningar. Människor som deltagit i protester har också rapporterat att de hotats med avstängning, eller blivit avstängda, från universitet eller högskolor eller förlorat sina arbeten. Fredliga demonstranter, däribland äldre och barn, har också utsatts för övervåld av kravallpolisen.

| R. | Det är avgörande att i en övergripande EU-strategi gentemot Ryssland säkerställa att kontakterna med Ryssland inte äventyrar värden som demokrati och skydd av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

R.

Det är avgörande att i en övergripande EU-strategi gentemot Ryssland säkerställa att kontakterna med Ryssland inte äventyrar värden som demokrati och skydd av mänskliga rättigheter.

| S. | Regimen i Kreml gör allt vad den kan för att isolera Rysslands folk från det internationella samfundet och beröva folket hoppet om en demokratisk framtid, bland annat genom att på olika sätt förbjuda oppositionskandidater att från att delta i 2021 års parlamentsval i Ryssland. |
| --- | --- |

S.

Regimen i Kreml gör allt vad den kan för att isolera Rysslands folk från det internationella samfundet och beröva folket hoppet om en demokratisk framtid, bland annat genom att på olika sätt förbjuda oppositionskandidater att från att delta i 2021 års parlamentsval i Ryssland.

| T. | Forskning från Levada Center visar att det styrande partiet Enade Ryssland har historiskt låga opinionssiffror efter att ha ställt sig bakom en impopulär pensionsreform och drivit igenom antagandet av ett förslag till konstitutionella ändringar, bland annat en som kan göra det möjligt för president Vladimir Putin att stanna kvar på sin post till 2036. De ryska myndigheternas tilltagande repression mot civilsamhället och den politiska oppositionen avslöjar deras rädsla för folkligt missnöje med landets svaga socioekonomiska resultat och korruptionen bland den härskande klassen. |
| --- | --- |

T.

Forskning från Levada Center visar att det styrande partiet Enade Ryssland har historiskt låga opinionssiffror efter att ha ställt sig bakom en impopulär pensionsreform och drivit igenom antagandet av ett förslag till konstitutionella ändringar, bland annat en som kan göra det möjligt för president Vladimir Putin att stanna kvar på sin post till 2036. De ryska myndigheternas tilltagande repression mot civilsamhället och den politiska oppositionen avslöjar deras rädsla för folkligt missnöje med landets svaga socioekonomiska resultat och korruptionen bland den härskande klassen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att:






  a) | Frige Andrej Pivovarov omedelbart och villkorslöst och dra tillbaka alla anklagelser mot honom och alla andra som åtalats enligt lagen om ”icke önskvärda organisationer”, eller som på annat sätt har godtyckligt frihetsberövats. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Frige Andrej Pivovarov omedelbart och villkorslöst och dra tillbaka alla anklagelser mot honom och alla andra som åtalats enligt lagen om ”icke önskvärda organisationer”, eller som på annat sätt har godtyckligt frihetsberövats.

| b) | Upphöra med alla repressalier mot politiska motståndare och andra kritiska röster i landet. Garantera alla politiska partier lika tillträde och lika möjligheter under val. |
| --- | --- |

b)

Upphöra med alla repressalier mot politiska motståndare och andra kritiska röster i landet. Garantera alla politiska partier lika tillträde och lika möjligheter under val.

| c) | Upphöra med lagföringen mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister enligt lagen om ”utländska agenter” och lagen om ”icke önskvärda organisationer”, upphäva denna diskriminerande lagstiftning, och ändra den ryska riksåklagarens avgörande att klassificera tre tyska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, liksom andra utländska icke-statliga organisationer, totalt 34. |
| --- | --- |

c)

Upphöra med lagföringen mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister enligt lagen om ”utländska agenter” och lagen om ”icke önskvärda organisationer”, upphäva denna diskriminerande lagstiftning, och ändra den ryska riksåklagarens avgörande att klassificera tre tyska icke-statliga organisationer som ”icke önskvärda”, liksom andra utländska icke-statliga organisationer, totalt 34.

| d) | Upphäva den nyligen antagna lagstiftningen och upphöra med att utarbeta ny speciallagstiftning eller missbruka andra konventionella straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga lagar som inför nya genomgående begränsningar för det oberoende civila samhället, rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och tillgången till information online, samt att se över och anpassa sin lagstiftning till sina internationella skyldigheter, den internationella människorättslagstiftningen och sin egen författning. |
| --- | --- |

d)

Upphäva den nyligen antagna lagstiftningen och upphöra med att utarbeta ny speciallagstiftning eller missbruka andra konventionella straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga lagar som inför nya genomgående begränsningar för det oberoende civila samhället, rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och tillgången till information online, samt att se över och anpassa sin lagstiftning till sina internationella skyldigheter, den internationella människorättslagstiftningen och sin egen författning.

| e) | Avstå från att anta den ytterligare lagstiftning som håller för närvarande på att utarbetas, som förbjuder personal eller anhängare av organisationer som godtyckligt förtecknas som ”icke önskvärda” att ställa upp i val. |
| --- | --- |

e)

Avstå från att anta den ytterligare lagstiftning som håller för närvarande på att utarbetas, som förbjuder personal eller anhängare av organisationer som godtyckligt förtecknas som ”icke önskvärda” att ställa upp i val.

| f) | Erkänna det positiva bidraget från ett dynamiskt och aktivt civilt samhälle till demokratin och samhället och garantera en gynnsam miljö där det civila samhällets organisationer och aktivister fritt kan bidra till att främja och skydda mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och socialt välbefinnande. |
| --- | --- |

f)

Erkänna det positiva bidraget från ett dynamiskt och aktivt civilt samhälle till demokratin och samhället och garantera en gynnsam miljö där det civila samhällets organisationer och aktivister fritt kan bidra till att främja och skydda mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och socialt välbefinnande.

| g) | Se över annan lagstiftning som används för att begränsa yttrandefriheten, däribland Rysslands lagstiftning om desinformationskampanjer, extremism och terrorismbekämpning och anpassa den till internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

g)

Se över annan lagstiftning som används för att begränsa yttrandefriheten, däribland Rysslands lagstiftning om desinformationskampanjer, extremism och terrorismbekämpning och anpassa den till internationell människorättslagstiftning.

| h) | Omedelbart och villkorslöst frige alla fredliga demonstranter och andra aktivister och politiker inom civilsamhället, däribland Aleksej Navalnyj, och de som har gripits och frihetsberövats på grund av falska administrativa ”överträdelser” eller åtalats för falska anklagelser enbart för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, bl.a. journalister, advokater, oppositionsaktivister, människorättsförsvarare och andra aktörer i civilsamhället, däribland Aleksej Navalnys personal och medhjälpare och hans antikorruptionsstiftelse. |
| --- | --- |

h)

Omedelbart och villkorslöst frige alla fredliga demonstranter och andra aktivister och politiker inom civilsamhället, däribland Aleksej Navalnyj, och de som har gripits och frihetsberövats på grund av falska administrativa ”överträdelser” eller åtalats för falska anklagelser enbart för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, bl.a. journalister, advokater, oppositionsaktivister, människorättsförsvarare och andra aktörer i civilsamhället, däribland Aleksej Navalnys personal och medhjälpare och hans antikorruptionsstiftelse.

| i) | Bidra till att främja direkta personkontakter till fördel för både Ryska federationen och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

i)

Bidra till att främja direkta personkontakter till fördel för både Ryska federationen och Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, EU:s delegationer, medlemsstaterna och kommissionen att i förberedandet av EU:s övergripande strategi gentemot Ryssland och reaktionen på urholkandet av rättsstaten, de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna i Ryssland fokusera på följande:






  a) | Införa nya villkor i förbindelserna mellan EU och Ryssland i syfte att sätta stopp för internt förtryck i Ryssland av politiska aktivister och aktivister inom det civila samhället, människorättsförsvarare och advokater, oppositionspolitiker, journalister, oberoende medier, fackföreningar och icke-statliga organisationer, och om denna situation inte avhjälps genom att nya EU-sanktioner införs, såsom att ryska oligarker och tjänstemän som är ansvariga för människorättskränkningar hindras från att köpa fast egendom och finansiella produkter, inte beviljas visum osv. i EU. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Införa nya villkor i förbindelserna mellan EU och Ryssland i syfte att sätta stopp för internt förtryck i Ryssland av politiska aktivister och aktivister inom det civila samhället, människorättsförsvarare och advokater, oppositionspolitiker, journalister, oberoende medier, fackföreningar och icke-statliga organisationer, och om denna situation inte avhjälps genom att nya EU-sanktioner införs, såsom att ryska oligarker och tjänstemän som är ansvariga för människorättskränkningar hindras från att köpa fast egendom och finansiella produkter, inte beviljas visum osv. i EU.

| b) | Vidta åtgärder i förbindelserna mellan EU och Ryssland och i alla dialoger med Ryssland för att ta upp de mänskliga rättigheterna för att bättre återspegla hur allvarliga tillslagen mot de mänskliga rättigheterna är i Ryssland, särskilt under perioden sedan januari 2021. Fortsätta att visa solidaritet och enighet i handling, för att samordna sina ståndpunkter gentemot Ryssland för att begränsa de negativa effekterna av nyligen antagna restriktiva lagar i Ryssland, och överväga tanken om att dela bördan av de ekonomiska sanktionerna mot den ryska regimen bland medlemsstaterna som ett tecken på rättvisa, stoppa fortsättningen av strategiska projekt såsom Nord Stream 2, och komplettera det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter med ett liknande system för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

b)

Vidta åtgärder i förbindelserna mellan EU och Ryssland och i alla dialoger med Ryssland för att ta upp de mänskliga rättigheterna för att bättre återspegla hur allvarliga tillslagen mot de mänskliga rättigheterna är i Ryssland, särskilt under perioden sedan januari 2021. Fortsätta att visa solidaritet och enighet i handling, för att samordna sina ståndpunkter gentemot Ryssland för att begränsa de negativa effekterna av nyligen antagna restriktiva lagar i Ryssland, och överväga tanken om att dela bördan av de ekonomiska sanktionerna mot den ryska regimen bland medlemsstaterna som ett tecken på rättvisa, stoppa fortsättningen av strategiska projekt såsom Nord Stream 2, och komplettera det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter med ett liknande system för korruptionsbekämpning.

| c) | Vidta samordnade åtgärder för att motverka och begränsa de negativa effekterna av nyligen antagna restriktiva lagar i Ryssland och prioritera strategiska kontakter med demokrati- och människorättsaktivister i Ryssland, särskilt genom att integrera mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet, och samråd med det civila samhället i alla dialoger och områden för samarbete mellan EU och Ryssland, bland annat genom samarbete kring digitalisering och klimatförändringar, samt utbildnings- och kultursamarbetsprogram, samtidigt som man regelbundet genomför konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter för att se över detta samarbete. |
| --- | --- |

c)

Vidta samordnade åtgärder för att motverka och begränsa de negativa effekterna av nyligen antagna restriktiva lagar i Ryssland och prioritera strategiska kontakter med demokrati- och människorättsaktivister i Ryssland, särskilt genom att integrera mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet, och samråd med det civila samhället i alla dialoger och områden för samarbete mellan EU och Ryssland, bland annat genom samarbete kring digitalisering och klimatförändringar, samt utbildnings- och kultursamarbetsprogram, samtidigt som man regelbundet genomför konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter för att se över detta samarbete.

| d) | Bedöma vilka institutioner, organisationer och medieföretag med nära kopplingar till den ryska regeringen som bör övervakas med tanke på deras verksamhet i EU. |
| --- | --- |

d)

Bedöma vilka institutioner, organisationer och medieföretag med nära kopplingar till den ryska regeringen som bör övervakas med tanke på deras verksamhet i EU.

| e) | Öka stödet till människorättsförsvarare, oberoende icke-statliga organisationer och medier, det civila samhället och försvarare av politiska och medborgerliga friheter i Ryssland, bland annat genom att visa ett mer konsekvent engagemang på hög nivå i centrala individuella, bekymmersamma fall, såsom förgiftningen av Vladimir Kara-Murza, dra full nytta av besök i regionerna av ambassadörer och andra företrädare för att ta upp människorättsfrågor och träffa människorättsförsvarare och det civila samhället, på ett strategiskt sätt utnyttja sociala medier, debattartiklar och inlägg i pressen för att uttrycka stöd för människorättsförsvarare, bland annat på ryska och via oberoende ryska kanaler, samt stödja oberoende ryska journalister i Ryssland med diplomatiska/konsulära insatser när de är utsatta för risker, bland annat genom en flexibel viseringspolitik. Samtidigt poängterar parlamentet att detta samarbete med det civila samhället måste vara en pelare i den kommande nya EU-strategin gentemot Ryssland och uppmanar medlemsstaterna att överväga att välkomna hotade eller förbjuda icke-statliga organisationer från Ryssland och vid behov låta dem verka från EU:s territorium och att öka sitt stöd till människorättsförsvarares arbete och i förekommande fall underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

Öka stödet till människorättsförsvarare, oberoende icke-statliga organisationer och medier, det civila samhället och försvarare av politiska och medborgerliga friheter i Ryssland, bland annat genom att visa ett mer konsekvent engagemang på hög nivå i centrala individuella, bekymmersamma fall, såsom förgiftningen av Vladimir Kara-Murza, dra full nytta av besök i regionerna av ambassadörer och andra företrädare för att ta upp människorättsfrågor och träffa människorättsförsvarare och det civila samhället, på ett strategiskt sätt utnyttja sociala medier, debattartiklar och inlägg i pressen för att uttrycka stöd för människorättsförsvarare, bland annat på ryska och via oberoende ryska kanaler, samt stödja oberoende ryska journalister i Ryssland med diplomatiska/konsulära insatser när de är utsatta för risker, bland annat genom en flexibel viseringspolitik. Samtidigt poängterar parlamentet att detta samarbete med det civila samhället måste vara en pelare i den kommande nya EU-strategin gentemot Ryssland och uppmanar medlemsstaterna att överväga att välkomna hotade eller förbjuda icke-statliga organisationer från Ryssland och vid behov låta dem verka från EU:s territorium och att öka sitt stöd till människorättsförsvarares arbete och i förekommande fall underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd i EU:s medlemsstater.

| f) | Behovet av att fortsätta samarbetet med det civila samhället i Ryssland och därigenom ta upp de allt fler hinder som de ryska myndigheterna reser för mellanmänskliga kontakter, samarbete i det civila samhället och stöd till ryska civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att fortsätta samarbetet med det civila samhället i Ryssland och därigenom ta upp de allt fler hinder som de ryska myndigheterna reser för mellanmänskliga kontakter, samarbete i det civila samhället och stöd till ryska civilsamhällesorganisationer.

| g) | Fördöma de nya formerna av underjordisk repression avsedd att, i huvudstaden och på annat håll, bestraffa anställdas, sjukhusläkares, lärares och socialarbetares deltagande i demonstrationer eller deras stöd till motståndare till den nuvarande regimen. |
| --- | --- |

g)

Fördöma de nya formerna av underjordisk repression avsedd att, i huvudstaden och på annat håll, bestraffa anställdas, sjukhusläkares, lärares och socialarbetares deltagande i demonstrationer eller deras stöd till motståndare till den nuvarande regimen.

| h) | Behovet av att EU och dess medlemsstater i brådskande ordning i Europarådet tar upp frågorna om den senaste tidens antagande av auktoritära lagstiftningsakter från Rysslands sida med tanke på landets fullgörande av sina internationella skyldigheter gentemot Europarådet. |
| --- | --- |

h)

Behovet av att EU och dess medlemsstater i brådskande ordning i Europarådet tar upp frågorna om den senaste tidens antagande av auktoritära lagstiftningsakter från Rysslands sida med tanke på landets fullgörande av sina internationella skyldigheter gentemot Europarådet.

| i) | Vidta samordnade åtgärder med likasinnade internationella partner, bland annat G7-länder, för att uppmana de ryska myndigheterna att upphöra med den inhemska repressionen av demokrati- och civilsamhällesaktivister och människorättsförsvarare, vilket även bör inbegripa ingripanden på hög nivå och offentliga ingripanden, samordnade initiativ och fortlöpande granskning i internationella och regionala människorättsforum, såsom Europarådet, OSSE och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

i)

Vidta samordnade åtgärder med likasinnade internationella partner, bland annat G7-länder, för att uppmana de ryska myndigheterna att upphöra med den inhemska repressionen av demokrati- och civilsamhällesaktivister och människorättsförsvarare, vilket även bör inbegripa ingripanden på hög nivå och offentliga ingripanden, samordnade initiativ och fortlöpande granskning i internationella och regionala människorättsforum, såsom Europarådet, OSSE och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| j) | Göra regelbundna konsekvensbedömningar av mänskliga rättigheter för att säkerställa att kontakterna med de ryska myndigheterna inte undergräver människorättsmålen och inte direkt eller indirekt bidrar till människorättskränkningar. |
| --- | --- |

j)

Göra regelbundna konsekvensbedömningar av mänskliga rättigheter för att säkerställa att kontakterna med de ryska myndigheterna inte undergräver människorättsmålen och inte direkt eller indirekt bidrar till människorättskränkningar.

| k) | Uppmuntra städer i EU som har vänortsprojekt med sina motsvarigheter i Ryssland att se över och uppdatera dessa för att ta hänsyn till människorättsdimensionen och inrikta samarbetet främst på det civila samhället och direkta personkontakter. |
| --- | --- |

k)

Uppmuntra städer i EU som har vänortsprojekt med sina motsvarigheter i Ryssland att se över och uppdatera dessa för att ta hänsyn till människorättsdimensionen och inrikta samarbetet främst på det civila samhället och direkta personkontakter.

| l) | Hörsamma parlamentets uppmaning till EU:s delegation och nationella diplomatiska representationer i Ryssland att noga övervaka situationen och rättegångarna mot enskilda politiska fångar på plats och att erbjuda dem allt stöd de behöver och arbeta tillsammans för att säkra ett skyndsamt frigivande av dem. |
| --- | --- |

l)

Hörsamma parlamentets uppmaning till EU:s delegation och nationella diplomatiska representationer i Ryssland att noga övervaka situationen och rättegångarna mot enskilda politiska fångar på plats och att erbjuda dem allt stöd de behöver och arbeta tillsammans för att säkra ett skyndsamt frigivande av dem.

| m) | Undvika att skänka legitimitet åt företrädare som är ansvariga för människorättskränkningar och repression; exempelvis bör ambassadörer och besökare på hög nivå undvika icke schemalagda möten med företrädare inblandade i repression, exempelvis ledamöter i statsduman som varit inblandade i utarbetandet av lagen om ”utländska agenter”, såsom Andrej Klimov. I detta avseende övervaka bilaterala forum såsom Trianondialogen och Sotjidialogen. Bedöma om de ska avbrytas på samma sätt som Petersburgdialogen, där man beslutade att inte sammankalla den så länge vissa av dess medlemmar diskriminerades som ”icke önskvärda utländska organisationer”. |
| --- | --- |

m)

Undvika att skänka legitimitet åt företrädare som är ansvariga för människorättskränkningar och repression; exempelvis bör ambassadörer och besökare på hög nivå undvika icke schemalagda möten med företrädare inblandade i repression, exempelvis ledamöter i statsduman som varit inblandade i utarbetandet av lagen om ”utländska agenter”, såsom Andrej Klimov. I detta avseende övervaka bilaterala forum såsom Trianondialogen och Sotjidialogen. Bedöma om de ska avbrytas på samma sätt som Petersburgdialogen, där man beslutade att inte sammankalla den så länge vissa av dess medlemmar diskriminerades som ”icke önskvärda utländska organisationer”.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för alla personer och organisationer som är måltavlor för repression, och uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att upphöra med sina trakasserier, hot och angrepp mot civilsamhället, medier, människorättsorganisationer och aktivister. Parlamentet fördömer de ryska myndigheternas underlåtenhet att skydda dessa aktörer mot angrepp, trakasserier och hot från utomstående och att göra opartiska utredningar av sådana angrepp. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner alla företag med verksamhet i Ryssland att uppvisa särskild aktsamhet och ta sitt ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna i enlighet med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet är bekymrat över att högt uppsatta europeiska politiker accepterar lukrativa avtal med Kreml-ägda eller -anknutna företag såsom Gazprom eller Rosnieft. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och statsduma. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0159.

(2)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 27.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionerna av den 15 november 2018 (1) om människorättssituationen i Kuba, av den 3 december 2019 (2) om Kuba, fallet José Daniel Ferrer, och av den 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionerna av den 15 november 2018 (1) om människorättssituationen i Kuba, av den 3 december 2019 (2) om Kuba, fallet José Daniel Ferrer, och av den 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (3),

| — | med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades i december 2016 och som tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades i december 2016 och som tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017 (4),

| — | med beaktande av utfrågningen om Kuba i delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika, som anordnades den 11 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen om Kuba i delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika, som anordnades den 11 december 2020,

| — | med beaktande av den informella videokonferensen med medlemmarna i gemensamma rådet EU–Kuba den 20 januari 2021 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den informella videokonferensen med medlemmarna i gemensamma rådet EU–Kuba den 20 januari 2021 (5),

| — | med beaktande av den tredje formella människorättsdialogen inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete, som anordnades den 26 februari 2021 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje formella människorättsdialogen inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete, som anordnades den 26 februari 2021 (6),

| — | med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Kuba från FN:s råd för mänskliga rättigheter i maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Kuba från FN:s råd för mänskliga rättigheter i maj 2018,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och de allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och de allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av rapporter från människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch och Human Rights Foundation and Prisoners Defenders, kapitel IV.B om Kuba i årsrapporten från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) för 2020, meddelandet av den 6 november 2019 till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter från den särskilda rapportören för nutida former av slaveri, inbegripet dess orsaker och konsekvenser, och från den särskilda rapportören för människohandel, särskilt gällande kvinnor och barn, om de kubanska medicinska brigaderna, och med beaktande av slutsatserna från den senaste återkommande allmänna utvärderingen av Kuba 2018 avseende de medicinska brigaderna i Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporter från människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch och Human Rights Foundation and Prisoners Defenders, kapitel IV.B om Kuba i årsrapporten från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) för 2020, meddelandet av den 6 november 2019 till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter från den särskilda rapportören för nutida former av slaveri, inbegripet dess orsaker och konsekvenser, och från den särskilda rapportören för människohandel, särskilt gällande kvinnor och barn, om de kubanska medicinska brigaderna, och med beaktande av slutsatserna från den senaste återkommande allmänna utvärderingen av Kuba 2018 avseende de medicinska brigaderna i Kuba,

| — | med beaktande av rapporterna från det kubanska observatoriet för mänskliga rättigheter under 12 månader fram till maj 2021 om repressiva åtgärder och godtyckliga frihetsberövanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från det kubanska observatoriet för mänskliga rättigheter under 12 månader fram till maj 2021 om repressiva åtgärder och godtyckliga frihetsberövanden,

| — | med beaktande av de offentliga utfrågningarna under IACHR:s 179:e session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de offentliga utfrågningarna under IACHR:s 179:e session,

| — | med beaktande av IACHR:s resolutioner 7/2021, 14/2021 och 24/2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IACHR:s resolutioner 7/2021, 14/2021 och 24/2021,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1984 och som Kuba är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1984 och som Kuba är part i,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den kubanska konstitutionen och den kubanska strafflagen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kubanska konstitutionen och den kubanska strafflagen,

| — | med beaktande av resolution 168 av den 29 mars 2010 från Republiken Kubas ministerium för utrikeshandel och investeringar, lag 1312 av den 12 september 1976 (den så kallade migrationslagen) och dess regleringsdekret nr 26 av den 18 december 2015 och nr 306 av den 12 oktober 2012, och med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna och IACHR:s årsrapport för 2020 (från april 2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 168 av den 29 mars 2010 från Republiken Kubas ministerium för utrikeshandel och investeringar, lag 1312 av den 12 september 1976 (den så kallade migrationslagen) och dess regleringsdekret nr 26 av den 18 december 2015 och nr 306 av den 12 oktober 2012, och med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna och IACHR:s årsrapport för 2020 (från april 2021),

| — | med beaktande av de ILO-konventioner (Internationella arbetsorganisationens konventioner) som Kuba har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ILO-konventioner (Internationella arbetsorganisationens konventioner) som Kuba har ratificerat,

| — | med beaktande av definitionen av ”organisationer i det civila samhället” i Europeiska unionens officiella tidning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av definitionen av ”organisationer i det civila samhället” i Europeiska unionens officiella tidning,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Genom avtalet om politisk dialog och samarbete, som undertecknades 2016, bekräftade bägge parter sin respekt för allmänna mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta internationella människorättsinstrument. Den 5 juli 2017 gav Europaparlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba. |
| --- | --- |

A.

Genom avtalet om politisk dialog och samarbete, som undertecknades 2016, bekräftade bägge parter sin respekt för allmänna mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta internationella människorättsinstrument. Den 5 juli 2017 gav Europaparlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba.

| B. | Parlamentet antog en resolution 2017 där man bekräftade sina åsikter om demokrati, allmänna mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såsom yttrandefrihet, mötesfrihet och politisk föreningsfrihet samt informationsfrihet i alla dess former. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet antog en resolution 2017 där man bekräftade sina åsikter om demokrati, allmänna mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såsom yttrandefrihet, mötesfrihet och politisk föreningsfrihet samt informationsfrihet i alla dess former.

| C. | Mänskliga rättigheter och människors frihet, värdighet och välbefinnande är bäst representerade och försvarade i en demokrati, vilket bland annat innebär maktväxling, fria och rättvisa val och respekt för politisk mångfald. I artikel 5 i den nyligen antagna kubanska konstitutionen betonas Kubas kommunistiska parti som den yttersta statliga makten, förstärkt genom artiklarna 4 och 229, som understryker socialismen som ett oåterkalleligt system. Den nya konstitutionen från 2019 har inte bara tjänat till att skydda systemet och frysa alla processer för reformering av friheter och rättigheter, utan också till att ytterligare begränsa dem. Regimen begränsar allvarligt personer med andra politiska övertygelser från att delta i det offentliga politiska livet och inneha politiska uppdrag. Rådande förhållanden garanterar fortfarande inte rättsväsendets oberoende, särskilt i sådana fall där aktivister och oliktänkande är inblandade. |
| --- | --- |

C.

Mänskliga rättigheter och människors frihet, värdighet och välbefinnande är bäst representerade och försvarade i en demokrati, vilket bland annat innebär maktväxling, fria och rättvisa val och respekt för politisk mångfald. I artikel 5 i den nyligen antagna kubanska konstitutionen betonas Kubas kommunistiska parti som den yttersta statliga makten, förstärkt genom artiklarna 4 och 229, som understryker socialismen som ett oåterkalleligt system. Den nya konstitutionen från 2019 har inte bara tjänat till att skydda systemet och frysa alla processer för reformering av friheter och rättigheter, utan också till att ytterligare begränsa dem. Regimen begränsar allvarligt personer med andra politiska övertygelser från att delta i det offentliga politiska livet och inneha politiska uppdrag. Rådande förhållanden garanterar fortfarande inte rättsväsendets oberoende, särskilt i sådana fall där aktivister och oliktänkande är inblandade.

| D. | Genom dekret nr 349 begränsas konstnärernas yttrandefrihet genom krav på förhandstillstånd för offentliga och privata föreställningar och utställningar. Genom dekret nr 370 om onlineinnehåll fastställs en tvetydig ram som möjliggör förföljelse av aktivister och oberoende journalister, särskilt i samband med covid-19-pandemin. Den kubanska strafflagen innehåller bestämmelser om ”nödläge” och ”säkerhetsåtgärder före brott”, på grund av vilka mer än 8 000 personer hålls fängslade utan åtal och ytterligare 2 500 har dömts till tvångsarbete. |
| --- | --- |

D.

Genom dekret nr 349 begränsas konstnärernas yttrandefrihet genom krav på förhandstillstånd för offentliga och privata föreställningar och utställningar. Genom dekret nr 370 om onlineinnehåll fastställs en tvetydig ram som möjliggör förföljelse av aktivister och oberoende journalister, särskilt i samband med covid-19-pandemin. Den kubanska strafflagen innehåller bestämmelser om ”nödläge” och ”säkerhetsåtgärder före brott”, på grund av vilka mer än 8 000 personer hålls fängslade utan åtal och ytterligare 2 500 har dömts till tvångsarbete.

| E. | Sedan avtalet om politisk dialog och samarbete trädde i kraft för nästan fyra år sedan har inga konkreta framsteg gjorts i Kuba när det gäller de allmänna principer och mål som eftersträvas genom avtalet för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de ekonomiska och sociala förhållandena för kubanska medborgare. Tvärtom har den kubanska regimen ökat förtrycket och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och situationen har fortsatt försämrats i hela det kubanska samhället, vilket har lett till nya vågor av motstånd och fredliga demonstrationer från betydelsefulla sektorer som har utsatts för förtryck och brutalt omintetgjorts av den kubanska regimens repressiva strukturer. |
| --- | --- |

E.

Sedan avtalet om politisk dialog och samarbete trädde i kraft för nästan fyra år sedan har inga konkreta framsteg gjorts i Kuba när det gäller de allmänna principer och mål som eftersträvas genom avtalet för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de ekonomiska och sociala förhållandena för kubanska medborgare. Tvärtom har den kubanska regimen ökat förtrycket och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och situationen har fortsatt försämrats i hela det kubanska samhället, vilket har lett till nya vågor av motstånd och fredliga demonstrationer från betydelsefulla sektorer som har utsatts för förtryck och brutalt omintetgjorts av den kubanska regimens repressiva strukturer.

| F. | I yttrande 50/2020 från FN:s människorättsråds arbetsgrupp för godtyckliga frihetsberövanden, som skickades ut den 14 oktober 2020, varnar man för att systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna är praxis bland de kubanska myndigheterna. Under de senaste tolv månaderna fram till den 1 juni 2021 registrerades 199 fall av politiska fångar i Kuba och 65 nya fall av politiskt motiverade fängslanden. April har varit den mest repressiva månaden sedan början av 2021, eftersom det kubanska observatoriet för mänskliga rättigheter (OCDH) har dokumenterat mer än 1 018 repressiva åtgärder mot människorättsaktivister och oberoende journalister, varav 206 var godtyckliga frihetsberövanden och 13 inbegrep grovt våld. Enligt organisationen Prisoners Defenders finns det för närvarande 150 politiska fångar i Kuba. |
| --- | --- |

F.

I yttrande 50/2020 från FN:s människorättsråds arbetsgrupp för godtyckliga frihetsberövanden, som skickades ut den 14 oktober 2020, varnar man för att systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna är praxis bland de kubanska myndigheterna. Under de senaste tolv månaderna fram till den 1 juni 2021 registrerades 199 fall av politiska fångar i Kuba och 65 nya fall av politiskt motiverade fängslanden. April har varit den mest repressiva månaden sedan början av 2021, eftersom det kubanska observatoriet för mänskliga rättigheter (OCDH) har dokumenterat mer än 1 018 repressiva åtgärder mot människorättsaktivister och oberoende journalister, varav 206 var godtyckliga frihetsberövanden och 13 inbegrep grovt våld. Enligt organisationen Prisoners Defenders finns det för närvarande 150 politiska fångar i Kuba.

| G. | Mot bakgrund av den analys som IACHR gjorde den 11 februari 2021 antogs försiktighetsåtgärder till förmån för 20 identifierade medlemmar av San Isidro-rörelsen, och det är i tillräckligt hög grad bevisat att de identifierade personernas rätt till liv och personlig integritet är allvarligt hotad. De kubanska myndigheterna bröt sig olagligen in i den oberoende konstnärens, San Isidro-rörelsens samordnare Luis Manuel Otero Alcántaras hem och höll honom godtyckligt frihetsberövad i flera timmar utan åtal. Denis Solís González, medlem av San Isidro-rörelsen, hålls godtyckligt fängslad anklagad för missaktning, och Luis Robles Elizástegui sitter fängslad bara för att ha burit en affisch som fredligt krävde att Denis Solís González skulle friges. Maykel Castillo Pérez, medlem av San Isidro-rörelsen och en av upphovsmännen till sången ”Patria y Vida”, sitter godtyckligt fängslad och rapporterades försvunnen i 14 dagar av FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

G.

Mot bakgrund av den analys som IACHR gjorde den 11 februari 2021 antogs försiktighetsåtgärder till förmån för 20 identifierade medlemmar av San Isidro-rörelsen, och det är i tillräckligt hög grad bevisat att de identifierade personernas rätt till liv och personlig integritet är allvarligt hotad. De kubanska myndigheterna bröt sig olagligen in i den oberoende konstnärens, San Isidro-rörelsens samordnare Luis Manuel Otero Alcántaras hem och höll honom godtyckligt frihetsberövad i flera timmar utan åtal. Denis Solís González, medlem av San Isidro-rörelsen, hålls godtyckligt fängslad anklagad för missaktning, och Luis Robles Elizástegui sitter fängslad bara för att ha burit en affisch som fredligt krävde att Denis Solís González skulle friges. Maykel Castillo Pérez, medlem av San Isidro-rörelsen och en av upphovsmännen till sången ”Patria y Vida”, sitter godtyckligt fängslad och rapporterades försvunnen i 14 dagar av FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden.

| H. | Trots att parlamentet begärt det, har det inte från EU:s sida förekommit några besök hos politiska fångar i fängelse eller bevakning av någon rättegång mot politiska motståndare, oliktänkare eller människorättsaktivister eller oberoende aktivister i det civila samhället. Internationella människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch, Amnesty International och Prisoners Defenders, och flera andra oberoende observatörer av människorättssituationen, däribland FN:s särskilda rapportörer, får inte resa in i Kuba trots att de under många år insisterat på behovet av att besöka ön. |
| --- | --- |

H.

Trots att parlamentet begärt det, har det inte från EU:s sida förekommit några besök hos politiska fångar i fängelse eller bevakning av någon rättegång mot politiska motståndare, oliktänkare eller människorättsaktivister eller oberoende aktivister i det civila samhället. Internationella människorättsorganisationer, såsom Human Rights Watch, Amnesty International och Prisoners Defenders, och flera andra oberoende observatörer av människorättssituationen, däribland FN:s särskilda rapportörer, får inte resa in i Kuba trots att de under många år insisterat på behovet av att besöka ön.

| I. | I resolution 168 från Kubas ministerium för internationell handel och utländska investeringar åläggs alla tjänstemän utomlands som arbetar för staten eller för statligt ägda företag, inklusive hälso- och sjukvårdspersonal, omotiverade uppgifter och skyldigheter som kränker den mänskliga värdigheten och de mest centrala och grundläggande mänskliga rättigheterna. Alla tjänstemän som inte avslutar medicinska uppdrag eller beslutar att inte återvända till Kuba bestraffas enligt den kubanska strafflagen med åtta års fängelse. Dessa medicinska uppdrag har av IACHR klassificerats som en modern form av slaveri, och i uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (CUB6/2019) om de kubanska medicinska uppdragen underströks vårdpersonalens osäkra och omänskliga arbetsförhållanden, och dessa anklagelser backades upp av Human Rights Watch och 622 vittnesmål. |
| --- | --- |

I.

I resolution 168 från Kubas ministerium för internationell handel och utländska investeringar åläggs alla tjänstemän utomlands som arbetar för staten eller för statligt ägda företag, inklusive hälso- och sjukvårdspersonal, omotiverade uppgifter och skyldigheter som kränker den mänskliga värdigheten och de mest centrala och grundläggande mänskliga rättigheterna. Alla tjänstemän som inte avslutar medicinska uppdrag eller beslutar att inte återvända till Kuba bestraffas enligt den kubanska strafflagen med åtta års fängelse. Dessa medicinska uppdrag har av IACHR klassificerats som en modern form av slaveri, och i uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (CUB6/2019) om de kubanska medicinska uppdragen underströks vårdpersonalens osäkra och omänskliga arbetsförhållanden, och dessa anklagelser backades upp av Human Rights Watch och 622 vittnesmål.

| J. | Kuba har ratificerat ILO:s åtta grundläggande konventioner. Kuba bryter mot ILO:s konventioner nr 29 och nr 105 om tvångsarbete. |
| --- | --- |

J.

Kuba har ratificerat ILO:s åtta grundläggande konventioner. Kuba bryter mot ILO:s konventioner nr 29 och nr 105 om tvångsarbete.

| K. | Vid tre tillfällen har Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelats kubanska aktivister: Oswaldo Payá 2002, Damer i vitt (Berta Soler) 2005 och Guillermo Fariñas 2010. De kubanska myndigheterna har systematiskt hindrat Sacharovpristagarna och deras anhöriga från att lämna landet och delta i internationella evenemang, inklusive sådana som anordnas av Europaparlamentet, trots ett stort antal inbjudningar, senast den 11 december 2020. Deras taktik har omfattat trakasserier, hot och godtyckliga gripanden av Berta Soler och Reinaldo Escobar samt begränsning av de övriga deltagarnas internetanslutningar. Ordföranden för delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika, ordföranden för utskottet för utrikesfrågor och en av parlamentets vice talmän undertecknade en gemensam förklaring där de fördömde trakasserierna mot dessa aktivister. Det har uttryckts oro över huruvida EU:s delegation i Havanna försvarar och stöder dem. Varken Europeiska utrikestjänsten eller EU:s delegation i Kuba har gjort ett uttalande till deras försvar eller visat något som helst offentligt eller privat stöd. |
| --- | --- |

K.

Vid tre tillfällen har Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelats kubanska aktivister: Oswaldo Payá 2002, Damer i vitt (Berta Soler) 2005 och Guillermo Fariñas 2010. De kubanska myndigheterna har systematiskt hindrat Sacharovpristagarna och deras anhöriga från att lämna landet och delta i internationella evenemang, inklusive sådana som anordnas av Europaparlamentet, trots ett stort antal inbjudningar, senast den 11 december 2020. Deras taktik har omfattat trakasserier, hot och godtyckliga gripanden av Berta Soler och Reinaldo Escobar samt begränsning av de övriga deltagarnas internetanslutningar. Ordföranden för delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika, ordföranden för utskottet för utrikesfrågor och en av parlamentets vice talmän undertecknade en gemensam förklaring där de fördömde trakasserierna mot dessa aktivister. Det har uttryckts oro över huruvida EU:s delegation i Havanna försvarar och stöder dem. Varken Europeiska utrikestjänsten eller EU:s delegation i Kuba har gjort ett uttalande till deras försvar eller visat något som helst offentligt eller privat stöd.

| L. | EU:s nuvarande ambassadör i Havanna har undertecknat en skrivelse till Förenta staternas president, där han bland annat begärde att det amerikanska embargot mot Kuba skulle hävas och efterlyste icke-inblandning i kubanska angelägenheter. Detta utgör ett tydligt överskridande av ambassadörens diplomatiska funktion och visar den ytterst politiserade roll som EU:s ambassad i Havanna spelar. EU:s nuvarande ambassadör i Havanna har gjort offentliga uttalanden om att Kuba inte är en diktatur. |
| --- | --- |

L.

EU:s nuvarande ambassadör i Havanna har undertecknat en skrivelse till Förenta staternas president, där han bland annat begärde att det amerikanska embargot mot Kuba skulle hävas och efterlyste icke-inblandning i kubanska angelägenheter. Detta utgör ett tydligt överskridande av ambassadörens diplomatiska funktion och visar den ytterst politiserade roll som EU:s ambassad i Havanna spelar. EU:s nuvarande ambassadör i Havanna har gjort offentliga uttalanden om att Kuba inte är en diktatur.

| M. | Den kubanska regeringen vägrade att låta oberoende organisationer ur det civila samhället delta i de civilsamhälleliga seminarier mellan EU och Kuba som hölls före den tredje formella människorättsdialogen. Den 26 februari 2021 höll EU och Kuba sin tredje formella människorättsdialog inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete. De två parterna diskuterade frågan om frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet. EU påminde om behovet av att respektera skyldigheterna enligt internationell människorättslagstiftning. Dialogen är avsedd att ge konkreta resultat och kan inte betraktas som ett mål i sig. Varje politisk dialog måste inbegripa ett direkt och intensivt deltagande av det oberoende civila samhället och alla politiska aktörer inom oppositionen utan några begränsningar, vilket betonas i artikel 36 i avtalet om politisk dialog och samarbete. |
| --- | --- |

M.

Den kubanska regeringen vägrade att låta oberoende organisationer ur det civila samhället delta i de civilsamhälleliga seminarier mellan EU och Kuba som hölls före den tredje formella människorättsdialogen. Den 26 februari 2021 höll EU och Kuba sin tredje formella människorättsdialog inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete. De två parterna diskuterade frågan om frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet. EU påminde om behovet av att respektera skyldigheterna enligt internationell människorättslagstiftning. Dialogen är avsedd att ge konkreta resultat och kan inte betraktas som ett mål i sig. Varje politisk dialog måste inbegripa ett direkt och intensivt deltagande av det oberoende civila samhället och alla politiska aktörer inom oppositionen utan några begränsningar, vilket betonas i artikel 36 i avtalet om politisk dialog och samarbete.

| N. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen bjudit in den kubanska regeringens diplomatiska företrädare till utfrågningar och verksamhet som avser Kuba. Dessa inbjudningar har inte enbart fått avslag utan också svar i form av skrivelser späckade med förolämpningar och ogrundade anklagelser mot parlamentet och dess ledamöter. Parlamentet är med största sannolikhet den enda EU-institution som inte har fått tillstånd att besöka Kuba sedan avtalet om politisk dialog och samarbete preliminärt trädde i kraft. En sådan attityd går tydligt stick i stäv mot det väsentliga inslag som bör ligga till grund för ett avtal om politisk dialog. |
| --- | --- |

N.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen bjudit in den kubanska regeringens diplomatiska företrädare till utfrågningar och verksamhet som avser Kuba. Dessa inbjudningar har inte enbart fått avslag utan också svar i form av skrivelser späckade med förolämpningar och ogrundade anklagelser mot parlamentet och dess ledamöter. Parlamentet är med största sannolikhet den enda EU-institution som inte har fått tillstånd att besöka Kuba sedan avtalet om politisk dialog och samarbete preliminärt trädde i kraft. En sådan attityd går tydligt stick i stäv mot det väsentliga inslag som bör ligga till grund för ett avtal om politisk dialog.

| O. | Avtalet innehåller en så kallad människorättsklausul, som är en bärande standardbeståndsdel i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om politisk dialog och samarbete om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts. |
| --- | --- |

O.

Avtalet innehåller en så kallad människorättsklausul, som är en bärande standardbeståndsdel i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om politisk dialog och samarbete om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt kvarhållandet av politiska fångar, den ihållande och bestående politiska förföljelsen samt trakasserierna mot och de godtyckliga frihetsberövandena av oliktänkare i Kuba. Parlamentet fördömer också de pågående angreppen mot konstnärer inom San Isidro-rörelsen, fredliga oliktänkare, oberoende journalister, människorättsförsvarare och medlemmar av den politiska oppositionen. Parlamentet kräver att dessa åtgärder omedelbart stoppas och uppmanar eftertryckligen de kubanska myndigheterna att omedelbart frige samtliga politiska fångar och personer som hålls godtyckligt frihetsberövade enbart för att de utövat sin yttrande- och mötesfrihet. Parlamentet fördömer skarpt det godtyckliga frihetsberövandet av Aymara Nieto Muñoz, Mitzael Díaz Paseiro, Iván Amaro Hidalgo, Edilberto Ronal Arzuaga Alcalá, Yandier García Labrada, Denis Solís González, Luis Robles Elizástegui och de 77 samvetsfångarna. Parlamentet uttrycker solidaritet med medlemmarna i San Isidro-rörelsen och alla aktivister och människorättsförsvarare i deras ansträngningar för att främja yttrandefriheten i Kuba. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser bättre garantier för rätten till en rättvis rättegång och rättsväsendets oberoende samt för att säkerställa att frihetsberövade personer har tillgång till en oberoende advokat. Parlamentet beklagar de 1 941 handlingar av förtryck som ägde rum i april (1 018) och maj 2021 (923). Parlamentet kräver att de frihetsberövade ges möjlighet till oberoende läkarundersökning och tillgång till telefon och att man tillåter regelbundna besök av familj, vänner, journalister och diplomater. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att den kubanska regimen varken åtar sig eller är beredd att eftersträva ens de minsta framsteg i riktning mot förändring eller att öppna dörrar som kunde möjliggöra olika sätt att reformera regimen och därmed förbättra det sociala och politiska deltagandet samt medborgarnas levnadsvillkor. Parlamentet beklagar att situationen för mänskliga rättigheter och demokrati inte har förbättrats trots att avtalet om politisk dialog och samarbete trädde i kraft för nästan fyra år sedan, liksom att det inte har medfört några betydande och konkreta positiva resultat för det kubanska folket. Parlamentet uppmanar till efterlevnad av de bindande skyldigheter som fastställs i detta avtal och begär att tydliga riktmärken ska antas i detta avseende. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner det kubanska folkets rätt att kräva demokratisering av sitt land genom en dialog med det civila samhället och den politiska oppositionen i syfte att upprätta en färdplan för demokratiska flerpartival. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att den kubanska regeringen genomför rättsliga reformer för att garantera press-, förenings- och demonstrationsfrihet och inleder politiska reformer som möjliggör fria, rättvisa och demokratiska val som tar hänsyn till det kubanska folkets suveräna och fria vilja. Parlamentet uppmanar med kraft den kubanska regeringen att anpassa sin människorättspolitik till de internationella normer som fastställs i de stadgor, förklaringar och internationella instrument som Kuba har undertecknat, och att låta det civila samhället och den politiska oppositionen delta aktivt i det politiska och sociala livet, utan några begränsningar. Parlamentet uppmanar den kubanska regeringen att erkänna oberoende journalistik som en legitim praxis och att respektera rättigheterna för oberoende journalister i Kuba. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart upphävande av dekreten 349 och 370 och andra kubanska lagar som kränker yttrandefriheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att erkänna att det finns en politisk opposition mot den kubanska regeringen och att således inkludera den i den institutionaliserade, formella, öppna och politiska dialogen mellan EU och Kuba och på så sätt upprätthålla pelarna i avtalet om politisk dialog och samarbete. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att utrikestjänsten och EU:s delegation i Havanna uteslöt den kubanska demokratiska oppositionen och både europeiska och kubanska oberoende organisationer i det civila samhället från de politiska dialogerna på grund av att de kubanska myndigheterna inte gav sitt godkännande. Parlamentet understryker att detta beslut strider mot avtalet om politisk dialog och samarbete och betonar att båda parter är skyldiga att fullt ut följa avtalet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt utrikestjänsten att vägra delta i framtida politiska dialoger och människorättsdialoger med Kuba om inte det civila samhället företräds på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner utrikestjänsten om att det civila samhällets deltagande i den politiska dialogen och avtalets samarbetsprojekt är en väsentlig del av avtalet om politisk dialog och samarbete, och att uteslutandet av det civila samhället från samarbetsmedel och/eller deltagande i avtalet, samtidigt som deltagande och tillgång till samarbetsmedel endast tillåts företag i vilka staten deltar eller kontrollerar, vilket har varit fallet sedan avtalet undertecknades, omedelbart bör rättas till. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer den kubanska statens systematiska kränkningar av arbetsrätten och de mänskliga rättigheterna för sin hälso- och sjukvårdspersonal som fått i uppdrag att arbeta utomlands under medicinska uppdrag, det vill säga kränkningar vilka strider mot de grundläggande ILO-konventioner som ratificerats av Kuba. Parlamentet uppmanar med kraft Kuba att effektivt genomföra och följa den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna och ILO:s konventioner nr 29 respektive 105. Parlamentet uppmanar den kubanska regeringen att säkra kubanernas rätt att lämna och återvända till sitt land, även för läkare som är utstationerade inom ramen för medicinska uppdrag utomlands, i enlighet med internationella människorättsnormer. Parlamentet uppmanar den kubanska regeringen att ratificera den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och att säkerställa rätten till föreningsfrihet, inbegripet rätten till registrering av organisationer, och kollektiva förhandlingar, i linje med ILO:s normer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att insistera på att de kubanska myndigheterna uppfyller de bindande skyldigheter som fastställs i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba, särskilt när det gäller respekten för grundläggande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i enlighet med artiklarna 1.5, 2 c, 5, 22 och 43.2 i avtalet. Parlamentet insisterar därför på att Europeiska unionen noga måste följa och övervaka hur de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Kuba respekteras vid genomförandet av avtalet om politisk dialog och samarbete, och regelbundet rapportera om detta till parlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att frihetsberövandet av Denis Solís González, Luis Robles Elizástegui, Maykel Castillo Pérez (”Osorbo”), som är medlem av San Isidro-rörelsen och medskapare till sången ”Patria y Vida” och som godtyckligt hålls fängslad och anmäldes försvunnen i 14 dagar av FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden, och över 120 politiska fångar och samvetsfångar, samt alla godtyckliga och repressiva åtgärder som registrerades i april och juni 2021, utgör en överträdelse av avtalet och ett särskilt brådskande fall i enlighet med artikel 85.3 b i avtalet om politisk dialog och samarbete. Parlamentet uppmanar därför EU att sammankalla ett brådskande möte om denna fråga. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt att de kubanska myndigheterna vägrar låta Europaparlamentets delegationer besöka Kuba. Parlamentet uppmanar myndigheterna att tillåta inresa i landet så snart de sanitära förhållandena tillåter detta. Parlamentet uppmanar företrädarna för alla medlemsstater att ta upp frågor kring kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kuba under sina besök hos de kubanska myndigheterna och att träffa Sacharovpristagarna, för att garantera ett konsekvent internt och externt genomförande av Europeiska unionens människorättspolitik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Kubas regering och nationalförsamling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 70.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0073.

(3)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 99.

(4)  EUT L 337 I, 13.12.2016, s. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20/.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/en/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Systematiskt förtryck i Belarus och dess konsekvenser för säkerheten i Europa efter bortföranden från ett civilt EU-flygplan som stoppats av de belarusiska myndigheterna

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om systematiskt förtryck i Belarus och dess konsekvenser för säkerheten i Europa efter bortföranden från ett civilt EU-flygplan som stoppats av de belarusiska myndigheterna (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Belarus av den 12 oktober 2020 och den 24 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Belarus av den 12 oktober 2020 och den 24 maj 2021,

| — | med beaktande av uttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, av den 24 maj 2021 om den omdirigering till Minsk som Ryanairs flight FR4978 tvingades göra den 23 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, av den 24 maj 2021 om den omdirigering till Minsk som Ryanairs flight FR4978 tvingades göra den 23 maj 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 27 maj 2021 från G7-ländernas utrikesministrar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 27 maj 2021 från G7-ländernas utrikesministrar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Belarus,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/908 av den 4 juni 2021 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Vitryssland (1), varigenom rådet införde ett förbud mot överflygning av EU:s luftrum och mot tillträde till unionens flygplatser för belarusiska lufttrafikföretag av alla slag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/908 av den 4 juni 2021 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Vitryssland (1), varigenom rådet införde ett förbud mot överflygning av EU:s luftrum och mot tillträde till unionens flygplatser för belarusiska lufttrafikföretag av alla slag,

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 26 mars 2021 om EU:s stöd till den internationella ansvarsskyldighetsplattformen för Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 26 mars 2021 om EU:s stöd till den internationella ansvarsskyldighetsplattformen för Belarus,

| — | med beaktande av rapporten av den 5 november 2020 från rapportören för Moskvamekanismen inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om påstådda människorättskränkningar i samband med presidentvalet den 9 augusti 2020 i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 5 november 2020 från rapportören för Moskvamekanismen inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om påstådda människorättskränkningar i samband med presidentvalet den 9 augusti 2020 i Belarus,

| — | med beaktande av Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart och Montrealkonventionen om bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart och Montrealkonventionen om bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i,

| — | med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2020 tilldelades den demokratiska oppositionen i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2020 tilldelades den demokratiska oppositionen i Belarus,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 23 maj 2021 tvingades ett polskregistrerat flygplan som användes för Ryanairs flight FR4978, ett internationellt passagerarflyg mellan två EU-huvudstäder (Aten till Vilnius), medan det befann sig i belarusiskt luftrum, att dirigera om på order av Aleksandr Lukasjenko och eskorterades av ett belarusiskt stridsflygplan till den nationella flygplatsen i Minsk under den falska förevändningen att ett bombhot förelåg, vilket äventyrade säkerheten för mer än 170 passagerare och besättningen ombord, många av dem EU-medborgare. |
| --- | --- |

A.

Den 23 maj 2021 tvingades ett polskregistrerat flygplan som användes för Ryanairs flight FR4978, ett internationellt passagerarflyg mellan två EU-huvudstäder (Aten till Vilnius), medan det befann sig i belarusiskt luftrum, att dirigera om på order av Aleksandr Lukasjenko och eskorterades av ett belarusiskt stridsflygplan till den nationella flygplatsen i Minsk under den falska förevändningen att ett bombhot förelåg, vilket äventyrade säkerheten för mer än 170 passagerare och besättningen ombord, många av dem EU-medborgare.

| B. | De belarusiska myndigheterna fann inga explosiva anordningar men frihetsberövade två passagerare – den belarusiske medborgaren Raman Pratasevitj och dennes flickvän Sofia Sapega, en rysk medborgare och student vid det europeiska universitetet för humaniora i Vilnius. |
| --- | --- |

B.

De belarusiska myndigheterna fann inga explosiva anordningar men frihetsberövade två passagerare – den belarusiske medborgaren Raman Pratasevitj och dennes flickvän Sofia Sapega, en rysk medborgare och student vid det europeiska universitetet för humaniora i Vilnius.

| C. | Raman Pratasevitj är en belarusisk journalist och aktivist och tidigare chefredaktör för den inflytelserika kanalen Nexta Telegram, som spelade en avgörande roll för att informera befolkningen om de övergrepp som begåtts av myndigheterna och för att mobilisera protesterna i Belarus efter det falska presidentvalet den 9 augusti 2020, vilket bidrog till att avslöja regimens systematiska förtryck och allvarliga människorättskränkningar. Raman Pratasevitj har levt i exil i EU sedan 2019 för att undvika falska anklagelser och hade beviljats politisk asyl i EU. |
| --- | --- |

C.

Raman Pratasevitj är en belarusisk journalist och aktivist och tidigare chefredaktör för den inflytelserika kanalen Nexta Telegram, som spelade en avgörande roll för att informera befolkningen om de övergrepp som begåtts av myndigheterna och för att mobilisera protesterna i Belarus efter det falska presidentvalet den 9 augusti 2020, vilket bidrog till att avslöja regimens systematiska förtryck och allvarliga människorättskränkningar. Raman Pratasevitj har levt i exil i EU sedan 2019 för att undvika falska anklagelser och hade beviljats politisk asyl i EU.

| D. | Den belarusiska regimens olagliga frihetsberövande och omänskliga behandling av Raman Pratasevitj, inbegripet framtvingade erkännanden i en iscensatt intervju som sänts i den belarusiska statstelevisionen, ger anledning till mycket stor oro hos det internationella samfundet och understryker det brådskande behovet av samordnade internationella åtgärder, särskilt eftersom Belarus är det enda europeiska land som fortfarande tillämpar dödsstraff och därför inte är medlem av Europarådet. Raman Pratasevitj verkade inte vara en person som skulle göra frivilliga erkännanden, och alla påtvingade erkännanden är förbjudna enligt konventionen mot tortyr. Hans advokater får fortfarande inte träffa honom och Aleksandr Lukasjenko hotade att bjuda in utredare från den ryskockuperade Donbassregionen för att förhöra honom. Raman Pratasevitj har förts upp på terroristbevakningslistan och riskerar därmed att utsättas för dödsstraff. |
| --- | --- |

D.

Den belarusiska regimens olagliga frihetsberövande och omänskliga behandling av Raman Pratasevitj, inbegripet framtvingade erkännanden i en iscensatt intervju som sänts i den belarusiska statstelevisionen, ger anledning till mycket stor oro hos det internationella samfundet och understryker det brådskande behovet av samordnade internationella åtgärder, särskilt eftersom Belarus är det enda europeiska land som fortfarande tillämpar dödsstraff och därför inte är medlem av Europarådet. Raman Pratasevitj verkade inte vara en person som skulle göra frivilliga erkännanden, och alla påtvingade erkännanden är förbjudna enligt konventionen mot tortyr. Hans advokater får fortfarande inte träffa honom och Aleksandr Lukasjenko hotade att bjuda in utredare från den ryskockuperade Donbassregionen för att förhöra honom. Raman Pratasevitj har förts upp på terroristbevakningslistan och riskerar därmed att utsättas för dödsstraff.

| E. | Att ett civilt flygplan stoppats är statsterrorism och utgör en allvarlig överträdelse av internationella konventioner på flygsäkerhetsområdet, och belyser vilka internationella konsekvenser det kontinuerliga och oupphörliga förtrycket i Belarus kan få för säkerheten i Europa och visar otvetydigt att regimen har blivit ett hot mot internationell fred och säkerhet. Tvångslandningen av planet, som är ett fall av statsunderstödd terrorism, och gripandet av en så kallad fiende till den belarusiska regimen syftade till att skicka en signal till alla dess motståndare, särskilt dem som lever i utlandet, att regimen är fast besluten att jaga dem och att de inte är säkra i utlandet. |
| --- | --- |

E.

Att ett civilt flygplan stoppats är statsterrorism och utgör en allvarlig överträdelse av internationella konventioner på flygsäkerhetsområdet, och belyser vilka internationella konsekvenser det kontinuerliga och oupphörliga förtrycket i Belarus kan få för säkerheten i Europa och visar otvetydigt att regimen har blivit ett hot mot internationell fred och säkerhet. Tvångslandningen av planet, som är ett fall av statsunderstödd terrorism, och gripandet av en så kallad fiende till den belarusiska regimen syftade till att skicka en signal till alla dess motståndare, särskilt dem som lever i utlandet, att regimen är fast besluten att jaga dem och att de inte är säkra i utlandet.

| F. | Internationella civila luftfartsorganisationen håller på att göra en utredning. Utöver Raman Pratasevitj och Sofia Sapega lämnade även flera oidentifierade personer planet i Minsk. Ryssland har frihetsberövat flera belarusiska oppositionsaktivister som flytt till Moskva, och fortsätter att stödja den belarusiska regimen, även ekonomiskt. |
| --- | --- |

F.

Internationella civila luftfartsorganisationen håller på att göra en utredning. Utöver Raman Pratasevitj och Sofia Sapega lämnade även flera oidentifierade personer planet i Minsk. Ryssland har frihetsberövat flera belarusiska oppositionsaktivister som flytt till Moskva, och fortsätter att stödja den belarusiska regimen, även ekonomiskt.

| G. | De belarusiska myndigheterna har fortsatt sitt förtryck mot det fredliga belarusiska folket, och många medborgare trakasseras, grips och döms för att de uttrycker motstånd mot regimen eller mot de utbredda människorättskränkningar som äger rum i Belarus. Över 34 000 belarusier beräknas ha varit frihetsberövade vid någon tidpunkt för att ha protesterat mot regimen, före och efter valet den 9 augusti 2020. Det finns över 470 politiska fångar i Belarus, däribland sju minderåriga. Omkring 3 000 politiskt motiverade brottmål har inletts mot demonstranter, och det finns 4 600 påståenden om tortyr, våld och misshandel. |
| --- | --- |

G.

De belarusiska myndigheterna har fortsatt sitt förtryck mot det fredliga belarusiska folket, och många medborgare trakasseras, grips och döms för att de uttrycker motstånd mot regimen eller mot de utbredda människorättskränkningar som äger rum i Belarus. Över 34 000 belarusier beräknas ha varit frihetsberövade vid någon tidpunkt för att ha protesterat mot regimen, före och efter valet den 9 augusti 2020. Det finns över 470 politiska fångar i Belarus, däribland sju minderåriga. Omkring 3 000 politiskt motiverade brottmål har inletts mot demonstranter, och det finns 4 600 påståenden om tortyr, våld och misshandel.

| H. | Människorättssituationen i Belarus fortsätter att försämras och antalet politiska fångar ökar. Människorättsförsvarare har dokumenterat hundratals fall av tortyr och misshandel och flera människor saknas eller har hittats döda. Omänsklig behandling, tortyr och avsiktlig vägran att tillhandahålla medicinsk vård fortsätter i belarusiska förvarsenheter och fängelser, där flera demonstranter, såsom Vitold Asjurak, dog under misstänkta omständigheter, medan andra, såsom 17-årige Dzmitrij Stachovskij och Stepan Latypov, trakasserades och hotades tills de försökte begå självmord. |
| --- | --- |

H.

Människorättssituationen i Belarus fortsätter att försämras och antalet politiska fångar ökar. Människorättsförsvarare har dokumenterat hundratals fall av tortyr och misshandel och flera människor saknas eller har hittats döda. Omänsklig behandling, tortyr och avsiktlig vägran att tillhandahålla medicinsk vård fortsätter i belarusiska förvarsenheter och fängelser, där flera demonstranter, såsom Vitold Asjurak, dog under misstänkta omständigheter, medan andra, såsom 17-årige Dzmitrij Stachovskij och Stepan Latypov, trakasserades och hotades tills de försökte begå självmord.

| I. | Den 25 maj 2021 dömdes aktivisterna i European Belarus, Jauhen Afnahel, Paval Juchnevitj, Maksim Vinjarski och Andrej Vojnitj, oppositionsledaren Paval Sevjarynets, bloggaren Dzmitryj Kazlou och samhällsaktivisten Iryna Sjtjasnaja till mellan fyra och sju års fängelse på falska anklagelser om extremism. Den 2 juni 2021 dömdes den politiska fången Dzmitrij Furmanau, tillsammans med Jauhen Raznitjenka och Uladzimir Kniha, till upp till fyra års fängelse i det så kallade Tichanouskij-fallet. Den 3 juni 2021 dömde domstolen en femte grupp av åtalade, som bestod av de politiska fångarna Aljaksandr Chrapko, Radzivon Medusjeuskij och Ihar Vinakurau, Andrej Aniskevitj, Alena Lojka, Halina Khuhunova, Andrej Njamirskij, Dzmitrij Kurhanau, Katsiaryna Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Nisjt, Siarhej Ksenzjuk och Illja Palchouskij, till straff på mellan 18 månader i husarrest och upp till ett års fängelse i det så kallade dansprotestmålet. Den 3 juni 2021 dömdes den politiska fången Siarhej Pjarfilijeu till två års fängelse och hans son Stanislau Pjarfilijeu till två års begränsad frihet (husarrest). |
| --- | --- |

I.

Den 25 maj 2021 dömdes aktivisterna i European Belarus, Jauhen Afnahel, Paval Juchnevitj, Maksim Vinjarski och Andrej Vojnitj, oppositionsledaren Paval Sevjarynets, bloggaren Dzmitryj Kazlou och samhällsaktivisten Iryna Sjtjasnaja till mellan fyra och sju års fängelse på falska anklagelser om extremism. Den 2 juni 2021 dömdes den politiska fången Dzmitrij Furmanau, tillsammans med Jauhen Raznitjenka och Uladzimir Kniha, till upp till fyra års fängelse i det så kallade Tichanouskij-fallet. Den 3 juni 2021 dömde domstolen en femte grupp av åtalade, som bestod av de politiska fångarna Aljaksandr Chrapko, Radzivon Medusjeuskij och Ihar Vinakurau, Andrej Aniskevitj, Alena Lojka, Halina Khuhunova, Andrej Njamirskij, Dzmitrij Kurhanau, Katsiaryna Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Nisjt, Siarhej Ksenzjuk och Illja Palchouskij, till straff på mellan 18 månader i husarrest och upp till ett års fängelse i det så kallade dansprotestmålet. Den 3 juni 2021 dömdes den politiska fången Siarhej Pjarfilijeu till två års fängelse och hans son Stanislau Pjarfilijeu till två års begränsad frihet (husarrest).

| J. | De belarusiska myndigheterna fortsätter med sina tillslag mot och trakasserier av oberoende belarusiska reportrar och försöker medvetet att hindra objektiv rapportering. Hundratals journalister greps, däribland två Belsat-journalister som senare dömdes. Dussintals har tagits i förvar och utsatts för våld, och flera har bötfällts. Journalister har frihetsberövats i avvaktan på rättegång och åtalats för brott. Det har ofta rapporterats att myndigheterna har dragit tillbaka ackrediteringen för journalister, däribland korrespondenter från utländska medier, varav flera har gripits och utvisats från Belarus. Den 18 maj 2021 slog de belarusiska myndigheterna till mot den största oberoende belarusiska nyhetssajten Tut.by:s kontor, grep flera av de anställda och blockerade dess webbplats. |
| --- | --- |

J.

De belarusiska myndigheterna fortsätter med sina tillslag mot och trakasserier av oberoende belarusiska reportrar och försöker medvetet att hindra objektiv rapportering. Hundratals journalister greps, däribland två Belsat-journalister som senare dömdes. Dussintals har tagits i förvar och utsatts för våld, och flera har bötfällts. Journalister har frihetsberövats i avvaktan på rättegång och åtalats för brott. Det har ofta rapporterats att myndigheterna har dragit tillbaka ackrediteringen för journalister, däribland korrespondenter från utländska medier, varav flera har gripits och utvisats från Belarus. Den 18 maj 2021 slog de belarusiska myndigheterna till mot den största oberoende belarusiska nyhetssajten Tut.by:s kontor, grep flera av de anställda och blockerade dess webbplats.

| K. | Människorättsförsvarare, oppositionspolitiker, företrädare för det civila samhället, fackliga företrädare och andra aktivister utsätts systematiskt för hot, trakasserier och inskränkningar av sina grundläggande friheter. Det finns inget som tyder på att de belarusiska myndigheterna utreder de tusentals rapporter om polisbrutalitet som lämnats in sedan mitten av augusti 2020, eller morden på demonstranter. Den utbredda straffriheten för människorättskränkningar befäster det belarusiska folkets desperata situation. Frånvaron av rättsstatliga principer är ett hinder för deras rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

K.

Människorättsförsvarare, oppositionspolitiker, företrädare för det civila samhället, fackliga företrädare och andra aktivister utsätts systematiskt för hot, trakasserier och inskränkningar av sina grundläggande friheter. Det finns inget som tyder på att de belarusiska myndigheterna utreder de tusentals rapporter om polisbrutalitet som lämnats in sedan mitten av augusti 2020, eller morden på demonstranter. Den utbredda straffriheten för människorättskränkningar befäster det belarusiska folkets desperata situation. Frånvaron av rättsstatliga principer är ett hinder för deras rätt till en rättvis rättegång.

| L. | Enligt den belarusiska studentföreningen, som är en oberoende studentförening, har över 460 studenter frihetsberövats, varav nästan en tredjedel är kvinnor, och över 150 studenter har godtyckligt stängts av från universiteten, och många har flytt till grannländer av rädsla för sin säkerhet. |
| --- | --- |

L.

Enligt den belarusiska studentföreningen, som är en oberoende studentförening, har över 460 studenter frihetsberövats, varav nästan en tredjedel är kvinnor, och över 150 studenter har godtyckligt stängts av från universiteten, och många har flytt till grannländer av rädsla för sin säkerhet.

| M. | Den 31 maj 2021 skärpte de belarusiska myndigheterna de redan stränga resereglerna ytterligare, vilket gör det nästan omöjligt för belarusiska medborgare att lämna landet, även för dem som har permanent uppehållstillstånd utomlands. |
| --- | --- |

M.

Den 31 maj 2021 skärpte de belarusiska myndigheterna de redan stränga resereglerna ytterligare, vilket gör det nästan omöjligt för belarusiska medborgare att lämna landet, även för dem som har permanent uppehållstillstånd utomlands.

| N. | Det finns ett växande förtryck mot företrädare för den polska minoriteten i Belarus, bland annat gripandet av och domen mot ordföranden för Polackernas förbund i Belarus, Andżelika Borys, och frihetsberövandet av journalisten, bloggaren och medlemmen av Polackernas förbund i Belarus, Andrzej Poczobut. Det polska skolsystemet i Belarus utsätts för allt större tryck från regimen. Dessa åtgärder har åtföljts av antipolsk propaganda på statlig tv. Lukasjenko har infört en ny helgdag i Belarus, den 17 september, till minne av Sovjets invasion av Polen 1939. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett växande förtryck mot företrädare för den polska minoriteten i Belarus, bland annat gripandet av och domen mot ordföranden för Polackernas förbund i Belarus, Andżelika Borys, och frihetsberövandet av journalisten, bloggaren och medlemmen av Polackernas förbund i Belarus, Andrzej Poczobut. Det polska skolsystemet i Belarus utsätts för allt större tryck från regimen. Dessa åtgärder har åtföljts av antipolsk propaganda på statlig tv. Lukasjenko har infört en ny helgdag i Belarus, den 17 september, till minne av Sovjets invasion av Polen 1939.

| O. | Belarus har tagit kärnkraftverket i Astravets i kommersiell drift utan att följa alla säkerhetsrekommendationer i EU:s stresstestrapport från 2018, och kärnkraftverket i Astravets är därför inte säkert och utgör ett allvarligt kärnsäkerhetshot mot hela Europa. |
| --- | --- |

O.

Belarus har tagit kärnkraftverket i Astravets i kommersiell drift utan att följa alla säkerhetsrekommendationer i EU:s stresstestrapport från 2018, och kärnkraftverket i Astravets är därför inte säkert och utgör ett allvarligt kärnsäkerhetshot mot hela Europa.

| P. | Europeiska unionen har hittills infört sanktioner mot 88 belarusiska enskilda personer och sju enheter, däribland Aleksandr Lukasjenko. |
| --- | --- |

P.

Europeiska unionen har hittills infört sanktioner mot 88 belarusiska enskilda personer och sju enheter, däribland Aleksandr Lukasjenko.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt kapningen och tvångslandningen den 23 maj av Ryanairs flight FR4978 i Minsk och de belarusiska myndigheternas frihetsberövande av journalisten Raman Pratasevitj och hans flickvän Sofia Sapega. Parlamentet anser att denna avskyvärda handling är en kränkning av folkrätten som utgör statsterrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av Raman Pratasevitj och Sofia Sapega samt av alla andra journalister och politiska fångar i Belarus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om rådets beslut att stärka befintliga restriktiva åtgärder genom att införa ett förbud för belarusiska lufttrafikföretag av alla slag att ta sig in i EU:s luftrum och få tillträde till EU:s flygplatser, och rekommenderar rådet att utarbeta en plan för att underlätta belarusiska medborgares försök att lämna landet. Parlamentet uppmanar Internationella civila luftfartsorganisationen och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet att utreda och vidta lämpliga åtgärder mot denna oacceptabla incident, som äventyrar internationella normer och standarder. Parlamentet framhåller att denna allvarliga händelse avsevärt skadade tilliten och att varje stat bör agera ansvarsfullt i fullgörandet av sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen så att flygtrafik kan bedrivas tryggt och säkert. Parlamentet uppmanar Ryanair att samarbeta och dela med sig av all relevant information om denna incident till myndigheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig bedömning av konsekvenserna av bortföranden av personer från ett nedtvingat civilt flygplan, inte bara för den internationella luftfarten och flygsäkerheten, utan även för den övergripande säkerheten i Europa och framför allt säkerheten för belarusiska och andra medborgare som befinner sig i exil eller söker skydd eller asyl i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en sådan utredning bör undersöka om Ryssland har haft en roll i den belarusiska regimens terrorhandlingar. Om så anses vara fallet understryker parlamentet att varje rysk medborgare som varit direkt eller indirekt inblandad i operationen bör bli föremål för sanktioner inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag). Parlamentet framhåller betydelsen av EU:s bidrag till utredningen, bland annat genom att EU-organ som Europol, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten deltar i gemensamma utredningsgrupper och insatser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att det inte erkänner valet av Aleksandr Lukasjenko som Belarus president. Parlamentet anser att den nuvarande regimen i Belarus är illegitim, lagstridig och kriminell. Parlamentet fortsätter att stödja det belarusiska folket i deras legitima krav på och strävan efter fria och rättvisa val, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, demokratisk representation, politiskt deltagande och värdighet. Parlamentet fördömer angreppen mot tusentals belarusier som protesterade fredligt för att försvara sin rätt till frihet, demokrati och värdighet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de belarusiska myndigheternas våld och förtryck och kräver att detta omedelbart ska upphöra, särskilt olagligt frihetsberövande, tortyr och misshandel i fängsligt förvar respektive lagföring av fredliga medborgare, och uttrycker sitt stöd och sin solidaritet med det belarusiska samhället. Parlamentet fördömer regimens systematiska repressiva åtgärder mot civila, åtgärder som genom våld, hot och andra former av påtryckningar har tvingat 14 000 belarusier att fly landet sedan det stulna valet i augusti 2020. Parlamentet upprepar att dessa ständiga repressiva åtgärder och tvångsförflyttningarna av civila utgör allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet beklagar att Belarus, som enda land i Europa, fortfarande tillämpar dödsstraff, och insisterar på att det omedelbart och permanent måste avskaffas. Parlamentet fördömer de åtgärder som nyligen vidtagits av de belarusiska myndigheterna och som hindrar de flesta av landets medborgare att lämna landet, däribland många som har permanenta uppehållstillstånd i andra länder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer de hårda och orättfärdiga domar som nyligen avkunnats mot ett stort antal politiska fångar och frihetsberövade personer, däribland oppositionsledaren Paval Sevjarynets, samt rättegångarna mot demokratiska oppositionsledare i Belarus såsom Viktar Babaryka, Mikalaj Statkevitj och Siarhej Tsichanouskij. Parlamentet beklagar domarna mot Paval Sevjarynets, Jauhen Afnahel, Andrej Vojnitj, Paval Juchnevitj, Dzmitryj Kazlou, Maksim Vinjarski och Iryna Sjtjasnaja i en rättegång bakom stängda dörrar i staden Mahiljou. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller på nytt betydelsen av de oberoende belarusiska medierna och journalisterna och deras viktiga roll i det belarusiska samhället. Parlamentet fördömer åtgärderna för att stänga mediekanaler och blockera tillgången till internet samt situationen med journalister och bloggare som misshandlas, grips och hotas. Parlamentet understryker det belarusiska folkets rätt att få obehindrad tillgång till information. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer myndigheternas repressiva åtgärder och aggressiva handlingar mot företrädare för den polska minoriteten och mot det polska skolsystemet i Belarus. Parlamentet begär i detta sammanhang att Andżelika Borys, Andrzej Poczobut och andra politiska fångar ovillkorligen ska friges. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaternas nationella diplomatiska representationer i Belarus att noga följa situationen och rättegångarna för enskilda politiska fångar i Belarus, inbegripet för Raman Pratasevitj och Sofia Sapega, att erbjuda dem stöd och att arbeta för deras frigivning. Parlamentet uppmanar i detta avseende Lukasjenkoregimen att omedelbart upphöra med alla åtgärder som syftar till att skrämma eller trakassera medlemmar av nationella och europeiska diplomattjänster, i linje med Belarus internationella skyldigheter enligt Wienkonventionerna om diplomatiska och konsulära förbindelser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker det stora behovet av att bibehålla och öka kontakterna och samarbetet med företrädare för belarusiska demokratiska krafter i Minsk och i exil, särskilt med Svjatlana Tsichanouskaja och medlemmar av samordningsrådet och nationella krishanteringsrådet. Parlamentet ansluter sig därför till uppmaningen att deras företrädare bör bjudas in i samband med G7-toppmötet den 11–13 juni 2021 och toppmötet inom det östliga partnerskapet 2021, och rekommenderar att man fortsätter att bjuda in dem till bilaterala högnivåmöten på regeringsnivå, till parlamentariska sessioner och interparlamentariska möten, och att man inrättar Belarusgrupper i alla EU-medlemsstaters nationella parlament. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt komplettera förteckningarna över personer och enheter som omfattas av EU:s sanktioner genom att inkludera personer och enheter som var inblandade i ingripandet för att tvinga ned Ryanairs flight FR4978 samt i frihetsberövandet av Raman Pratasevitj och Sofia Sapega. Parlamentet påminner om att journalisten Raman Pratasevitj riskerar dödsstraff. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt gå vidare med det fjärde paketet med sanktioner mot personer och enheter som deltog i eller medverkade till valfusket, förtrycket, tortyren eller misshandeln och människorättskränkningarna i Belarus, inbegripet förföljelsen av oberoende journalister och bloggare, samt att inleda arbetet med ett kommande paket. Parlamentet efterlyser sanktioner mot ett betydligt större antal belarusiska tjänstemän, såsom åklagare, domare och anställda inom brottsbekämpande myndigheter som har del i förtrycket av regimkritiker och de orättfärdiga domar som avkunnats mot dessa, liksom mot poliser, fängelsepersonal, parlamentsledamöter och regeringsmedlemmar, samt sanktioner mot personer som arbetar för regimen på olika områden som propaganda, medier, desinformation och hatpropaganda och mot personer och enheter som stöder Lukasjenko och hans regim, såsom Marat Markov, som intervjuade Raman Pratasevitj på ONT-kanalen den 2 juni, och personer som deltog i incidenten den 23 maj, såsom underrättelsetjänstemän och luftfartsmyndigheter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att fullt ut använda sig av möjligheterna till restriktiva åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att strikt neka allt ekonomiskt stöd till den belarusiska regimen och att därför inte bevilja nya krediter till belarusiska banker och att stoppa alla investeringar i infrastrukturprojekt eller ekonomiska åtaganden i Belarus. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra att europeiska finansinstitut förvärvar obligationer eller andra finansiella instrument som utfärdats av den belarusiska staten och anknutna offentliga institutioner. Parlamentet välkomnar att Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling har avbrutit finansieringen av projekt inom Belarus offentliga sektor och efterlyser en undersökning av hur de outnyttjade medlen kan ges en ny inriktning mot det civila samhället och den privata sektorn, utan koppling till regimen. Parlamentet uppmanar Internationella valutafonden och EU:s medlemsstater att inte under några omständigheter ge direkt budgetstöd till regimen och att avstå från att använda den särskilda dragningsprocess som aviserats för 2021. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till alla EU-företag med verksamhet i Belarus att uppvisa särskild aktsamhet och ta sitt ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna i enlighet med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar dem också att avstå från nya investeringar och att också offentligt rikta protester mot de belarusiska myndigheterna angående de ständiga repressiva åtgärderna i landet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt anta och genomföra ekonomiska sanktioner, som måste vara omfattande och så långt som möjligt ha en omedelbar effekt på den belarusiska regimen, dess anhängare och de ekonomiska aktörer som stöder regimen. Parlamentet anser att dessa ekonomiska sanktioner bör riktas mot statsägda och privata företag som direkt kontrolleras av regimen eller är nära förbundna med regimens affärsintressen eller företag som man vet har sagt upp anställda för att ha deltagit i strejker eller protester. Parlamentet efterlyser sektorsvisa sanktioner som särskilt inriktas på råolja och oljeprodukter, kaliumklorid, stål och träbearbetningsindustrin. Parlamentet efterlyser dessutom ett stopp för samarbetet med och finansieringen av belarusiska statsägda banker och en begränsning av krediterna från internationella banker till dotterbanker i Belarus, och att eventuellt tillfälligt stänga av Belarus från Swift-systemet. Parlamentet uppmanar EU-registrerade företag, särskilt Siemens AG, att sluta samarbeta med de belarusiska myndigheterna genom att dela med sig av teknik och knowhow. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka sina ansträngningar för att ta itu med den omfattande cigarettsmugglingen från Belarus till EU, som bidrar till att finansiera Lukasjenkoregimen. Parlamentet uppmuntrar till samordnade solidaritetsinsatser från EU:s sida för att kompensera för de ekonomiska svårigheterna för de medlemsstater som drabbas hårdast av de ekonomiska sanktionerna mot Belarus. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rundradiounionens (EBU) beslut att dra in det belarusiska programföretaget BTRC:s medlemskap i EBU. Parlamentet begär att Belarus ska stängas av från internationella idrottsorgan och internationella idrottsevenemang, inklusive EM, VM och Tokyo-OS. Parlamentet uppmanar Europeiska fotbollsförbundet (Uefa) att frånta det statliga belarusiska tv-bolaget TVR dess sändningsrättigheter till fotbolls-EM 2020 och att i stället ge dem kostnadsfritt till det oberoende bolaget Belsat TV. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sitt samarbete i underrättelsefrågor avseende krisen i Belarus och att utvisa kända och misstänkta belarusiska underrättelsetjänstemän som är verksamma i unionen. Parlamentet uppmuntrar talmannen att begränsa tillträdet till parlamentet för personal vid Belarus ambassad i Bryssel, inbegripet tillträde fysiskt och på distans till möten som anordnas av Europaparlamentet, samt att se över parlamentets kommunikation med Belarus ambassad. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är djupt oroat över Rysslands inblandning i och stöd till Lukasjenkos regim, inbegripet ekonomiskt stöd och nära samarbete mellan underrättelsetjänster. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet av internationellt engagemang, inbegripet diskussioner i FN och Nato. Parlamentet uppmanar EU att nära samordna sina åtgärder med Förenta staterna, G7-partnerna och andra likasinnade länder och att eftersträva bred samstämmighet från EU:s partner, särskilt europeiska grannländer såsom Ukraina, för att få största möjliga effekt av sanktionerna. Parlamentet påminner om den ukrainska regeringens beslut att ansluta sig till EU:s medlemsstater när det gäller transportsanktioner mot belarusiska flygbolag och uppmanar kommissionen och rådet att införa straffåtgärder mot Belavia och dess passagerare som flyger till det ryskannekterade Krim. Parlamentet välkomnar de kommande toppmötena mellan EU och USA och mellan USA och Ryssland och anser att de utgör viktiga tillfällen att samordna EU:s och dess partners ståndpunkter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att även om sanktionsmekanismer är det bästa sättet för EU att på ett korrekt sätt hantera olagliga stater bör EU, utöver sanktionerna mot belarusiska statsägda företag, utnyttja befintliga interna påtryckningar i Belarus genom att stödja det civila samhället i Belarus. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att tillsammans med internationella partner inleda en internationell konferens på hög nivå om framtiden för det demokratiska Belarus om en lösning på krisen i Belarus, och om utredning och lagföring av brott som begåtts av de belarusiska myndigheterna mot det belarusiska folket och den demokratiska omvandlingen av Belarus. En sådan konferens, under ledning av EU och med deltagande av internationella finansinstitut, G7-länderna, EU:s medlemsstater och institutioner och andra som är villiga att utlova ett finansieringspaket på flera miljarder euro, kommer att stödja de framtida reformansträngningarna och omstruktureringen av ekonomin och skicka en stark signal om stöd till det belarusiska folket. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om sitt tidigare initiativ till ett högnivåuppdrag, med deltagande av f.d. högt uppsatta europeiska tjänstemän, för att utforska alla tänkbara sätt att stoppa våldet och frita politiska fångar och som skulle kunna bidra till att skapa en gynnsam miljö för en inkluderande inhemsk politisk dialog i Belarus. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka det direkta stödet till och samarbetet med den belarusiska oppositionen, det civila samhället, människorättsförsvarare och oberoende medier, i och utanför Belarus, bland annat genom kapacitetsuppbyggnad och ekonomiskt stöd, och att öka stödet till det europeiska initiativet för demokrati och dess verksamhet på plats. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och andra internationella organisationer att ge ekonomiskt och tekniskt stöd till medieföretag och oberoende journalister för att göra det möjligt för dem att utföra sin uppgift att informera samhället om den pågående utvecklingen i Belarus. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt krav på ökat stöd till tv-kanalen Bielsat. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet åtar sig att bidra till att stärka de demokratiska krafternas kapacitet, stärka det civila samhällets roll, stödja en fullvärdig politisk dialog som leder till ett fredligt maktskifte i Belarus, liksom unga politiska ledare och människorättsförsvarare, genom parlamentets demokratistödsmekanismer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till en övergripande plan för ekonomiskt stöd på 3 miljarder euro till ett framtida demokratiskt Belarus. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ytterligare utveckla och främja denna plan och tydligt meddela att så snart demokratiska förändringar sker i Belarus kommer EU att vara redo att ge konkret stöd för att landet ska kunna gå mot reformer och modernisering. Parlamentet konstaterar att EU måste föreslå ett heltäckande åtgärdsbatteri för att förbereda de demokratiska krafterna i Belarus inför genomförandet av stödpaketet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta med Förenta staterna, G7-partnerna och andra likasinnade länder för att frysa samarbetet med Lukasjenkos offentliga sektor och omorientera samarbetet till det belarusiska civilsamhället och belarusiska privata företag utanför regimens räckvidd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet avvisar de oacceptabla hoten från Aleksandr Lukasjenko om att de belarusiska myndigheterna inte kommer att stoppa irreguljära migranter och narkotikahandel, och uttrycker sin oro över den ökade irreguljära migrationen från Belarus till EU och över de belarusiska myndigheternas potentiella inblandning i denna företeelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att följa utvecklingen på dessa områden och att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet fördömer det belarusiska ledarskapets missbruk av de brottsbekämpande myndigheterna för politiska ändamål. Parlamentet uppmanar Interpol att omedelbart och noggrant se över nuvarande och framtida begäranden från Belarus och att vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra att Belarus missbrukar Interpol för politiska ändamål. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av en omfattande utredning av de brott som Lukasjenkoregimen begått mot det belarusiska folket, vilket bör avslutas med inrättandet av en internationell domstol för att lagföra dessa brott. Parlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att, i avsaknad av de belarusiska myndigheternas vilja att införa rättsstatlighet och ansvarsskyldighet, vidta åtgärder för att säkra bevis för brott och säkerställa utredning och lagföring av de ansvariga i hela befälsordningen. Parlamentet välkomnar de initiativ som flera EU-medlemsstater har tagit för att tillämpa principen om universell jurisdiktion och förbereda rättegångar mot belarusiska förövare av förtryck, och uppmanar alla övriga EU-medlemsstater att följa deras exempel. Parlamentet efterlyser aktivt stöd till alla internationella initiativ som syftar till att ta itu med straffriheten i Belarus, såsom den internationella plattformen mot straffrihet och Justice Hub i Vilnius. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen, rådet och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp situationen i Belarus i alla relevanta europeiska och internationella organisationer, såsom OSSE, Europarådet, FN:s människorättsråd och FN:s övriga specialiserade organ, i syfte att säkerställa skyndsamma internationella åtgärder avseende situationen i Belarus och övervinna Rysslands och andra länders hinder för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att ytterligare underlätta förfarandena för att erhålla viseringar och bostäder för personer som flyr från Belarus av politiska skäl och för personer som behöver läkarvård till följd av att de har utsatts för våld, samt att erbjuda dem och deras familjer det stöd som krävs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna från föredraganden för OSSE:s Moskvamekanism när det gäller beviljande av asyl vid förföljelse som omfattas av Genèvekonventionen och att ytterligare förenkla förfarandet för utfärdande av nödviseringar och tillhandahållandet av tillfälligt skydd i EU-länderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erbjuda stipendier till belarusiska studenter och forskare som stängts av från universitet och fängslats för sin prodemokratiska hållning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge ekonomiskt stöd till de institutioner i exil, såsom det europeiska universitetet för humaniora i Vilnius, som fostrar en ny generation belarusiska medborgare som utmanar landets korrupta och olagliga system. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och utrikestjänsten att samarbeta med internationella partner såsom OSSE:s Moskvamekanism och FN:s råd för mänskliga rättigheter, samt människorättsförsvarare och civilsamhället på plats för att se till att människorättskränkningar övervakas, dokumenteras och anmäls och att det därefter utkrävs ansvar samt rättvisa för offren. Parlamentet välkomnar inrättandet av den internationella ansvarsskyldighetsplattformen för Belarus och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att stödja dess funktion. Parlamentet åtar sig att se till att Europaparlamentets plattform för bekämpning av straffrihet i Belarus fungerar effektivt och att samordna en snabb internationell reaktion på utvecklingen i Belarus. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar behovet av att alla medlemsstater intar en enad hållning i reaktionen på den statsterrorism som iscensatts av Alexander Lukasjenkos regim och som får stöd av Kreml. Parlamentet framhåller betydelsen av att EU bemöter desinformation i EU om situationen i Belarus liksom andra former av hybridhot från tredjeparter i detta avseende. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med Lettland efter Belarus omotiverade utvisning av landets diplomater. Parlamentet fördömer den belarusiska riksåklagarens inledande av en brottsutredning mot Lettlands utrikesminister och huvudstaden Rigas borgmästare. Parlamentet fördömer alla belarusiska myndigheters försök att utöva påtryckningar på EU:s medlemsstater, inbegripet de belarusiska åklagarnas begäran om att förhöra Litauens före detta president Valdas Adamkus på grund av hans påstådda kopplingar till en polisbataljon som var underordnad SS och som genomförde bestraffande åtgärder i Belarus under andra världskriget. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den kommersiella driften av kärnkraftverket i Astravets, endast 4,5 mil från Vilnius, och understryker den risk det utgör för EU-länderna. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med kärnsäkerhetshotet från kärnkraftverket i Astravets och beklagar att Belarus inte engagerar sig för kärnsäkerheten vid kärnkraftverket i Astravets på ett fullständigt transparent sätt och inte åtar sig att fullt ut genomföra rekommendationerna från europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering (ENSREG) om en sakkunnigbedömning av anläggningen, samt efterlyser införandet av ett effektivt skydd mot direkt eller indirekt försäljning av belarusisk el från kärnkraftverket i Astravets till EU-marknaden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att den rådande situationen är ett test på Europeiska unionens trovärdighet och dess utrikespolitiks ändamålsenlighet. Parlamentet erinrar om att situationen i Belarus, ett grannland och medlem i det östliga partnerskapet, direkt påverkar EU och att EU bör visa tillräckligt med beslutsamhet för att erbjuda konkret och långsiktigt stöd till de demokratiska krafter som strävar efter att ta frihet och demokrati till Belarus. Parlamentet uppmanar EU att inte tveka och att agera snabbt och proaktivt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Internationella civila luftfartsorganisationen, samt Republiken Belarus myndigheter. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT L 197 I, 4.6.2021, s. 3.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Situationen i Afghanistan

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan,

| — | med beaktande av det gemensamma samarbetsavtalet mellan Afghanistan och EU av den 2 oktober 2016 om migrationsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma samarbetsavtalet mellan Afghanistan och EU av den 2 oktober 2016 om migrationsfrågor,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, som undertecknades den 18 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, som undertecknades den 18 februari 2017,

| — | med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 9 december 2020 om fredsförhandlingarna om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 9 december 2020 om fredsförhandlingarna om Afghanistan,

| — | med beaktande av president Bidens kommentarer den 14 april 2021 om vägen framåt i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Bidens kommentarer den 14 april 2021 om vägen framåt i Afghanistan,

| — | med beaktande av ramen för oberoende genom ömsesidig ansvarighet, som godkändes vid konferensen om Afghanistan i Bryssel den 4–5 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramen för oberoende genom ömsesidig ansvarighet, som godkändes vid konferensen om Afghanistan i Bryssel den 4–5 oktober 2016,

| — | med beaktande av 2020 års internationella ministeriella givarkonferens (Afghanistankonferensen) den 23–24 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års internationella ministeriella givarkonferens (Afghanistankonferensen) den 23–24 november 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 4 maj 2021 från kommissionens vice ordförande / unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Indiens utrikesminister om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 4 maj 2021 från kommissionens vice ordförande / unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Indiens utrikesminister om Afghanistan,

| — | med beaktande av kommunikén av den 7 maj 2021 från de särskilda sändebuden och särskilda representanterna från Europeiska unionen, Frankrike, Tyskland, Italien, Nato, Norge, Förenade kungariket och Förenta staterna om den afghanska fredsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén av den 7 maj 2021 från de särskilda sändebuden och särskilda representanterna från Europeiska unionen, Frankrike, Tyskland, Italien, Nato, Norge, Förenade kungariket och Förenta staterna om den afghanska fredsprocessen,

| — | med beaktande av undersökningen från 2020 om opium i Afghanistan, som publicerades av Afghanistans nationella statistik- och informationsmyndighet tillsammans med FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå i april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från 2020 om opium i Afghanistan, som publicerades av Afghanistans nationella statistik- och informationsmyndighet tillsammans med FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå i april 2021,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, om barn och väpnad konflikt och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, om barn och väpnad konflikt och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan,

| — | med beaktande av resolutionerna om Afghanistan från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna om Afghanistan från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I februari 2020 undertecknade Förenta staterna och talibanerna ett avtal som banade väg för de första direkta samtalen mellan talibanerna och företrädare för Islamiska republiken Afghanistan sedan 2001. |
| --- | --- |

A.

I februari 2020 undertecknade Förenta staterna och talibanerna ett avtal som banade väg för de första direkta samtalen mellan talibanerna och företrädare för Islamiska republiken Afghanistan sedan 2001.

| B. | Den 14 april 2021 tillkännagav Förenta staternas utrikesminister Anthony Blinken det ensidiga tillbakadragandet av amerikanska trupper senast den 11 september 2021. Natos medlemsländer följer principen ”tillsammans in, tillsammans ut”, och kommer att dra tillbaka sina trupper enligt samma tidsplan. |
| --- | --- |

B.

Den 14 april 2021 tillkännagav Förenta staternas utrikesminister Anthony Blinken det ensidiga tillbakadragandet av amerikanska trupper senast den 11 september 2021. Natos medlemsländer följer principen ”tillsammans in, tillsammans ut”, och kommer att dra tillbaka sina trupper enligt samma tidsplan.

| C. | De afghanska fredssamtalen mellan den afghanska regeringen och talibanerna inleddes 2020 i Doha. Avtalet om vapenvila följdes inte, och det har nu uppstått ett dödläge i fredssamtalen medan talibanerna väntar på att de allierade trupperna ska dras tillbaka. |
| --- | --- |

C.

De afghanska fredssamtalen mellan den afghanska regeringen och talibanerna inleddes 2020 i Doha. Avtalet om vapenvila följdes inte, och det har nu uppstått ett dödläge i fredssamtalen medan talibanerna väntar på att de allierade trupperna ska dras tillbaka.

| D. | Sedan 2001 har EU haft en aktiv närvaro i Afghanistan för att stödja den sociala och ekonomiska utvecklingen och samordna det internationella biståndet. Många EU-medlemsstater, Natopartner och allierade länder har bidragit militärt och civilt till att stabilisera och utveckla Afghanistan, och har därigenom drabbats av många döda och sårade samt stora förluster. Ett stabilt och självständigt Afghanistan som kan sörja för sig självt och som nekar terroristgrupper en fristad ligger fortfarande i EU:s och Natos samt deras medlemsländers grundläggande säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

D.

Sedan 2001 har EU haft en aktiv närvaro i Afghanistan för att stödja den sociala och ekonomiska utvecklingen och samordna det internationella biståndet. Många EU-medlemsstater, Natopartner och allierade länder har bidragit militärt och civilt till att stabilisera och utveckla Afghanistan, och har därigenom drabbats av många döda och sårade samt stora förluster. Ett stabilt och självständigt Afghanistan som kan sörja för sig självt och som nekar terroristgrupper en fristad ligger fortfarande i EU:s och Natos samt deras medlemsländers grundläggande säkerhetsintressen.

| E. | Det är oerhört viktigt att de senaste tjugo årens framsteg i Afghanistan upprätthålls, särskilt i fråga om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

E.

Det är oerhört viktigt att de senaste tjugo årens framsteg i Afghanistan upprätthålls, särskilt i fråga om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| F. | Kvinnlig representation och kvinnors rättigheter ges inte ett proportionellt utrymme i de afghanska fredssamtalen, och det krävs ett större åtagande från förhandlingsparterna på detta område. |
| --- | --- |

F.

Kvinnlig representation och kvinnors rättigheter ges inte ett proportionellt utrymme i de afghanska fredssamtalen, och det krävs ett större åtagande från förhandlingsparterna på detta område.

| G. | Kvinnor, barn och etniska minoriteter är de som kommer att drabbas hårdast om de afghanska fredssamtalen bryter samman och om försök görs att lösa konflikten med militära medel. Afghanska kvinnor har redan börjat begränsa sina rörelser för att minska riskerna, och barns tillgång till utbildning och lek hindras av hotet om våld. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor, barn och etniska minoriteter är de som kommer att drabbas hårdast om de afghanska fredssamtalen bryter samman och om försök görs att lösa konflikten med militära medel. Afghanska kvinnor har redan börjat begränsa sina rörelser för att minska riskerna, och barns tillgång till utbildning och lek hindras av hotet om våld.

| H. | Säkerhetssituationen i Afghanistan förvärras gradvis, och attacker mot afghanska styrkor blir allt vanligare, liksom riktade lönnmord på afghanska aktivister, mediearbetare, lärare, läkare, domare och regeringstjänstemän. Antalet talibanattacker har ökat markant sedan de afghanska fredssamtalen inleddes, och syftar till att ta kontroll över regeringskontrollerade territorier. Afghanistan rankades som det värst drabbade landet i det globala terrorismindexet för 2020. Av landets befolkning på 36 miljoner människor är 4 miljoner fördrivna personer. Nästan 3 miljoner människor lever som internflyktingar på grund av våld och ytterligare 1 miljon på grund av naturkatastrofer. 2,5 miljoner afghaner har redan flytt från landet för att söka säkerhet, och de flesta har bosatt sig i Iran och Pakistan. |
| --- | --- |

H.

Säkerhetssituationen i Afghanistan förvärras gradvis, och attacker mot afghanska styrkor blir allt vanligare, liksom riktade lönnmord på afghanska aktivister, mediearbetare, lärare, läkare, domare och regeringstjänstemän. Antalet talibanattacker har ökat markant sedan de afghanska fredssamtalen inleddes, och syftar till att ta kontroll över regeringskontrollerade territorier. Afghanistan rankades som det värst drabbade landet i det globala terrorismindexet för 2020. Av landets befolkning på 36 miljoner människor är 4 miljoner fördrivna personer. Nästan 3 miljoner människor lever som internflyktingar på grund av våld och ytterligare 1 miljon på grund av naturkatastrofer. 2,5 miljoner afghaner har redan flytt från landet för att söka säkerhet, och de flesta har bosatt sig i Iran och Pakistan.

| I. | Afghanistan är den största mottagaren i världen av utvecklingsbistånd från EU. Under de senaste 20 åren har EU:s bidrag till Afghanistan lett till avsevärda förbättringar när det gäller förväntad livslängd, läs- och skrivkunnighet, mödra- och barnadödlighet samt kvinnors rättigheter. Mellan 2002 och 2020 tillhandahöll EU mer än 4 miljarder euro och har redan lovat att tillhandahålla 1,2 miljarder euro i såväl långsiktigt bistånd som katastrofbistånd för perioden 2021–2025. Detta löfte åtföljdes av ett meddelande från EU och de länder som tillsammans står för omkring 80 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet till Afghanistan, där man framhöll de viktigaste punkterna för att landet ska fortsätta att få bistånd, bland annat ett fortsatt engagemang för demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Afghanistan är den största mottagaren i världen av utvecklingsbistånd från EU. Under de senaste 20 åren har EU:s bidrag till Afghanistan lett till avsevärda förbättringar när det gäller förväntad livslängd, läs- och skrivkunnighet, mödra- och barnadödlighet samt kvinnors rättigheter. Mellan 2002 och 2020 tillhandahöll EU mer än 4 miljarder euro och har redan lovat att tillhandahålla 1,2 miljarder euro i såväl långsiktigt bistånd som katastrofbistånd för perioden 2021–2025. Detta löfte åtföljdes av ett meddelande från EU och de länder som tillsammans står för omkring 80 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet till Afghanistan, där man framhöll de viktigaste punkterna för att landet ska fortsätta att få bistånd, bland annat ett fortsatt engagemang för demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| J. | Det råder en omfattande avsaknad av ansvarsutkrävande för attacker och mord i Afghanistan. Den 12 mars 2021 fördömde medlemmarna i FN:s säkerhetsråd det alarmerande antalet attacker som avsiktligen riktas mot civila i Afghanistan. |
| --- | --- |

J.

Det råder en omfattande avsaknad av ansvarsutkrävande för attacker och mord i Afghanistan. Den 12 mars 2021 fördömde medlemmarna i FN:s säkerhetsråd det alarmerande antalet attacker som avsiktligen riktas mot civila i Afghanistan.

| K. | Den senaste tidens upptrappning av våldet har ägt rum mot bakgrund av långvariga, utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet, begångna av terrorister, väpnade grupper och säkerhetsstyrkor, inbegripet utomrättsliga avrättningar, tortyr och sexuellt våld. 150 000 människor beräknas ha dött under det 20-åriga kriget, däribland 35 000 civila. |
| --- | --- |

K.

Den senaste tidens upptrappning av våldet har ägt rum mot bakgrund av långvariga, utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet, begångna av terrorister, väpnade grupper och säkerhetsstyrkor, inbegripet utomrättsliga avrättningar, tortyr och sexuellt våld. 150 000 människor beräknas ha dött under det 20-åriga kriget, däribland 35 000 civila.

| L. | Sedan 2001 har det gjorts tydliga framsteg med avseende på kvinnors och flickors rättigheter i Afghanistan, däribland tillgång till utbildning, hälsovård och deltagande i det civila och politiska livet. Man kan nog hävda att dessa förbättringar är de största framstegen i landets utveckling på senare tid. Dessa partiella framsteg är nu hotade och måste omedelbart värnas och stärkas. |
| --- | --- |

L.

Sedan 2001 har det gjorts tydliga framsteg med avseende på kvinnors och flickors rättigheter i Afghanistan, däribland tillgång till utbildning, hälsovård och deltagande i det civila och politiska livet. Man kan nog hävda att dessa förbättringar är de största framstegen i landets utveckling på senare tid. Dessa partiella framsteg är nu hotade och måste omedelbart värnas och stärkas.

| M. | Trots dessa förbättringar utsätts kvinnor och flickor fortfarande för fruktansvärda hot varje dag, däribland svårigheter att få tillgång till grundläggande tjänster och fysiska angrepp såsom våld i hemmet och sexuellt och könsrelaterat våld. I indexet för kvinnor, fred och säkerhet för 2019/20 rankades Afghanistan som det näst sämsta landet i världen för kvinnor. Minst 85 personer dödades och 147 skadades, de flesta av dem skolflickor, när flickskolan Sayed al-Shuhada i Kabul bombades den 8 maj 2021. Den 2 mars 2021 dödades tre kvinnliga journalister i Jalalabad. |
| --- | --- |

M.

Trots dessa förbättringar utsätts kvinnor och flickor fortfarande för fruktansvärda hot varje dag, däribland svårigheter att få tillgång till grundläggande tjänster och fysiska angrepp såsom våld i hemmet och sexuellt och könsrelaterat våld. I indexet för kvinnor, fred och säkerhet för 2019/20 rankades Afghanistan som det näst sämsta landet i världen för kvinnor. Minst 85 personer dödades och 147 skadades, de flesta av dem skolflickor, när flickskolan Sayed al-Shuhada i Kabul bombades den 8 maj 2021. Den 2 mars 2021 dödades tre kvinnliga journalister i Jalalabad.

| N. | Covid-19-pandemin har lett till en dramatiskt ökad fattigdom i Afghanistan. Covid-19-relaterade åtgärder och den försämrade säkerhetssituationen har resulterat i restriktioner av tillträdet för humanitärt bistånd till det afghanska folket. |
| --- | --- |

N.

Covid-19-pandemin har lett till en dramatiskt ökad fattigdom i Afghanistan. Covid-19-relaterade åtgärder och den försämrade säkerhetssituationen har resulterat i restriktioner av tillträdet för humanitärt bistånd till det afghanska folket.

| O. | Under 2021 förutspås torka i Afghanistan, vilket innebär att det nuvarande antalet människor som befinner sig i en nödsituation när det gäller livsmedelsförsörjningen, 5,5 miljoner, kommer att öka, och ytterligare 17,6 miljoner förväntas hamna i en akut osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

O.

Under 2021 förutspås torka i Afghanistan, vilket innebär att det nuvarande antalet människor som befinner sig i en nödsituation när det gäller livsmedelsförsörjningen, 5,5 miljoner, kommer att öka, och ytterligare 17,6 miljoner förväntas hamna i en akut osäker livsmedelsförsörjning.

| P. | De ekonomiska kostnaderna för terrorism i Afghanistan motsvarade nästan 20 % av landets BNP 2018, och berövar afghanska barn deras framtid, möjligheten att få en utbildning, utsikter till stabil sysselsättning och tjänster såsom statlig hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

P.

De ekonomiska kostnaderna för terrorism i Afghanistan motsvarade nästan 20 % av landets BNP 2018, och berövar afghanska barn deras framtid, möjligheten att få en utbildning, utsikter till stabil sysselsättning och tjänster såsom statlig hälso- och sjukvård.

| Q. | Afghanska företag lider av talibanernas utpressning, där jordbrukare tvingas till opiumodling och olaglig gruvdrift. |
| --- | --- |

Q.

Afghanska företag lider av talibanernas utpressning, där jordbrukare tvingas till opiumodling och olaglig gruvdrift.

| 1. | Europaparlamentet anser att Afghanistan befinner sig i ett kritiskt skede, med tanke på den bräckliga inhemska situationen, det förvärrade säkerhetsläget, de praktiskt taget fastlåsta inhemska fredssamtalen och beslutet att dra tillbaka Förenta staternas och Natos trupper senast den 11 september 2021, vilket kan skapa nya osäkerhetsfaktorer, mindre stabilitet, risk för intensifiering av interna konflikter och ett vakuum som i värsta fall kommer att fyllas av talibanerna. Parlamentet anser att detta skulle vara ett mycket oroande perspektiv för landet och för hållbarheten i de sociopolitiska landvinningar och framsteg som gjorts under de senaste 20 åren. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över och fördömer i starkast möjliga ordalag den alarmerande våldsökningen i Afghanistan, inbegripet riktade mord av barn, yrkeskvinnor, journalister och mediearbetare, lärare, människorättsförsvarare, civilsamhällesaktivister, läkare, regeringstjänstemän och personal inom rättsväsendet. Parlamentet uppmanar med kraft alla sidor att omedelbart enas om ett permanent och fullständigt eldupphör. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över att den afghanska regeringen är bräcklig och instabil och saknar kontroll över stora delar av landet, vilket förvärrar våldets konsekvenser för civilbefolkningen. Parlamentet uppmanar talibanerna att omedelbart upphöra med sina attacker mot civila och de nationella styrkorna, och att till fullo respektera internationell humanitär rätt. Parlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med och stöd till offren för terrorattacker och deras familjer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att man behöver undvika ett scenario där Afghanistan utvecklas till en ”sönderfallande stat”, och bekräftar sitt åtagande för en fredsprocess och återuppbyggnad efter konflikten som leds och styrs av afghanerna själva, som den enda tillförlitliga vägen till inkluderande och varaktig fred, säkerhet och utveckling. Parlamentet betonar att detta är viktigare än någonsin eftersom datumet för tillbakadragandet av Förenta staternas och Natos trupper närmar sig snabbt. Parlamentet uppmanar med kraft rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att så snart som möjligt utarbeta och för parlamentet lägga fram en omfattande strategi för framtida samarbete med Afghanistan efter tillbakadragandet av Nato-ländernas trupper, och uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater, Nato och Förenta staterna att fortsätta arbeta för detta mål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang ett omedelbart återupptagande av fredssamtalen i Doha för att nå en politisk lösning på konflikten och en permanent, landsomfattande framförhandlad vapenvila. Parlamentet understryker att endast en politisk lösning ger hopp om varaktig fred, och rekommenderar parterna att söka hjälp från en tredjepartsmedlare, såsom FN, som kan hjälpa dem att komma överens om en politisk färdplan för ett välmående Afghanistan. Parlamentet uppmuntrar utrikestjänsten och kommissionen att mer kraftfullt uppmana båda sidor att sätta sig vid förhandlingsbordet, och att erbjuda underlättande eller medling om detta önskas av afghanerna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar att en framförhandlad politisk uppgörelse som leder till fred måste bygga på de ekonomiska, sociala och politiska resultat som uppnåtts under de senaste 20 åren. Parlamentet understryker att Afghanistans långsiktiga utveckling kommer att vara beroende av ansvarsutkrävande, god samhällsstyrning, varaktigt tillhandahållande av människors säkerhet, inbegripet fattigdomsminskning och skapande av arbetstillfällen, tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning samt skydd av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den afghanska regeringen att aktivt involvera det afghanska parlamentet i alla relevanta processer, att upphöra med alla åtgärder som förhindrar ett effektivt samarbete mellan regeringen och parlamentet och att förbättra rätten till parlamentarisk kontroll, medan det afghanska parlamentet bör representera den mångfaldiga afghanska befolkningen. Parlamentet betonar att stöd fortfarande behövs till hållandet av fria och rättvisa val, i linje med internationella standarder, till valobservationsuppdrag till landet och till en större insyn i offentliga utgifter så att Afghanistans regering blir helt ansvarsskyldig gentemot sina medborgare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att den afghanska staten, för att kunna bygga vidare på de resultat som uppnåtts under de senaste 20 åren, verkligen bör engagera sig för att bekämpa och förebygga terrorism och väpnade grupper samt tillverkning av och olaglig handel med narkotika och för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till irreguljär och påtvingad migration, ta itu med regional instabilitet, eftersträva fattigdomsutrotning, förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och motverka straffrihet för kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är mycket kritiskt till att kommissionen inte lade fram den gemensamma förklaringen om migrationssamarbete för parlamentet och att parlamentet inte fick någon chans att yttra sig om den innan den undertecknades. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en bedömning av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av den gemensamma förklaringen om migrationssamarbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker oro över terroristhotet mot Afghanistan och regionen, särskilt den fortsatta närvaron av Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil-Daish) och dess anhängare, i synnerhet Isil-Khorasan och al-Qaida. Parlamentet påminner om att terroristattackerna i Afghanistan utförs av många olika aktörer, däribland talibanerna, al-Qaida och den så kallade Islamiska staten. Parlamentet understryker att det finns en verklig risk för större instabilitet och mer våld när Förenta staternas och Natos trupper har dragit sig tillbaka. Parlamentet betonar därför att EU snarast måste samordna med berörda parter, däribland Afghanistans regering och säkerhetsstyrkor, Förenta staterna, Nato och FN, för att säkerställa en så smidig övergång som möjligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer all terroristverksamhet och alla terroristattacker i Afghanistan. Parlamentet understryker hur viktigt det är att effektivt bekämpa finansiering av terrorism och avveckla finansiella nätverk som stöder terrorism. Parlamentet är mycket oroat över slutsatserna i rapporten från FN:s övervakningsgrupp, enligt vilka förbindelserna mellan talibanerna och al-Qaida har fördjupats, och över dess varning att talibanerna skulle motsätta sig fredssamtal och föredra ett militärt övertagande. Parlamentet noterar dessutom de rapporter som tyder på att talibanerna aktivt förbereder militära operationer under 2021. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det är omöjligt att nå hållbar utveckling utan säkerhet och vice versa. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det internationella stödet till Afghanistan efter att trupperna har dragits tillbaka måste utgöras av en heltäckande strategi för att upprätthålla det ekonomiska och tekniska stödet för att värna säkerheten, vilket inkluderar Afghanistans nationella försvars- och säkerhetsstyrkor, och till ekonomiska och utvecklingsmässiga reformer med tonvikt på att stärka demokratin, rättsstaten och mänskliga rättigheter, i synnerhet för kvinnor, unga och minoriteter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet värdesätter det arbete som utförs av lokala och internationella icke-statliga organisationer, som tillhandahåller tjänster, bistånd och hjälp till det afghanska folket trots säkerhetsriskerna. Parlamentet är fortsatt oroat över den farliga miljö som civilsamhällets organisationer, däribland journalister och människorättsförsvarare, verkar i. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta ge betydande stöd till civilsamhället och upprätthålla sin dialog med den afghanska regeringen för att snarast minska hindren för icke-statliga organisationers verksamhet. Parlamentet uppmanar med kraft de afghanska myndigheterna, talibanerna och alla andra berörda aktörer att garantera säkerheten för lokala och internationella civilsamhällesorganisationer, icke-statliga organisationer och humanitära organisationer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en trovärdig och öppen utredning under FN:s överinseende av attacken på en flickskola som dödade 85 personer, varav de flesta var flickor i åldrarna 11–17 år, och av attacken den 12 maj 2020 mot förlossningsavdelningen på sjukhuset Dasht-e Barchi i Kabul, vilket stöds av Läkare utan gränser. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att kräva att FN:s råd för mänskliga rättigheter ska inrätta en undersökningskommission för de allvarliga brott mot internationell humanitär rätt som har begåtts i Afghanistan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att straffrihet och korruption fortfarande är allvarliga hinder mot bättre säkerhetssamordning, tillhandahållande av offentliga tjänster och ekonomiska reformer. Parlamentet välkomnar införandet i november 2020 av en kommission för korruptionsbekämpning som ska införa en nyligen antagen korruptionsbekämpningsstrategi, samt uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att upprätthålla EU:s stora stöd för bekämpning av korruption i landet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att EU:s stöd kommer att fortsätta att vara villkorat mot att man bygger vidare på de framsteg som har gjorts under de senaste 20 åren och på att landet på ett ändamålsenligt sätt säkrar en mer inkluderande och ansvarig samhällsstyrning, stärker institutionerna, den demokratiska pluralismen och rättsstatsprincipen, bekämpar korruption och stärker oberoende medier, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla afghaner, särskilt kvinnor, barn och alla personer som tillhör minoriteter och riskgrupper. Parlamentet påminner om att flickors rätt till utbildning, som har varit en stor framgång under de senaste 20 åren, inte får ifrågasättas. Parlamentet betonar behovet av tydliga riktmärken och övervakningsmekanismer för att mäta gjorda framsteg och en effektiv och transparent användning av EU-medel. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att upprätthålla de framsteg som har gjorts för kvinnors rättigheter i Afghanistan under de senaste 20 åren. Parlamentet påminner om att kvinnor deltar i fredsförhandlingarna på den afghanska regeringens sida, och insisterar på att man inte får kompromissa om kvinnors rättigheter i fredsprocessen. Parlamentet betonar att man i förhandlingarna även måste ta upp framsteg när det gäller kvinnors rättigheter i de områden som inte står under regeringens kontroll. Parlamentet kräver större representation och fullständigt samråd med kvinnoorganisationer under samtalen. Kvinnors fullständiga deltagande i återuppbyggnadsfasen och det politiska och civila livet i Afghanistan är en grundläggande förutsättning för att upprätta hållbar fred, säkerhet och utveckling. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta stödja kvinnors egenmakt som ett avgörande villkor för fortsatt ekonomiskt stöd till landet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att kvinnor och flickor fortfarande ställs inför stora problem, såsom våld i hemmet, sexuellt och könsrelaterat våld, tvångsäktenskap och begränsad tillgång till hälsovård. Parlamentet kräver att framsteg inom dessa områden ska vara en högprioriterad fråga för EU. Parlamentet välkomnar EU-finansierade projekt till stöd för kvinnors egenmakt och deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att EU behöver fortsätta att stödja Afghanistan i kampen mot covid-19-pandemin, förse afghanerna med vaccin och hjälpa till att organisera vaccinationsinsatserna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att möta brådskande hot mot livsmedelstryggheten till följd av klimatförändringar, torka och covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar EU att stå fast vid sina åtaganden från 2020 års givarkonferens om Afghanistan, och kräver att utrikestjänsten och kommissionens GD ECHO (generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder) ska spela en ledande roll och överbrygga finansieringsgapet för att se till att livsmedelsbistånd mobiliseras och samordnas i rätt tid för att ta itu med den hotande osäkra livsmedelsförsörjningen. Parlamentet uppmanar alla givare att upprätthålla eller öka sitt humanitära bistånd, särskilt sitt stöd till det afghanska hälso- och sjukvårdssystemet och främjandet av tillgång till hälso- och sjukvård för afghanska kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att effekterna av odlingen av opiumvallmo sträcker sig långt utanför Afghanistans gränser och påverkar grannländerna och Europa, som är huvudmålet för heroin som produceras i Afghanistan. Parlamentet betonar att den afghanska regeringen måste öka sina ansträngningar för att motverka detta hot, och upprepar att det behövs en långsiktig jordbruksutveckling och stöd för att skapa tillförlitliga arbetstillfällen och inkomster från annat än opiumodling. Parlamentet noterar att detta är ett nödvändigt steg för att komma åt olaglig narkotikahandel, penningtvätt och terrorismfinansiering. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet lyfter fram den potentiella ekonomiska tillväxt som Afghanistan skulle kunna uppnå genom att använda sina naturresurser på ett hållbart sätt. Parlamentet betonar att EU-stöd till utveckling av infrastruktur skulle kunna gynna det afghanska folket genom att tillhandahålla sysselsättning och resurser för viktiga offentliga tjänster och se till att miljön skyddas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att europeiska medel behöver användas till investeringar i förbättrade regionala förbindelser för att underlätta handel och transitering, vilket skulle ge Afghanistan möjlighet att växa ekonomiskt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att Afghanistan är en inlandsstat belägen i den knutpunkt som sammanlänkar Asien och Mellanöstern, och erkänner att stöd och positivt samarbete från centralasiatiska grannländer och regionala makter – särskilt Kina, Iran, Indien, Ryssland och Pakistan – är avgörande för Afghanistans stabilisering, utveckling och ekonomiska hållbarhet. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas att intensifiera sin dialog med Afghanistans grannländer. Parlamentet understryker att dessa länder har en avgörande roll när det gäller att stabilisera Afghanistan och förhindra att kaos utbryter när de utländska trupperna lämnar landet. Parlamentet betonar att det behövs en ökad samordning mellan EU och Förenta staterna när det gäller Afghanistan, så att båda parterna i möjligaste mån kan behålla viktiga roller i landet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att regeringarna i de länder som drar tillbaka sina trupper från Afghanistan har ett ansvar för att skydda samt vid behov bevilja visum till och repatriera tusentals lokalanställda, särskilt översättare, som har stöttat deras arbete och vars liv nu kan vara i allvarlig fara. Parlamentet begär att detta ska föregås av en noggrann individuell bedömning som tar full hänsyn till alla berättigande aspekter och säkerhetsaspekter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att garantera säkerheten för europeiska styrkor och europeisk personal i Afghanistan, liksom för lokalanställda som arbetar eller har arbetat för medlemsstaternas representationer eller EU:s delegation i landet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att bidra till finansieringen av en förstärkt säkerhetszon för att säkerställa en diplomatisk närvaro efter att trupperna har dragits tillbaka. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda sändebud för Afghanistan, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Afghanistan. |
| --- | --- |

27.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Det europeiska medborgarinitiativet ”End the cage age”

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om det europeiska medborgarinitiativet ”End the cage age” (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet End the cage age (ECI(2018)000004) (Sätt stopp för djur i bur), som fick 1,4 miljoner validerade underskrifter från samtliga medlemsstater i dåvarande EU-28 och som är det första giltiga europeiska medborgarinitiativet om produktionsdjur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet End the cage age (ECI(2018)000004) (Sätt stopp för djur i bur), som fick 1,4 miljoner validerade underskrifter från samtliga medlemsstater i dåvarande EU-28 och som är det första giltiga europeiska medborgarinitiativet om produktionsdjur,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågningen om det europeiska medborgarinitiativet End the cage age den 15 april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågningen om det europeiska medborgarinitiativet End the cage age den 15 april 2021,

| — | med beaktande av Särskild Eurobarometer 442, Attitudes of Europeans towards Animal Welfare (Européers attityder till djurs välbefinnande), enligt vilken 82 procent av EU-medborgarna anser att produktionsdjurens välbefinnande bör skyddas bättre än för närvarande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Särskild Eurobarometer 442, Attitudes of Europeans towards Animal Welfare (Européers attityder till djurs välbefinnande), enligt vilken 82 procent av EU-medborgarna anser att produktionsdjurens välbefinnande bör skyddas bättre än för närvarande,

| — | med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (4),

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande över den gemensamma jordbrukspolitiken (CDR 3637/2018), som antogs den 5 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande över den gemensamma jordbrukspolitiken (CDR 3637/2018), som antogs den 5 december 2018,

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande över agroekologi (CDR 3137/2020), som antogs den 5 februari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande över agroekologi (CDR 3137/2020), som antogs den 5 februari 2021,

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (Hälsa och välmående för kaniner uppfödda i olika produktionssystem) av den 21 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (Hälsa och välmående för kaniner uppfödda i olika produktionssystem) av den 21 november 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om djurs välbefinnande, användning av mikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklingproduktion (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om djurs välbefinnande, användning av mikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklingproduktion (6),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 31 mars 2021 från kommissionens avdelningar om utvärdering av EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 31 mars 2021 från kommissionens avdelningar om utvärdering av EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (SWD(2021)0077),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 om djurs välbefinnande i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 om djurs välbefinnande i EU,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från november 2020 End the Cage Age: Looking for Alternatives (Sätt stopp för djur i bur: jakten på alternativ), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst från november 2020 End the Cage Age: Looking for Alternatives (Sätt stopp för djur i bur: jakten på alternativ),

| — | med beaktande av artikel 222.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 222.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl:

| A. | I EU-fördraget inrättas unionsmedborgarskapet och förstärks unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

A.

I EU-fördraget inrättas unionsmedborgarskapet och förstärks unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| B. | Det europeiska medborgarinitiativets betydelse för utformningen av EU:s politiska initiativ och utveckling bör erkännas, liksom avsaknaden av åtgärder för att följa upp tidigare framgångsrika medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska medborgarinitiativets betydelse för utformningen av EU:s politiska initiativ och utveckling bör erkännas, liksom avsaknaden av åtgärder för att följa upp tidigare framgångsrika medborgarinitiativ.

| C. | I artikel 13 i EUF-fördraget erkänns tydligt djur som kännande varelser. Vidare anges det att unionen och medlemsstaterna ska ta full hänsyn till djurskyddskraven vid utformningen och genomförandet av unionens jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

C.

I artikel 13 i EUF-fördraget erkänns tydligt djur som kännande varelser. Vidare anges det att unionen och medlemsstaterna ska ta full hänsyn till djurskyddskraven vid utformningen och genomförandet av unionens jordbrukspolitik.

| D. | De höga djurskyddsnormer som redan finns i EU och som är bland de högsta i världen bör erkännas. |
| --- | --- |

D.

De höga djurskyddsnormer som redan finns i EU och som är bland de högsta i världen bör erkännas.

| E. | I strategin från jord till bord erkänns det akuta behovet av att förbättra djurskyddet och bredda dess omfattning, vilket belyser de fördelar som det medför för djur och livsmedelskvalitet, minskar behovet av läkemedel och bevarar den biologiska mångfalden samt stämmer överens med de senaste vetenskapliga utlåtandena. |
| --- | --- |

E.

I strategin från jord till bord erkänns det akuta behovet av att förbättra djurskyddet och bredda dess omfattning, vilket belyser de fördelar som det medför för djur och livsmedelskvalitet, minskar behovet av läkemedel och bevarar den biologiska mångfalden samt stämmer överens med de senaste vetenskapliga utlåtandena.

| F. | Enligt en studie från Europaparlamentets utredningstjänst som beställts av Europaparlamentets utskott för framställningar, End the Cage Age: Looking for Alternatives (Sätt stopp för djur i bur: jakten på alternativ), kan burfria djurhållningssystem uppnås i Europa. I studien rekommenderas finansiella och politiska åtgärder på kort sikt och lagstiftning på lång sikt. Studien bekräftar att EU kan se till att animaliska produkter som inte uppfyller EU:s normer inte kan importeras till EU. |
| --- | --- |

F.

Enligt en studie från Europaparlamentets utredningstjänst som beställts av Europaparlamentets utskott för framställningar, End the Cage Age: Looking for Alternatives (Sätt stopp för djur i bur: jakten på alternativ), kan burfria djurhållningssystem uppnås i Europa. I studien rekommenderas finansiella och politiska åtgärder på kort sikt och lagstiftning på lång sikt. Studien bekräftar att EU kan se till att animaliska produkter som inte uppfyller EU:s normer inte kan importeras till EU.

| G. | Det föreslagna medborgarinitiativet avser hundratals miljoner produktionsdjur i EU som hålls i burar under största delen av livet. |
| --- | --- |

G.

Det föreslagna medborgarinitiativet avser hundratals miljoner produktionsdjur i EU som hålls i burar under största delen av livet.

| H. | Kaniner är de djur som oftast hålls i burar, och av dem hålls ungefär 85 procent i oinredda och 9 procent i inredda burar, medan omkring 50 procent av värphönsen i EU hölls i inredda burar 2019, med betydligt högre procentandelar i de flesta av EU:s östligaste, mest centrala och sydligaste medlemsstater. Inom grisköttssektorn placeras de flesta suggor i boxar under vissa stadier av reproduktionscykeln. |
| --- | --- |

H.

Kaniner är de djur som oftast hålls i burar, och av dem hålls ungefär 85 procent i oinredda och 9 procent i inredda burar, medan omkring 50 procent av värphönsen i EU hölls i inredda burar 2019, med betydligt högre procentandelar i de flesta av EU:s östligaste, mest centrala och sydligaste medlemsstater. Inom grisköttssektorn placeras de flesta suggor i boxar under vissa stadier av reproduktionscykeln.

| I. | Det föreslagna europeiska medborgarinitiativet syftar till att förbättra djurskyddet. |
| --- | --- |

I.

Det föreslagna europeiska medborgarinitiativet syftar till att förbättra djurskyddet.

| J. | Djurhållning i burar såsom ett system för animalieproduktion uppstod på grund av flera faktorer, nämligen behovet av att identifiera de bästa djuren för genetiskt urval, bättre hygienförhållanden och bättre förvaltning som möjliggjorde automatisering och därmed effektivare användning av allt knappare arbetskraft för att kompensera för högre markpriser eller kostnader för anläggningar. |
| --- | --- |

J.

Djurhållning i burar såsom ett system för animalieproduktion uppstod på grund av flera faktorer, nämligen behovet av att identifiera de bästa djuren för genetiskt urval, bättre hygienförhållanden och bättre förvaltning som möjliggjorde automatisering och därmed effektivare användning av allt knappare arbetskraft för att kompensera för högre markpriser eller kostnader för anläggningar.

| K. | Man bör erkänna att djurens hälsa och välmående är en komplicerad fråga. Olika djurs särdrag bör beaktas vid utformningen av djurhållningssystem som lämpar sig för deras behov. |
| --- | --- |

K.

Man bör erkänna att djurens hälsa och välmående är en komplicerad fråga. Olika djurs särdrag bör beaktas vid utformningen av djurhållningssystem som lämpar sig för deras behov.

| L. | Varje år sätts över 300 miljoner produktionsdjur i bur under en del av eller för resten av livet, och överallt i EU förekommer allvarliga farhågor om välbefinnandet för de djur som hålls och föds upp i bur, eftersom djuren inte ens kan stå upprätt, sträcka sig eller vända sig, och det är omöjligt för djur i bur att uppföra sig på ett naturligt sätt. |
| --- | --- |

L.

Varje år sätts över 300 miljoner produktionsdjur i bur under en del av eller för resten av livet, och överallt i EU förekommer allvarliga farhågor om välbefinnandet för de djur som hålls och föds upp i bur, eftersom djuren inte ens kan stå upprätt, sträcka sig eller vända sig, och det är omöjligt för djur i bur att uppföra sig på ett naturligt sätt.

| M. | Jordbrukarna har gjort stora investeringar för att förbättra djurens välbefinnande och har ännu inte kunnat täcka kostnaderna för sina investeringar helt och hållet. Dessa system har utvecklats gemensamt av jordbrukare, veterinärer, forskare och icke-statliga organisationer för att säkerställa att kraven på välbefinnande för varje art uppfylls. |
| --- | --- |

M.

Jordbrukarna har gjort stora investeringar för att förbättra djurens välbefinnande och har ännu inte kunnat täcka kostnaderna för sina investeringar helt och hållet. Dessa system har utvecklats gemensamt av jordbrukare, veterinärer, forskare och icke-statliga organisationer för att säkerställa att kraven på välbefinnande för varje art uppfylls.

| N. | Jordbrukarnas marknadsdrivna insatser bör erkännas, liksom behovet av att få avkastning från marknaden för att kunna fortsätta investera i hållbarhet. |
| --- | --- |

N.

Jordbrukarnas marknadsdrivna insatser bör erkännas, liksom behovet av att få avkastning från marknaden för att kunna fortsätta investera i hållbarhet.

| O. | Man bör inse risken med att flytta djurproduktionen och därmed även flytta grundläggande frågor om djurs hälsa och välbefinnande till tredjeländer. |
| --- | --- |

O.

Man bör inse risken med att flytta djurproduktionen och därmed även flytta grundläggande frågor om djurs hälsa och välbefinnande till tredjeländer.

| P. | Omställningen till fullständigt burfria uppfödningssystem kommer att kräva ytterligare investeringar och leda till ökade produktionskostnader, i synnerhet i början av denna övergång till följd av jordbrukarnas oundvikliga investeringskostnader. Sanitetsfrågor måste alltid beaktas i samband med djurhållning. |
| --- | --- |

P.

Omställningen till fullständigt burfria uppfödningssystem kommer att kräva ytterligare investeringar och leda till ökade produktionskostnader, i synnerhet i början av denna övergång till följd av jordbrukarnas oundvikliga investeringskostnader. Sanitetsfrågor måste alltid beaktas i samband med djurhållning.

| Q. | Den gemensamma jordbrukspolitikens ackumulerade utgifter för djurskyddsåtgärder under 2014–2020 utgjorde endast 1,15 procent av den gemensamma jordbrukspolitikens anslag enligt medlemsstaternas deklarationer i slutet av 2019 (7). |
| --- | --- |

Q.

Den gemensamma jordbrukspolitikens ackumulerade utgifter för djurskyddsåtgärder under 2014–2020 utgjorde endast 1,15 procent av den gemensamma jordbrukspolitikens anslag enligt medlemsstaternas deklarationer i slutet av 2019 (7).

| R. | Alla förändringar av djurhållningssystemen bör ge upphov till balans mellan olika hållbarhetsaspekter, dvs. djurskydd, djurhälsa, miljöskydd och jordbrukarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

R.

Alla förändringar av djurhållningssystemen bör ge upphov till balans mellan olika hållbarhetsaspekter, dvs. djurskydd, djurhälsa, miljöskydd och jordbrukarnas konkurrenskraft.

| S. | De fullständigt burfria djurhållningssystemen måste ha lämpliga mikroklimatförhållanden och vara lämpliga för varje geografisk region i hela EU och under alla klimatförhållanden, inbegripet extrema väderförhållanden. |
| --- | --- |

S.

De fullständigt burfria djurhållningssystemen måste ha lämpliga mikroklimatförhållanden och vara lämpliga för varje geografisk region i hela EU och under alla klimatförhållanden, inbegripet extrema väderförhållanden.

| T. | Ett fåtal medlemsstater har redan gått längre än EU:s miniminormer och förbjudit användning av inredda burar för värphöns, både oinredda och inredda burar för kaniner eller suggboxar och grisningsboxar, medan andra medlemsstater har utfasningslagstiftning som ska träda i kraft senast 2030. |
| --- | --- |

T.

Ett fåtal medlemsstater har redan gått längre än EU:s miniminormer och förbjudit användning av inredda burar för värphöns, både oinredda och inredda burar för kaniner eller suggboxar och grisningsboxar, medan andra medlemsstater har utfasningslagstiftning som ska träda i kraft senast 2030.

| U. | Före varje eventuell förändring av djurhållningssystemen måste kostnaderna för den nödvändiga omställningen bedömas, både på kort och på lång sikt. En konsekvensbedömning måste beakta behoven inom olika sektorer utifrån djurarterna, inbegripet ekonomiska och sanitära aspekter. |
| --- | --- |

U.

Före varje eventuell förändring av djurhållningssystemen måste kostnaderna för den nödvändiga omställningen bedömas, både på kort och på lång sikt. En konsekvensbedömning måste beakta behoven inom olika sektorer utifrån djurarterna, inbegripet ekonomiska och sanitära aspekter.

| V. | Omställningen av djurhållningssystemen kommer att öka risken för att djuren sprider smittsamma sjukdomar och utvecklar social stress på grund av dominans och konkurrens, vilket påverkar deras hälsa och kan öka behovet av läkemedel. |
| --- | --- |

V.

Omställningen av djurhållningssystemen kommer att öka risken för att djuren sprider smittsamma sjukdomar och utvecklar social stress på grund av dominans och konkurrens, vilket påverkar deras hälsa och kan öka behovet av läkemedel.

| W. | För att underlätta en sådan omfattande omställning måste man säkerställa lämpliga ekonomiska investeringsstöd och ersättningar för högre produktionskostnader för jordbrukarna. |
| --- | --- |

W.

För att underlätta en sådan omfattande omställning måste man säkerställa lämpliga ekonomiska investeringsstöd och ersättningar för högre produktionskostnader för jordbrukarna.

| X. | Djurens välbefinnande har inkluderats som ett särskilt mål i den gemensamma jordbrukspolitiken och medlemsstaterna kan därför göra finansieringen tillgänglig för övergången från burar, till exempel genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

X.

Djurens välbefinnande har inkluderats som ett särskilt mål i den gemensamma jordbrukspolitiken och medlemsstaterna kan därför göra finansieringen tillgänglig för övergången från burar, till exempel genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

| Y. | Det bör erkännas att vissa former av burar för djurhållning ibland medför större fördelar för djurens välbefinnande än negativa effekter för det berörda djuret. Burarna måste under alla omständigheter stå i proportion till djurets storlek och det syfte som ska uppnås. |
| --- | --- |

Y.

Det bör erkännas att vissa former av burar för djurhållning ibland medför större fördelar för djurens välbefinnande än negativa effekter för det berörda djuret. Burarna måste under alla omständigheter stå i proportion till djurets storlek och det syfte som ska uppnås.

| Z. | I Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om djurskydd i EU konstaterades att medlemsstaterna endast i begränsad utsträckning utnyttjade medel från den gemensamma jordbrukspolitiken för att uppfylla djurskyddsmålen. |
| --- | --- |

Z.

I Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om djurskydd i EU konstaterades att medlemsstaterna endast i begränsad utsträckning utnyttjade medel från den gemensamma jordbrukspolitiken för att uppfylla djurskyddsmålen.

| AA. | Djurskyddsregler och förbättringar av burarnas storlek har planerats i flera landsbygdsutvecklingsprogram under årens lopp. Målet med denna åtgärd inlemmades automatiskt i ett antal program med hjälp av åtgärder för att öka storleken på en bur eller en box. |
| --- | --- |

AA.

Djurskyddsregler och förbättringar av burarnas storlek har planerats i flera landsbygdsutvecklingsprogram under årens lopp. Målet med denna åtgärd inlemmades automatiskt i ett antal program med hjälp av åtgärder för att öka storleken på en bur eller en box.

| AB. | Om det planeras eventuella ändringar av de rättsliga förpliktelserna avseende djurstallar måste genomförandegraden för djurskyddsreglerna i EU:s medlemsstater beaktas och en artspecifik strategi måste antas. |
| --- | --- |

AB.

Om det planeras eventuella ändringar av de rättsliga förpliktelserna avseende djurstallar måste genomförandegraden för djurskyddsreglerna i EU:s medlemsstater beaktas och en artspecifik strategi måste antas.

| AC. | Europeiska unionen importerar produkter av djur för vilka man i allmänhet inte kan kontrollera uppfödningsvillkoren. |
| --- | --- |

AC.

Europeiska unionen importerar produkter av djur för vilka man i allmänhet inte kan kontrollera uppfödningsvillkoren.

| AD. | Det finns alternativa system som är kommersiellt bärkraftiga och som redan används, t.ex. ladusystem samt frigående och ekologiska system för höns, golvhållningssystem samt frigående eller ekologiska system för kaniner, system för frigående inomhus och utomhus samt grupphållningssystem för suggor, ladu- och aviariesystem för vaktlar liksom grupphållningssystem för kalvar. |
| --- | --- |

AD.

Det finns alternativa system som är kommersiellt bärkraftiga och som redan används, t.ex. ladusystem samt frigående och ekologiska system för höns, golvhållningssystem samt frigående eller ekologiska system för kaniner, system för frigående inomhus och utomhus samt grupphållningssystem för suggor, ladu- och aviariesystem för vaktlar liksom grupphållningssystem för kalvar.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2022 tillhandahålla information om sin pågående kontroll av ändamålsenligheten i EU:s nuvarande djurskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en mer omfattande livsmedelspolitik för att stödja omställningen till ett mer hållbart livsmedelssystem som tar hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna och erbjuder jordbrukarna lämpligt stöd för att förhindra att i synnerhet små och medelstora jordbruk alltmer drar sig tillbaka från animalieproduktionen och för att förhindra att den koncentreras ytterligare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att alternativ till buruppfödning genomförs framgångsrikt i ett antal medlemsstater. Parlamentet anser att alternativa system bör utvecklas, förbättras och uppmuntras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att enbart basera nya djurskyddsinitiativ på oberoende vetenskaplig forskning och även ta hänsyn till eventuella negativa effekter, såsom risken för sjukdomar, bröstbensfraktur eller kannibalism inom fjäderfäsektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa korrekt införlivande av kraven i det europeiska medborgarinitiativet End the cage age i samband med den aktuella översynen av direktiv 98/58/EG, i linje med EU:s gröna giv och strategin från jord till bord. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att avskaffa byråkrati och rättsliga begränsningar för att göra det möjligt för djuruppfödarna att genomföra de nödvändiga strukturförändringarna i sina anläggningar och därmed integrera nya djurskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att marknaden för animaliska produkter av burfria, frigående och ekologiska system samt marknaden för växtbaserade alternativ blir allt större i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att EU har banat väg för vissa förbud mot burar för produktionsdjur, särskilt ett partiellt förbud mot kalvboxar 2007, ett förbud mot oinredda burar för värphöns 2012 och ett partiellt förbud mot suggboxar 2013 samt ett totalförbud mot burar i allt ekologiskt jordbruk i hela EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att vissa EU-medlemsstater redan har antagit nationell lagstiftning för att förbjuda vissa former av djurhållning i burar, vilket går längre än EU:s miniminormer och ökar behovet av lagstiftning på EU-nivå för att få slut på praxis att hålla djur i bur och säkerställa lika villkor för jordbrukare i hela EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftningsinstrument om rättvist och hållbart jordbruk, och särskilt att föreslå en översyn av direktiv 98/58/EG i syfte att fasa ut användningen av burar inom EU:s djurhållning och utvärdera en eventuell utfasningsperiod senast 2027. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att denna utfasning bör baseras på en vetenskapligt grundad konsekvensbedömning och säkerställa en lämplig övergångsperiod. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en artspecifik strategi som tar hänsyn till och bedömer särdragen hos varje enskilt djur och som bör omfatta djurhållningssystem lämpade för djurens särskilda behov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ompröva handelsavtal med tredjeländer för att säkerställa att de uppfyller samma djurskydds- och produktkvalitetsnormer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kaniner är den näst mest uppfödda arten i EU när det gäller antalet djur, och lejonparten av dem föds upp i burar som inte uppfyller djurskyddsnormerna i tillräcklig omfattning. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att föreslå särskild EU-lagstiftning om miniminormer för skydd av hängnade kaniner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser kortare leveranskedjor när det gäller djurs och människors näring genom att utnyttja lokalt eller regionalt producerade proteingrödor för djurfoder och livsmedel. Parlamentet konstaterar att strategin från jord till bord stöder hållbar animalieproduktion och införandet av kortare leveranskedjor för livsmedelsprodukter samt en rättvisare handelspolitik där europeiska normer intar en mer framträdande ställning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet erkänner de steg framåt som EU har tagit under senare år, som en omfattande förbättring av djurskyddsvillkoren, införandet av förbud mot burar för vissa produktionsdjur och förbud mot burar i allt ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de beprövade metoder som redan har genomförts av flera medlemsstater genom antagandet av nationell lagstiftning som går utöver EU:s miniminormer om djurskydd, nämligen förbud mot vissa former av djurhållning i bur. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla medlemsstater att snabbt anta åtgärder för att ersätta buruppfödning med alternativa system utan burar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja jordbrukare i deras insatser för att förbättra djurens välbefinnande, särskilt som en del av EU:s gröna giv, strategiska planer inom ramen för GJP och strategin från jord till bord, i syfte att undvika förlust av konkurrenskraft och därmed omlokalisering av EU:s produktion till tredjeländer med lägre djurskyddsambitioner. Parlamentet anser att alla EU:s produktionssystem bör ges en chans att investera i hållbarhet och djurskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om att förbjuda grym och onödig tvångsmatning av ankor och gäss för produktion av ank- och gåsleverpastej (foie gras). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bistå jordbrukare och lagerhållare genom att vid behov tillhandahålla rådgivning och utbildning för att underlätta övergången till burfria system. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att effektiva kontroller och tullkontroller genomförs för att säkerställa ömsesidigheten i kvalitets- och säkerhetskraven och EU:s djurskyddsnormer i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft inom jordbruket på den globala marknaden för alla jordbruksbaserade livsmedelsprodukter som importeras till EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar vikten av verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling i alla EU:s handelsavtal som ett sätt att garantera att unionens större lagstiftningsambitioner är förenliga med dess handelspolitik och efterlevs av tredjeländer som har undertecknat handelsavtal med EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att kapitel om handel och hållbar utveckling också bör ta hänsyn till likvärdiga produktionsstandarder, särskilt djurskydd. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att en rättvis handelspolitik som säkerställer lika villkor är en förutsättning för högre europeiska normer. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att öka sina insatser för att kontrollera importerade livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet kräver att alla animaliska produkter som importeras till EU produceras i fullständig överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning, inbegripet lagstiftningen om användning av burfria jordbrukssystem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att säkerställa tillräckligt stöd och en övergångsperiod för gradvis anpassning av jordbrukare och boskapsuppfödare, som tar hänsyn till jordbrukarnas investeringscykel, samt finansieringsmekanismer för att underlätta omställningen, samtidigt som konkurrenskraften och den sociala motståndskraften hos EU:s jordbruksbaserade livsmedelssektor upprätthålls. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att detta stöd och en övergångsperiod bör säkerställas innan några lagändringar föreslås i fråga om sanitära garantier för djur och människor och skydd av arbetstagarna, för att förhindra att mark läggs ned och att fler lämnar animalieproduktionen (särskilt små och medelstora jordbruksföretag utan resurser att anpassa sig på vederbörligt sätt). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen också bör stödja jordbrukare i att utbilda konsumenter och informera dem om befintliga höga djurskyddsnormer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd och lämplig vägledning för att säkerställa en smidig övergång för de berörda europeiska jordbrukarna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att djurhållningssektorn är mycket dynamisk och kan anpassas till förändringar både i lagstiftningen och i konsumenternas preferenser. Parlamentet betonar dock att sektorn för detta ändamål måste belönas för sina insatser med direkt stöd, så att produktionens hållbarhet och jordbrukens bärkraft inte äventyras. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar den övergripande betydelsen av en rättvis fördelning av kostnader och fördelar i livsmedelskedjan samt marknadens uppgift att göra det möjligt för jordbrukare att bli mer hållbara. Parlamentet anser i detta avseende att en frivillig djurskyddsmärkning vore lämplig för att uttrycka engagemanget i kedjan från jord till bord när det gäller att bidra till det europeiska medborgarinitiativet End the cage age, samtidigt som lämplig prissättning säkerställs. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja jordbrukare och hjälpa dem att gå över till ett mer hållbart jordbruk, genom att erbjuda lämpliga rådgivnings- och utbildningstjänster, incitament och ekonomiska program för att stödja deras levnadsstandard och konkurrenskraft i landsbygdsområden samt främja investeringar och organisation av livsmedelskedjan, stärka små lokala bearbetningsföretag och bidra till en kort leveranskedja. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på det internationella planet främja djurs välbefinnande och ta initiativ för att öka medvetenheten i länder utanför EU, inbegripet genom åtgärder såsom ytterligare ömsesidigt bistånd och påskyndat informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna i alla medlemsstater och i tredjeländer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att djuruppfödare är innovativa och ständigt investerar i att förbättra sin infrastruktur och sina metoder för att hålla jämna steg med färska vetenskapliga rön och konsumenternas förväntningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser utveckling av en lämplig efterfrågemarknad där det är möjligt att marknadsföra alla produkter som produceras med högre kvalitetsnormer till högre priser. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram eventuella omställningsprogram för snabbare utfasning av buruppfödning, inbegripet en bedömning av uppföljningskostnaderna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

(2)  EGT L 203, 3.8.1999, s. 53.

(3)  EUT L 10, 15.1.2009, s. 7.

(4)  EUT L 47, 18.2.2009, s. 5.

(5)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 90.

(6)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 28.

(7)  Trettonde ekonomiska rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) budgetåret 2019, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=EN

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen samt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020)0624),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets studie av den 10 augusti 2017 om jämställdhetens ekonomiska fördelar Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets studie av den 10 augusti 2017 om jämställdhetens ekonomiska fördelar Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (1),

| — | med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt politiksamarbete på utbildningsområdet för 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt politiksamarbete på utbildningsområdet för 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2018 om jämställdhet, ungdom och digitalisering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2018 om jämställdhet, ungdom och digitalisering,

| — | med beaktande av studien om utbildning och sysselsättning för kvinnor inom naturvetenskap, teknik och den digitala ekonomin, inbegripet artificiell intelligens och dess inverkan på jämställdheten, publicerad av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik den 15 april 2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om utbildning och sysselsättning för kvinnor inom naturvetenskap, teknik och den digitala ekonomin, inbegripet artificiell intelligens och dess inverkan på jämställdheten, publicerad av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik den 15 april 2020 (6),

| — | med beaktande av studien om kvinnor och digitalisering Women in the Digital Age (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om kvinnor och digitalisering Women in the Digital Age (7),

| — | med beaktande av FN:s internationella dag för kvinnor och flickor inom naturvetenskap, som hålls den 11 februari varje år, för flickors och kvinnors fullständiga tillträde till och deltagande på det naturvetenskapliga området på lika villkor, och för att uppnå jämställdhet mellan könen och större inflytande för kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella dag för kvinnor och flickor inom naturvetenskap, som hålls den 11 februari varje år, för flickors och kvinnors fullständiga tillträde till och deltagande på det naturvetenskapliga området på lika villkor, och för att uppnå jämställdhet mellan könen och större inflytande för kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling, som trädde i kraft 2016, och i synnerhet mål nr 5 om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling, som trädde i kraft 2016, och i synnerhet mål nr 5 om jämställdhet,

| — | med beaktande av kommissionens resultattavla för kvinnor i den digitala sektorn för 2020 (Women in Digital), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens resultattavla för kvinnor i den digitala sektorn för 2020 (Women in Digital),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport om jämställdhetsindex 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport om jämställdhetsindex 2020,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen 1979, i synnerhet artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, antagen 1979, i synnerhet artikel 11,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0163/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0163/2021), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor ska kunna utöva sina mänskliga rättigheter fullt ut. Jämställdhet är avgörande för kvinnors och flickors makt över sina egna liv, för att de ska kunna utveckla sin fulla potential och för att vi ska kunna uppnå målet om ett hållbart samhälle för alla. Den diskriminering som kvinnor utsätts för på grund av kön, stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering, har en mängd negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, bland annat minskade potentiella vinster för den offentliga sektorn och företagen inom forskning och innovation och för den övergripande ekonomiska utvecklingen. Om kvinnor inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM-sektorn) synliggörs mer kan deras professionella insatser fungera som framgångsmodeller och leda till mer inkludering, och dessutom öka omvandlingen och nytänkandet i våra samhällen, till fördel för hela samhället. Att undanröja de gamla mönstren gynnar jämställdheten. Kvinnor skulle kunna spela en avgörande roll för att råda bot på bristen på arbetskraft på EU:s arbetsmarknad. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för EU samt en grundförutsättning för att kvinnor och flickor ska kunna utöva sina mänskliga rättigheter fullt ut. Jämställdhet är avgörande för kvinnors och flickors makt över sina egna liv, för att de ska kunna utveckla sin fulla potential och för att vi ska kunna uppnå målet om ett hållbart samhälle för alla. Den diskriminering som kvinnor utsätts för på grund av kön, stereotyper och ojämlikhet, i kombination med intersektionell diskriminering, har en mängd negativa sociala och ekonomiska konsekvenser, bland annat minskade potentiella vinster för den offentliga sektorn och företagen inom forskning och innovation och för den övergripande ekonomiska utvecklingen. Om kvinnor inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM-sektorn) synliggörs mer kan deras professionella insatser fungera som framgångsmodeller och leda till mer inkludering, och dessutom öka omvandlingen och nytänkandet i våra samhällen, till fördel för hela samhället. Att undanröja de gamla mönstren gynnar jämställdheten. Kvinnor skulle kunna spela en avgörande roll för att råda bot på bristen på arbetskraft på EU:s arbetsmarknad.

| B. | EU har större brist på kvinnor i STEM-sektorn än någonsin. 52 % av den europeiska befolkningen och 57,7 % av alla med högskoleexamen i EU är kvinnor (8), men bara två av fem naturvetenskapliga forskare och ingenjörer är kvinnor (9). Kvinnor är underrepresenterade på alla nivåer i den digitala sektorn i Europa, från studenter (32 % av dem som har kandidat- och masterexamen eller motsvarande nivå) till akademiska topptjänster (15 %) på de flesta områden som rör naturvetenskap, ingenjörsteknik och verksamhetsledning samt på högre nivåer i hierarkin, även på områden där kvinnor utgör majoriteten, exempelvis utbildning. Könsstereotyper är ett allvarligt hinder mot likabehandling av manliga och kvinnliga studerande redan på lägre nivå och bidrar till att ytterligare vidga könsklyftan i arbetslivet i STEM-sektorn, vilket i sin tur utgör ett allvarligt hinder mot jämställdheten. Klyftan är som störst när det gäller specialistkompetens och sysselsättning inom IKT i EU, där endast 18 procent är kvinnor (10), bland personer med universitets- eller högskoleexamen i STEM-ämnen, där endast 36 % är kvinnor, och i den digitala sektorn, där det finns tre gånger fler män än kvinnor. Betydande könssegregering bland studerande och utexaminerade i STEM-ämnena lägger grunden till framtida könssegregering i arbetslivet på STEM-området. Mycket få tonårsflickor i EU-länderna (under 3 %) anger att de är intresserade av att arbeta i IKT-branschen när de är 30 (11). För kvinnor som kommer från svagare socioekonomiska miljöer är det särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn. Man kan visserligen konstatera en ökande tendens av flickor som söker sig till STEM-utbildningar, men den totala andelen är fortfarande otillräcklig. Inställningen till STEM-ämnen skiljer sig inte åt mellan pojkar och flickor på låg- och mellanstadiet, och i många fall är flickorna ofta bättre än pojkarna på STEM- och IKT-relaterade uppgifter (12). Könsskillnaderna vid högre utbildning i STEM-ämnena kan inte förklaras med skolprestationer, då flickor och pojkar uppvisar jämförbara resultat i naturvetenskap och matematik på högstadiet och gymnasiet. Flickor tror dock att de kommer att lyckas sämre än pojkar inom STEM-relaterade yrkesbanor, och därför har de mindre tillit till sin egen digitala kompetens. Sociala normer och förväntningar på könen sett till yrkesval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två drivkrafter till könssegregering inom högre utbildning. |
| --- | --- |

B.

EU har större brist på kvinnor i STEM-sektorn än någonsin. 52 % av den europeiska befolkningen och 57,7 % av alla med högskoleexamen i EU är kvinnor (8), men bara två av fem naturvetenskapliga forskare och ingenjörer är kvinnor (9). Kvinnor är underrepresenterade på alla nivåer i den digitala sektorn i Europa, från studenter (32 % av dem som har kandidat- och masterexamen eller motsvarande nivå) till akademiska topptjänster (15 %) på de flesta områden som rör naturvetenskap, ingenjörsteknik och verksamhetsledning samt på högre nivåer i hierarkin, även på områden där kvinnor utgör majoriteten, exempelvis utbildning. Könsstereotyper är ett allvarligt hinder mot likabehandling av manliga och kvinnliga studerande redan på lägre nivå och bidrar till att ytterligare vidga könsklyftan i arbetslivet i STEM-sektorn, vilket i sin tur utgör ett allvarligt hinder mot jämställdheten. Klyftan är som störst när det gäller specialistkompetens och sysselsättning inom IKT i EU, där endast 18 procent är kvinnor (10), bland personer med universitets- eller högskoleexamen i STEM-ämnen, där endast 36 % är kvinnor, och i den digitala sektorn, där det finns tre gånger fler män än kvinnor. Betydande könssegregering bland studerande och utexaminerade i STEM-ämnena lägger grunden till framtida könssegregering i arbetslivet på STEM-området. Mycket få tonårsflickor i EU-länderna (under 3 %) anger att de är intresserade av att arbeta i IKT-branschen när de är 30 (11). För kvinnor som kommer från svagare socioekonomiska miljöer är det särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn. Man kan visserligen konstatera en ökande tendens av flickor som söker sig till STEM-utbildningar, men den totala andelen är fortfarande otillräcklig. Inställningen till STEM-ämnen skiljer sig inte åt mellan pojkar och flickor på låg- och mellanstadiet, och i många fall är flickorna ofta bättre än pojkarna på STEM- och IKT-relaterade uppgifter (12). Könsskillnaderna vid högre utbildning i STEM-ämnena kan inte förklaras med skolprestationer, då flickor och pojkar uppvisar jämförbara resultat i naturvetenskap och matematik på högstadiet och gymnasiet. Flickor tror dock att de kommer att lyckas sämre än pojkar inom STEM-relaterade yrkesbanor, och därför har de mindre tillit till sin egen digitala kompetens. Sociala normer och förväntningar på könen sett till yrkesval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två drivkrafter till könssegregering inom högre utbildning.

| C. | Kvinnor med STEM-examen har ibland svårt att finna sig till rätta med jobb i STEM-sektorn, och jämfört med sina manliga studiekamrater är det mindre sannolikt att de söker STEM-jobb eller stannar kvar på dessa jobb på grund av olika hinder, exempelvis könsstereotyper, mansdominerade arbetsplatser, diskriminering och fördomar, medveten eller omedveten partiskhet, sexuella trakasserier, negativ arbetsmiljö och brist på kvinnliga förebilder och mentorer. Om könsklyftan minskade inom STEM-utbildningen skulle det kunna minska kompetensklyftan, öka kvinnors sysselsättning och produktivitet och minska den yrkesmässiga segregeringen, något som i slutändan skulle gynna den ekonomiska tillväxten genom både högre produktivitet och större tillgång på arbetskraft. Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle kunna bidra till att EU:s BNP per capita ökar med 2,2 till 3,0 % 2050 (13). Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle bidra till jämställdhet och främja kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, och det skulle bidra till minskade löne- och pensionsklyftor mellan könen. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor med STEM-examen har ibland svårt att finna sig till rätta med jobb i STEM-sektorn, och jämfört med sina manliga studiekamrater är det mindre sannolikt att de söker STEM-jobb eller stannar kvar på dessa jobb på grund av olika hinder, exempelvis könsstereotyper, mansdominerade arbetsplatser, diskriminering och fördomar, medveten eller omedveten partiskhet, sexuella trakasserier, negativ arbetsmiljö och brist på kvinnliga förebilder och mentorer. Om könsklyftan minskade inom STEM-utbildningen skulle det kunna minska kompetensklyftan, öka kvinnors sysselsättning och produktivitet och minska den yrkesmässiga segregeringen, något som i slutändan skulle gynna den ekonomiska tillväxten genom både högre produktivitet och större tillgång på arbetskraft. Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle kunna bidra till att EU:s BNP per capita ökar med 2,2 till 3,0 % 2050 (13). Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle bidra till jämställdhet och främja kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, och det skulle bidra till minskade löne- och pensionsklyftor mellan könen.

| D. | Enligt en undersökning från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (14) har uppskattningsvis 55 % av kvinnorna i EU utsatts för sexuella trakasserier sedan 15 års ålder, och 14 % av kvinnorna har utsatts för trakasserier på nätet sedan 15 års ålder. Många kvinnor har drabbats av nya former av trakasserier på nätet under covid-19-perioden, som sexuella trakasserier och mobbning online. Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella trakasserier och mobbning. Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid inrättningar för STEM-utbildning, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor. |
| --- | --- |

D.

Enligt en undersökning från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (14) har uppskattningsvis 55 % av kvinnorna i EU utsatts för sexuella trakasserier sedan 15 års ålder, och 14 % av kvinnorna har utsatts för trakasserier på nätet sedan 15 års ålder. Många kvinnor har drabbats av nya former av trakasserier på nätet under covid-19-perioden, som sexuella trakasserier och mobbning online. Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella trakasserier och mobbning. Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid inrättningar för STEM-utbildning, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor.

| E. | Bristen på kvinnor som arbetar med innovativ teknik, till exempel artificiell intelligens, är ett bekymmer eftersom det kan få negativa effekter på utformningen, utvecklingen och tillämpningen av denna teknik och leda till att man reproducerar befintliga diskriminerande beteenden och stereotyper och utvecklar algoritmer med inbyggd könsdiskriminering. Insatserna för att motverka könsdiskriminering, stereotyper och ojämlikhet inom den digitala sektorn är otillräckliga. Klyftan mellan könen kvarstår inom alla områden för digital teknik, särskilt när det gäller AI och cybersäkerhet, och därigenom befästs det manliga perspektivets företräde inom den digitala sektorn för överskådlig framtid. För att ta itu med denna snedvridning krävs utveckling av tydliga etik- och transparenskrav. Ofullständiga och felaktiga dataset och brist på könsuppdelade data kan göra att AI-systemen behandlar uppgifter och resonerar på ett snedvridet sätt, så att det blir svårare att nå jämställdhet i samhället. Vederbörlig hänsyn bör också tas till de unika förhållandena för Europas små och medelstora företag, och då i synnerhet deras storlek, kapacitet att uppfylla nya krav och potential att bli en värdefull källa och bidragande faktor till att flickor, kvinnor och kvinnliga ledare ska kunna jobba för jämställdhet inom utbildningen och arbetslivet i STEM-sektorn. |
| --- | --- |

E.

Bristen på kvinnor som arbetar med innovativ teknik, till exempel artificiell intelligens, är ett bekymmer eftersom det kan få negativa effekter på utformningen, utvecklingen och tillämpningen av denna teknik och leda till att man reproducerar befintliga diskriminerande beteenden och stereotyper och utvecklar algoritmer med inbyggd könsdiskriminering. Insatserna för att motverka könsdiskriminering, stereotyper och ojämlikhet inom den digitala sektorn är otillräckliga. Klyftan mellan könen kvarstår inom alla områden för digital teknik, särskilt när det gäller AI och cybersäkerhet, och därigenom befästs det manliga perspektivets företräde inom den digitala sektorn för överskådlig framtid. För att ta itu med denna snedvridning krävs utveckling av tydliga etik- och transparenskrav. Ofullständiga och felaktiga dataset och brist på könsuppdelade data kan göra att AI-systemen behandlar uppgifter och resonerar på ett snedvridet sätt, så att det blir svårare att nå jämställdhet i samhället. Vederbörlig hänsyn bör också tas till de unika förhållandena för Europas små och medelstora företag, och då i synnerhet deras storlek, kapacitet att uppfylla nya krav och potential att bli en värdefull källa och bidragande faktor till att flickor, kvinnor och kvinnliga ledare ska kunna jobba för jämställdhet inom utbildningen och arbetslivet i STEM-sektorn.

| F. | Ny teknik kan bli snedvriden sett till kön, etniskt ursprung, ras, hudfärg, språk, religion, nationellt eller socialt ursprung och tillhörighet till nationella eller sociala minoriteter. Anledningen till detta är främst att man använder data utan könsuppdelning, inte har tillräckligt med situerad kunskap och inte anlägger ett könsperspektiv på forskningen. Detta kan skada produktsäkerheten, ha negativa konsekvenser för kvinnors hälsa och välbefinnande, särskilt för kvinnor och flickor som drabbas av intersektionell diskriminering, och hämma deras personliga utveckling och yrkesutveckling (15). |
| --- | --- |

F.

Ny teknik kan bli snedvriden sett till kön, etniskt ursprung, ras, hudfärg, språk, religion, nationellt eller socialt ursprung och tillhörighet till nationella eller sociala minoriteter. Anledningen till detta är främst att man använder data utan könsuppdelning, inte har tillräckligt med situerad kunskap och inte anlägger ett könsperspektiv på forskningen. Detta kan skada produktsäkerheten, ha negativa konsekvenser för kvinnors hälsa och välbefinnande, särskilt för kvinnor och flickor som drabbas av intersektionell diskriminering, och hämma deras personliga utveckling och yrkesutveckling (15).

| G. | Lärare och föräldrar kan cementera könsstereotyper genom att inte uppmuntra flickor att välja och söka sig till studier och jobb inom STEM. Könsstereotyper påverkar i hög grad ämnesvalet. En motarbetande kultur, och det faktum att kvinnliga förebilder i sektorn inte är särskilt synliga och inte lyfts fram i tillräcklig utsträckning, hindrar och inverkar negativt på flickors och kvinnors möjligheter inom STEM vad gäller studier, jobb och digitalt entreprenörskap, och leder till diskriminering och färre möjligheter för kvinnor på arbetsmarknaden. Tonvikten bör läggas vid de faktorer som motiverar flickor och stimulerar deras intresse för studier, jobb och digitalt entreprenörskap inom STEM, till exempel att lyfta fram kvinnliga förebilder, mentorer i lärarkåren och stöd från den egna gruppen samt att utveckla kreativitet och praktisk erfarenhet. |
| --- | --- |

G.

Lärare och föräldrar kan cementera könsstereotyper genom att inte uppmuntra flickor att välja och söka sig till studier och jobb inom STEM. Könsstereotyper påverkar i hög grad ämnesvalet. En motarbetande kultur, och det faktum att kvinnliga förebilder i sektorn inte är särskilt synliga och inte lyfts fram i tillräcklig utsträckning, hindrar och inverkar negativt på flickors och kvinnors möjligheter inom STEM vad gäller studier, jobb och digitalt entreprenörskap, och leder till diskriminering och färre möjligheter för kvinnor på arbetsmarknaden. Tonvikten bör läggas vid de faktorer som motiverar flickor och stimulerar deras intresse för studier, jobb och digitalt entreprenörskap inom STEM, till exempel att lyfta fram kvinnliga förebilder, mentorer i lärarkåren och stöd från den egna gruppen samt att utveckla kreativitet och praktisk erfarenhet.

| H. | Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till permanenta förändringar av livet i Europa och påverka de flesta aspekter av våra liv och vårt sätt att arbeta och studera, där digitaliseringen kommer att spela en viktig roll. Covid-19-krisen vidgar också den digitala könsklyftan (16) vid en tidpunkt då digital kompetens är viktigare än någonsin för att arbeta, studera eller hålla kontakten. Den snabba digitala omvandlingen erbjuder många möjligheter att förändra de könsrelaterade jobbmönstren, men kan också i oproportionerligt hög grad påverka kvinnors sysselsättning på många områden. Kvinnor tvingas att ta en större del av föräldra- eller familjeansvaret än sina manliga kolleger, och därför måste man i alla föreslagna åtgärder ta hänsyn till möjligheterna till god balans mellan yrkesliv och familjeliv för kvinnor, så att män även inkluderas på dessa områden. Gränserna mellan yrkes- och familjeliv kommer att bli mindre skarpa till följd av distansarbete, och kvinnor riskerar att bära den största bördan för att förena yrkesliv med omsorgsansvar inom familjen. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till permanenta förändringar av livet i Europa och påverka de flesta aspekter av våra liv och vårt sätt att arbeta och studera, där digitaliseringen kommer att spela en viktig roll. Covid-19-krisen vidgar också den digitala könsklyftan (16) vid en tidpunkt då digital kompetens är viktigare än någonsin för att arbeta, studera eller hålla kontakten. Den snabba digitala omvandlingen erbjuder många möjligheter att förändra de könsrelaterade jobbmönstren, men kan också i oproportionerligt hög grad påverka kvinnors sysselsättning på många områden. Kvinnor tvingas att ta en större del av föräldra- eller familjeansvaret än sina manliga kolleger, och därför måste man i alla föreslagna åtgärder ta hänsyn till möjligheterna till god balans mellan yrkesliv och familjeliv för kvinnor, så att män även inkluderas på dessa områden. Gränserna mellan yrkes- och familjeliv kommer att bli mindre skarpa till följd av distansarbete, och kvinnor riskerar att bära den största bördan för att förena yrkesliv med omsorgsansvar inom familjen.

| I. | Strategier för att öka kvinnors deltagande inom STEM och AI bör främjas ytterligare, liksom antagande av en flernivåstrategi för att åtgärda könsklyftan på alla utbildnings- och jobbnivåer i den digitala sektorn. Få medlemsstater har infört bestämmelser om jämställdhet inom forskning och innovation, och framstegen med att integrera jämställdhet i nationella forskningsprogram har gått långsamt. |
| --- | --- |

I.

Strategier för att öka kvinnors deltagande inom STEM och AI bör främjas ytterligare, liksom antagande av en flernivåstrategi för att åtgärda könsklyftan på alla utbildnings- och jobbnivåer i den digitala sektorn. Få medlemsstater har infört bestämmelser om jämställdhet inom forskning och innovation, och framstegen med att integrera jämställdhet i nationella forskningsprogram har gått långsamt.

| J. | Ökat kvinnligt företagande bör främjas och stödjas, och det bör skapas gynnsamma miljöer där kvinnliga företagare kan utvecklas och där företagande uppmuntras. Uppgifterna om entreprenörskap i STEM- och IKT-sektorn tyder på en ännu större marginalisering av kvinnor. Könsklyftan när det gäller nystartade företag och riskkapitalinvesteringar är lika slående. Flickor har en tendens att studera färre IKT- och STEM-ämnen på gymnasiet och högskolan, vilket gör att långt färre kvinnor börjar arbeta på dessa områden respektive blir grundare och ägare till privata och nystartade företag. Endast 17 % av grundarna till nystartade företag är kvinnor. I genomsnitt får nystartade företag som ägs av kvinnor 23 % mindre finansiering än nystartade förtag som ägs av män. 30 % av företagarna i Europa är kvinnor, men de tar endast emot 2 % av den finansiering som finns utanför banksektorn (17). Den siffran ser ut att ha sjunkit till 1 % i och med pandemin. |
| --- | --- |

J.

Ökat kvinnligt företagande bör främjas och stödjas, och det bör skapas gynnsamma miljöer där kvinnliga företagare kan utvecklas och där företagande uppmuntras. Uppgifterna om entreprenörskap i STEM- och IKT-sektorn tyder på en ännu större marginalisering av kvinnor. Könsklyftan när det gäller nystartade företag och riskkapitalinvesteringar är lika slående. Flickor har en tendens att studera färre IKT- och STEM-ämnen på gymnasiet och högskolan, vilket gör att långt färre kvinnor börjar arbeta på dessa områden respektive blir grundare och ägare till privata och nystartade företag. Endast 17 % av grundarna till nystartade företag är kvinnor. I genomsnitt får nystartade företag som ägs av kvinnor 23 % mindre finansiering än nystartade förtag som ägs av män. 30 % av företagarna i Europa är kvinnor, men de tar endast emot 2 % av den finansiering som finns utanför banksektorn (17). Den siffran ser ut att ha sjunkit till 1 % i och med pandemin.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Det finns en avsevärd löneklyfta mellan könen i EU, det är mer sannolikt att kvinnor har arbeten som är lågavlönade, på deltid och på annat sätt otrygga, det finns ett allt större behov av personer som ägnar sig åt STEM, och jobb inom STEM-sektorn är av stor betydelse för den framtida europeiska ekonomin. Med tanke på detta anser Europaparlamentet att en större andel kvinnor i STEM-sektorn är av avgörande betydelse för att ta tillvara kvinnors rättigheter och potential och för att göra ekonomin och samhället mer hållbara och inkluderande genom naturvetenskaplig, digital och teknisk innovation. Parlamentet påpekar att STEM-kompetens på hög nivå är avgörande för innovationsprocessen på de mest framtidsinriktade IKT-områdena, som AI och cybersäkerhet, och sådan kompetens blir därför allt viktigare för att EU ska kunna konkurrera på de globala marknaderna. Parlamentet betonar därför att den potential som finns i kvinnors kompetens, kunskaper och kvalifikationer inom dessa områden kan bidra till att stimulera den europeiska ekonomin och stödja de mål som fastställs i EU:s olika politiska strategier, i synnerhet i den gröna given och den digitala agendan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att huvudmålet bör vara att undanröja alla de hinder, i synnerhet sociokulturella, psykologiska och pedagogiska, som begränsar kvinnors och flickors intressen, preferenser och val, såsom könsstereotyper och könsdiskriminering och en kombination av biologiska och sociala faktorer, särskilt att tidpunkten för att bli mamma ofta sammanfaller med de avgörande åren i en kvinnas yrkeskarriär, utan att inkräkta på kvinnors självbestämmanderätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor och flickor att studera och jobba inom STEM-sektorn med hjälp av lämpliga incitament i sina nationella eller regionala handlingsplaner eller strategier för jämställdhet. Parlamentet anser att dessa handlingsplaner eller strategier, bland andra initiativ, bör syfta till att öka jämställdheten genom att lägga fokus på undanröjande av könsstereotyper, lättare tillgång till utbildning och kvalifikationer, bättre balans mellan arbete och privatliv, lika möjligheter, garanterat hälsosamma och säkra arbets- och studiemiljöer för kvinnor, icke-diskriminering på arbetsmarknaden, ökad medvetenhet om könsdiskriminering och stereotyper inom alla STEM-relevanta sektorer, principer för obligatorisk insyn i lönesättningen, nolltolerans mot sexuella trakasserier och ökad synlighet för kvinnliga förebilder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att könsstereotyper, en generellt motverkande samhällskultur och det faktum att kvinnliga förebilder inte syns och inte lyfts fram tillräckligt mycket hindrar och inverkar negativt på flickors och kvinnors möjligheter vad gäller STEM-studier, därmed sammanhängande jobb och digitalt företagande, och kan leda till diskriminering och färre möjligheter för kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar åter igen vikten av ökad medvetenhet om könsdiskriminering inom alla relevanta sektorer, inbegripet grundutbildning och fortbildning av lärare. Parlamentet pekar på behovet att ta itu med strukturella hinder, exempelvis socioekonomiska nackdelar och kvinnofientliga attityder och villkor i arbetslivet, som hindrar flickor och kvinnor från att ge sig in på mansdominerade områden. Man behöver också i större utsträckning lyfta fram hittills underskattade förebilder som kan inspirera kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och stödja kampanjer för att öka medvetenheten liksom andra program och initiativ för att minska dessa hinder i universitetsvärlden. Parlamentet betonar att jämställdhetsåtgärder som att undanröja könsstereotyper i utbildningsväsendet, höja medvetenheten och främja STEM-ämnena för flickor och kvinnor samt att ge yrkesvägledning för att uppmuntra flickor att studera på mansdominerade områden skulle leda till att fler kvinnor tog examen i STEM-ämnen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa könsuppdelningen på STEM-arbetsmarknaden genom att investera i formell, icke-formell och informell utbildning, livslångt lärande och yrkesutbildning för kvinnor för att se till att de kommer i fråga för kvalitetsjobb och ges möjligheter att omskola och fortbilda sig för framtidens arbetsmarknad, och undvika att segregeringen av arbetskraften blir en ond cirkel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma politiska åtgärder som till fullo införlivar könsaspekten genom informationskampanjer, utbildning, skolornas läroplaner och, i synnerhet, yrkesvägledning, i syfte att främja entreprenörskap, STEM-ämnen och digital utbildning för flickor från tidig ålder i syfte att bekämpa befintliga utbildningsstereotyper och se till att fler kvinnor kommer in i framväxande och välbetalda sektorer. Parlamentet betonar att medierna, inbegripet sociala medier, måste engageras, så att deras tilltal är inkluderande och undviker stereotyper som kan uppfattas på sätt som motverkar flickors deltagande i och intresse för STEM-utbildning. Parlamentet efterlyser bättre STEM-faciliteter och lika tillgång till dessa faciliteter. Parlamentet efterlyser särskilda stipendier till flickor och kvinnor som vill arbeta i STEM-sektorn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta särskild hänsyn till situationen för socioekonomiskt missgynnade kvinnor och flickor, såsom kvinnor med funktionsnedsättning eller personer som bor i de yttersta randområdena eller på landsbygden, kvinnor i fattigdom, ensamstående mammor, studerande i otrygga situationer, migrerande kvinnor och romska kvinnor, och att se till att de får full tillgång till och inkluderas i digital utbildning och STEM-arbeten för att förhindra att den digitala klyftan vidgas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma sina handlingsplaner med stor uppmärksamhet på intersektionell diskriminering på grund av etniskt ursprung, religion, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in jämförbara och harmoniserade uppgifter för att följa utvecklingen för kvinnor med olika socioekonomisk bakgrund eller ras och etniskt ursprung på alla utbildningsnivåer, även när det gäller deras yrkesval och karriärutveckling, med fokus på ojämlikheter inom STEM-sektorn och den digitala sektorn, så att man kan följa hur strategierna fungerar och göra det möjligt för berörda parter att identifiera brister och bakomliggande orsaker. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att bredda de indikatorer som används för resultattavlan för kvinnor i den digitala sektorn, så att de innefattar information och uppgifter om kvinnor som studerar eller arbetar i STEM-sektorn, och att utarbeta en verktygslåda som innehåller metoder, indikatorer och regelverk så att man kan ta fram mer exakta uppgifter och förbättra användningen av befintlig information. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge fullt stöd till kommissionens initiativ med att höja medvetenheten om digitala möjligheter, t.ex. initiativet ”inga kvinnor, ingen panel”, europeiska kodveckan, koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen, EU-utmärkelsen för kvinnliga innovatörer, #SaferInternet4U-initiativen runtom i Europa samt En ny kompetensagenda för Europa. |
| --- | --- |

7.

Utbildning

| 8. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för digital utbildning 2021-2027, med åtgärden att ”uppmuntra kvinnors deltagande inom STEM-ämnen”, och hoppas att detta kan bidra till att man hittar mer attraktiva och kreativa sätt att uppmuntra flickor att studera STEM-ämnen och stimulerar kvinnors tro på sin egen digitala förmåga. Parlamentet betonar att flickor endast utgör 36 % av dem som tar examen i STEM-ämnen (18), trots att flickor gör bättre ifrån sig än pojkar på digital kompetens (19). Parlamentet framhåller att flickor som identifierar sig med könsstereotyper har mindre självförmåga och lägre tilltro till sin egen förmåga än pojkar. Denna självförmåga påverkar i avsevärd omfattning både utbildningsresultaten och yrkesambitionerna i STEM-ämnen. Parlamentet betonar att flickor verkar tappa intresset för STEM-ämnen med åldern, vilket tyder på att det behövs insatser så tidigt som i förskola och grundskola för att upprätthålla flickors intresse för dessa områden och motverka skadliga stereotyper om könsroller för både flickor och pojkar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa nya kanaler för att nå flickor och se till att digital utbildning når fram till alla, och att uppmärksamma och investera i lärarkåren som en drivkraft för att ändra samhällskulturen, med tanke på deras potential att stimulera flickor att fortsätta med naturvetenskapliga ämnen i skolan. Parlamentet föreslår att dessa insatser förstärks genom att man utarbetar gemensamma riktlinjer för medlemsstaterna för att förbättra kunskap och kompetens hos unga som börjar högstadiet och gymnasiet. Parlamentet efterlyser en effektiv användning av EU:s fonder, program och strategier, däribland Erasmus+, Europeiska socialfonden+ (ESF+) och programmet för ett digitalt Europa, för att aktivt uppmuntra flickor att studera IKT- och STEM-ämnen och ge effektivt stöd till livslångt lärande och fortbildning inom STEM-sektorer. Parlamentet begär att jämställdhet vederbörligen införlivas i EU:s framtida strategi och politik för ungdom. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att högkvalitativ, inkluderande och icke-diskriminerande digital utbildning måste spela en viktig roll när det gäller att få in fler flickor och kvinnor på IKT- och STEM-relaterade områden och att eliminera den digitala könsklyftan. Parlamentet betonar att digital utbildning måste leda till bättre digital inkludering och digital kompetens samt lika deltagande för flickor och kvinnor i den digitala tidsåldern. Parlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrering i STEM-utbildningen på alla nivåer, inbegripet utbildning utanför läroplanen samt informell och icke-formell utbildning, även för pedagoger. Parlamentet efterlyser därför särskilda åldersanpassade strategier. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta med ämnet datavetenskap i de nationella läroplanerna och uppmanar utbildningsorganen att införa ämnena robotik, kodning, IKT och programmering på ett tidigare stadium i förskole- och grundskoleutbildningen, för att uppmuntra flickor och kvinnliga studerande att välja matematik, kodning, IKT och naturvetenskapsämnen i skolan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar skolans och lärarnas stora betydelse för att överbrygga könsklyftan i STEM-utbildningen och lyfter fram utbildningssystemets roll i arbetet med att få fler flickor till STEM-utbildningar och ta fram instrument för att mäta rekrytering av kvinnor och huruvida de stannar kvar i sektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i att bygga upp kompetensen bland grundskolelärare och gymnasielärare i STEM-ämnen så de kan förstå och ta itu med omedvetna förutfattade meningar i sina undervisningsmetoder och bedömningar och att engagera alla elever lika mycket. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör engagera hela lärarkåren i STEM-rörelsen, så att lärarna blir en drivkraft för förändring. Parlamentet föreslår att det utarbetas jämställdhetsplaner på utbildningsinstitutioner, för att eftersträva balans mellan manliga och kvinnliga lärare. Parlamentet uppmanar till att läroplaner och undervisningsmaterial i STEM-ämnen stärks så att de i högre grad främjar lika deltagande i ämnena. Parlamentet efterlyser bättre yrkesvägledning och nya och kreativa sätt att inspirera kvinnliga studerande att välja en yrkesbana inom STEM. Parlamentet betonar i detta avseende att lärare och yrkesvägledare behöver få mer kapacitet att uppmuntra flickor som visar intresse för STEM-ämnen att också gå vidare med jobb inom sektorn, eftersom ökad medvetenhet om stereotyper och klyftor mellan könen i STEM-ämnen gör att pedagoger och yrkesvägledare får en bättre uppfattning om de hinder som de studerande möter, kan säkerställa lika deltagande i STEM-undervisning och lyfta fram yrkesbanor inom STEM-ämnen för kvinnliga studerande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att lärare och andra yrkesverksamma på STEM-området i skolor, på universitet och i arbetslivet till största delen utgörs av män. Det råder därför brist på kvinnliga förebilder och begränsade möjligheter till vägledning och mentorskap. Parlamentet efterlyser integrering av ett könsperspektiv på alla stadier i skola och utbildning genom jämställdhetsmedvetenhet i utbildningsinnehåll, lärarutbildning och läroplan och uppmanar med kraft alla kommittéer och institutioner som sysslar med rekrytering att sträva efter jämn könsfördelning för att undvika outsider-effekten. Parlamentet betonar behovet av att investera i utbildning med jämställdhetsmedvetna rekryterings- och urvalsprocesser inom hela utbildningssektorn, särskilt inom STEM och framväxande digitala sektorer, där kvinnor är underrepresenterade. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hitta mer attraktiva och kreativa sätt att lyfta fram kvinnliga förebilder som har framgångsrika IKT- och STEM-karriärer för att stimulera flickors tilltro till sin digitala kompetens och uppmuntra dem att studera IKT- och STEM-ämnen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av ekonomiutbildning, inbegripet simuleringar av ekonomiska lösningar och hur de påverkar pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet framhåller att undervisning till unga kvinnor om sådana frågor som löneklyftan mellan könen banar väg för en framtid fylld med ekonomiskt trygga kvinnor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att alla flickor bör kunna utnyttja det större utbudet av digitala studielösningar i världsklass och ha de verktyg och den motivation som behövs för att syssla med digital teknik, som användare och skapare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de fortsatta problemen med risken för ytterligare spridning av covid-19 och att ta itu med bristen på IKT-utrustning och uppkoppling för socioekonomiskt svagare studerande, exempelvis flickor som bor på landsbygden eller i svårtillgängliga områden, och att utveckla verktyg för att se till att den digitala utbildningen är fullt tillgänglig och fungerar väl. Parlamentet betonar att det behövs särskilda finansieringsprogram för skolor i landsbygdsområden, eftersom de allt oftare står utan pengar till den avancerade teknik som många skolor i städerna tar för given. Parlamentet efterlyser vidare bättre stöd till lärare på landsbygden, i synnerhet när det gäller fortbildning, verktyg eller infrastruktur, så att de kan undervisa i STEM-ämnen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att utveckla nätverk med kvinnliga yrkesverksamma i STEM-sektorn för storskaliga kommunikationskampanjer som bidrar till att ändra uppfattningarna om kvinnor i STEM-ämnen, och som gör att kvinnor inom STEM kan få kontakt med flickor genom karriärstöd, kompetensutveckling och nätverkande. Parlamentet lovordar de olika utbildningsinitiativ som syftar till att stödja flickor och kvinnor i den digitala ekonomin, till exempel genom berättelser som sprids på sociala medier, yrkesnätverk som organiseras av och för kvinnor samt initiativ från teknikföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta mentorssystem med kvinnliga förebilder inom STEM-ämnen på alla utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en målinriktad jämställdhetsstrategi när praktikplatser för digitala möjligheter tillsätts, så att unga kvinnor med olika bakgrund får tillfälle att skaffa sig konkret digital erfarenhet och erfarenhet av IKT- och STEM-ämnen på områden som arbetsmarknaden efterfrågar. Parlamentet anser också att man bör främja praktik i STEM-företag under utbildningen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa initiativ för att stödja flickors övergång från skola till arbete – såsom yrkesvägledning i skolan, lärlingsplatser och program för arbetslivserfarenhet – i syfte att stödja flickors framtidsplaner och skapa vägar för dem att söka sig till STEM-relaterade arbeten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att rådet i sina slutsatser från maj 2015 om färdplanen för det europeiska forskningsområdet för 2015–2020 utan framgång uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att börja omsätta nationell jämställdhetslagstiftning i konkreta åtgärder för att bekämpa obalansen mellan könen i forskningsinstitutioner och beslutsfattande organ och bättre integrera jämställdhetsdimensionen i politik, program och projekt för forskning och utveckling. Parlamentet noterar kommissionens mål att uppmuntra kvinnors deltagande inom STEM-ämnen tillsammans med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och stödja EU STEM Coalition för att utveckla nya läroplaner för högre utbildning som lockar kvinnor till ingenjörsvetenskap och IKT. Parlamentet beklagar att kvinnor fortfarande har ojämlikt tillträde till forskartjänster och ojämlik tillgång till finansiering och publicering, inbegripet ett icke åtgärdat könslönegap inom vetenskap och den akademiska världen, trots att EU och medlemsstaterna har infört rättsliga bestämmelser om likabehandling och icke-diskriminering på arbetsmarknaden, inbegripet bestämmelser om lika lön. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar antalet sexuella trakasserier av kvinnliga STEM-studenter inom den högre utbildningen och uppmanar medlemsstaterna och lärosätena att införa nolltoleransregler mot sexuella trakasserier, att fastställa strikta uppförandekoder och rutiner, att skapa säkra och konfidentiella rapporteringskanaler för kvinnor och flickor, samt att rapportera alla fall av sexuella trakasserier till behöriga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och lärosätena att anta förebyggande åtgärder och lämpliga straffpåföljder för förövare, för att ta itu med de sexuella trakasserier som förekommer på skolor och utbildningsplatser för STEM-ämnena. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att möjligheter till jämställdhetsorienterad utbildning och karriär inom STEM-ämnen bör tas med i nationella utvecklingsplaner och strategier för utbildningssektorn, IKT och naturvetenskap. |
| --- | --- |

17.

Arbetsmarknaden

| 18. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor möter relativt sett fler hinder i arbetslivet än män på grund av svårigheter med balans mellan arbete och privatliv och större ansvar för obetalt omsorgsarbete i de flesta hushåll. Parlamentet noterar att covid-19-pandemin ytterligare har förvärrat situationen för kvinnor, som har varit tvungna att kombinera övertidsarbete på distans med att ta hand om barn och utföra obetalt omsorgsarbete. Parlamentet beklagar att ”alltid tillgänglig”-kulturens negativa inverkan på balansen mellan arbete och privatliv i särskilt hög grad drabbar arbetstagare med omsorgsansvar, som tenderar att vara kvinnor. Parlamentet vädjar till offentliga och privata institutioner att vid arbete hemifrån se till att hänsyn tas till det som försvårar en sund balans mellan arbete och privatliv, och att ha ett familjevänligt förhållningssätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att garantera nolltolerans mot sexuella trakasserier, bättre mammaledighet, betydligt mer och längre pappaledighet samt betald och icke överförbar föräldraledighet som gör det möjligt för kvinnor och män att ta ledigt för att ta hand om sina barn, och att bekämpa normen att det är kvinnan som ska göra ett avbrott i karriären, så att man kan undanröja ett stort hinder för kvinnors karriärutveckling, samt att säkerställa flexibla arbetstider, barnomsorg på arbetsplatsen och distansarbete. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv (20) och uppmanar kommissionen att effektivt övervaka detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en uttömmande bedömning av de orsaker och faktorer som gör att många kvinnor lämnar sina arbeten i STEM-sektorn, ta fram rekommendationer till åtgärder för att förebygga detta, vid behov, samt att utarbeta mekanismer och program för att integrera kvinnor och flickor i olika utbildnings- och sysselsättningsinitiativ och anta adekvata politiska strategier och åtgärder i detta syfte. Parlamentet betonar att covid-19 håller på att öppna ett nytt kapitel i arbetslivet, utbildningssystemet, styrningen och vardagslivet och har belyst den särskilda betydelsen av digital kompetens och digitala färdigheter och behovet av nya villkor för distansarbete, som har visat på en betydande könsklyfta under pandemin och de därmed sammanhängande nedstängningarna. Parlamentet framhåller att det är angeläget att främja könsbalansen i den digitala sektorn, med hänvisning till hur människor och företag använder IKT och annan digital teknik för att arbeta och interagera i det nya digitala samhället. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt med fler kvinnliga förebilder och fler kvinnor i ledande befattningar i STEM-sektorn. Parlamentet betonar att den sjunkande procentandelen kvinnor på högre befattningar har en negativ inverkan på rekryteringen av kvinnor, vilket ytterligare minskar chanserna att kvinnor utses till högre befattningar. Parlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i ledande befattningar i STEM-sektorn och pekar på det akuta behovet av att främja jämställdhet på alla beslutsnivåer, både i den operativa verksamheten och i administrationen. Parlamentet understryker att balans mellan könen i styrelser och beslutsfattande organ leder till bättre operativa resultat för företagen, tack vare ett bredare spektrum av kunskap, synsätt och erfarenhet. Parlamentet fördömer den såväl horisontella som vertikala könssegregeringen i hierarkierna på universitet och i skolor i Europa. Parlamentet uppmärksammar att kvinnor är särskilt underrepresenterade på de högsta akademiska och beslutsfattande posterna vid akademiska institutioner och universitet, vilket tyder på att det finns ett glastak, det vill säga osynliga hinder i form av fördomar som hindrar kvinnor från att nå ansvarsfulla poster. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att anta förslaget till direktiv om kvinnor i styrelser och fastställa mål för balans mellan könen i beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att löneklyftan mellan könen fortfarande existerar och är ännu mer uttalad i mansdominerade sektorer som IKT- och teknikbranschen (21). Parlamentet uppmanar alla aktörer att tillämpa transparent lönesättning. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att bryta dödläget kring förslaget till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, som syftar till att utvidga skyddet mot diskriminering genom en horisontell strategi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att ta itu med diskriminering i sina anställningsmetoder och att införa kvoter för att främja inkludering av kvinnor, i synnerhet kvinnor med olika rasmässig och etnisk bakgrund, kvinnor med funktionsnedsättning och hbti+-personer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar till inrättande av en inkluderande dialog med berörda parter, som privata företag, icke-statliga organisationer, yrkessammanslutningar och yrkesinstitut, statliga institutioner, regionala och lokala myndigheter, politiskt ansvariga och företrädare för civilsamhället, för att samordna och åtgärda bristerna i arbetet med att främja kvinnor i STEM-sektorn. Med tanke på hur oerhört viktigt det är att bekämpa kulturella och sociala stereotyper mot kvinnors kompetens och roller inom STEM-sektorn betonar parlamentet att riktade åtgärder bör vidtas för att främja jämställdhet, såsom lagstiftning eller strategier för jämställdhetsintegrering, ekonomiska incitament eller andra åtgärder för att öka flickors deltagande i utbildning och arbete inom STEM. Parlamentet efterlyser incitament till företag som främjar kvinnliga förebilder, mentorsprogram och karriärvägar, och att öka synligheten för kvinnor. Parlamentet erkänner att vissa vd:ar och höga chefer spelar en väsentlig roll i arbetet med att överbrygga den digitala könsklyftan genom att ta fram företagspolicyer för att bekämpa könsstereotyper på det digitala området, lyfta fram förebilder, motivera kvinnor att utforska STEM-studier, stimulera kvinnors omskolning eller kompetensutveckling, använda mentorssystem eller förbättra imagen för IKT-jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i högre grad samarbeta med företag inom IKT, digital teknik, telekommunikation och media samt audiovisuella och tekniska företag för att främja en inkluderande och jämställd arbetskultur och arbetsmiljö, bland annat genom åtgärder som informationskampanjer för att främja jämställdhet inom de privata STEM-sektorerna och offentlig-privata partnerskap för att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för nyutexaminerade, genom främjande av lärlingssystem och praktikplatser för flickor och unga kvinnor för att förbättra deras övergång till arbetsmarknaden, genom initiativ som mentorssystem och stipendier för missgynnade flickor, och med offentlig-privata partnerskap mellan utbildningssystem, myndigheter och företag som arbetar med ny teknik som 3D, artificiell intelligens, nanoteknik, robotik och genterapi, och att dela med sig av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna i detta syfte. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller sambandet mellan könsklyftan och pensionsklyftan. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta itu med och minska dessa klyftor och att vidta ytterligare åtgärder för att se till att kvinnor får tillräcklig tillgång till utbildning, möjlighet att uppnå ekonomiskt oberoende och karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

23.

Den digitala sektorn

| 24. | Europaparlamentet beklagar att könsklyftan existerar i alla sektorer för digital teknik, men är särskilt bekymrat över könsklyftan inom innovativ teknik som artificiell intelligens och cybersäkerhet, där det globala genomsnittet för kvinnors delaktighet ligger på 12 respektive 20 % (22). Parlamentet föreslår ökad uppmärksamhet och ökat stöd till glesbygden och landsbygden, där denna situation förvärras. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att kvaliteten på de dataset som används är avgörande för att AI-tekniken ska fungera väl och understryker att AI inte får späda på bristande jämställdhet och stereotyper genom att via algoritmer föra vidare analog diskriminering och analoga fördomar till det digitala planet. Parlamentet anser att AI kan bidra stort till att överbrygga könsdiskrimineringen förutsatt att en lämplig rättslig ram utvecklas och att medvetna och omedvetna fördomar försvinner. Parlamentet pekar på en av de allvarligaste svagheterna med artificiell intelligens, nämligen risken för vissa typer av fördomar, t.ex. på grund av kön, ålder, funktionsnedsättning, religion, ras eller etniskt ursprung, social bakgrund eller sexuell läggning, till följd av en alltför homogen arbetsstyrka. Parlamentet noterar att intersektionell diskriminering utestänger kvinnor via ny teknik, till exempel svarta kvinnor som utesluts på grund av fel i ansiktsigenkänningsteknik. Parlamentet betonar att det behövs heterogena team av utvecklare och tekniker som arbetar tillsammans med viktiga samhällsparter för att förhindra att könsrelaterade och kulturbaserade fördomar oavsiktligt inkluderas i AI-algoritmer, -system och -program. Parlamentet stöder införandet av kursplaner och aktiviteter som ökar allmänhetens medvetenhet om AI:s samhälleliga, rättsliga och etiska konsekvenser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla tänkbara åtgärder för att undvika sådan partiskhet och säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att det måste upprättas infrastruktur för mänsklig tillsyn innan AI-teknik tas i bruk inom högrisksektorer, särskilt hälso- och sjukvården, och att jämställdhetsexperter måste involveras i detta arbete. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att artificiell intelligens, om den är fri från underliggande diskriminering, kan bli ett kraftfullt verktyg för att åtgärda bristande jämställdhet och stereotypa uppfattningar genom utveckling av algoritmer fria från fördomar och med inbyggd etik, som bidrar till heltäckande rättvisa villkor och välbefinnande. Parlamentet betonar vikten av en gemensam europeisk strategi när det gäller de etiska aspekterna av AI. Parlamentet betonar dessutom att EU:s strategier och lagstiftning för AI måste respektera de europeiska värdena, unionens fördrag och lagar samt principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att all artificiell intelligens och automatisering bör vara socialt ansvarsfull och utformas så att vi kan komma till rätta med jämlikhetsbrister, inklusive könsdiskriminering, och ta itu med typiska kvinnoutmaningar, som obetalt omsorgsarbete, löneklyftan mellan könen, nätmobbning, könsrelaterat våld och sexuella trakasserier, människohandel, kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter och underrepresentation i ledande befattningar. Parlamentet anser att AI och automatisering bör användas för att bidra till att förbättra kvinnors hälsa och ekonomiska välstånd, lika möjligheter, arbetstagares och sociala rättigheter, utbildning av hög kvalitet, skydd av barn, kulturell och språklig mångfald, jämställdhet, digital kompetens, innovation och kreativitet, inbegripet tillgång till finansiering, högre utbildning och flexibla arbetsmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaternas behöriga myndigheter att ge särskild uppmärksamhet åt nya former av könsrelaterat våld, såsom nätmobbning och nätstalkning (23), och att löpande analysera och ta itu med dessa frågor på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

27.

Företagande och tillgång till finansiering

| 28. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade i innovationsdrivna startup-företag och pekar på de könsfördomar och svårigheter som är inbyggda i de sociala strukturerna, särskilt i skärningspunkten mellan STEM och företagande. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt med fler kvinnliga förebilder och fler kvinnor i ledande befattningar i STEM-sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra strategier för att stödja och frigöra kvinnors entreprenörspotential, då de alltjämt är en outnyttjad källa till ekonomisk tillväxt, innovation och skapande av nya arbetstillfällen, att ge mer och bättre information om att driva företag som ett attraktivt yrkesval, i synnerhet för unga kvinnor i skolan, och att driva en offentlig politik som främjar kvinnligt entreprenörskap. Parlamentet anser att återhämtningen efter covid-19 är ett viktigt tillfälle att främja kvinnliga företagare så att de får möjlighet att vara med och bygga upp våra ekonomier och våra samhällen igen. Parlamentet understryker att en riktig återhämtning efter covid-19 bara kan lyckas om vi eftersträvar ett grönare, rättvisare och mer jämställt Europa och om EU:s återhämtningsfinansiering är jämställdhetsintegrerad, samtidigt som man också säkerställer att kvinnor kan dra full nytta av finansieringen vad gäller sysselsättning och entreprenörskap i sektorer där de traditionellt har varit, och fortfarande är, underrepresenterade, såsom den digitala sektorn, artificiell intelligens, IKT och STEM-ämnen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att bristen på kvinnor bland dem som fattar investeringsbeslut i riskkapitalföretag är en viktig anledning till de seglivade finansieringssvårigheterna för företag som startas och drivs av kvinnor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka finansieringsmöjligheterna till lån och riskkapital för kvinnoledda startup-företag och kvinnliga innovatörer genom EU:s fonder och program, att göra det lättare för dem att få tillgång till befintliga medel, att skapa särskilda medel för dem och att söka efter nya och innovativa sätt att stödja dem ekonomiskt och hjälpa dem att ta sig förbi de hinder de möter. Parlamentet anser att Europeiska investeringsbanken också bör inkluderas vad gäller tillgång till mikrofinansiering. Parlamentet erkänner behovet av medvetandehöjande och informationskampanjer om möjligheterna till EU-finansiering för att ge specialanpassat stöd till kvinnliga företagsägare och entreprenörer. Parlamentet uppmanar till vidare utvidgning av det europeiska nätverket Business Angels och det europeiska mentorsnätverket för kvinnliga entreprenörer, till exempel genom att främja sammankomster för kvinnliga innovatörer, yrkesverksamma i teknikbranschen och investerare för att uppmuntra till och få fart på innovationer och finansiering till företag ledda av kvinnor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en EU-utmärkelse för kvinnliga innovatörer, som ska delas ut varje år till europeiska kvinnor som har startat ett framgångsrikt företag och fört ut en innovation på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hitta fler sätt att stimulera kvinnor att starta egna företag och lyfta fram inspirerande och ledande kvinnliga innovatörer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra åtagandeförklaringen för Women in Digital, som antogs i april 2019, och att utveckla konkreta åtgärder för att främja jämställdhet i STEM-sektorn, däribland inrättande av den europeiska dagen för flickor inom IKT och STEM. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och rapportera om medlemsstaternas insatser och åtgärder och att säkerställa utbyte av information och god praxis. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 173.

(2)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 56.

(3)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(4)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(5)  Antagna texter P9_TA(2021)0026.

(6)  Studie – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality, Europaparlamentet, generaldirektoratet för intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 15 april 2020.

(7)  Studie från iclaves för generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik, Europeiska kommissionen.

(8)  Eurostat, Tertiary education statistics, uppgifter från september 2020.

(9)  Eurostat, Human Resources in science and technology, annual average data 2016–2020.

(10)  Europeiska kommissionen, 2020 års resultattavla för kvinnor i den digitala sektorn (Women in Digital).

(11)  International Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018.

(12)  O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., ”Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM”, Nature Communications, 9, 3777, 2018.

(13)  Europeiska jämställdhetsinstitutet, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth, 2017.

(14)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Violence against women: an EU-wide survey, 2014.

(15)  Rapport från expertgruppen Innovation through Gender, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research, generaldirektoratet för forskning och innovation, Europeiska kommissionen, 2013.

(16)  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate, 2018.

(17)  Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken, Funding women entrepreneurs: How to empower growth, 2018.

(18)  Kommissionen, She Figures 2018.

(19)  International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018.

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

(21)  Lambrecht, A. och Tucker, C. E., ”Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads”, Management Science, vol. 65, nr 7, 2019, s. 2970.

(22)  Sax, L.J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., ”Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011”, Research in Higher Education, vol. 57, nr 5, 2016; Shade, L. R., ”Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda”, Signs: Journal of Women in Culture and Society, vol. 39, nr 4, 2014, s. 887-896.

(23)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Violence against women: an EU-wide survey, 2014, s. 87.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

Framtida EU-finansiering av radionätet Euranet Plus

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om den framtida EU-finansieringen av radionätverket Euranet Plus (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 18 mars 2021 om finansieringen av multimedieåtgärder och antagandet av arbetsprogrammet för 2021, inklusive dess bilaga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 18 mars 2021 om finansieringen av multimedieåtgärder och antagandet av arbetsprogrammet för 2021, inklusive dess bilaga,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om den framtida EU-finansieringen av radionätverket Euranet Plus (O-000036/2021 – B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om den framtida EU-finansieringen av radionätverket Euranet Plus (O-000036/2021 – B9-0023/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl:

| A. | Radion har visat sig vara ett mycket viktigt medium för kommunikationen med människor om EU-frågor. |
| --- | --- |

A.

Radion har visat sig vara ett mycket viktigt medium för kommunikationen med människor om EU-frågor.

| B. | I större och mer folkrika medlemsstater erbjuder regionala och lokala radiostationer, tack vare sin mycket stora marknadsspridning, ofta en privilegierad möjlighet för EU-relaterat innehåll att nå ett stort antal lyssnare, och de bidrar effektivt till att bevara minoritetsspråk. |
| --- | --- |

B.

I större och mer folkrika medlemsstater erbjuder regionala och lokala radiostationer, tack vare sin mycket stora marknadsspridning, ofta en privilegierad möjlighet för EU-relaterat innehåll att nå ett stort antal lyssnare, och de bidrar effektivt till att bevara minoritetsspråk.

| C. | Även om radion kan hävda sig som ett viktigt medium i ett till stor del digitaliserat medielandskap, är digitaliseringen av ljudradiosändningar i EU en långsiktig process som kräver att radiostationer och radionät utarbetar omställningsplaner, sprider de investeringar som krävs och mildrar de ekonomiska konsekvenserna av denna omställning. |
| --- | --- |

C.

Även om radion kan hävda sig som ett viktigt medium i ett till stor del digitaliserat medielandskap, är digitaliseringen av ljudradiosändningar i EU en långsiktig process som kräver att radiostationer och radionät utarbetar omställningsplaner, sprider de investeringar som krävs och mildrar de ekonomiska konsekvenserna av denna omställning.

| D. | Euranet Plus grundades 2007 och är ett unikt nätverk av radiostationer i EU som rapporterar om evenemang i Europa ur ett gränsöverskridande perspektiv. Sedan nätverket inrättades har dess operativa verksamhet huvudsakligen finansierats med EU-medel. Euranet Plus består för närvarande av 13 ledande offentliga och privata radiokanaler i 13 medlemsstater, som tillsammans når sammanlagt mer än 15 miljoner lyssnare dagligen (1) och erbjuder sina medlemmar ett unikt utbud av produktions- och sändningstjänster och redaktionella tjänster av hög kvalitet, vilket därmed uppfyller kraven i artikel 195 i budgetförordningen (2) när det gäller verksamhet som på grund av sin beskaffenhet måste genomföras av en viss typ av organ. |
| --- | --- |

D.

Euranet Plus grundades 2007 och är ett unikt nätverk av radiostationer i EU som rapporterar om evenemang i Europa ur ett gränsöverskridande perspektiv. Sedan nätverket inrättades har dess operativa verksamhet huvudsakligen finansierats med EU-medel. Euranet Plus består för närvarande av 13 ledande offentliga och privata radiokanaler i 13 medlemsstater, som tillsammans når sammanlagt mer än 15 miljoner lyssnare dagligen (1) och erbjuder sina medlemmar ett unikt utbud av produktions- och sändningstjänster och redaktionella tjänster av hög kvalitet, vilket därmed uppfyller kraven i artikel 195 i budgetförordningen (2) när det gäller verksamhet som på grund av sin beskaffenhet måste genomföras av en viss typ av organ.

| E. | Det nuvarande bidragsavtalet med Euranet Plus – värt 2,16 miljoner euro per år – löper ut den 31 december 2021. |
| --- | --- |

E.

Det nuvarande bidragsavtalet med Euranet Plus – värt 2,16 miljoner euro per år – löper ut den 31 december 2021.

| F. | Europaparlamentet informerades om kommissionens beslut om den framtida finansieringsmodellen för multimedieåtgärder i en skrivelse av den 18 januari 2021 från kommissionsledamot Breton, där det angavs att bidragsavtalet med Euranet Plus inte skulle förlängas och att det skulle ersättas av en årlig konkurrensutsatt ansökningsomgång som skulle inledas 2021. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet informerades om kommissionens beslut om den framtida finansieringsmodellen för multimedieåtgärder i en skrivelse av den 18 januari 2021 från kommissionsledamot Breton, där det angavs att bidragsavtalet med Euranet Plus inte skulle förlängas och att det skulle ersättas av en årlig konkurrensutsatt ansökningsomgång som skulle inledas 2021.

| G. | Kommissionen förde inte någon strategisk dialog med Euranet Plus, vilket uttryckligen rekommenderades i en nyligen genomförd revision, innan den fattade sitt beslut om den framtida finansieringen av radiosändningar. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen förde inte någon strategisk dialog med Euranet Plus, vilket uttryckligen rekommenderades i en nyligen genomförd revision, innan den fattade sitt beslut om den framtida finansieringen av radiosändningar.

| H. | Utskottet för kultur och utbildning (CULT) har vid upprepade tillfällen begärt att kommissionen ska delta i beslutsprocessen för multimedieverksamhet. CULT-utskottet har även framfört till kommissionen att man är helt övertygad om att den planerade strategin var orättvis när det gäller Euranet Plus, som – i form av ett alleuropeiskt radionätverk med ett allmännyttigt uppdrag – förtjänar att behandlas som en unik partner för att främja integration och mediemångfald i EU. Vidare har CULT-utskottet, både muntligen och skriftligen, framfört att man i grunden motsätter sig den snabba förändring som kommissionen planerat för EU-finansieringen av radiosändningar, och som skulle kunna störa kontinuiteten i dessa sändningar. |
| --- | --- |

H.

Utskottet för kultur och utbildning (CULT) har vid upprepade tillfällen begärt att kommissionen ska delta i beslutsprocessen för multimedieverksamhet. CULT-utskottet har även framfört till kommissionen att man är helt övertygad om att den planerade strategin var orättvis när det gäller Euranet Plus, som – i form av ett alleuropeiskt radionätverk med ett allmännyttigt uppdrag – förtjänar att behandlas som en unik partner för att främja integration och mediemångfald i EU. Vidare har CULT-utskottet, både muntligen och skriftligen, framfört att man i grunden motsätter sig den snabba förändring som kommissionen planerat för EU-finansieringen av radiosändningar, och som skulle kunna störa kontinuiteten i dessa sändningar.

| I. | Den 18 mars 2021 antog kommissionen som planerat beslutet om finansiering av multimedieåtgärder och antog då även arbetsprogrammet för 2021. Kommissionen har genom flera diskussioner med personal och kommissionsledamöter klargjort att den avser att stå fast vid sitt beslut om framtida EU-finansiering av Euranet Plus – utan att ta någon som helst hänsyn till parlamentets politiska vilja i denna fråga. |
| --- | --- |

I.

Den 18 mars 2021 antog kommissionen som planerat beslutet om finansiering av multimedieåtgärder och antog då även arbetsprogrammet för 2021. Kommissionen har genom flera diskussioner med personal och kommissionsledamöter klargjort att den avser att stå fast vid sitt beslut om framtida EU-finansiering av Euranet Plus – utan att ta någon som helst hänsyn till parlamentets politiska vilja i denna fråga.

| J. | En finansieringsmodell som bygger på årliga öppna ansökningsomgångar med mycket begränsad varaktighet är inte ekonomiskt hållbar. En ansökningsomgång kommer att inledas i år, utan några övergångsåtgärder, vilket är orättvist gentemot Euranet Plus, som sedan länge har varit en tillförlitlig partner. Det gör det omöjligt för Euranet att utarbeta en långsiktig utvecklingsplan för att genomföra omställningen till digital teknik och investera i ytterligare förbättringar av sina produkter och tjänster, vilket sannolikt kommer att leda till att organisationen måste avvecklas och dess personal sägas upp i början av 2022. |
| --- | --- |

J.

En finansieringsmodell som bygger på årliga öppna ansökningsomgångar med mycket begränsad varaktighet är inte ekonomiskt hållbar. En ansökningsomgång kommer att inledas i år, utan några övergångsåtgärder, vilket är orättvist gentemot Euranet Plus, som sedan länge har varit en tillförlitlig partner. Det gör det omöjligt för Euranet att utarbeta en långsiktig utvecklingsplan för att genomföra omställningen till digital teknik och investera i ytterligare förbättringar av sina produkter och tjänster, vilket sannolikt kommer att leda till att organisationen måste avvecklas och dess personal sägas upp i början av 2022.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inse att Euranet Plus är unikt såsom ett oberoende radionätverk som framgångsrikt kan överbrygga informationsklyftan mellan EU och dess medborgare genom att öka medborgarnas förståelse för och främja debatten inom alla områden av EU:s beslutsfattande. Parlamentet understryker att Euranet Plus kombinerar produktions- och sändningskapacitet genom att erbjuda redaktionella tjänster av hög kvalitet till sina anslutna radiostationer och till byrån själv, som planerar samproduktioner, främjar utbyten och producerar alleuropeiska, skräddarsydda format, även på begäran, för sina medlemmar. Parlamentet drar slutsatsen att Euranet Plus därmed utgör en unik portal för nätverkets stora antal offentliga och privata radioföretag som, med innehåll på tolv officiella EU-språk, når ut till mer än 15 miljoner lyssnare varje dag som annars kanske inte skulle ta del av EU-relaterade frågor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet begär att den nuvarande grundfinansieringen av Euranet Plus förlängs med ett bidragsavtal under en övergångsperiod på minst två år, så att Euranet Plus kan utarbeta en långsiktig strategisk plan för vidareutveckling av nätverket före utgången av 2027, i syfte att utöka antalet medlemmar och den geografiska och språkliga täckningen, förbereda omställningen till digital teknik och investera i ytterligare förbättringar av nätverkets produkter och tjänster. Parlamentet vill att kommissionens generaldirektorat för kommunikationsnät, innehåll och teknik (GD CONNECT) och för budget (GD BUDG) ska bilda en interinstitutionell arbetsgrupp med Euranet Plus och CULT-utskottet för att komma fram till vilka tekniska lösningar som är lämpliga för att genomföra en flerårig operativ ram. Parlamentet understryker att sådana övergångsåtgärder kommer att göra det möjligt för organisationen att rusta sig för en konkurrenskraftig flerårig process som skulle kunna inledas 2024. Parlamentet betonar att detta tillvägagångssätt kommer att skapa det största mervärdet i fråga om hållbarhet, effektivitet och en sund användning av EU:s offentliga medel, i motsats till kortsiktiga förfaranden som inte bara tvingar stödmottagarna att ”leva ur hand i mun” utan också är dyrare i administrativt hänseende. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär att kommissionen snarast ser över sitt beslut av den 18 mars 2021 för att se till att de 2,2 miljoner euro som avsatts för finansiering av radiosändningsverksamhet under 2022 i punkt 2 i bilagan till beslutet inte fördelas genom en öppen ansökningsomgång, utan går direkt till Euranet Plus, på grundval av att organisationen fortsätter att uppfylla kraven i artikel 195 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euranet Plus-nätverkets officiella webbplats, ”Our Network”.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 9 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

75:e och 76:e sessionerna i FN:s generalförsamling

Europaparlamentets rekommendation av den 9 juni 2021 till rådet om FN:s generalförsamlings 75:e och 76:e session (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 34 och 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 34 och 36,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt dess ingress och artikel 18, och FN:s människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt dess ingress och artikel 18, och FN:s människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (1),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011, om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, som ger EU rätt att tala i FN:s generalförsamling, att muntligt lägga fram förslag och ändringsförslag som kan gå till omröstning på begäran av en medlemsstat, och att utöva rätten till genmäle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011, om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, som ger EU rätt att tala i FN:s generalförsamling, att muntligt lägga fram förslag och ändringsförslag som kan gå till omröstning på begäran av en medlemsstat, och att utöva rätten till genmäle,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilateralism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilateralism,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling (september 2020–september 2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling (september 2020–september 2021),

| — | med beaktande av det tal som Europeiska rådets ordförande Charles Michel höll den 25 september 2020 inför FN:s generalförsamling om ”ett starkare och mer oberoende Europeisk union för en rättvisare värld”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som Europeiska rådets ordförande Charles Michel höll den 25 september 2020 inför FN:s generalförsamling om ”ett starkare och mer oberoende Europeisk union för en rättvisare värld”,

| — | med beaktande av den debattartikel som publicerades den 22 september 2020 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med titeln ”EU står sida vid sida med FN”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den debattartikel som publicerades den 22 september 2020 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik med titeln ”EU står sida vid sida med FN”,

| — | med beaktande av förklaringen om högtidlighållandet av FN:s 75-årsjubileum, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om högtidlighållandet av FN:s 75-årsjubileum, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 september 2020,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, och den deklaration och handlingsplattform för kvinnors egenmakt som antogs i Peking samt påföljande slutdokument från FN:s särskilda sessioner, Peking + 5, + 10, + 15 och + 20, om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, och den deklaration och handlingsplattform för kvinnors egenmakt som antogs i Peking samt påföljande slutdokument från FN:s särskilda sessioner, Peking + 5, + 10, + 15 och + 20, om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015,

| — | med beaktande av den resolution om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration som godkändes av FN:s generalförsamling den 19 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration som godkändes av FN:s generalförsamling den 19 december 2018,

| — | med beaktande av Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen av den 17 juli 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen av den 17 juli 1998,

| — | med beaktande av 20-årsdagen av FN:s resolution 1325 (2000), som antogs av FN:s säkerhetsråd den 31 oktober 2000, om den viktiga roll som kvinnor spelar för förebyggande och lösning av konflikter, fredsförhandlingar, fredsuppbyggnad, fredsbevarande, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 20-årsdagen av FN:s resolution 1325 (2000), som antogs av FN:s säkerhetsråd den 31 oktober 2000, om den viktiga roll som kvinnor spelar för förebyggande och lösning av konflikter, fredsförhandlingar, fredsuppbyggnad, fredsbevarande, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet (WPS) 2019–2024 och med betoning av vikten av ett fullt genomförande av WPS-agendan som övergripande fråga inom alla områden som rör fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet (WPS) 2019–2024 och med betoning av vikten av ett fullt genomförande av WPS-agendan som övergripande fråga inom alla områden som rör fred och säkerhet,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s oberoende expert om skydd mot våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s oberoende expert om skydd mot våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2532 (2020) om upphörande av fientligheter under coronavirus- (covid-19-) pandemin och till stöd för FN:s generalsekreterare Antonio Guterres vädjan om en global vapenvila, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2532 (2020) om upphörande av fientligheter under coronavirus- (covid-19-) pandemin och till stöd för FN:s generalsekreterare Antonio Guterres vädjan om en global vapenvila,

| — | med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2006 och som snart kommer att uppdateras för sjunde gången, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2006 och som snart kommer att uppdateras för sjunde gången,

| — | med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag (ATT), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag (ATT),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om fredsfrämjande insatser – EU:s samverkan med FN och Afrikanska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om fredsfrämjande insatser – EU:s samverkan med FN och Afrikanska unionen (4),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0173/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0173/2021), och av följande skäl:

| A. | Förenta nationerna firar sitt 75-årsjubileum i år. FN har visat sig vara ett väsentligt universellt forum för uppbyggnad av internationellt samförstånd om fred och säkerhet, hållbar utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. FN är också en viktig källa till stöd för bräckliga stater och sårbara samhällen vid statsuppbyggnad och konfliktlösning. Ökande politiska spänningar stör FN:s agenda. Man bortser ofta från FN:s resultat och oumbärliga roll när vissa länder strävar efter att driva igenom ensidiga beslut. Det är viktigt för EU och dess medlemsstater att säkerställa att FN förblir ett effektivt och verkningsfullt forum till nytta för det internationella samfundet, och kan fortsätta att svara upp mot nuvarande och kommande globala utmaningar, vilket bara kan uppnås genom att FN:s generalförsamlings och FN:s säkerhetsråds resolutioner och multilaterala lösningar verkställs. FN:s tre pelare är (i) fred och säkerhet, (ii) utveckling och mänskliga rättigheter och (iii) rättsstatens principer, och de är oskiljbara och förstärker varandra. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas allt mer i olika områden i världen, och utrymmet för civilsamhället krymper i många av FN:s medlemsstater. Försvarare av mänskliga rättigheter möter allt oftare hot på grund av sitt legitima arbete på global nivå i ett sammanhang där covid-19-restriktioner och nedstängningar har minskat rapporteringen om och övervakningen av brott mot mänskliga rättigheter. Staterna är skyldiga att vidta åtgärder som garanterar alla människors, lokalsamhällens och folkgruppers rätt att fullt utnyttja sina mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s grundläggande mål och vägledande principer sådana de fastslås i 1945 års grundläggande stadga och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Att bevara och skydda fred och säkerhet, hållbar utveckling och respekt för mänskliga rättigheter är några av FN:s nyckelprinciper. I FN-rapporter från senare tid framhålls att flera av FN:s medlemsstater systematiskt bryter mot och urholkar mänskliga rättigheter. FN:s ursprungliga syfte att bevara freden har satts på prov genom långvariga och komplexa kriser. |
| --- | --- |

A.

Förenta nationerna firar sitt 75-årsjubileum i år. FN har visat sig vara ett väsentligt universellt forum för uppbyggnad av internationellt samförstånd om fred och säkerhet, hållbar utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. FN är också en viktig källa till stöd för bräckliga stater och sårbara samhällen vid statsuppbyggnad och konfliktlösning. Ökande politiska spänningar stör FN:s agenda. Man bortser ofta från FN:s resultat och oumbärliga roll när vissa länder strävar efter att driva igenom ensidiga beslut. Det är viktigt för EU och dess medlemsstater att säkerställa att FN förblir ett effektivt och verkningsfullt forum till nytta för det internationella samfundet, och kan fortsätta att svara upp mot nuvarande och kommande globala utmaningar, vilket bara kan uppnås genom att FN:s generalförsamlings och FN:s säkerhetsråds resolutioner och multilaterala lösningar verkställs. FN:s tre pelare är (i) fred och säkerhet, (ii) utveckling och mänskliga rättigheter och (iii) rättsstatens principer, och de är oskiljbara och förstärker varandra. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas allt mer i olika områden i världen, och utrymmet för civilsamhället krymper i många av FN:s medlemsstater. Försvarare av mänskliga rättigheter möter allt oftare hot på grund av sitt legitima arbete på global nivå i ett sammanhang där covid-19-restriktioner och nedstängningar har minskat rapporteringen om och övervakningen av brott mot mänskliga rättigheter. Staterna är skyldiga att vidta åtgärder som garanterar alla människors, lokalsamhällens och folkgruppers rätt att fullt utnyttja sina mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s grundläggande mål och vägledande principer sådana de fastslås i 1945 års grundläggande stadga och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Att bevara och skydda fred och säkerhet, hållbar utveckling och respekt för mänskliga rättigheter är några av FN:s nyckelprinciper. I FN-rapporter från senare tid framhålls att flera av FN:s medlemsstater systematiskt bryter mot och urholkar mänskliga rättigheter. FN:s ursprungliga syfte att bevara freden har satts på prov genom långvariga och komplexa kriser.

| B. | Covid-19-pandemin har visat det akuta behovet av en motståndskraftig kapacitetsuppbyggnad i hela det internationella samfundet och behovet av en nära multilateral dialog och samverkan, särskilt när det gäller tillgången till allmänna nyttigheter. Världshälsoorganisationens (WHO) roll, expertkunskap och integritet är i synnerhet nu extremt viktig för den globala samordningen och de globala ansträngningarna för att bekämpa covid-19-pandemin. WHO måste fortsätta att bygga upp sin förmåga att hantera den nuvarande pandemin och riskerna för kommande pandemier. Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling utgör en central färdplan för återhämtning och åtgärder och har redan accepterats av det internationella samfundet. Covid-19 kommer troligen att påskynda negativa tendenser – inbegripet hot mot demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors och barns rättigheter och jämställdhet mellan könen – om inte snabba, avgörande och omfattande politiska åtgärder vidtas på global nivå. Parlamentens granskning av regeringsbeslut är viktig också för att säkerställa strikt respekt för medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter. Samarbetet mellan EU och FN är helt avgörande för att sådana tendenser ska kunna bekämpas. Pandemin har understrukit att främjandet av folkhälsan inte bara är en moralisk skyldighet utan också en förutsättning för ekonomiskt och socialt välstånd och utveckling, liksom för att stärka alla människor, särskilt de mest utsatta. Pandemin har också understrukit vikten av att investera mer och bättre för att ta itu med kritiska hälsobehov på global nivå. |
| --- | --- |

B.

Covid-19-pandemin har visat det akuta behovet av en motståndskraftig kapacitetsuppbyggnad i hela det internationella samfundet och behovet av en nära multilateral dialog och samverkan, särskilt när det gäller tillgången till allmänna nyttigheter. Världshälsoorganisationens (WHO) roll, expertkunskap och integritet är i synnerhet nu extremt viktig för den globala samordningen och de globala ansträngningarna för att bekämpa covid-19-pandemin. WHO måste fortsätta att bygga upp sin förmåga att hantera den nuvarande pandemin och riskerna för kommande pandemier. Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling utgör en central färdplan för återhämtning och åtgärder och har redan accepterats av det internationella samfundet. Covid-19 kommer troligen att påskynda negativa tendenser – inbegripet hot mot demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, särskilt kvinnors och barns rättigheter och jämställdhet mellan könen – om inte snabba, avgörande och omfattande politiska åtgärder vidtas på global nivå. Parlamentens granskning av regeringsbeslut är viktig också för att säkerställa strikt respekt för medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter. Samarbetet mellan EU och FN är helt avgörande för att sådana tendenser ska kunna bekämpas. Pandemin har understrukit att främjandet av folkhälsan inte bara är en moralisk skyldighet utan också en förutsättning för ekonomiskt och socialt välstånd och utveckling, liksom för att stärka alla människor, särskilt de mest utsatta. Pandemin har också understrukit vikten av att investera mer och bättre för att ta itu med kritiska hälsobehov på global nivå.

| C. | Världshälsoorganisationen (WHO) är FN:s verkställande organ för samordning av hälsoverksamhet inom FN-systemet och är ledande inom världsomspännande hälsoåtgärder. WHO:s hälso- och utvecklingsagenda för det tjugoförsta århundradet tar bland sina sex punkter upp utnyttjandet av forskning, information och bevis, samt stärkandet av allianser genom stöd och samarbete från många partner, inklusive FN-organ och andra internationella organisationer, givare, civilsamhällets enheter och den privata sektorn. |
| --- | --- |

C.

Världshälsoorganisationen (WHO) är FN:s verkställande organ för samordning av hälsoverksamhet inom FN-systemet och är ledande inom världsomspännande hälsoåtgärder. WHO:s hälso- och utvecklingsagenda för det tjugoförsta århundradet tar bland sina sex punkter upp utnyttjandet av forskning, information och bevis, samt stärkandet av allianser genom stöd och samarbete från många partner, inklusive FN-organ och andra internationella organisationer, givare, civilsamhällets enheter och den privata sektorn.

| D. | FN erbjuder ett viktigt forum för inkluderande samtal mellan statliga låntagare, långivare och andra aktörer. |
| --- | --- |

D.

FN erbjuder ett viktigt forum för inkluderande samtal mellan statliga låntagare, långivare och andra aktörer.

| E. | FN:s generalsekreterare har visat ett utmärkt ledarskap under det fortsatta reformarbetet inom FN. Fler modiga åtgärder och politisk beslutsamhet behövs för att lösa viktiga kvarstående problem, bland annat en strukturell reform av FN:s säkerhetsråd. EU och dess medlemsstater har som FN:s största ekonomiska bidragsgivare allt som allt visat ett betydande engagemang för en effektiv multilateralism genom sitt politiska, symboliska och finansiella stöd till FN, med som främsta mål att utplåna fattigdom, främja långsiktig fred och stabilitet, försvara mänskliga rättigheter, bekämpa människohandel och ge humanitärt stöd till befolkningar, länder och regioner som ställs inför olika slag av kriser, både naturliga och vållade av människor. Problemet med tillräcklig finansiering av FN-systemet är fortfarande en utmaning. EU bör begära att FN uträttar mera för att driva fram reformer för att engagera fler kvinnor, ungdomar och personer med funktionsnedsättning i sin personal och sina ledningsorgan och höja medvetande om intersektionalitet i FN:s strukturer. |
| --- | --- |

E.

FN:s generalsekreterare har visat ett utmärkt ledarskap under det fortsatta reformarbetet inom FN. Fler modiga åtgärder och politisk beslutsamhet behövs för att lösa viktiga kvarstående problem, bland annat en strukturell reform av FN:s säkerhetsråd. EU och dess medlemsstater har som FN:s största ekonomiska bidragsgivare allt som allt visat ett betydande engagemang för en effektiv multilateralism genom sitt politiska, symboliska och finansiella stöd till FN, med som främsta mål att utplåna fattigdom, främja långsiktig fred och stabilitet, försvara mänskliga rättigheter, bekämpa människohandel och ge humanitärt stöd till befolkningar, länder och regioner som ställs inför olika slag av kriser, både naturliga och vållade av människor. Problemet med tillräcklig finansiering av FN-systemet är fortfarande en utmaning. EU bör begära att FN uträttar mera för att driva fram reformer för att engagera fler kvinnor, ungdomar och personer med funktionsnedsättning i sin personal och sina ledningsorgan och höja medvetande om intersektionalitet i FN:s strukturer.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet






  a) | att fortsätta sina viktiga uppnådda resultat när det gäller stöd till effektiv multilateralism, till effektiva och multilaterala organisationer som är öppna för insyn och i synnerhet till FN som ett oumbärligt forum för multilaterala lösningar på globala utmaningar och för politisk utåtriktad verksamhet, politisk dialog och politiskt samförstånd i hela det internationella samfundet; parlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling, som ses som effektiva forum för att främja universella värden, som också är kärnvärden för EU; parlamentet upprepar att EU och dess medlemsstater delar FN-stadgans värderingar och principer och spelar en central roll för att främja dessa principer och FN:s mål genom EU:s yttre handlande; parlamentet anser att EU behöver globala och regionala partner för att lyckas uppnå sina utrikespolitiska mål, framför allt när det gäller fred och säkerhet, kamp mot terrorism och organiserad brottslighet, regionala konflikter och när det gäller att motverka sönderfallande stater och spridning av massförstörelsevapen; parlamentet anser att EU bör förstärka sin utåtriktade verksamhet för att utveckla bredare partnerskap och stödja en effektiv multilateralism, och att EU bör överväga att införa fördjupade diskussioner om effektiv multilateralism i alla strukturerade samtal med sina partner; parlamentet framhåller vidare att EU är grundat på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget, och att främjandet av dessa värden externt, liksom främjandet av demokrati, rättsstatsprincipen, samt de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet bör stå i centrum för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i enlighet med 21 i EU-fördraget och EU:s strategiska intressen, och att detta också på ett effektivt och enhetligt sätt bör återspeglas inom alla områden av EU:s förbindelser med länder och institutioner utanför EU och i de mål som EU eftersträvar inom FN-systemet, särskilt beträffande tillämpningen av folkrätten; parlamentet anser därför att rådet bör stödja all verksamhet som låter frågor om mänskliga rättigheter stå överst på FN:s agenda, mot bakgrund av ansträngningarna för att underminera den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta FN-bestämmelser genom att låta enskilda mänskliga rättigheter stå tillbaka för hela samhällets påstådda välstånd; parlamentet stöder konkreta åtgärder i detta avseende för att stärka FN:s struktur, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att fortsätta sina viktiga uppnådda resultat när det gäller stöd till effektiv multilateralism, till effektiva och multilaterala organisationer som är öppna för insyn och i synnerhet till FN som ett oumbärligt forum för multilaterala lösningar på globala utmaningar och för politisk utåtriktad verksamhet, politisk dialog och politiskt samförstånd i hela det internationella samfundet; parlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling, som ses som effektiva forum för att främja universella värden, som också är kärnvärden för EU; parlamentet upprepar att EU och dess medlemsstater delar FN-stadgans värderingar och principer och spelar en central roll för att främja dessa principer och FN:s mål genom EU:s yttre handlande; parlamentet anser att EU behöver globala och regionala partner för att lyckas uppnå sina utrikespolitiska mål, framför allt när det gäller fred och säkerhet, kamp mot terrorism och organiserad brottslighet, regionala konflikter och när det gäller att motverka sönderfallande stater och spridning av massförstörelsevapen; parlamentet anser att EU bör förstärka sin utåtriktade verksamhet för att utveckla bredare partnerskap och stödja en effektiv multilateralism, och att EU bör överväga att införa fördjupade diskussioner om effektiv multilateralism i alla strukturerade samtal med sina partner; parlamentet framhåller vidare att EU är grundat på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget, och att främjandet av dessa värden externt, liksom främjandet av demokrati, rättsstatsprincipen, samt de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet bör stå i centrum för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i enlighet med 21 i EU-fördraget och EU:s strategiska intressen, och att detta också på ett effektivt och enhetligt sätt bör återspeglas inom alla områden av EU:s förbindelser med länder och institutioner utanför EU och i de mål som EU eftersträvar inom FN-systemet, särskilt beträffande tillämpningen av folkrätten; parlamentet anser därför att rådet bör stödja all verksamhet som låter frågor om mänskliga rättigheter stå överst på FN:s agenda, mot bakgrund av ansträngningarna för att underminera den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta FN-bestämmelser genom att låta enskilda mänskliga rättigheter stå tillbaka för hela samhällets påstådda välstånd; parlamentet stöder konkreta åtgärder i detta avseende för att stärka FN:s struktur,

| b) | att inta hållningen att EU i en multipolär kontext, där vissa länder verkar för selektiv multilateralism snarare än effektiv multilateralism förankrad i universella värden, måste sträva efter att ytterligare främja ett ovillkorligt engagemang från FN-medlemmarnas sida för universella värden, ett regelbaserat system och de mänskliga rättigheternas företräde inom alla politikområden; parlamentet begär att integreringen av sådana värderingar och rättigheter främjas inom FN:s samtliga politik- och programområden, i nära samarbete med likasinnade länder, i syfte att främja politisk dialog och politiska lösningar, genomförande och integrering av kapacitet, med hänsyn tagen till att FN är en mellanstatlig organisation som kräver samråd med och deltagande av FN:s medlemsstater; parlamentet uppmanar rådet att gripa det tillfälle som USA:s nuvarande regering erbjuder och att närma sig USA i politiska frågor av gemensamt intresse och behålla förmågan till dialog och partnerskap för att återuppbygga och bevara det transatlantiska partnerskapets potential och samarbetet i FN-systemet inför framtiden; parlamentet lovordar i detta avseende det ”globala toppmöte för demokrati för att förnya andan och det gemensamma ändamålet hos nationerna i den fria världen” som har föreslagits av USA:s president Joe Biden, och uppmanar rådet att delta i organisationen av detta toppmöte som syftar till att sammanföra världens demokratier för att stärka demokratiska institutioner och främja rättsstaten och de mänskliga rättigheterna; parlamentet uppmanar också rådet att fortsätta sin framgångsrika nära dialog och samverkan med Förenade kungariket, som är ständig medlem av FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

b)

att inta hållningen att EU i en multipolär kontext, där vissa länder verkar för selektiv multilateralism snarare än effektiv multilateralism förankrad i universella värden, måste sträva efter att ytterligare främja ett ovillkorligt engagemang från FN-medlemmarnas sida för universella värden, ett regelbaserat system och de mänskliga rättigheternas företräde inom alla politikområden; parlamentet begär att integreringen av sådana värderingar och rättigheter främjas inom FN:s samtliga politik- och programområden, i nära samarbete med likasinnade länder, i syfte att främja politisk dialog och politiska lösningar, genomförande och integrering av kapacitet, med hänsyn tagen till att FN är en mellanstatlig organisation som kräver samråd med och deltagande av FN:s medlemsstater; parlamentet uppmanar rådet att gripa det tillfälle som USA:s nuvarande regering erbjuder och att närma sig USA i politiska frågor av gemensamt intresse och behålla förmågan till dialog och partnerskap för att återuppbygga och bevara det transatlantiska partnerskapets potential och samarbetet i FN-systemet inför framtiden; parlamentet lovordar i detta avseende det ”globala toppmöte för demokrati för att förnya andan och det gemensamma ändamålet hos nationerna i den fria världen” som har föreslagits av USA:s president Joe Biden, och uppmanar rådet att delta i organisationen av detta toppmöte som syftar till att sammanföra världens demokratier för att stärka demokratiska institutioner och främja rättsstaten och de mänskliga rättigheterna; parlamentet uppmanar också rådet att fortsätta sin framgångsrika nära dialog och samverkan med Förenade kungariket, som är ständig medlem av FN:s säkerhetsråd,

| c) | att fortsätta sina ansträngningar för att göra det möjligt för EU och dess medlemsstater att tala med en röst i FN och andra multilaterala forum, och att göra EU:s utrikes- och säkerhetspolitik mer effektiv och proaktiv genom att utnyttja regeln om kvalificerad majoritet vid omröstningar i rådet för att stärka samarbetet i frågor som är av starkt strategiskt intresse för EU eller som återspeglar dess grundläggande värden, eftersom det är det enda sättet för unionen att spela en ledande roll på den internationella scenen och använda sitt inflytande för att skapa positiv förändring och bättre respons på globala utmaningar, framför allt när det gäller FN:s säkerhetsråd och de goda resultat som uppnåtts genom samarbete med permanenta och roterande medlemmar i FN:s säkerhetsråd som är EU-medlemsstater, med FN:s generalförsamling och med FN:s råd för mänskliga rättigheter; parlamentet lovordar den utmärkta roll som Europeiska utrikestjänsten och dess delegationer, samt EU-medlemsstaternas delegationer, spelar för att underlätta denna dialog och samverkan; parlamentet anser att EU för att hävda sina mål och intressen bör sträva efter att nå gemensamma ståndpunkter inför säkerhetsrådet genom samordning inom rådet och mellan EU:s institutioner i enlighet med artikel 34 i EU-fördraget, så att EU:s sammanhållning och trovärdighet på FN-nivå förbättras; parlamentet påminner om att EU i FN företräds av ett antal olika aktörer, |
| --- | --- |

c)

att fortsätta sina ansträngningar för att göra det möjligt för EU och dess medlemsstater att tala med en röst i FN och andra multilaterala forum, och att göra EU:s utrikes- och säkerhetspolitik mer effektiv och proaktiv genom att utnyttja regeln om kvalificerad majoritet vid omröstningar i rådet för att stärka samarbetet i frågor som är av starkt strategiskt intresse för EU eller som återspeglar dess grundläggande värden, eftersom det är det enda sättet för unionen att spela en ledande roll på den internationella scenen och använda sitt inflytande för att skapa positiv förändring och bättre respons på globala utmaningar, framför allt när det gäller FN:s säkerhetsråd och de goda resultat som uppnåtts genom samarbete med permanenta och roterande medlemmar i FN:s säkerhetsråd som är EU-medlemsstater, med FN:s generalförsamling och med FN:s råd för mänskliga rättigheter; parlamentet lovordar den utmärkta roll som Europeiska utrikestjänsten och dess delegationer, samt EU-medlemsstaternas delegationer, spelar för att underlätta denna dialog och samverkan; parlamentet anser att EU för att hävda sina mål och intressen bör sträva efter att nå gemensamma ståndpunkter inför säkerhetsrådet genom samordning inom rådet och mellan EU:s institutioner i enlighet med artikel 34 i EU-fördraget, så att EU:s sammanhållning och trovärdighet på FN-nivå förbättras; parlamentet påminner om att EU i FN företräds av ett antal olika aktörer,

| d) | att ytterligare stärka samarbetet mellan EU och FN för att ta fram verktyg som kan hantera det återkommande problemet med valrelaterat våld, bland annat genom att bygga vidare på erfarenheterna från Europaparlamentets valobservatörsuppdrag, |
| --- | --- |

d)

att ytterligare stärka samarbetet mellan EU och FN för att ta fram verktyg som kan hantera det återkommande problemet med valrelaterat våld, bland annat genom att bygga vidare på erfarenheterna från Europaparlamentets valobservatörsuppdrag,

| e) | att påminna om att de försenade betalningarna av fastställda bidrag från flera medlemsstaters har extremt negativa följder för Förenta nationernas arbete och därmed inte kan accepteras, |
| --- | --- |

e)

att påminna om att de försenade betalningarna av fastställda bidrag från flera medlemsstaters har extremt negativa följder för Förenta nationernas arbete och därmed inte kan accepteras,

| f) | att stödja alla strävanden att åter ta upp frågorna om vapenkontroll och nedrustning på den internationella agendan och att förespråka att överlåtelser av konventionella vapen mellan FN:s medlemsstater helt uppfyller kriterierna i föredraget om internationell handel med konventionella vapen; att övertyga FN:s generalförsamling om att på det sätt som föreskrivs i EU:s uppförandekod om vapenexport anta ett bindande juridiskt regelverk för att förbjuda export och försäljning av vapen och cyberövervakningsteknik vars syfte är att begå krigsbrott och/eller att undertrycka internt missnöje; att upprepa att effektiv multilateralism och en regelbaserad internationell ordning är förutsättningar för att föra nedrustningen framåt och motverka spridningen av massförstörelsevapen; att åter försäkra EU:s och dess medlemsstaters fulla stöd för befintliga internationella fördrag, däribland icke-spridningsfördraget, fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), konventionen om kemiska vapen, BTV-konventionen, vapenhandelsfördraget (ATT) samt konventionerna om klusterammunition och truppminor, och främja strävandena att utveckla en politisk förklaring om explosiva vapen i befolkade områden samt en tydlig definition av för autonoma vapensystem; parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att arbeta för att inleda internationella förhandlingar om ett rättsligt bindande verktyg för att förbjuda dödliga autonoma vapensystem som saknar meningsfull mänsklig kontroll; parlamentet rekommenderar rådet att uppmana de främsta kärnvapenmakterna att avbryta sina utträden från vapenkontrollsystemet och att åstadkomma framsteg i samtalen om kärnvapenkontroll; parlamentet rekommenderar rådet att uppmana Förenta staterna och Ryssland att börja bygga upp ett ömsesidigt förtroende så att samtalen om sätten att bygga upp en ny vapenkontrollrelation kan återupptas; parlamentet anser att EU bör stödja det arbete som FN:s nedrustningskommissions arbetsgrupp för yttre rymden utför för det praktiska genomförandet av öppenhet och förtroendeuppbyggande åtgärder vid verksamhet i yttre rymden; parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd skulle kunna ge värdefulla bidrag genom att fastställa gemensamma standarder och förvarningar för ny militär teknik, till exempel artificiell intelligens, vapensystem för yttre rymden, bioteknik och hypersonik; parlamentet anser att EU bör stödja och aktivt bidra till FN:s generalsekreterares uppmaning till global vapenvila, även genom effektiva åtgärder mot olaglig vapenhandel och förbättrad öppenhet och ökat ansvarstagande i samband med medlemsstaternas vapenexport, |
| --- | --- |

f)

att stödja alla strävanden att åter ta upp frågorna om vapenkontroll och nedrustning på den internationella agendan och att förespråka att överlåtelser av konventionella vapen mellan FN:s medlemsstater helt uppfyller kriterierna i föredraget om internationell handel med konventionella vapen; att övertyga FN:s generalförsamling om att på det sätt som föreskrivs i EU:s uppförandekod om vapenexport anta ett bindande juridiskt regelverk för att förbjuda export och försäljning av vapen och cyberövervakningsteknik vars syfte är att begå krigsbrott och/eller att undertrycka internt missnöje; att upprepa att effektiv multilateralism och en regelbaserad internationell ordning är förutsättningar för att föra nedrustningen framåt och motverka spridningen av massförstörelsevapen; att åter försäkra EU:s och dess medlemsstaters fulla stöd för befintliga internationella fördrag, däribland icke-spridningsfördraget, fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), konventionen om kemiska vapen, BTV-konventionen, vapenhandelsfördraget (ATT) samt konventionerna om klusterammunition och truppminor, och främja strävandena att utveckla en politisk förklaring om explosiva vapen i befolkade områden samt en tydlig definition av för autonoma vapensystem; parlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att arbeta för att inleda internationella förhandlingar om ett rättsligt bindande verktyg för att förbjuda dödliga autonoma vapensystem som saknar meningsfull mänsklig kontroll; parlamentet rekommenderar rådet att uppmana de främsta kärnvapenmakterna att avbryta sina utträden från vapenkontrollsystemet och att åstadkomma framsteg i samtalen om kärnvapenkontroll; parlamentet rekommenderar rådet att uppmana Förenta staterna och Ryssland att börja bygga upp ett ömsesidigt förtroende så att samtalen om sätten att bygga upp en ny vapenkontrollrelation kan återupptas; parlamentet anser att EU bör stödja det arbete som FN:s nedrustningskommissions arbetsgrupp för yttre rymden utför för det praktiska genomförandet av öppenhet och förtroendeuppbyggande åtgärder vid verksamhet i yttre rymden; parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd skulle kunna ge värdefulla bidrag genom att fastställa gemensamma standarder och förvarningar för ny militär teknik, till exempel artificiell intelligens, vapensystem för yttre rymden, bioteknik och hypersonik; parlamentet anser att EU bör stödja och aktivt bidra till FN:s generalsekreterares uppmaning till global vapenvila, även genom effektiva åtgärder mot olaglig vapenhandel och förbättrad öppenhet och ökat ansvarstagande i samband med medlemsstaternas vapenexport,

| g) | att erkänna den potential som ett direkt regionalt deltagande i FN har genom att stödja möjligheten för andra organisationer, t.ex. Afrikanska unionen (AU), att begära särskild utökad observatörsstatus; att erkänna och utnyttja EU:s potential, som den mest sofistikerade regionala organisationen, att spela en pådrivande roll vid återupplivandet och stärkandet av FN-systemet genom multilateralism på flera nivåer, |
| --- | --- |

g)

att erkänna den potential som ett direkt regionalt deltagande i FN har genom att stödja möjligheten för andra organisationer, t.ex. Afrikanska unionen (AU), att begära särskild utökad observatörsstatus; att erkänna och utnyttja EU:s potential, som den mest sofistikerade regionala organisationen, att spela en pådrivande roll vid återupplivandet och stärkandet av FN-systemet genom multilateralism på flera nivåer,

| h) | att fortsätta att ge FN:s generalsekreterare värdefullt stöd i hans strävan att föra programmet för reform av FN framåt och stärka FN:s förmåga att främja hållbar utveckling, verka för fred och säkerhet och effektivisera sitt interna förvaltningssystem med syfte att skapa ett effektivt, öppet, ekonomiskt hållbart och ansvarstagande FN som kan återknyta kontakten med sina medborgare, inbegripet lokalsamhällen och andra gräsrotsaktörer, och med civilsamhället, för att ligga mer i linje med den krävande globala agendan; att ta ledningen i frågan om godtyckliga uppskjutningar av ansökningar från ett antal organisationer inom det civila samhället om att få rådgivande status i FN; parlamentet understryker att de stora framstegen i FN:s reformprocess har gjorts inom det administrativa och byråkratiska området, samtidigt som viktiga politiska reformer återstår att genomföras, och dessa bör omfatta ett återupplivande av FN:s generalförsamling med konkreta åtgärder för att påskynda anpassningen av utvecklingssystemen till Agenda 2030; parlamentet anser att EU och dess medlemsstater bör söka ett brett samförstånd om reform av FN:s säkerhetsråd, bland annat en ständig plats för EU utöver de platser som redan innehas av medlemsstater, och begränsning av vetorätten, framför allt vid krigsbrott och brott mot mänskligheten, och en förändrad sammansättning av medlemskapen så att de bättre återspeglar dagens värld; parlamentet anser att EU bör stödja generalsekreteraren och be honom intensifiera sina ansträngningar för genomförandet av FN:s strategi för jämställdhet mellan könen, så att kvinnor blir likvärdigt företrädda i FN-systemet på alla nivåer i hierarkin; parlamentet anser att EU bör påminna FN om att ingen kvinna har utnämnts till Förenta nationernas generalsekreterare sedan FN bildades 1945, |
| --- | --- |

h)

att fortsätta att ge FN:s generalsekreterare värdefullt stöd i hans strävan att föra programmet för reform av FN framåt och stärka FN:s förmåga att främja hållbar utveckling, verka för fred och säkerhet och effektivisera sitt interna förvaltningssystem med syfte att skapa ett effektivt, öppet, ekonomiskt hållbart och ansvarstagande FN som kan återknyta kontakten med sina medborgare, inbegripet lokalsamhällen och andra gräsrotsaktörer, och med civilsamhället, för att ligga mer i linje med den krävande globala agendan; att ta ledningen i frågan om godtyckliga uppskjutningar av ansökningar från ett antal organisationer inom det civila samhället om att få rådgivande status i FN; parlamentet understryker att de stora framstegen i FN:s reformprocess har gjorts inom det administrativa och byråkratiska området, samtidigt som viktiga politiska reformer återstår att genomföras, och dessa bör omfatta ett återupplivande av FN:s generalförsamling med konkreta åtgärder för att påskynda anpassningen av utvecklingssystemen till Agenda 2030; parlamentet anser att EU och dess medlemsstater bör söka ett brett samförstånd om reform av FN:s säkerhetsråd, bland annat en ständig plats för EU utöver de platser som redan innehas av medlemsstater, och begränsning av vetorätten, framför allt vid krigsbrott och brott mot mänskligheten, och en förändrad sammansättning av medlemskapen så att de bättre återspeglar dagens värld; parlamentet anser att EU bör stödja generalsekreteraren och be honom intensifiera sina ansträngningar för genomförandet av FN:s strategi för jämställdhet mellan könen, så att kvinnor blir likvärdigt företrädda i FN-systemet på alla nivåer i hierarkin; parlamentet anser att EU bör påminna FN om att ingen kvinna har utnämnts till Förenta nationernas generalsekreterare sedan FN bildades 1945,

| i) | att fortsätta att sträva efter större synergieffekter mellan det arbete som utförs i FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd; parlamentet berömmer EU:s insatser för att stödja arbetet i rådet för mänskliga rättigheter, och FN:s särskilda förfaranden, inbegripet dess särskilda rapportörer, i synnerhet när de upptäcker och övervakar brott mot mänskliga rättigheter, och andra tematiska och landsspecifika människorättsmekanismer, i förening med behovet av att föra fram mänskliga rättigheter som odelbara, sinsemellan beroende och sammanhörande rättigheter som griper över alla beslutsfattande- och politikområden i FN; parlamentet anser att EU bör fortsätta att uppmana alla medlemsstaterna att engagera sig fullt ut för att skydda om främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, och bör försöka att aktivera tillgängliga FN-mekanismer för att lagföra personer som är ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna, framför allt när de berörda länderna inte förmår eller vägrar att utreda sådana brott och inte garanterar skydd av grundläggande rättigheter för alla medborgare; parlamentet betonar det arbete som utförs av högkommissarien för mänskliga rättigheter och hennes kontor för att beivra brott mot mänskliga rättigheter; parlamentet kräver att opartiskheten hos alla organ som ska försvara och garantera mänskliga rättigheter måste säkerställas och i synnerhet att organen måste skyddas mot eventuella påtryckningar från stater som misstänks för brott mot eller bristande respekt för mänskliga rättigheter; parlamentet beklagar djupt att rådet för mänskliga rättigheter missbrukas av auktoritära regimer som fortsätter att missbruka det för egna syften och i synnerhet att underminera dess funktion och urholka normsystemet för mänskliga rättigheter; parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja en omfattande reform av rådet för mänskliga rättigheter; parlamentet betonar därför vikten av att främja en reform av FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) som kan säkerställa ett verkligt engagemang för att alla medlemsstater effektivt och opartiskt ska stärka de mänskliga rättigheterna, med risk för att UNHRC:s trovärdighet annars undermineras; parlamentet upprepar behovet av att se över valförfarandet till FN:s råd för mänskliga rättigheter, till exempel förbud mot slutna valsedlar och inrättande av en offentlig mekanism för ”utfästelsegranskning” för att förbättra rådsmedlemmarnas ansvarsskyldighet och säkerställa att varje stat med en plats i rådet gör sitt bästa för att främja och skydda mänskliga rättigheter, i enlighet med den resolution som låg till grund för rådet; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att anta en samordnad ståndpunkt beträffande medlemskap i rådet för mänskliga rättigheter och att rösta emot alla UNHRC-kandidater som inte uppfyller de kriterier som framgår av generalförsamlingens resolution 60/251 av den 15 mars 2006; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att begära en årlig rapport från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med inriktning på rådsmedlemmarnas samarbete med FN:s mekanismer och att övertala medlemmar som har valts in i rådet att utfärda permanenta inbjudningar till alla särskilda förfaranden i rådet för mänskliga rättigheter; parlamentet beklagar att Venezuela under perioden 2020–2022 deltar som fullvärdig medlem i FN:s råd för mänskliga rättigheter, när FN i sin egen rapport för 2020 har ställt sig bakom rapporter om brott mot mänskligheten begångna av Venezuelas regering, och påpekar att situationen är uppenbart inkonsekvent, |
| --- | --- |

i)

att fortsätta att sträva efter större synergieffekter mellan det arbete som utförs i FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd; parlamentet berömmer EU:s insatser för att stödja arbetet i rådet för mänskliga rättigheter, och FN:s särskilda förfaranden, inbegripet dess särskilda rapportörer, i synnerhet när de upptäcker och övervakar brott mot mänskliga rättigheter, och andra tematiska och landsspecifika människorättsmekanismer, i förening med behovet av att föra fram mänskliga rättigheter som odelbara, sinsemellan beroende och sammanhörande rättigheter som griper över alla beslutsfattande- och politikområden i FN; parlamentet anser att EU bör fortsätta att uppmana alla medlemsstaterna att engagera sig fullt ut för att skydda om främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, och bör försöka att aktivera tillgängliga FN-mekanismer för att lagföra personer som är ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna, framför allt när de berörda länderna inte förmår eller vägrar att utreda sådana brott och inte garanterar skydd av grundläggande rättigheter för alla medborgare; parlamentet betonar det arbete som utförs av högkommissarien för mänskliga rättigheter och hennes kontor för att beivra brott mot mänskliga rättigheter; parlamentet kräver att opartiskheten hos alla organ som ska försvara och garantera mänskliga rättigheter måste säkerställas och i synnerhet att organen måste skyddas mot eventuella påtryckningar från stater som misstänks för brott mot eller bristande respekt för mänskliga rättigheter; parlamentet beklagar djupt att rådet för mänskliga rättigheter missbrukas av auktoritära regimer som fortsätter att missbruka det för egna syften och i synnerhet att underminera dess funktion och urholka normsystemet för mänskliga rättigheter; parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja en omfattande reform av rådet för mänskliga rättigheter; parlamentet betonar därför vikten av att främja en reform av FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC) som kan säkerställa ett verkligt engagemang för att alla medlemsstater effektivt och opartiskt ska stärka de mänskliga rättigheterna, med risk för att UNHRC:s trovärdighet annars undermineras; parlamentet upprepar behovet av att se över valförfarandet till FN:s råd för mänskliga rättigheter, till exempel förbud mot slutna valsedlar och inrättande av en offentlig mekanism för ”utfästelsegranskning” för att förbättra rådsmedlemmarnas ansvarsskyldighet och säkerställa att varje stat med en plats i rådet gör sitt bästa för att främja och skydda mänskliga rättigheter, i enlighet med den resolution som låg till grund för rådet; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att anta en samordnad ståndpunkt beträffande medlemskap i rådet för mänskliga rättigheter och att rösta emot alla UNHRC-kandidater som inte uppfyller de kriterier som framgår av generalförsamlingens resolution 60/251 av den 15 mars 2006; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att begära en årlig rapport från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med inriktning på rådsmedlemmarnas samarbete med FN:s mekanismer och att övertala medlemmar som har valts in i rådet att utfärda permanenta inbjudningar till alla särskilda förfaranden i rådet för mänskliga rättigheter; parlamentet beklagar att Venezuela under perioden 2020–2022 deltar som fullvärdig medlem i FN:s råd för mänskliga rättigheter, när FN i sin egen rapport för 2020 har ställt sig bakom rapporter om brott mot mänskligheten begångna av Venezuelas regering, och påpekar att situationen är uppenbart inkonsekvent,

| j) | att slå fast att EU bör stödja inrättandet inom UNHRC av en oberoende internationell undersökningskommission för att utreda fakta och omständigheter i samband med beskyllningar om systematisk rasism, brott och missbruk; parlamentet uppmanar till allmän ratificering och effektivt genomförande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering; parlamentet inser den mycket viktiga roll som undervisning och kultur spelar för att främja mänskliga rättigheter och intersektionellt bekämpa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och liknande intolerans, |
| --- | --- |

j)

att slå fast att EU bör stödja inrättandet inom UNHRC av en oberoende internationell undersökningskommission för att utreda fakta och omständigheter i samband med beskyllningar om systematisk rasism, brott och missbruk; parlamentet uppmanar till allmän ratificering och effektivt genomförande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering; parlamentet inser den mycket viktiga roll som undervisning och kultur spelar för att främja mänskliga rättigheter och intersektionellt bekämpa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och liknande intolerans,

| k) | att fortsätta att stärka den internationella brottmålsdomstolens roll och det internationella straffrättssystemet i syfte att främja ansvarsskyldighet och stoppa straffrihet samt att ge den internationella brottmålsdomstolen starka diplomatiska, politiska och ekonomiska resurser så att den kan fullgöra sina uppgifter enligt mandatet; att uppmana alla FN-medlemsstater att ansluta sig till den internationella brottmålsdomstolen genom att ratificera och genomföra Romstadgan och att uppmuntra till ratificering av Kampala-ändringarna; att uppmana de som drar sig ur den internationella brottmålsdomstolen att ompröva sina beslut; att stödja den internationella brottmålsdomstolen som en viktig institution för att lagföra förövare och hjälpa offer att få rättvisa, och för att uppmuntra en kraftfull dialog och samverkan mellan den internationella brottmålsdomstolen, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd; parlamentet beklagar och fördömer attackerna mot den internationella brottmålsdomstolen och fortsätter att stå fast mot kränkande handlingar och ogrundade påståenden eller uttalanden som underminerar den internationella brottmålsdomstolen och Romstadgesystemet i allmänhet; parlamentet välkomnar att konkreta åtgärder har vidtagits för att undanröja sanktioner mot den internationella brottmålsdomstolens personal, inbegripet domstolens chefsåklagare; parlamentet anser att EU bör inleda en förstärkt dialog med USA:s nuvarande regering i frågor som rör den internationella brottmålsdomstolen, och att EU bör bidra till den globala kampen mot internationell brottslighet genom att stödja initiativ som syftar till att skydda principen om allmän jurisdiktion och bygga upp FN:s medlemsstaters förmåga att tillämpa den i sina inhemska rättssystem; parlamentet understryker EU:s ledande roll i kampen mot straffrihet, inbegripet dess stöd till den internationella brottmålsdomstolen, vilket är ett grundläggande element i EU:s röst i FN, och understryker vidare att den internationella brottmålsdomstolen är den enda internationella institution som har befogenhet att väcka åtal för några av världens mest fruktansvärda brott och att försvara brottsoffer som inte har någon annan instans att vända sig till, |
| --- | --- |

k)

att fortsätta att stärka den internationella brottmålsdomstolens roll och det internationella straffrättssystemet i syfte att främja ansvarsskyldighet och stoppa straffrihet samt att ge den internationella brottmålsdomstolen starka diplomatiska, politiska och ekonomiska resurser så att den kan fullgöra sina uppgifter enligt mandatet; att uppmana alla FN-medlemsstater att ansluta sig till den internationella brottmålsdomstolen genom att ratificera och genomföra Romstadgan och att uppmuntra till ratificering av Kampala-ändringarna; att uppmana de som drar sig ur den internationella brottmålsdomstolen att ompröva sina beslut; att stödja den internationella brottmålsdomstolen som en viktig institution för att lagföra förövare och hjälpa offer att få rättvisa, och för att uppmuntra en kraftfull dialog och samverkan mellan den internationella brottmålsdomstolen, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd; parlamentet beklagar och fördömer attackerna mot den internationella brottmålsdomstolen och fortsätter att stå fast mot kränkande handlingar och ogrundade påståenden eller uttalanden som underminerar den internationella brottmålsdomstolen och Romstadgesystemet i allmänhet; parlamentet välkomnar att konkreta åtgärder har vidtagits för att undanröja sanktioner mot den internationella brottmålsdomstolens personal, inbegripet domstolens chefsåklagare; parlamentet anser att EU bör inleda en förstärkt dialog med USA:s nuvarande regering i frågor som rör den internationella brottmålsdomstolen, och att EU bör bidra till den globala kampen mot internationell brottslighet genom att stödja initiativ som syftar till att skydda principen om allmän jurisdiktion och bygga upp FN:s medlemsstaters förmåga att tillämpa den i sina inhemska rättssystem; parlamentet understryker EU:s ledande roll i kampen mot straffrihet, inbegripet dess stöd till den internationella brottmålsdomstolen, vilket är ett grundläggande element i EU:s röst i FN, och understryker vidare att den internationella brottmålsdomstolen är den enda internationella institution som har befogenhet att väcka åtal för några av världens mest fruktansvärda brott och att försvara brottsoffer som inte har någon annan instans att vända sig till,

| l) | att åter framhålla behovet av, och upprepa sitt stöd för, en allmän efterlevnad och genomförande av rättsstatsprincipen på både nationell och internationell nivå och sitt engagemang för en internationell ordning baserad på rättsstatsprincipen och folkrätten; att välkomna den dialog som samordnings- och resursgruppen för rättsstatsprincipen inom generalsekreterarens verkställande kontor har inlett med medlemsstaterna på ämnet ”Att främja rättsstatsprincipen på internationell nivå” och uppmana till en fortsättning av denna dialog i syfte att främja rättsstatsprincipen på internationell nivå; parlamentet uppmanar generalsekreteraren och FN-systemet att i lämplig omfattning ta upp aspekter på rättsstatsprincipen i relevanta verksamheter, inbegripet kvinnors deltagande i verksamheter som hör samman med rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

l)

att åter framhålla behovet av, och upprepa sitt stöd för, en allmän efterlevnad och genomförande av rättsstatsprincipen på både nationell och internationell nivå och sitt engagemang för en internationell ordning baserad på rättsstatsprincipen och folkrätten; att välkomna den dialog som samordnings- och resursgruppen för rättsstatsprincipen inom generalsekreterarens verkställande kontor har inlett med medlemsstaterna på ämnet ”Att främja rättsstatsprincipen på internationell nivå” och uppmana till en fortsättning av denna dialog i syfte att främja rättsstatsprincipen på internationell nivå; parlamentet uppmanar generalsekreteraren och FN-systemet att i lämplig omfattning ta upp aspekter på rättsstatsprincipen i relevanta verksamheter, inbegripet kvinnors deltagande i verksamheter som hör samman med rättsstatsprincipen,

| m) | att aktivt motverka försök av vissa enskilda länder eller koalitioner av länder att underminera det internationella samförståndet kring reproduktiv hälsa och rättigheter; parlamentet fördömer i synnerhet den nya ”Genève-samförståndsförklaringen” under ledning av Trump-regeringen och undertecknad av 32 övervägande illiberala eller auktoritära regeringar; parlamentet uttrycker sitt djupa missnöje över att två EU-medlemsstater, Ungern och Polen, har undertecknat denna bakåtsträvande förklaring som syftar till att underminera kvinnors reproduktiva frihet och hbtq-personers rättigheter, |
| --- | --- |

m)

att aktivt motverka försök av vissa enskilda länder eller koalitioner av länder att underminera det internationella samförståndet kring reproduktiv hälsa och rättigheter; parlamentet fördömer i synnerhet den nya ”Genève-samförståndsförklaringen” under ledning av Trump-regeringen och undertecknad av 32 övervägande illiberala eller auktoritära regeringar; parlamentet uttrycker sitt djupa missnöje över att två EU-medlemsstater, Ungern och Polen, har undertecknat denna bakåtsträvande förklaring som syftar till att underminera kvinnors reproduktiva frihet och hbtq-personers rättigheter,

| n) | att stödja det arbete som utförs av den nyligen inrättade öppna mellanstatliga arbetsgruppen (OEIGWG) för att utveckla ett juridiskt bindande fördrag om transnationella bolag och andra affärsdrivande företag i syfte att inrätta ett juridiskt bindande verktyg som säkerställer att företagen är fullt ansvariga för brott mot mänskliga rättigheter och för miljöbrott, |
| --- | --- |

n)

att stödja det arbete som utförs av den nyligen inrättade öppna mellanstatliga arbetsgruppen (OEIGWG) för att utveckla ett juridiskt bindande fördrag om transnationella bolag och andra affärsdrivande företag i syfte att inrätta ett juridiskt bindande verktyg som säkerställer att företagen är fullt ansvariga för brott mot mänskliga rättigheter och för miljöbrott,

| o) | att fortsätta att stärka EU:s åtagande att bekämpa straffrihet för brott mot journalister, mediearbetare och tillhörande personal, inbegripet lokalt anställda, och att vidta konkreta åtgärder i detta avseende; att följa uppmaningen från FN:s särskilda rapportörer om yttrandefrihet, och om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, om att upprätta en permanent utredningsmekanism inom FN för brott mot journalister och stödja utnämningen av en särskild FN-representant för skydd av journalister överallt i världen; att föra en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av försvarare av mänskliga rättigheter, inbegripet försvarare av miljörättigheter och människors rätt till jord, och alla försök att utsätta dem för olika former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden; att uppmana FN:s medlemsstater att föra en politik som ger skydd och stöd till utsatta försvarare av mänskliga rättigheter; att fortsätta att med alla diplomatiska medel och i nära samarbete med FN förespråka att dödsstraffet avskaffas i hela världen, och att uppmana till ett uppehåll i verkställandet av dödsstraff, |
| --- | --- |

o)

att fortsätta att stärka EU:s åtagande att bekämpa straffrihet för brott mot journalister, mediearbetare och tillhörande personal, inbegripet lokalt anställda, och att vidta konkreta åtgärder i detta avseende; att följa uppmaningen från FN:s särskilda rapportörer om yttrandefrihet, och om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, om att upprätta en permanent utredningsmekanism inom FN för brott mot journalister och stödja utnämningen av en särskild FN-representant för skydd av journalister överallt i världen; att föra en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av försvarare av mänskliga rättigheter, inbegripet försvarare av miljörättigheter och människors rätt till jord, och alla försök att utsätta dem för olika former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden; att uppmana FN:s medlemsstater att föra en politik som ger skydd och stöd till utsatta försvarare av mänskliga rättigheter; att fortsätta att med alla diplomatiska medel och i nära samarbete med FN förespråka att dödsstraffet avskaffas i hela världen, och att uppmana till ett uppehåll i verkställandet av dödsstraff,

| p) | att fortsätta att utöka sin verktygslåda för diplomati och utåtriktad verksamhet, särskilt när det gäller fred, internationell säkerhet, långsiktig stabilitet, klimatdiplomati, kulturdiplomati, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, rättvis globalisering och förmåga att föra en politisk dialog och nå politiskt samförstånd, inte bara med FN-medlemmar utan också med relevanta samtalspartner som städer, regioner, den akademiska världen, religiösa organ och samfund, civilsamhället, lokalsamhällen, urbefolkningar och den privata sektorn; att eftersträva lösningar på globala problem t.ex. klimatförändringar, som ingångspunkt för diplomatiska relationer med partner för vilka andra punkter på dagordningen är starkt ifrågasatta, och på så sätt skapa möjligheter att stärka stabiliteten och freden; parlamentet välkomnar att EU och dess medlemsstater bidrar aktivt till FN-systemets arbete på olika sätt och i olika former, |
| --- | --- |

p)

att fortsätta att utöka sin verktygslåda för diplomati och utåtriktad verksamhet, särskilt när det gäller fred, internationell säkerhet, långsiktig stabilitet, klimatdiplomati, kulturdiplomati, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, rättvis globalisering och förmåga att föra en politisk dialog och nå politiskt samförstånd, inte bara med FN-medlemmar utan också med relevanta samtalspartner som städer, regioner, den akademiska världen, religiösa organ och samfund, civilsamhället, lokalsamhällen, urbefolkningar och den privata sektorn; att eftersträva lösningar på globala problem t.ex. klimatförändringar, som ingångspunkt för diplomatiska relationer med partner för vilka andra punkter på dagordningen är starkt ifrågasatta, och på så sätt skapa möjligheter att stärka stabiliteten och freden; parlamentet välkomnar att EU och dess medlemsstater bidrar aktivt till FN-systemets arbete på olika sätt och i olika former,

| q) | att upprepa sitt otvetydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd till åtgärder som syftar till att besegra och utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish/IS, som utgör ett uppenbart hot mot regional och internationell säkerhet; att samarbeta med FN:s generalförsamling och säkerhetsråd för att bekämpa finansiering av terrorism och bygga upp mekanismer för att identifiera terrorister och terrororganisationer samt stärka mekanismerna för frysning av deras tillgångar globalt; att engagera sig för att stärka EU:s och FN:s gemensamma insatser i kampen mot terrorismens bakomliggande orsaker, särskilt när det gäller att möta hybridhot och utveckla forskning och kapacitetsuppbyggnad inom cyberförsvar; att stödja lokala partners pågående initiativ för att utarbeta, genomföra och utveckla metoder för att motverka radikalisering och rekrytering till terrororganisationer; att fortsätta arbetet med att slå ned på rekrytering, bekämpa utländska terrorister och våldsam extremism, bekämpa terroristpropaganda; att stödja åtgärder som stärker motståndskraften hos lokalsamhällen som är utsatta för radikalisering, också genom att säkra social inkludering och utforska initiativ som anknyter till religiösa ledare och präster; att arbeta för att effektivisera den internationella polisverksamheten och det rättsliga samarbetet och domstolssamarbetet i kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet för att stödja radikaliseringsbekämpning och avradikalisering i linje med FN:s handlingsplan för att förhindra våldsam extremism; att främja arbetet i FN för att bekämpa terrorism genom att genomföra och uppdatera de fyra pelarna i FN:s globala strategi mot terrorism, vilken godkändes av generalförsamlingen i september 2006; att åta sig ledningen av den förestående granskningen av FN:s globala antiterrorismstrategi genom att förstärka mänskliga rättigheter och förebyggande metoder, |
| --- | --- |

q)

att upprepa sitt otvetydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd till åtgärder som syftar till att besegra och utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish/IS, som utgör ett uppenbart hot mot regional och internationell säkerhet; att samarbeta med FN:s generalförsamling och säkerhetsråd för att bekämpa finansiering av terrorism och bygga upp mekanismer för att identifiera terrorister och terrororganisationer samt stärka mekanismerna för frysning av deras tillgångar globalt; att engagera sig för att stärka EU:s och FN:s gemensamma insatser i kampen mot terrorismens bakomliggande orsaker, särskilt när det gäller att möta hybridhot och utveckla forskning och kapacitetsuppbyggnad inom cyberförsvar; att stödja lokala partners pågående initiativ för att utarbeta, genomföra och utveckla metoder för att motverka radikalisering och rekrytering till terrororganisationer; att fortsätta arbetet med att slå ned på rekrytering, bekämpa utländska terrorister och våldsam extremism, bekämpa terroristpropaganda; att stödja åtgärder som stärker motståndskraften hos lokalsamhällen som är utsatta för radikalisering, också genom att säkra social inkludering och utforska initiativ som anknyter till religiösa ledare och präster; att arbeta för att effektivisera den internationella polisverksamheten och det rättsliga samarbetet och domstolssamarbetet i kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet för att stödja radikaliseringsbekämpning och avradikalisering i linje med FN:s handlingsplan för att förhindra våldsam extremism; att främja arbetet i FN för att bekämpa terrorism genom att genomföra och uppdatera de fyra pelarna i FN:s globala strategi mot terrorism, vilken godkändes av generalförsamlingen i september 2006; att åta sig ledningen av den förestående granskningen av FN:s globala antiterrorismstrategi genom att förstärka mänskliga rättigheter och förebyggande metoder,

| r) | att fortsätta att utvidga trepartssamarbetet mellan EU, Afrikanska unionen och FN; parlamentet betonar vikten av gemensamma insatser för att bygga upp förmågan hos EU, FN och Afrikanska unionen till ett fortsatt samarbete med Afrikanska unionen vid utvecklingen av dess förmåga att förhindra och hantera kriser och lösa konflikter på den afrikanska kontinenten, också genom en sammanhängande fortsättning av EU:s och FN:s långsiktiga stöd till ett fullständigt förverkligande av den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen, samt kapacitet inom andra politikområden av betydelse för Afrikas säkerhet och stabilitet, till exempel baserad på ett människosäkerhetsindex, också i frågor som rör ekonomi och miljö och när det gäller tillgången till kollektiva nyttigheter; parlamentet betonar i detta avseende att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt situationen i Sahel-området på grund av den tilltagande instabiliteten; parlamentet anser att EU kan få en betydande attraktionskraft på grund av sin förmåga att tillgodose önskemålen om partnerskap hos den afrikanska kontinenten och dess institutioner genom partnerskap mellan jämlikar i linje med EU:s nya strategi för Afrika; parlamentet understryker vikten av en nära dialog om politik och handlingssätt med EU:s partner i Afrika, inbegripet stöd och dialog med regionala organisationer och inom parlamentariska dimensioner; parlamentet betonar vikten av att inom FN:s ram intensifiera dialogen och samarbetet med de afrikanska länderna i EU:s södra Medelhavsgrannskap för att möta gemensamma säkerhets- och stabilitetsutmaningar, |
| --- | --- |

r)

att fortsätta att utvidga trepartssamarbetet mellan EU, Afrikanska unionen och FN; parlamentet betonar vikten av gemensamma insatser för att bygga upp förmågan hos EU, FN och Afrikanska unionen till ett fortsatt samarbete med Afrikanska unionen vid utvecklingen av dess förmåga att förhindra och hantera kriser och lösa konflikter på den afrikanska kontinenten, också genom en sammanhängande fortsättning av EU:s och FN:s långsiktiga stöd till ett fullständigt förverkligande av den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen, samt kapacitet inom andra politikområden av betydelse för Afrikas säkerhet och stabilitet, till exempel baserad på ett människosäkerhetsindex, också i frågor som rör ekonomi och miljö och när det gäller tillgången till kollektiva nyttigheter; parlamentet betonar i detta avseende att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt situationen i Sahel-området på grund av den tilltagande instabiliteten; parlamentet anser att EU kan få en betydande attraktionskraft på grund av sin förmåga att tillgodose önskemålen om partnerskap hos den afrikanska kontinenten och dess institutioner genom partnerskap mellan jämlikar i linje med EU:s nya strategi för Afrika; parlamentet understryker vikten av en nära dialog om politik och handlingssätt med EU:s partner i Afrika, inbegripet stöd och dialog med regionala organisationer och inom parlamentariska dimensioner; parlamentet betonar vikten av att inom FN:s ram intensifiera dialogen och samarbetet med de afrikanska länderna i EU:s södra Medelhavsgrannskap för att möta gemensamma säkerhets- och stabilitetsutmaningar,

| s) | att erkänna och utnyttja de betydande framsteg som EU och FN har gjort genom att ge stöd och bygga upp kapacitet i regionerna Sahel, Västafrika och Afrikas horn; parlamentet berömmer rollen och samarbetet mellan EU:s civila och militära Gusp-uppdrag och FN:s uppdrag, inbegripet FN:s integrerade strategi för Sahel och dess stödplan, FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali och FN:s kontor för Västafrika; parlamentet välkomnar undertecknandet av det tekniska avtalet mellan G5 Sahel, EU och FN om tillhandahållande av operativt och logistiskt stöd till den gemensamma styrkan i de fem G5 Sahel-länderna som ett tecken på det utmärkta samarbetet mellan de tre organisationerna; parlamentet anser att EU bör stödja uppmaningen till FN:s säkerhetsråd om att den gemensamma G5 Sahel-styrkan ska tas upp i kapitel VII i FN-stadgan och beviljas långsiktig finansiering; parlamentet påminner om att utvecklingen, säkerheten och stabiliteten på den afrikanska kontinenten, och särskilt i Maghreb- och Sahel-regionerna, direkt påverkar EU och dess yttre gränser; parlamentet uppmanar EU att stödja och förstärka sitt samarbete med FN och Afrikanska unionen för att stödja utveckling, motverka fattigdom och bygga upp kapacitet tillsammans med lokala partner för att bekämpa extremism och människohandel, |
| --- | --- |

s)

att erkänna och utnyttja de betydande framsteg som EU och FN har gjort genom att ge stöd och bygga upp kapacitet i regionerna Sahel, Västafrika och Afrikas horn; parlamentet berömmer rollen och samarbetet mellan EU:s civila och militära Gusp-uppdrag och FN:s uppdrag, inbegripet FN:s integrerade strategi för Sahel och dess stödplan, FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali och FN:s kontor för Västafrika; parlamentet välkomnar undertecknandet av det tekniska avtalet mellan G5 Sahel, EU och FN om tillhandahållande av operativt och logistiskt stöd till den gemensamma styrkan i de fem G5 Sahel-länderna som ett tecken på det utmärkta samarbetet mellan de tre organisationerna; parlamentet anser att EU bör stödja uppmaningen till FN:s säkerhetsråd om att den gemensamma G5 Sahel-styrkan ska tas upp i kapitel VII i FN-stadgan och beviljas långsiktig finansiering; parlamentet påminner om att utvecklingen, säkerheten och stabiliteten på den afrikanska kontinenten, och särskilt i Maghreb- och Sahel-regionerna, direkt påverkar EU och dess yttre gränser; parlamentet uppmanar EU att stödja och förstärka sitt samarbete med FN och Afrikanska unionen för att stödja utveckling, motverka fattigdom och bygga upp kapacitet tillsammans med lokala partner för att bekämpa extremism och människohandel,

| t) | att skapa ett närmare samarbete med länderna i Latinamerika, en region som vi har många band och gemensamma värderingar med och som har drabbats hårt av covid-19-pandemin, för att möta gemensamma utmaningar på ett samordnat sätt inom ramen för FN, |
| --- | --- |

t)

att skapa ett närmare samarbete med länderna i Latinamerika, en region som vi har många band och gemensamma värderingar med och som har drabbats hårt av covid-19-pandemin, för att möta gemensamma utmaningar på ett samordnat sätt inom ramen för FN,

| u) | att fortsätta dialogen om FN-systemets förmåga att leva upp till och utöka sin förmåga att förebygga konflikter och ansvara för skydd, och åter fastslå vårt gemensamma engagemang för en regelbaserad världsordning, folkrätten, inbegripet territoriell integritet, oberoende och suveränitet, vilket också framgår av principerna i Helsingforsslutakten och OSSE:s Parisstadga, och säkerställa att allas mänskliga rättigheter och grundläggande friheter står i centrum vid konfliktlösning och medling; parlamentet betonar vikten av dialog och samverkan med FN när det gäller effektiva och trovärdiga fredsskapande uppdrag med tydliga mål, tydlig kapacitet att åstadkomma dem och förmåga att uppnå konkreta och trovärdiga resultat; parlamentet efterlyser effektiva mekanismer, bland annat för: i) verkställande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, och alla följande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet i linje med målet om kvinnors fulla, likställda och meningsfulla deltagande i och ledande av fredsskapande uppdrag och de FN-strukturer som sysslar med detta, (ii) barns- och ungdomsperspektivet sådant det framgår av agendan för ungdom, fred och säkerhet och i konventionen om barnets rättigheter, också när det gäller att stödja och stärka internationella insatser via FN för att avbryta utnyttjandet av barn i väpnade konflikter, (iii) perspektivet för personer med funktionsnedsättning, och då särskilt de som upplever en intersektionell diskriminering och de som är utsatta enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, samt (iv) behovet att säkerställa respekten för mänskliga rättigheter och skyddet för civila, vilket står i centrum för fredsskapande uppdrag; parlamentet upprepar den väsentliga roll som kvinnor spelar vid medling i konflikter och i fredsskapande uppdrag; parlamentet erinrar om deras underrepresentation på alla nivåer i FN:s och EU:s uppdrag, och den stora vikten av att skydda kvinnor och flickor under och efter konflikter; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att bidra med fler europeiska stridskrafter till FN:s fredsbevarande uppdrag; parlamentet betonar vikten av att EU ger stöd till länder som har gått igenom våldsamma konflikter; parlamentet efterlyser därför ett förstärkt samarbete för att hantera bräckliga övergångssituationer, bland annat genom att stärka det nationella egenansvaret och befästa de framsteg som gjorts inom fredsskapande och förstärka interaktionen med lokalsamhällen och säkerställa att de får skydd och hjälp; parlamentet efterlyser reformer av relevanta strukturer för att avskaffa straffriheten för FN-personal som tjänstgör vid militära operationer och civila uppdrag och upprätta en fungerande och öppna kontroll och fasta ansvarighetsmekanismer i de fall där våld, och i synnerhet sexuellt våld, förekommer; parlamentet lovordar det arbete och de bidrag till kampen mot straffrihet som Agnes Callamard, FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, uträttat genom att utreda misstänkta fall av utomrättsliga mord samtidigt som hon utsattes för trakasserier och hot, |
| --- | --- |

u)

att fortsätta dialogen om FN-systemets förmåga att leva upp till och utöka sin förmåga att förebygga konflikter och ansvara för skydd, och åter fastslå vårt gemensamma engagemang för en regelbaserad världsordning, folkrätten, inbegripet territoriell integritet, oberoende och suveränitet, vilket också framgår av principerna i Helsingforsslutakten och OSSE:s Parisstadga, och säkerställa att allas mänskliga rättigheter och grundläggande friheter står i centrum vid konfliktlösning och medling; parlamentet betonar vikten av dialog och samverkan med FN när det gäller effektiva och trovärdiga fredsskapande uppdrag med tydliga mål, tydlig kapacitet att åstadkomma dem och förmåga att uppnå konkreta och trovärdiga resultat; parlamentet efterlyser effektiva mekanismer, bland annat för: i) verkställande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325, och alla följande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet i linje med målet om kvinnors fulla, likställda och meningsfulla deltagande i och ledande av fredsskapande uppdrag och de FN-strukturer som sysslar med detta, (ii) barns- och ungdomsperspektivet sådant det framgår av agendan för ungdom, fred och säkerhet och i konventionen om barnets rättigheter, också när det gäller att stödja och stärka internationella insatser via FN för att avbryta utnyttjandet av barn i väpnade konflikter, (iii) perspektivet för personer med funktionsnedsättning, och då särskilt de som upplever en intersektionell diskriminering och de som är utsatta enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, samt (iv) behovet att säkerställa respekten för mänskliga rättigheter och skyddet för civila, vilket står i centrum för fredsskapande uppdrag; parlamentet upprepar den väsentliga roll som kvinnor spelar vid medling i konflikter och i fredsskapande uppdrag; parlamentet erinrar om deras underrepresentation på alla nivåer i FN:s och EU:s uppdrag, och den stora vikten av att skydda kvinnor och flickor under och efter konflikter; parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att bidra med fler europeiska stridskrafter till FN:s fredsbevarande uppdrag; parlamentet betonar vikten av att EU ger stöd till länder som har gått igenom våldsamma konflikter; parlamentet efterlyser därför ett förstärkt samarbete för att hantera bräckliga övergångssituationer, bland annat genom att stärka det nationella egenansvaret och befästa de framsteg som gjorts inom fredsskapande och förstärka interaktionen med lokalsamhällen och säkerställa att de får skydd och hjälp; parlamentet efterlyser reformer av relevanta strukturer för att avskaffa straffriheten för FN-personal som tjänstgör vid militära operationer och civila uppdrag och upprätta en fungerande och öppna kontroll och fasta ansvarighetsmekanismer i de fall där våld, och i synnerhet sexuellt våld, förekommer; parlamentet lovordar det arbete och de bidrag till kampen mot straffrihet som Agnes Callamard, FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, uträttat genom att utreda misstänkta fall av utomrättsliga mord samtidigt som hon utsattes för trakasserier och hot,

| v) | att fortsätta att föra en konsekvent dialog i alla FN-forum, särskilt generalförsamlingen, om behovet av att skydda hbti-personers mänskliga rättigheter, i linje med EU:s riktlinjer för att främja och skydda hbti-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter i multilaterala forum (5), EU:s riktlinjer om dödsstraff (6), och med respekt för de internationellt erkända Yogyakartaprinciperna (7); att uppmuntra FN:s organ och medlemmar att ta med ”könsidentitet och könsuttryck” och ”könsegenskaper” i sin hantering av brott mot de mänskliga rättigheterna, och därvid inbegripa transpersoner och intersexuella personer samt de brott mot de mänskliga rättigheterna som de utsätts för; att använda alla till buds stående diplomatiska verktyg för att på global nivå förespråka att samkönade sexuella handlingar med samtycke avkriminaliseras, att dödsstraffet avskaffas som påföljd för samkönade sexuella handlingar med samtycke, att lagstiftning antas som tillåter erkännande av juridiskt kön och att könsstympning av intersexuella och så kallad ”konverteringsterapi” förbjuds i hela världen, |
| --- | --- |

v)

att fortsätta att föra en konsekvent dialog i alla FN-forum, särskilt generalförsamlingen, om behovet av att skydda hbti-personers mänskliga rättigheter, i linje med EU:s riktlinjer för att främja och skydda hbti-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter i multilaterala forum (5), EU:s riktlinjer om dödsstraff (6), och med respekt för de internationellt erkända Yogyakartaprinciperna (7); att uppmuntra FN:s organ och medlemmar att ta med ”könsidentitet och könsuttryck” och ”könsegenskaper” i sin hantering av brott mot de mänskliga rättigheterna, och därvid inbegripa transpersoner och intersexuella personer samt de brott mot de mänskliga rättigheterna som de utsätts för; att använda alla till buds stående diplomatiska verktyg för att på global nivå förespråka att samkönade sexuella handlingar med samtycke avkriminaliseras, att dödsstraffet avskaffas som påföljd för samkönade sexuella handlingar med samtycke, att lagstiftning antas som tillåter erkännande av juridiskt kön och att könsstympning av intersexuella och så kallad ”konverteringsterapi” förbjuds i hela världen,

| w) | att främja samstämmighet i FN:s hantering av situationer som ockupation eller annektering av territorium; parlamentet påminner om att internationell humanitär rätt bör vara ledande för internationellt engagemang i alla sådana situationer, också i fall av långvarig ockupation och de många frusna konflikterna i de östliga partnerskapsländerna; parlamentet stöder FN:s ökande uppmärksamhet på affärsverksamhet i samband med internationellt bekymmersamma situationer och uppmanar rådet att noga övervaka EU-baserade företag som förekommer i sådana FN-rapporter eller databaser, |
| --- | --- |

w)

att främja samstämmighet i FN:s hantering av situationer som ockupation eller annektering av territorium; parlamentet påminner om att internationell humanitär rätt bör vara ledande för internationellt engagemang i alla sådana situationer, också i fall av långvarig ockupation och de många frusna konflikterna i de östliga partnerskapsländerna; parlamentet stöder FN:s ökande uppmärksamhet på affärsverksamhet i samband med internationellt bekymmersamma situationer och uppmanar rådet att noga övervaka EU-baserade företag som förekommer i sådana FN-rapporter eller databaser,

| x) | att vidareutveckla EU:s medlingsförmåga och diplomati för att förebygga och hantera kriser och lösa konflikter, också frusna eller nya konflikter, eller åtminstone minska dem, i samverkan med FN:s insatser, där Berlinprocessen om Libyen är ett bra exempel på EU-stöd till och samverkan med FN-ledda medlingsinsatser, med fullt och meningsfullt deltagande av kvinnor i medlingsinsatserna, samt att fortsätta EU:s fasta stöd till oberoende, suveränitet och territoriell integritet inom internationellt erkända gränser för konfliktdrabbade partner, bland annat Georgien, Moldavien och Ukraina; att uppmana FN att prioritera förebyggande, medling, förlikning och politiska lösningar på konflikter och samtidigt ta itu med krisernas bakomliggande orsaker och drivkrafter; att sträva efter starkare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på aktuella konflikter, och att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, åtgärder och initiativ för att lösa dessa konflikter; parlamentet lovordar den långa historien av samarbete mellan EU och FN för att nå gemensamma utvecklingsmål och förhindra att pågående konflikter trappas upp ytterligare; parlamentet anser i detta sammanhang att EU bör fortsätta att uppmana det internationella samfundet att fullt ut följa linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim, |
| --- | --- |

x)

att vidareutveckla EU:s medlingsförmåga och diplomati för att förebygga och hantera kriser och lösa konflikter, också frusna eller nya konflikter, eller åtminstone minska dem, i samverkan med FN:s insatser, där Berlinprocessen om Libyen är ett bra exempel på EU-stöd till och samverkan med FN-ledda medlingsinsatser, med fullt och meningsfullt deltagande av kvinnor i medlingsinsatserna, samt att fortsätta EU:s fasta stöd till oberoende, suveränitet och territoriell integritet inom internationellt erkända gränser för konfliktdrabbade partner, bland annat Georgien, Moldavien och Ukraina; att uppmana FN att prioritera förebyggande, medling, förlikning och politiska lösningar på konflikter och samtidigt ta itu med krisernas bakomliggande orsaker och drivkrafter; att sträva efter starkare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på aktuella konflikter, och att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, åtgärder och initiativ för att lösa dessa konflikter; parlamentet lovordar den långa historien av samarbete mellan EU och FN för att nå gemensamma utvecklingsmål och förhindra att pågående konflikter trappas upp ytterligare; parlamentet anser i detta sammanhang att EU bör fortsätta att uppmana det internationella samfundet att fullt ut följa linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim,

| y) | att uppmana alla FN:s medlemsstater att ratificera och effektivt genomföra alla grundläggande FN-konventioner om mänskliga rättigheter, bland annat FN:s konvention mot tortyr och det fakultativa protokollet till denna, de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och att uppfylla rapporteringsskyldigheterna enligt dessa instrument och åtagandet att samarbeta i god tro med FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

y)

att uppmana alla FN:s medlemsstater att ratificera och effektivt genomföra alla grundläggande FN-konventioner om mänskliga rättigheter, bland annat FN:s konvention mot tortyr och det fakultativa protokollet till denna, de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och att uppfylla rapporteringsskyldigheterna enligt dessa instrument och åtagandet att samarbeta i god tro med FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter,

| z) | att fortsätta att gå i bräschen när det gäller att mobilisera alla medel för ett effektivt genomförande och en effektiv uppföljning av målen i Agenda 2030 i all EU-politik som rör interna och externa frågor och i medlemsstaternas nationella strategier och prioriteringar; parlamentet betonar det akuta behovet av att på lämpligt sätt stödja och erkänna det viktiga och oumbärliga arbete som utförs av humanitära organisationer, till exempel Världslivsmedelsprogrammet; parlamentet välkomnar beslutet att tilldela 2020 års Nobelpris till Världslivsmedelsprogrammet för dess arbete för att bekämpa svält, för dess bidrag till att förbättra förutsättningarna för fred i konfliktdrabbade områden och för att det har agerat som drivkraft i arbetet för att förhindra att svält utnyttjas som vapen i krig och konflikter, |
| --- | --- |

z)

att fortsätta att gå i bräschen när det gäller att mobilisera alla medel för ett effektivt genomförande och en effektiv uppföljning av målen i Agenda 2030 i all EU-politik som rör interna och externa frågor och i medlemsstaternas nationella strategier och prioriteringar; parlamentet betonar det akuta behovet av att på lämpligt sätt stödja och erkänna det viktiga och oumbärliga arbete som utförs av humanitära organisationer, till exempel Världslivsmedelsprogrammet; parlamentet välkomnar beslutet att tilldela 2020 års Nobelpris till Världslivsmedelsprogrammet för dess arbete för att bekämpa svält, för dess bidrag till att förbättra förutsättningarna för fred i konfliktdrabbade områden och för att det har agerat som drivkraft i arbetet för att förhindra att svält utnyttjas som vapen i krig och konflikter,

| aa) | att upprepa sin oro över fartygs negativa påverkan på havsmiljön, inbegripet föroreningar, särskilt genom olagliga utsläpp av olja och andra skadliga ämnen och dumpning av farligt avfall, bland annat radioaktivt material, kärnavfall och farliga kemikalier, samt fysisk påverkan på koraller; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att prioritera åtgärder mot förorening av havsmiljön från landbaserade källor som en del av sina nationella strategier och program för hållbar utveckling, och att föra fram genomförandet av det globala handlingsprogrammet för skydd av den marina miljön mot landbaserad verksamhet och Montrealförklaringen om skydd av den marina miljön från landbaserade aktiviteter; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att förbättra den vetenskapliga förståelsen och bedömningen av havs- och kustekosystemen som en säker grund för att fatta förnuftiga beslut genom de åtgärder som framgår av genomförandeplanen från Johannesburg; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att utveckla nationella, regionala och internationella program för skydd och bevarande av den marina miljön och för att stoppa förlusten av biologisk mångfald, särskilt i bräckliga ekosystem, |
| --- | --- |

aa)

att upprepa sin oro över fartygs negativa påverkan på havsmiljön, inbegripet föroreningar, särskilt genom olagliga utsläpp av olja och andra skadliga ämnen och dumpning av farligt avfall, bland annat radioaktivt material, kärnavfall och farliga kemikalier, samt fysisk påverkan på koraller; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att prioritera åtgärder mot förorening av havsmiljön från landbaserade källor som en del av sina nationella strategier och program för hållbar utveckling, och att föra fram genomförandet av det globala handlingsprogrammet för skydd av den marina miljön mot landbaserad verksamhet och Montrealförklaringen om skydd av den marina miljön från landbaserade aktiviteter; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att förbättra den vetenskapliga förståelsen och bedömningen av havs- och kustekosystemen som en säker grund för att fatta förnuftiga beslut genom de åtgärder som framgår av genomförandeplanen från Johannesburg; parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att utveckla nationella, regionala och internationella program för skydd och bevarande av den marina miljön och för att stoppa förlusten av biologisk mångfald, särskilt i bräckliga ekosystem,

| ab) | att stödja FN:s generalsekreterares uppmaning om att betrakta ett tillgängligt covid-19-vaccin till överkomligt pris som en global allmän nyttighet; att genomföra bestämmelserna i rådets nyligen offentliggjorda slutsatser om EU:s roll för att stärka Världshälsoorganisationen, särskilt när det gäller dess förmåga till beredskap och agerande i hälsorelaterade nödsituationer; parlamentet välkomnar WHO:s arbete för att samordna regeringarnas insatser i kampen mot covid-19-pandemin; parlamentet begär en opartisk, öppen och oberoende utredning av virusets spridning och hur covid-19-pandemin har hanterats, också av WHO; parlamentet stöder en reform av Världshälsoorganisationen så att den i framtiden kan reagera effektivare på nödsituationer och skapa ett internationellt antiviruskonsortium för att säkerställa tillgång till och rättvis fördelning av covid-19 vaccin, liksom andra vacciner, i alla länder; parlamentet upprepar sitt stöd för att Taiwan ska vara medlem i Världshälsoförsamlingen; parlamentet fördömer att många auktoritära regimer har missbrukat de åtgärder som vidtagits för att bekämpa covid-19 för att befästa sin makt, undergräva mänskliga rättigheter ännu mer, slå ned på oppositionen och civilsamhället, hetsa till hatkampanjer mot minoritetsgrupper, införa ytterligare åtgärder för att begränsa medborgarnas rättigheter och friheter samt söka geopolitiska fördelar utanför landet; parlamentet betonar att internationell människorättslagstiftning och löftet om att uppnå målen om hållbar utveckling till 2030 ska förbli hörnstenar i alla åtgärder mot pandemin; parlamentet uppmanar EU att bidra till det politiska åtagandet på FN-nivå att aidsepidemin ska ha upphört senast 2030 eftersom den fortfarande är ett hot mot folkhälsan i hela världen; parlamentet rekommenderar rådet att fortsätta att söka större synergieffekter bland FN:s medlemsstater för att avskaffa lagar, politik och metoder som skapar hinder för åtkomsten till hiv-tjänster och ökar risken för att insjukna i hiv, med särskild uppmärksamhet på marginaliserade eller utsatta grupper; parlamentet betonar vikten av att EU driver på lagstiftning och regelverk och främjar en sammanhållen politik för att uppnå en heltäckande sjukvård, bland annat genom att stifta lagar och föra en politik som ger bättre tillgång till sjukvårdstjänster, läkemedel och vacciner, särskilt för de minst priviligierade, |
| --- | --- |

ab)

att stödja FN:s generalsekreterares uppmaning om att betrakta ett tillgängligt covid-19-vaccin till överkomligt pris som en global allmän nyttighet; att genomföra bestämmelserna i rådets nyligen offentliggjorda slutsatser om EU:s roll för att stärka Världshälsoorganisationen, särskilt när det gäller dess förmåga till beredskap och agerande i hälsorelaterade nödsituationer; parlamentet välkomnar WHO:s arbete för att samordna regeringarnas insatser i kampen mot covid-19-pandemin; parlamentet begär en opartisk, öppen och oberoende utredning av virusets spridning och hur covid-19-pandemin har hanterats, också av WHO; parlamentet stöder en reform av Världshälsoorganisationen så att den i framtiden kan reagera effektivare på nödsituationer och skapa ett internationellt antiviruskonsortium för att säkerställa tillgång till och rättvis fördelning av covid-19 vaccin, liksom andra vacciner, i alla länder; parlamentet upprepar sitt stöd för att Taiwan ska vara medlem i Världshälsoförsamlingen; parlamentet fördömer att många auktoritära regimer har missbrukat de åtgärder som vidtagits för att bekämpa covid-19 för att befästa sin makt, undergräva mänskliga rättigheter ännu mer, slå ned på oppositionen och civilsamhället, hetsa till hatkampanjer mot minoritetsgrupper, införa ytterligare åtgärder för att begränsa medborgarnas rättigheter och friheter samt söka geopolitiska fördelar utanför landet; parlamentet betonar att internationell människorättslagstiftning och löftet om att uppnå målen om hållbar utveckling till 2030 ska förbli hörnstenar i alla åtgärder mot pandemin; parlamentet uppmanar EU att bidra till det politiska åtagandet på FN-nivå att aidsepidemin ska ha upphört senast 2030 eftersom den fortfarande är ett hot mot folkhälsan i hela världen; parlamentet rekommenderar rådet att fortsätta att söka större synergieffekter bland FN:s medlemsstater för att avskaffa lagar, politik och metoder som skapar hinder för åtkomsten till hiv-tjänster och ökar risken för att insjukna i hiv, med särskild uppmärksamhet på marginaliserade eller utsatta grupper; parlamentet betonar vikten av att EU driver på lagstiftning och regelverk och främjar en sammanhållen politik för att uppnå en heltäckande sjukvård, bland annat genom att stifta lagar och föra en politik som ger bättre tillgång till sjukvårdstjänster, läkemedel och vacciner, särskilt för de minst priviligierade,

| ac) | att notera generalsekreterarens rapport ”Delat ansvar, global solidaritet: att svara upp mot de socioekonomiska verkningarna av covid-19” och därmed kräva att regeringarnas svar på covid-19-pandemin ska vara effektiva, inkluderande och i full överensstämmelse med skyldigheter och åtaganden rörande mänskliga rättigheter; att uppmana FN:s medlemsstater att vidta specifika åtgärder för att skydda barn vars utsatthet kan förvärras särskilt mycket av covid-19-pandemin; att stödja den centrala nödhjälpsfonden, Världslivsmedelsprogrammet, FN:s flyktingorganisation och andra FN-institutioner och program, som spelar en nyckelroll i den humanitära hanteringen av covid-19 krisen; att stödja uppmaningen om ett toppmöte 2021 efter covid-19 om internationell ekonomisk rekonstruktion och systemreformer som ett viktigt forum för ett mer inkluderande och rättighetsbaserat styrningsutrymme, |
| --- | --- |

ac)

att notera generalsekreterarens rapport ”Delat ansvar, global solidaritet: att svara upp mot de socioekonomiska verkningarna av covid-19” och därmed kräva att regeringarnas svar på covid-19-pandemin ska vara effektiva, inkluderande och i full överensstämmelse med skyldigheter och åtaganden rörande mänskliga rättigheter; att uppmana FN:s medlemsstater att vidta specifika åtgärder för att skydda barn vars utsatthet kan förvärras särskilt mycket av covid-19-pandemin; att stödja den centrala nödhjälpsfonden, Världslivsmedelsprogrammet, FN:s flyktingorganisation och andra FN-institutioner och program, som spelar en nyckelroll i den humanitära hanteringen av covid-19 krisen; att stödja uppmaningen om ett toppmöte 2021 efter covid-19 om internationell ekonomisk rekonstruktion och systemreformer som ett viktigt forum för ett mer inkluderande och rättighetsbaserat styrningsutrymme,

| ad) | att stärka synligheten hos EU:s åtgärder och assistans i alla multilaterala forum och på marken, särskilt för programmet ”Team Europe” som har skaffat fram 36 miljarder euro för att hantera de förödande effekterna av covid-19-krisen i partnerländer och regioner, särskilt i Afrika, |
| --- | --- |

ad)

att stärka synligheten hos EU:s åtgärder och assistans i alla multilaterala forum och på marken, särskilt för programmet ”Team Europe” som har skaffat fram 36 miljarder euro för att hantera de förödande effekterna av covid-19-krisen i partnerländer och regioner, särskilt i Afrika,

| ae) | att spela en aktiv, stark och ambitiös ledarroll vid förberedelserna för FN:s 26:e konferens om klimatförändringarna (COP26) även ur ett människorättsligt perspektiv, särskilt genom att främja ett globalt erkännande av rätten till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö och genom att stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter och miljön; parlamentet noterar att klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald hör till dagens största utmaningar; parlamentet stöder FN:s initiativ om miljörättigheter, som är ett erkännande av att brott mot miljörättigheter har en djupgående inverkan på ett stort antal mänskliga rättigheter; parlamentet betonar att biologisk mångfald och mänskliga rättigheter hänger samman och är beroende av varandra; parlamentet påminner om staternas människorättsrelaterade skyldigheter att skydda den biologiska mångfalden, bland annat genom att ge tillgång till effektiva rättsmedel vid förlust eller försämring av biologisk mångfald; parlamenten uppmuntrar i detta sammanhang EU och medlemsstaterna att verka för att miljömord erkänns som ett internationellt brott enligt Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen; parlamentet anser att EU bör vidta specifika åtgärder för att ställa motståndskraften i centrum för återhämtningsinsatser och för att integrera reducering av katastrofrisker i all EU-politik i samarbete med FN, i linje med målen i Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030; parlamentet anser att EU bör återuppliva partnerskapet med USA:s nuvarande regering och stödja inrättandet av en global koalition för noll nettoutsläpp med de länder som redan har åtagit sig att uppnå målet med noll utsläpp 2050, samarbeta med andra länder vid utveckling av planer och teknik för att avlägsna koldioxidutsläpp och främja en ny internationell strategi för att skydda den biologiska mångfalden, |
| --- | --- |

ae)

att spela en aktiv, stark och ambitiös ledarroll vid förberedelserna för FN:s 26:e konferens om klimatförändringarna (COP26) även ur ett människorättsligt perspektiv, särskilt genom att främja ett globalt erkännande av rätten till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö och genom att stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter och miljön; parlamentet noterar att klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald hör till dagens största utmaningar; parlamentet stöder FN:s initiativ om miljörättigheter, som är ett erkännande av att brott mot miljörättigheter har en djupgående inverkan på ett stort antal mänskliga rättigheter; parlamentet betonar att biologisk mångfald och mänskliga rättigheter hänger samman och är beroende av varandra; parlamentet påminner om staternas människorättsrelaterade skyldigheter att skydda den biologiska mångfalden, bland annat genom att ge tillgång till effektiva rättsmedel vid förlust eller försämring av biologisk mångfald; parlamenten uppmuntrar i detta sammanhang EU och medlemsstaterna att verka för att miljömord erkänns som ett internationellt brott enligt Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen; parlamentet anser att EU bör vidta specifika åtgärder för att ställa motståndskraften i centrum för återhämtningsinsatser och för att integrera reducering av katastrofrisker i all EU-politik i samarbete med FN, i linje med målen i Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030; parlamentet anser att EU bör återuppliva partnerskapet med USA:s nuvarande regering och stödja inrättandet av en global koalition för noll nettoutsläpp med de länder som redan har åtagit sig att uppnå målet med noll utsläpp 2050, samarbeta med andra länder vid utveckling av planer och teknik för att avlägsna koldioxidutsläpp och främja en ny internationell strategi för att skydda den biologiska mångfalden,

| af) | att åter bekräfta behovet av att säkerställa ett jämlikt skydd i lagen och jämlikhet inför domstolar, egenmakt och fullständigt och effektivt deltagande i beslutsprocesser och fullständigt, likställt och effektivt deltagande i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet för urbefolkningar, inbegripet kvinnor och flickor; att välkomna FN:s särskilda rapportörs arbeten om urbefolkningars rättigheter, EMRIP och UNPFII; att uppmuntra stater och enheter i FN-systemet att stärka det internationella samarbetet för att hantera de nackdelar som urbefolkningar möter och att öka det tekniska samarbetet och det finansiella stödet i detta avseende, |
| --- | --- |

af)

att åter bekräfta behovet av att säkerställa ett jämlikt skydd i lagen och jämlikhet inför domstolar, egenmakt och fullständigt och effektivt deltagande i beslutsprocesser och fullständigt, likställt och effektivt deltagande i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet för urbefolkningar, inbegripet kvinnor och flickor; att välkomna FN:s särskilda rapportörs arbeten om urbefolkningars rättigheter, EMRIP och UNPFII; att uppmuntra stater och enheter i FN-systemet att stärka det internationella samarbetet för att hantera de nackdelar som urbefolkningar möter och att öka det tekniska samarbetet och det finansiella stödet i detta avseende,

| ag) | att fortsätta att eftersträva och utöka kapacitetssamarbetet inom FN-systemet för att främja effektiva och etiska gemensamma standarder inom nya politikområden som dataupplösning och dataskydd, tillbörlig omsorg, kamp mot straffrihet, artificiell intelligens eller cyberrymden, och samtidigt främja tillräckligt stöd till länder som vill utvidga sin tillsynsförmåga och sin tillämpning av standarder; att uppmana till en närmare samordning av cyberförsvaret i fråga om regler, normer, samförstånd och genomdrivandeåtgärder i cyberrymden; att föreslå att den europeiska cybersäkerhetens hörnstenar, till exempel den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR) och direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem (NIS), kan bilda en utmärkt grundval som de länder som så önskar kan använda för att bygga upp sina regelverk för dataskydd och cybersäkerhet enligt metoden ”inbyggd säkerhet”; att påpeka att bästa praxis och lärdomar på FN-nivå kan delas inom FN:s ramverk med institutioner som sysslar med sådana uppgifter, och även som svar på förfrågningar från enskilda länder, |
| --- | --- |

ag)

att fortsätta att eftersträva och utöka kapacitetssamarbetet inom FN-systemet för att främja effektiva och etiska gemensamma standarder inom nya politikområden som dataupplösning och dataskydd, tillbörlig omsorg, kamp mot straffrihet, artificiell intelligens eller cyberrymden, och samtidigt främja tillräckligt stöd till länder som vill utvidga sin tillsynsförmåga och sin tillämpning av standarder; att uppmana till en närmare samordning av cyberförsvaret i fråga om regler, normer, samförstånd och genomdrivandeåtgärder i cyberrymden; att föreslå att den europeiska cybersäkerhetens hörnstenar, till exempel den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR) och direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem (NIS), kan bilda en utmärkt grundval som de länder som så önskar kan använda för att bygga upp sina regelverk för dataskydd och cybersäkerhet enligt metoden ”inbyggd säkerhet”; att påpeka att bästa praxis och lärdomar på FN-nivå kan delas inom FN:s ramverk med institutioner som sysslar med sådana uppgifter, och även som svar på förfrågningar från enskilda länder,

| ah) | att möta utmaningarna att förebygga och bekämpa olagliga finansiella flöden och förstärka internationellt samarbete och bästa praxis för återlämnande och återvinning av tillgångar, även genom effektivare åtgärder för att genomdriva befintliga skyldigheter enligt FN:s konvention mot korruption och FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet med tillhörande protokoll; att genomföra effektiva, inkluderande och hållbara åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption inom ramen för Agenda 2030; att vidta och stödja initiativ för att bekämpa skatteflykt, penningtvätt och korruption, |
| --- | --- |

ah)

att möta utmaningarna att förebygga och bekämpa olagliga finansiella flöden och förstärka internationellt samarbete och bästa praxis för återlämnande och återvinning av tillgångar, även genom effektivare åtgärder för att genomdriva befintliga skyldigheter enligt FN:s konvention mot korruption och FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet med tillhörande protokoll; att genomföra effektiva, inkluderande och hållbara åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption inom ramen för Agenda 2030; att vidta och stödja initiativ för att bekämpa skatteflykt, penningtvätt och korruption,

| ai) | att överväga ytterligare skuldsaneringsåtgärder för starkt skuldsatta utvecklingsländer för att undvika betalningsinställelser och skapa utrymme för investeringar i målen för hållbar utveckling, och att i detta sammanhang stödja FN:s generalsekreterares efterlysande av en mekanism för omstrukturering av statsskulder, vilken ska inrättas som en del av det mer långsiktiga svaret på covid-19-krisen och dess ekonomiska verkningar, |
| --- | --- |

ai)

att överväga ytterligare skuldsaneringsåtgärder för starkt skuldsatta utvecklingsländer för att undvika betalningsinställelser och skapa utrymme för investeringar i målen för hållbar utveckling, och att i detta sammanhang stödja FN:s generalsekreterares efterlysande av en mekanism för omstrukturering av statsskulder, vilken ska inrättas som en del av det mer långsiktiga svaret på covid-19-krisen och dess ekonomiska verkningar,

| aj) | att hantera migration och tvångsförflyttningar, inbegripet de bakomliggande orsakerna, och samarbeta kring genomförandet av både den globala migrationspakten och den globala flyktingpakten; att se till att mänskliga rättigheter förblir kärnan i de globala pakterna med särskild uppmärksamhet på migranter i utsatta situationer, som barn, underåriga och kvinnor; att fortsätta uppbyggnaden av det gemensamma engagemanget för att bevara det humanitära utrymmet och förbättra systemet för humanitära insatser och betona vikten av att upprätthålla asylrätten i hela världen; att stödja och stärka det arbete som relevanta FN-organ utför, t.ex. UNHCR och FN:s hjälporganisation (UNRWA); att åter bekräfta den nyckelroll som UNRWA spelar för att ge humanitär hjälp och utvecklingsbistånd till palestinska flyktingar; att uppmana FN:s medlemsstater att bibehålla och utöka sina bidrag till UNRWA, och att stödja UNRWA:s generalkommissaries förslag om en konferens som ska leda fram till ett mer förutsägbart, hållbart och kontrollerbart framtida system för UNRWA:s finansieringsflöden och utgiftssystem och ett åtagande i detta syfte från ett större antal FN-medlemsstater och internationella givare, |
| --- | --- |

aj)

att hantera migration och tvångsförflyttningar, inbegripet de bakomliggande orsakerna, och samarbeta kring genomförandet av både den globala migrationspakten och den globala flyktingpakten; att se till att mänskliga rättigheter förblir kärnan i de globala pakterna med särskild uppmärksamhet på migranter i utsatta situationer, som barn, underåriga och kvinnor; att fortsätta uppbyggnaden av det gemensamma engagemanget för att bevara det humanitära utrymmet och förbättra systemet för humanitära insatser och betona vikten av att upprätthålla asylrätten i hela världen; att stödja och stärka det arbete som relevanta FN-organ utför, t.ex. UNHCR och FN:s hjälporganisation (UNRWA); att åter bekräfta den nyckelroll som UNRWA spelar för att ge humanitär hjälp och utvecklingsbistånd till palestinska flyktingar; att uppmana FN:s medlemsstater att bibehålla och utöka sina bidrag till UNRWA, och att stödja UNRWA:s generalkommissaries förslag om en konferens som ska leda fram till ett mer förutsägbart, hållbart och kontrollerbart framtida system för UNRWA:s finansieringsflöden och utgiftssystem och ett åtagande i detta syfte från ett större antal FN-medlemsstater och internationella givare,

| ak) | att fortsätta att förespråka religions- och trosfrihet; att kräva större insatser för att skydda religiösa och andra minoriteters rättigheter; att begära ökat skydd för religiösa minoriteter mot förföljelse och våld; att begära upphävande av lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för att förfölja religiösa minoriteter och icke troende; att stödja det arbete som utförs av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet, |
| --- | --- |

ak)

att fortsätta att förespråka religions- och trosfrihet; att kräva större insatser för att skydda religiösa och andra minoriteters rättigheter; att begära ökat skydd för religiösa minoriteter mot förföljelse och våld; att begära upphävande av lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för att förfölja religiösa minoriteter och icke troende; att stödja det arbete som utförs av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet,

| al) | att ytterligare öka det integrerade stödet för jämställdhet mellan könen och egenmakt för kvinnor, i linje med Pekingförklaringen och dess åtgärdsplattform; att uppmana alla FN:s medlemsstater att fortsätta att stödja och genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner om agendan för kvinnor, fred och säkerhet, som tar upp konflikters oproportionerliga verkningar för kvinnor och flickor och anvisar insatser och åtgärder för att främja jämställdhet mellan könen och stärka kvinnors deltagande, skydd och rättigheter genom hela konfliktcykeln, från förebyggande av konflikter till återuppbyggnad efter konflikter; att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt utplånande av våld och diskriminering mot kvinnor och flickor, inbegripet sexuellt och könsbaserat våld, skadliga sedvänjor och våld inom familjen och släkten, och att stödja ett meningsfullt och jämlikt deltagande av kvinnor i alla sektorer av offentligt liv och beslutsfattande, samt främjande av kvinnors rättigheter; att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalyser samt integrering av jämställdhet och mänskliga rättigheter inom FN:s samtliga verksamheter; parlamentet påminner om att sexuellt våld, till exempel våldtäkter, används i taktiskt syfte i krig och utgör ett krigsbrott, och uppmanar till ökat skydd för kvinnor och flickor i konfliktsituationer, särskilt med avseende på sexuellt våld; parlamentet anser att EU bör samla bredare stöd, inbegripet tillräcklig finansiering, för det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, som spelar en viktig roll inom FN-systemet för att föra fram kvinnors rättigheter och samla alla relevanta aktörer för att åstadkomma politiska förändringar och samordna politiska åtgärder, |
| --- | --- |

al)

att ytterligare öka det integrerade stödet för jämställdhet mellan könen och egenmakt för kvinnor, i linje med Pekingförklaringen och dess åtgärdsplattform; att uppmana alla FN:s medlemsstater att fortsätta att stödja och genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner om agendan för kvinnor, fred och säkerhet, som tar upp konflikters oproportionerliga verkningar för kvinnor och flickor och anvisar insatser och åtgärder för att främja jämställdhet mellan könen och stärka kvinnors deltagande, skydd och rättigheter genom hela konfliktcykeln, från förebyggande av konflikter till återuppbyggnad efter konflikter; att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt utplånande av våld och diskriminering mot kvinnor och flickor, inbegripet sexuellt och könsbaserat våld, skadliga sedvänjor och våld inom familjen och släkten, och att stödja ett meningsfullt och jämlikt deltagande av kvinnor i alla sektorer av offentligt liv och beslutsfattande, samt främjande av kvinnors rättigheter; att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalyser samt integrering av jämställdhet och mänskliga rättigheter inom FN:s samtliga verksamheter; parlamentet påminner om att sexuellt våld, till exempel våldtäkter, används i taktiskt syfte i krig och utgör ett krigsbrott, och uppmanar till ökat skydd för kvinnor och flickor i konfliktsituationer, särskilt med avseende på sexuellt våld; parlamentet anser att EU bör samla bredare stöd, inbegripet tillräcklig finansiering, för det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, som spelar en viktig roll inom FN-systemet för att föra fram kvinnors rättigheter och samla alla relevanta aktörer för att åstadkomma politiska förändringar och samordna politiska åtgärder,

| am) | att ta på sig en ambitiös och konstruktiv roll inom mekanismen för översyn av genomförandet av Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess protokoll för att förebygga, stävja och bestraffa människohandel för att ytterligare förstärka de internationella insatserna för att bekämpa människohandel, bland annat perspektiven hos kvinnor, barn och migranter, som löper större risk att utnyttjas, |
| --- | --- |

am)

att ta på sig en ambitiös och konstruktiv roll inom mekanismen för översyn av genomförandet av Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess protokoll för att förebygga, stävja och bestraffa människohandel för att ytterligare förstärka de internationella insatserna för att bekämpa människohandel, bland annat perspektiven hos kvinnor, barn och migranter, som löper större risk att utnyttjas,

| an) | att ha ett nära samråd med parlamentet om genomförandeprocessen för rådets slutsatser och att involvera parlamentet inom alla de politikområden där parlamentarisk diplomati kan skapa värdefulla synergier och stärka förmågan till utåtriktad verksamhet och positiva effekter samt ledarskap i hela EU, |
| --- | --- |

an)

att ha ett nära samråd med parlamentet om genomförandeprocessen för rådets slutsatser och att involvera parlamentet inom alla de politikområden där parlamentarisk diplomati kan skapa värdefulla synergier och stärka förmågan till utåtriktad verksamhet och positiva effekter samt ledarskap i hela EU,

| ao) | att begära omedelbara åtgärder för att hantera den växande krisen för mänskliga rättigheter i Xinjiang, åtminstone för att utreda de rapporterade etniska och religiösa förföljelserna i hela regionen; parlamentet begär i detta sammanhang att en oberoende FN-övervakningsmekanism upprättas för mänskliga rättigheter i Kina, vilken skulle kunna omfatta en särskild FN-rapportör, en expertpanel för mänskliga rättigheter eller ett särskilt sändebud; parlamentet stöder kraven på att FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla ett särskilt sammanträde om krisen. |
| --- | --- |

ao)

att begära omedelbara åtgärder för att hantera den växande krisen för mänskliga rättigheter i Xinjiang, åtminstone för att utreda de rapporterade etniska och religiösa förföljelserna i hela regionen; parlamentet begär i detta sammanhang att en oberoende FN-övervakningsmekanism upprättas för mänskliga rättigheter i Kina, vilken skulle kunna omfatta en särskild FN-rapportör, en expertpanel för mänskliga rättigheter eller ett särskilt sändebud; parlamentet stöder kraven på att FN:s råd för mänskliga rättigheter ska hålla ett särskilt sammanträde om krisen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen samt för kännedom till FN:s generalförsamling och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 165.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0008.

(3)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(4)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/ foraff/137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/en/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 8 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

Följdändringar avseende Etias: polissamarbete och rättsligt samarbete ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem och om ändring av förordning (EU) 2018/1862 och förordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 67/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0003),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 11 februari 2021 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 11 februari 2021 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 82.1 d och 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 82.1 d och 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet C8-0025/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0254/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0254/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1150.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

Följdändringar avseende Etias: gränser och viseringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för Etias syften och om ändring av förordning (EU) 2018/1240, förordning (EG) nr 767/2008, förordning (EU) 2017/2226 och förordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 67/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0004),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 77.2 a, b och d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 77.2 a, b och d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0024/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0255/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0255/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1152.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2020/003 DE/GMH Guss – Tyskland

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Tyskland – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0207 – C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0207 – C9-0156/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) , |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) ,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0189/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0189/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för.

| B. | Tyskland lämnade in ansökan EGF/2020/003 DE/GMH Guss om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter 585 uppsägningar (4) vid fyra dotterbolag till företaget Guss GmbH som klassificeras enligt Nace rev. 2 huvudgrupp 24 (Tillverkning av basmetaller) på Nuts 2-nivå i Düsseldorf (DEA1) (5) och Arnsberg (DEA5) (6), inom en referensperiod för ansökan från den 31 juli 2020 till den 30 november 2020. |
| --- | --- |

B.

Tyskland lämnade in ansökan EGF/2020/003 DE/GMH Guss om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter 585 uppsägningar (4) vid fyra dotterbolag till företaget Guss GmbH som klassificeras enligt Nace rev. 2 huvudgrupp 24 (Tillverkning av basmetaller) på Nuts 2-nivå i Düsseldorf (DEA1) (5) och Arnsberg (DEA5) (6), inom en referensperiod för ansökan från den 31 juli 2020 till den 30 november 2020.

| C. | Ansökan gäller 585 arbetstagare som sagts upp av fyra dotterbolag till GMH Guss GmbH i Tyskland. |
| --- | --- |

C.

Ansökan gäller 585 arbetstagare som sagts upp av fyra dotterbolag till GMH Guss GmbH i Tyskland.

| D. | Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat.

| E. | Gjuteriindustrin i Tyskland står inför akuta utmaningar såsom förändringar i den internationella handeln med varor och tjänster och överproduktion i Kina, särskilt inom bil- och maskinindustrin, samt utlokalisering av verksamhet till länder utanför EU, även till EU:s kandidatländer, där lägre miljönormer gäller (7) och industrier är starkt subventionerade. |
| --- | --- |

E.

Gjuteriindustrin i Tyskland står inför akuta utmaningar såsom förändringar i den internationella handeln med varor och tjänster och överproduktion i Kina, särskilt inom bil- och maskinindustrin, samt utlokalisering av verksamhet till länder utanför EU, även till EU:s kandidatländer, där lägre miljönormer gäller (7) och industrier är starkt subventionerade.

| F. | GMH Guss problem började när dotterbolaget Walter Hundhausen GmbH:s främsta kund, som stod för 60 % av dotterbolagets produktion, beslutade att utlokalisera delar av sin leveranskedja till Turkiet. |
| --- | --- |

F.

GMH Guss problem började när dotterbolaget Walter Hundhausen GmbH:s främsta kund, som stod för 60 % av dotterbolagets produktion, beslutade att utlokalisera delar av sin leveranskedja till Turkiet.

| G. | Den taiwanesiska konkurrenten MEITA öppnade två gjuterier i Obrenovac, Serbien, som huvudsakligen tillverkar för den europeiska bilindustrin, och på grund av subventioner och lägre arbetskraftskostnader kunde MEITA erbjuda betydligt lägre priser än sin tyska konkurrent GMH Guss. |
| --- | --- |

G.

Den taiwanesiska konkurrenten MEITA öppnade två gjuterier i Obrenovac, Serbien, som huvudsakligen tillverkar för den europeiska bilindustrin, och på grund av subventioner och lägre arbetskraftskostnader kunde MEITA erbjuda betydligt lägre priser än sin tyska konkurrent GMH Guss.

| H. | Den totala produktionen av gjutning av metall i Tyskland minskade med 8,9 % mellan 2018 och 2019 (8) på grund av dessa globala utmaningar, vilket särskilt påverkade Nordrhein-Westfalen, där 25 % av de tyska gjutmetallerna produceras. |
| --- | --- |

H.

Den totala produktionen av gjutning av metall i Tyskland minskade med 8,9 % mellan 2018 och 2019 (8) på grund av dessa globala utmaningar, vilket särskilt påverkade Nordrhein-Westfalen, där 25 % av de tyska gjutmetallerna produceras.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Tyskland är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 081 706 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 1 802 845 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 1 730 731 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 72 114 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnade in ansökan den 15 december 2020 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Tyskland lämnade, slutförde sin bedömning den 27 april 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att ansökan avser totalt 585 uppsagda arbetstagare inom den tyska industrisektorn. Parlamentet beklagar att Tyskland förväntar sig att endast 476 av de totalt berättigade stödmottagarna, varav 455 är män och 21 kvinnor, och de flesta av dem i åldern 30–54 år, kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att dessa uppsägningar förväntas få betydande konsekvenser för den lokala ekonomin, eftersom de ägde rum i en situation med hög arbetslöshet (10,7 % i september 2020) i Ruhrområdet på grund av strukturella utmaningar sedan 1960-talet och konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att de flesta av de uppsagda arbetstagarna befinner sig i andra hälften av sin yrkeskarriär, har låga formella kvalifikationer och ofta dåliga kunskaper i tyska. Parlamentet understryker vidare, såsom förklaras i ansökan, att ett stort antal av stödmottagarna är män med invandrarbakgrund och att deras framgångsrika återintegrering på arbetsmarknaden skulle kunna underlättas av andra medlemmar i deras hushåll, som ofta har mycket bättre kunskaper i tyska än de tidigare anställda. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller och välkomnar inrättandet av seminariegrupper som tar hänsyn till de berörda tidigare anställdas personliga situation. Parlamentet understryker att tidigare anställda, utan diskriminering och oberoende av nationalitet, måste integreras och stödjas genom de åtgärder som ingår i detta fondprojekt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är ett socialt ansvar för unionen att ge dessa arbetstagare som har blivit uppsagda de kvalifikationer som krävs för en ekologisk och rättvis omvandling av unionsindustrin i linje med den europeiska gröna given, eftersom de arbetade i en sektor med hög koldioxidintensitet. Parlamentet välkomnar därför de individanpassade tjänster som fonden tillhandahåller arbetstagarna, däribland kompetenshöjande åtgärder och tyskakurser, workshoppar, yrkesvägledning, arbetsförmedling samt utbildningsbidrag och rådgivning för att starta eget företag, för att göra området och arbetsmarknaden mer hållbar och motståndskraftig i framtiden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Tyskland började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 1 augusti 2020, och att den period som berättigar till ekonomiskt stöd från fonden därför löper från och med den 1 augusti 2020 till och med den 15 december 2022. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Tyskland började få administrativa utgifter för genomförandet av fonden den 1 november 2020 och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och publicitet samt kontroll och rapportering därför ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den 1 november 2020 till och med den 15 juni 2023. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster utarbetades av Tyskland i samråd med arbetsmarknadens parter, och att en övervakningskommitté bestående av företrädare för ministeriet för sysselsättning och sociala frågor, den offentliga arbetsförmedlingen, övergångsföretaget, företrädare för arbetsmarknadens parter, företrädare för fackföreningen IG Metall, konkursförvaltarna för det företag som sagt upp personal och dess dotterbolag samt företrädare för företagsråden, inrättades för att styra de insatser som samfinansieras av fonden. Parlamentet betonar att arbetsmarknadens parter för de berörda företagen redan samarbetade under de månader och år som föregick utnyttjandet av fonden för att förbättra de svåra ekonomiska villkoren och den svåra ekonomiska situationen, vilket även omfattade betydande löneeftergifter från arbetstagarnas sida. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna har bekräftat att de stödberättigande åtgärderna kompletterar utan att ersätta de åtgärder som erbjuds av Europeiska socialfonden (ESF) genom ESF:s operativa program för Nordrhein-Westfalen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att stöd från fonden inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  I den mening som avses i artikel 3 i förordningen om fonden.

(5)  Dotterbolagen Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH och Friedrich Wilhems-Hütte GmbH som båda är belägna i Mülheim an der Ruhr.

(6)  Dotterbolaget Dieckerhoff Guss GmbH är beläget i Gevelsberg och dotterbolaget Walter Hundhausen GmbH (samt huvudkontoret för GMH Guss GmbH) i Schwerte.

(7)  Deutsche Bank Research (2020): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung; Eurofound (2016): Rapport från ERM 2016: Globalisation slowdown? Rapport från ERM 2016: Eurofound (2016): Rapport från ERM 2020: Restructuring across borders. Mätt i kompenserat bruttotonnage (kbt).

(8)  Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, i GIESSEREI, 04/2020.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Tyskland – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/1021.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2020/005 BE/Swissport – Belgien

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Belgien – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0212 – C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0212 – C9-0159/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0188/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0188/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för.

| B. | Belgien har lämnat in ansökan EGF/2020/005 BE/Swissport om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter uppsägningar (4) av 1 468 arbetstagare vid företaget Swissport Belgium, under en referensperiod för ansökan från den 9 juni 2020 till den 9 oktober 2020. |
| --- | --- |

B.

Belgien har lämnat in ansökan EGF/2020/005 BE/Swissport om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter uppsägningar (4) av 1 468 arbetstagare vid företaget Swissport Belgium, under en referensperiod för ansökan från den 9 juni 2020 till den 9 oktober 2020.

| C. | Den 27 april 2021 antog kommissionen ett förslag till beslut om att bevilja Belgien medel ur fonden till stöd för återinträde på arbetsmarknaden för 1 468 berörda arbetstagare. |
| --- | --- |

C.

Den 27 april 2021 antog kommissionen ett förslag till beslut om att bevilja Belgien medel ur fonden till stöd för återinträde på arbetsmarknaden för 1 468 berörda arbetstagare.

| D. | Ansökan gäller 1 468 arbetstagare som blivit uppsagda av företaget Swissport Belgium. |
| --- | --- |

D.

Ansökan gäller 1 468 arbetstagare som blivit uppsagda av företaget Swissport Belgium.

| E. | Ansökan grundas på insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda av underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört. |
| --- | --- |

E.

Ansökan grundas på insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda av underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört.

| F. | Covid-19-pandemin och den efterföljande globala ekonomiska krisen har slagit mycket hårt mot resesektorn i Belgien, särskilt de lufttrafikföretag och företag som är verksamma på Bryssels flygplats, där antalet flygningar under den första nedstängningsveckan (16–22 mars 2020) minskade med 58 % jämfört med januari 2020, och passagerarflygningar upphörde nästan helt under de följande veckorna. |
| --- | --- |

F.

Covid-19-pandemin och den efterföljande globala ekonomiska krisen har slagit mycket hårt mot resesektorn i Belgien, särskilt de lufttrafikföretag och företag som är verksamma på Bryssels flygplats, där antalet flygningar under den första nedstängningsveckan (16–22 mars 2020) minskade med 58 % jämfört med januari 2020, och passagerarflygningar upphörde nästan helt under de följande veckorna.

| G. | Under 2020 minskade totalt sett den internationella persontrafiken med 60 % jämfört med 2019 (från 4,5 miljarder passagerare till 1,8 miljarder) och 50 % av världens flygplan parkerades på uppställningsplatser. Swissport Belgium, ett av två marktjänstföretag vid Bryssels flygplats, stod för 60 % av marktjänsterna och städningen på flygplatsen. |
| --- | --- |

G.

Under 2020 minskade totalt sett den internationella persontrafiken med 60 % jämfört med 2019 (från 4,5 miljarder passagerare till 1,8 miljarder) och 50 % av världens flygplan parkerades på uppställningsplatser. Swissport Belgium, ett av två marktjänstföretag vid Bryssels flygplats, stod för 60 % av marktjänsterna och städningen på flygplatsen.

| H. | Den 9 juni 2020, efter att det i flera veckor knappt hade funnits några marktjänster över huvud taget på Bryssels flygplats, försattes Swissport Belgium i konkurs på grund av bristande likviditet, vilket orsakade de berörda uppsägningarna. |
| --- | --- |

H.

Den 9 juni 2020, efter att det i flera veckor knappt hade funnits några marktjänster över huvud taget på Bryssels flygplats, försattes Swissport Belgium i konkurs på grund av bristande likviditet, vilket orsakade de berörda uppsägningarna.

| I. | Swissport Belgium hade före pandemin framgångsrikt genomfört en återhämtningsplan och såg ut att minska förlusterna med 37 % för 2020 jämfört med 2019, men försattes i konkurs den 9 juni 2020 av en domstol i Bryssel. |
| --- | --- |

I.

Swissport Belgium hade före pandemin framgångsrikt genomfört en återhämtningsplan och såg ut att minska förlusterna med 37 % för 2020 jämfört med 2019, men försattes i konkurs den 9 juni 2020 av en domstol i Bryssel.

| J. | På grund av den stora osäkerheten om den kortsiktiga återhämtningen inom sektorn för passagerarflyg har inget företag heller visat något intresse för att överta Swissport Belgiums marktjänstverksamhet. |
| --- | --- |

J.

På grund av den stora osäkerheten om den kortsiktiga återhämtningen inom sektorn för passagerarflyg har inget företag heller visat något intresse för att överta Swissport Belgiums marktjänstverksamhet.

| K. | Det finns en verklig risk för ytterligare konkurser bland marktjänstleverantörerna under 2021. |
| --- | --- |

K.

Det finns en verklig risk för ytterligare konkurser bland marktjänstleverantörerna under 2021.

| L. | Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att man i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (5) slog fast att man utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttja fonden för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19. |
| --- | --- |

L.

Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att man i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (5) slog fast att man utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttja fonden för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19.

| M. | Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris, och man har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (6). |
| --- | --- |

M.

Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris, och man har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (6).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd på 3 719 224 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 6 198 708 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 5 977 108 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 221 600 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in ansökan den 22 december 2020 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Belgien lämnade, slutförde sin bedömning den 27 april 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att ansökan gäller sammanlagt 1 468 uppsagda arbetstagare vid företaget Swissport Belgium, varav 1 086 är män och 382 är kvinnor. Parlamentet välkomnar att samtliga uppsagda arbetstagare förväntas delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att den plötsliga nedstängningen av vissa nyckelsektorer i Belgien (restauranger, turism, kultur osv.) ledde till att arbetslösheten i Bryssel steg till 15 % under tredje kvartalet 2020 (7), och att en stor del av den tidigare arbetsstyrkan i Swissport Belgium är missgynnade grupper, eftersom många är lågutbildade och specialarbetare och omkring en tredjedel (32,5 %) är över 50 år. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att alla anställda, utan diskriminering och oavsett nationalitet, måste integreras och stödjas genom de åtgärder som ingår i detta utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att Belgien började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 9 juni 2020, och att den period som berättigar till ekonomiskt stöd från fonden därför löper från den 9 juni 2020 till den 22 december 2022. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare och egenföretagare består av följande åtgärder: information, stöd i arbetssökandet och yrkesvägledning, utbildning, starta eget-hjälp och starta eget-bidrag samt incitament och bidrag, och välkomnar att arbetstagare av det underrepresenterade könet som väljer yrkesutbildning för arbeten med stor könsobalans (8) får en extra bonus på 700 EUR. Parlamentet upprepar att integreringen av jämställdhetsperspektivet är en viktig del i unionens budget, och anser att integreringen bör främjas under hela tiden det ekonomiska stödet från fonden genomförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Belgien började få administrativa utgifter för genomförandet av fonden den 10 juni 2020 och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och publicitet samt kontroll och rapportering därför ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från den 10 juni 2020 till den 22 juni 2023. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Belgien har utarbetat det samordnade paketet med individanpassade tjänster i samråd med arbetstagarföreträdare, arbetsmarknadens parter och en arbetsförmedling som är specialiserad på luftfartssektorn. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att de belgiska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan unionsfond eller något annat av unionens finansieringsinstrument, och att principerna om likabehandling och icke-diskriminering kommer att följas i fråga om vilka som ska få ta del av de föreslagna åtgärderna och genomförandet av dem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att ekonomiskt stöd genom fonden bör tillhandahållas så snabbt och effektivt som möjligt. Den tid som kommissionen tar på sig för att bedöma ansökningar bör förkortas i möjligaste mån. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar den senaste tidens ökning av antalet ansökningar om ekonomiskt stöd från fonden. Parlamentet uttrycker oro över de ihållande effekter som den globala ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin får för sysselsättningen och oro över att fonden är otillräcklig för att tillgodose alla framtida behov. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för att fonden fortsätter att visa solidaritet under perioden 2021–2027 samtidigt som fokus flyttas från orsaken till omstruktureringen till dess effekter. Parlamentet gläder sig över att utfasning av fossila bränslen enligt de nya reglerna också kommer att vara ett skäl för att sökande ska vara berättigade till stöd. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  I den mening som avses i artikel 3 i förordningen om fonden.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage.

(8)  Yrken där minst 75 % av arbetstagarna är av samma kön.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Belgien – EGF/2020/005 BE/Swissport

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/1020.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2020/004 NL/ KLM – Nederländerna

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Nederländerna – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0226 – C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0226 – C9-0161/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (”interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020”) (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (”interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020”) (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0187/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0187/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för.

| B. | Nederländerna har lämnat in ansökan EGF/2020/004 NL/KLM om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) efter uppsägningar av 1 851 arbetstagare (4) vid företaget KLM Royal Dutch Airlines i region i Nuts 2-regionen Noord-Holland (NL32) i Nederländerna, under en referensperiod för ansökan från den 15 augusti 2020 till den 15 december 2020. |
| --- | --- |

B.

Nederländerna har lämnat in ansökan EGF/2020/004 NL/KLM om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) efter uppsägningar av 1 851 arbetstagare (4) vid företaget KLM Royal Dutch Airlines i region i Nuts 2-regionen Noord-Holland (NL32) i Nederländerna, under en referensperiod för ansökan från den 15 augusti 2020 till den 15 december 2020.

| C. | Ansökan gäller 1 851 arbetstagare som sagts upp vid KLM Royal Dutch Airlines, varav 650 arbetstagare sades upp under referensperioden och 1 201 arbetstagare före eller efter referensperioden, och ett tydligt orsakssamband kan fastställas med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden. |
| --- | --- |

C.

Ansökan gäller 1 851 arbetstagare som sagts upp vid KLM Royal Dutch Airlines, varav 650 arbetstagare sades upp under referensperioden och 1 201 arbetstagare före eller efter referensperioden, och ett tydligt orsakssamband kan fastställas med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden.

| D. | Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i EGF-förordningen, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i EGF-förordningen, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat.

| E. | Kommissionen har erkänt att covid-19-hälsokrisen har skapat en ekonomisk kris, och man har arbetat för en återhämtningsplan (Next Generation EU), vilket understryker den viktiga roll som fonden spelar när det gäller att hjälpa uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har erkänt att covid-19-hälsokrisen har skapat en ekonomisk kris, och man har arbetat för en återhämtningsplan (Next Generation EU), vilket understryker den viktiga roll som fonden spelar när det gäller att hjälpa uppsagda arbetstagare.

| F. | På grund av reserestriktioner orsakade covid-19-pandemin en enorm chock för luftfartsbranschen, vilket ledde till en minskning av den internationella luftfarten med 98,9 % i april 2020 jämfört med april 2019, och 64 % av världens flygplan togs ur bruk. |
| --- | --- |

F.

På grund av reserestriktioner orsakade covid-19-pandemin en enorm chock för luftfartsbranschen, vilket ledde till en minskning av den internationella luftfarten med 98,9 % i april 2020 jämfört med april 2019, och 64 % av världens flygplan togs ur bruk.

| G. | Efterfrågan på internationell persontrafik har fallit med 75,6 % under 2020 jämfört med 2019 års nivåer. Enligt den globala persontrafikprognosen från den internationella lufttransportorganisationen (Iata) kommer det att ta 3–4 år innan luftfartsindustrin återhämtar sig till den nivå som rådde före krisen. |
| --- | --- |

G.

Efterfrågan på internationell persontrafik har fallit med 75,6 % under 2020 jämfört med 2019 års nivåer. Enligt den globala persontrafikprognosen från den internationella lufttransportorganisationen (Iata) kommer det att ta 3–4 år innan luftfartsindustrin återhämtar sig till den nivå som rådde före krisen.

| H. | Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att man i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (5) slog fast att man utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttja fonden för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19. |
| --- | --- |

H.

Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att man i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (5) slog fast att man utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttja fonden för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19.

| I. | Innan pandemin bröt ut ökade KLM:s finansiella resultat stadigt mellan 2015 och 2019, och dess nettovinst ökade från 54 miljoner EUR under räkenskapsåret 2015 till 449 miljoner EUR under 2019. |
| --- | --- |

I.

Innan pandemin bröt ut ökade KLM:s finansiella resultat stadigt mellan 2015 och 2019, och dess nettovinst ökade från 54 miljoner EUR under räkenskapsåret 2015 till 449 miljoner EUR under 2019.

| J. | Antalet passagerare som flög med KLM minskade med 68 % och KLM:s intäkter minskade med 53,8 % under 2020 jämfört med 2019, vilket ledde till att KLM uppvisade en rörelseförlust på 1 154 miljoner EUR för 2020 jämfört med en vinst på 714 miljoner EUR under 2019 (6), och dess ledning tillkännagav en omstruktureringsplan för att minska personalstyrkan med cirka 5 000 heltidsekvivalenter (7). |
| --- | --- |

J.

Antalet passagerare som flög med KLM minskade med 68 % och KLM:s intäkter minskade med 53,8 % under 2020 jämfört med 2019, vilket ledde till att KLM uppvisade en rörelseförlust på 1 154 miljoner EUR för 2020 jämfört med en vinst på 714 miljoner EUR under 2019 (6), och dess ledning tillkännagav en omstruktureringsplan för att minska personalstyrkan med cirka 5 000 heltidsekvivalenter (7).

| K. | Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris och den har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (8). |
| --- | --- |

K.

Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris och den har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (8).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.1 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Nederländerna är berättigat till ekonomiskt stöd på 5 019 218 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 8 365 364 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 8 030 750 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 334 614 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de nederländska myndigheterna lämnade in ansökan den 22 december 2020 samt att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Nederländerna lämnade, slutligen fastställde sin bedömning den 6 maj 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar den utdragna processen under sådana svåra omständigheter och uppmanar kommissionen att påskynda bedömningsprocessen och se till att de uppsagda arbetstagarna kan dra nytta av EU:s stöd i tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ansökan gäller 1 851 arbetstagare som sagts upp vid företaget KLM Royal Dutch Airlines. Parlamentet beklagar att Nederländerna förväntar sig att endast 1 201 av alla berättigade stödmottagare kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Nederländerna har beslutat att inte erbjuda inkomststöd till de uppsagda arbetstagarna genom fonden. Parlamentet noterar att den nederländska regeringen infört ett allmänt lönestöd för alla företag vars omsättning påverkas av covid-19-krisen till mer än 20 % och att KLM-koncernen ansökt om NOW-bidrag (Noodmaatregel Overbrugging voor Werkgelegenheid). Parlamentet noterar att KLM-koncernen har ansökt för hela den period som omfattas av NOW-bidraget och redan har fått förskottsbetalningar på 683 miljoner EUR och bör få ytterligare 488 miljoner EUR. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det är upp till medlemsstaten att besluta hur många av de stödberättigade arbetstagarna som ska få stöd, och uppmanar Nederländerna att utan någon form av diskriminering garantera att de mest utsatta personerna som sannolikt kommer att drabbas hårdast på arbetsmarknaden inkluderas. Parlamentet betonar fördelarna med att låta alla uppsagda arbetstagare, för vilka detta är det bästa alternativet, integreras och stödjas genom de åtgärder som ingår i detta EGF-projekt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att uppsägningarnas sociala konsekvenser förväntas bli betydande då KLM är Nederländernas näst största privata arbetsgivare med över 33 000 anställda (9) 2019. Parlamentet påminner om att uppsägningarna ägde rum i ett sammanhang med stigande arbetslöshet i Noord-Holland, som ökade med 1,5 procentenheter till 4,8 % under fjärde kvartalet 2020 jämfört med samma kvartal 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att Nederländerna började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 1 februari 2021, och att den period som berättigar till ekonomiskt stöd från fonden därför löper från och med den 1 februari 2021 till och med den 1 februari 2023. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare består av följande åtgärder: yrkesorientering, stöd för att hitta arbete inom vissa sektorer, utbildning, handledning och/eller utbildning och ekonomisk rådgivning. Parlamentet välkomnar myndigheternas fokus på att omskola arbetstagarna och hjälpa dem att byta till sektorer där det råder brist på arbetskraft, såsom utbildning, hälso- och sjukvård, logistik, teknik och informationshantering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Nederländerna började få administrativa utgifter för genomförandet av fonden den 1 februari 2021 och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och publicitet samt kontroll och rapportering därför ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den 1 februari 2021 till och med den 1 augusti 2023. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster utarbetades av Nederländerna i samråd med berörda parter och arbetsmarknadens parter, däribland åtta fackföreningar, och att en stödgrupp inrättades för att se till att dessa tjänster samordnas, i nära samarbete med de berörda företagsråden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de nederländska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte kommer att få stöd från andra av unionens fonder eller finansieringsinstrument (10). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en fortsatt minskning av den administrativa bördan under hela processen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare kommunikationsinsatser när det gäller de åtgärder som stöds av EU-budgeten genom fonden. Parlamentet understryker vikten av att sprida information om mervärdet för EU och om stödet till utsatta sektorer och arbetstagare, särskilt till följd av covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav enligt kommissionen har uppfyllts. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för att fonden under perioden 2021–2027 fortsätter att visa solidaritet samtidigt som fokus flyttas från skälen till omstruktureringen till dess effekter. Parlamentet gläder sig över att utfasningen av fossila bränslen enligt de nya reglerna också kommer att vara ett skäl för att sökande ska vara berättigade till stöd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  I den mening som avses i artikel 3 i EGF-förordningen.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf.

(7)  KLM newsroom: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/.

(8)  COM(2020)0442.

(9)  KLM:s årsrapport 2019: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf.

(10)  Den 13 juli 2020 godkände EU-kommissionen, enligt EU:s regler om statligt stöd, en stödåtgärd på 3,4 miljarder EUR i Nederländerna i form av en statlig lånegaranti och ett oprioriterat lån till KLM för att hantera det akuta likviditetsbehovet till följd av coronautbrottet. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Nederländerna – EGF/2020/004 NL/KLM

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/1022.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2020/007 FI/Finnair – Finland

Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europarlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet(COM(2021)0227 – C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet(COM(2021)0227 – C9-0162/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0186/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0186/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för.

| B. | Finland har lämnat in ansökan EGF/2020/007 FI/Finnair om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) efter uppsägningar (4) av 508 arbetstagare vid företaget Finnair Abp och en underleverantör (5) i Nuts 2-regionen Helsingfors-Nyland (FI1B) i Finland, under en referensperiod för ansökan från den 25 augusti 2020 till den 25 december 2020. |
| --- | --- |

B.

Finland har lämnat in ansökan EGF/2020/007 FI/Finnair om ekonomiskt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (fonden) efter uppsägningar (4) av 508 arbetstagare vid företaget Finnair Abp och en underleverantör (5) i Nuts 2-regionen Helsingfors-Nyland (FI1B) i Finland, under en referensperiod för ansökan från den 25 augusti 2020 till den 25 december 2020.

| C. | Den 6 maj 2021 antog kommissionen ett förslag till beslut om att bevilja Finland medel ur fonden till stöd för återinträde på arbetsmarknaden för 500 berörda arbetstagare, dvs. arbetstagare som blivit uppsagda i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 51 i Nace Rev. 2 (lufttransport). |
| --- | --- |

C.

Den 6 maj 2021 antog kommissionen ett förslag till beslut om att bevilja Finland medel ur fonden till stöd för återinträde på arbetsmarknaden för 500 berörda arbetstagare, dvs. arbetstagare som blivit uppsagda i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 51 i Nace Rev. 2 (lufttransport).

| D. | Ansökan gäller 504 arbetstagare som sagts upp vid företaget Finnair Abp och fyra arbetstagare hos en underleverantör i Finland. |
| --- | --- |

D.

Ansökan gäller 504 arbetstagare som sagts upp vid företaget Finnair Abp och fyra arbetstagare hos en underleverantör i Finland.

| E. | Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat.

| F. | Kommissionen har insett att covid-19-hälsokrisen skapat en ekonomisk kris, och har arbetat för en återhämtningsplan (Next Generation EU), vilket understryker den viktiga roll som fonden spelar när det gäller att hjälpa uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har insett att covid-19-hälsokrisen skapat en ekonomisk kris, och har arbetat för en återhämtningsplan (Next Generation EU), vilket understryker den viktiga roll som fonden spelar när det gäller att hjälpa uppsagda arbetstagare.

| G. | Covid-19-pandemin har på grund av reserestriktionerna orsakat en enorm chock för luftfartsindustrin, vilket ledde till en minskning av den internationella luftfarten med 98,9 % i april 2020 jämfört med april 2019 (6), och en minskning av intäkterna per personkilometer med 86,5 % i juni 2020 jämfört med juni 2019 (7). |
| --- | --- |

G.

Covid-19-pandemin har på grund av reserestriktionerna orsakat en enorm chock för luftfartsindustrin, vilket ledde till en minskning av den internationella luftfarten med 98,9 % i april 2020 jämfört med april 2019 (6), och en minskning av intäkterna per personkilometer med 86,5 % i juni 2020 jämfört med juni 2019 (7).

| H. | Efterfrågan på internationell persontrafik med flyg minskade med 75,6 % under 2020 jämfört med 2019 års nivåer. Enligt den globala persontrafikprognosen från den internationella lufttransportorganisationen kommer det att ta 3–4 år innan luftfartsindustrin återhämtar sig till den nivå som rådde före krisen. |
| --- | --- |

H.

Efterfrågan på internationell persontrafik med flyg minskade med 75,6 % under 2020 jämfört med 2019 års nivåer. Enligt den globala persontrafikprognosen från den internationella lufttransportorganisationen kommer det att ta 3–4 år innan luftfartsindustrin återhämtar sig till den nivå som rådde före krisen.

| I. | Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att det i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (8) slogs fast att fonden utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttjas för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19. |
| --- | --- |

I.

Detta är ett av de första förfarandena för utnyttjande av fonden till följd av covid-19-krisen, efter det att det i Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2020/000 TA 2020 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (8) slogs fast att fonden utan att ändra förordning (EU) nr 1309/2013 kan utnyttjas för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19.

| J. | Innan pandemin bröt ut hade Finnair sunda ekonomiska resultat, antalet passagerare som transporterades ökade med 10,3 % under 2019 och företagets intäkter ökade med 9,2 % under 2019 och uppgick till 3 097 miljoner EUR, jämfört med 2 836 miljoner EUR 2018. |
| --- | --- |

J.

Innan pandemin bröt ut hade Finnair sunda ekonomiska resultat, antalet passagerare som transporterades ökade med 10,3 % under 2019 och företagets intäkter ökade med 9,2 % under 2019 och uppgick till 3 097 miljoner EUR, jämfört med 2 836 miljoner EUR 2018.

| K. | De restriktioner som gäller både i Finland och i andra länder har i hög grad påverkat Finnairs verksamhet, särskilt när det gäller internationella och interkontinentala flygningar. Flygtrafiken är ett viktigt transportsätt som förbinder avlägsna områden såsom Finland med resten av världen. |
| --- | --- |

K.

De restriktioner som gäller både i Finland och i andra länder har i hög grad påverkat Finnairs verksamhet, särskilt när det gäller internationella och interkontinentala flygningar. Flygtrafiken är ett viktigt transportsätt som förbinder avlägsna områden såsom Finland med resten av världen.

| L. | Helsingfors flygplats är ett stort flygresecentrum och Finnair är ett stort flygbolag på rutterna mellan Europa och Asien. I januari 2020 ökade passagerarvolymerna till Kina med 58 % jämfört med januari 2019. I februari 2020 minskade passagerarvolymerna kraftigt med 73 % på grund av epidemin. |
| --- | --- |

L.

Helsingfors flygplats är ett stort flygresecentrum och Finnair är ett stort flygbolag på rutterna mellan Europa och Asien. I januari 2020 ökade passagerarvolymerna till Kina med 58 % jämfört med januari 2019. I februari 2020 minskade passagerarvolymerna kraftigt med 73 % på grund av epidemin.

| M. | Antalet passagerare som reste med Finnair minskade med 76,2 % och företagets intäkter minskade med 73,2 % under 2020 jämfört med 2019, vilket ledde till en ackumulering av rörelseförlusten på 464,5 miljoner EUR 2020 (9). Som en motåtgärd tvingades Finnair minska sina kostnader för att hantera denna kris och besparingar gjordes i fastigheter, leasing av flygplan, it (digitalisering och automatisering av företagets kundprocesser), försäljnings- och distributionskostnader samt administrativa kostnader och ersättningsstrukturer. Detta ledde till en minskning av arbetsstyrkan genom en nedskärning av 700 arbetstillfällen (10). Nästan hela arbetskraften permitterades under en del av året, och dessa permitteringar fortsatte under 2021 för en stor del av arbetskraften. |
| --- | --- |

M.

Antalet passagerare som reste med Finnair minskade med 76,2 % och företagets intäkter minskade med 73,2 % under 2020 jämfört med 2019, vilket ledde till en ackumulering av rörelseförlusten på 464,5 miljoner EUR 2020 (9). Som en motåtgärd tvingades Finnair minska sina kostnader för att hantera denna kris och besparingar gjordes i fastigheter, leasing av flygplan, it (digitalisering och automatisering av företagets kundprocesser), försäljnings- och distributionskostnader samt administrativa kostnader och ersättningsstrukturer. Detta ledde till en minskning av arbetsstyrkan genom en nedskärning av 700 arbetstillfällen (10). Nästan hela arbetskraften permitterades under en del av året, och dessa permitteringar fortsatte under 2021 för en stor del av arbetskraften.

| N. | Finnairs långsiktiga mål är att uppnå koldioxidneutralitet senast 2045, med en minskning av nettoutsläppen med 50 % fram till slutet av 2025 jämfört med 2019 års nivå (11). Enligt företaget har Finnair fortsatt att göra framsteg med hållbarhetsarbetet även under pandemin och investerat i hållbara biodrivmedel. |
| --- | --- |

N.

Finnairs långsiktiga mål är att uppnå koldioxidneutralitet senast 2045, med en minskning av nettoutsläppen med 50 % fram till slutet av 2025 jämfört med 2019 års nivå (11). Enligt företaget har Finnair fortsatt att göra framsteg med hållbarhetsarbetet även under pandemin och investerat i hållbara biodrivmedel.

| O. | Luftfartssektorns bidrag till Finlands ekonomi är betydande och utgör 3,2 % av den totala bruttonationalprodukten (12), och uppsägningarna vid landets största flygbolag Finnair har allvarliga konsekvenser för Helsingfors-Nyland och den inhemska ekonomin. |
| --- | --- |

O.

Luftfartssektorns bidrag till Finlands ekonomi är betydande och utgör 3,2 % av den totala bruttonationalprodukten (12), och uppsägningarna vid landets största flygbolag Finnair har allvarliga konsekvenser för Helsingfors-Nyland och den inhemska ekonomin.

| P. | Under 2020 sysselsatte luftfartssektorn i Finland 42 000 personer (23 000 direkta och 19 000 indirekta arbetstillfällen). Uppsägningarna kommer att få allvarliga konsekvenser för den nationella ekonomin Antalet arbetslösa arbetssökande i regionen Helsingfors-Nyland som berörs av uppsägningarna ökade med 0,8 procentenheter, från 6,4 % 2019 till 7,2 % 2020. |
| --- | --- |

P.

Under 2020 sysselsatte luftfartssektorn i Finland 42 000 personer (23 000 direkta och 19 000 indirekta arbetstillfällen). Uppsägningarna kommer att få allvarliga konsekvenser för den nationella ekonomin Antalet arbetslösa arbetssökande i regionen Helsingfors-Nyland som berörs av uppsägningarna ökade med 0,8 procentenheter, från 6,4 % 2019 till 7,2 % 2020.

| Q. | På grund av den ökande arbetslösheten till följd av krisen kan det att bli svårt för före detta Finnair-arbetstagare att hitta nya jobb. |
| --- | --- |

Q.

På grund av den ökande arbetslösheten till följd av krisen kan det att bli svårt för före detta Finnair-arbetstagare att hitta nya jobb.

| R. | Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris, och har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (13). |
| --- | --- |

R.

Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris, och har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (13).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.2 i förordningen om fonden är uppfyllda och att Finland är berättigat till ekonomiskt stöd på 1 752 360 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 2 920 600 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 2 730 600 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 190 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de finska myndigheterna lämnade in ansökan den 30 december 2020 och att kommissionen slutligen fastställde sin bedömning den 6 maj 2021 och underrättade parlamentet samma dag. Parlamentet beklagar att kommissionens bedömning tog så lång tid under rådande omständigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ansökan gäller totalt 508 arbetstagare som sagts upp vid Finnair Abp och en underleverantör. Parlamentet konstaterar vidare att Finland förväntar sig att 500 av alla berättigade stödmottagare kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att de sociala konsekvenserna av uppsägningarna förväntas bli betydande för arbetstagare i regionen Helsingfors-Nyland, där Finnair har sin operativa knutpunkt och där antalet arbetslösa arbetssökande ökade med 22,5 % mellan februari och april 2020, och med 0,8 procentenheter mellan 2019 och 2020 (14), vilket innebär svåra utsikter när det gäller de uppsagda arbetstagarnas återanställning. Parlamentet konstaterar därför som något positivt att de uppsagda arbetstagarna skulle kunna dra nytta av skräddarsydd vägledning och stöd i arbetssökandet, tillsammans med skräddarsydd kompetenshöjning och omskolning för att öka deras möjligheter till nyanställning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att alla anställda, utan diskriminering och oberoende av nationalitet, måste integreras och stödjas genom de åtgärder som ingår i detta fondprojekt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att 44 % av de stödberättigade är kvinnor och att åldersgruppen 30–54 år är den som drabbats värst. Parlamentet noterar att den näst största åldersgruppen är 55–64 år (28,20 %), vilket kan innebära ytterligare utmaningar när det gäller återinträde på arbetsmarknaden . |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att Finland började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 21 oktober 2020, och att den period som berättigar till ekonomiskt stöd från fonden därför löper från och med den 21 oktober 2020 till och med den 30 december 2022. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare och egenföretagare består av följande åtgärder: coachning och andra förberedande åtgärder, sysselsättnings- och företagstjänster, utbildning, lönesubventioner, startpeng och bidrag för resor, logi och flyttning. Parlamentet välkomnar tillhandahållandet av yrkesutbildning till stödmottagarna, inbegripet kurser såsom artificiell intelligens, digital säkerhet och robotteknik. Parlamentet välkomnar vidare Finlands användning av lönesubventioner för att minska stödmottagarnas lönekostnader samt startpeng för att främja ny företagsverksamhet, men påminner om att förutsättningen för detta stöd bör vara att dessa stödmottagare aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Finland började få administrativa utgifter för genomförandet av fonden den 21 oktober 2020 och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och publicitet samt kontroll och rapportering därför ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden från och med den 21 oktober 2020 till och med den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster togs fram i samråd med en arbetsgrupp. Parlamentet uppmärksammar att det i förberedelserna ingick möten med företrädare för närings-, transport- och miljöcentralerna och arbets- och näringsbyråerna i Nyland, Finnair och fackföreningar, närmare bestämt Luftfartsunionen (IAU), FINTO (Finnairs ingenjörer och högre tjänstemän), Bil- och Transportbranschens Arbetarförbund (AKT) och Fackförbundet Pro. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de finska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan av unionens fonder eller något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för att fonden fortsätter att visa solidaritet under perioden 2021–2027 samtidigt som fokus flyttas från skälen till omstruktureringen till dess påverkan. Parlamentet gläder sig över att utfasning av fossila bränslen enligt de nya reglerna också kommer att vara ett skäl för att sökande ska vara berättigade till stöd. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  I den mening som avses i artikel 3 i förordningen om fonden.

(5)  Hub Logistics Finland Oy ligger i regionen Helsingfors-Nyland.

(6)  ATAG. 2020 Aviation Benefits Beyond Borders Report: https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf

(7)  IATA: Air Passenger Market Analysis June 2020: https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3801600

(10)  News | Finnair

(11)  News | Finnair

(12)  Air Transport Action Group (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders: https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Finlands statistikdatabas https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/sv/StatFin/

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2020/007 FI/Finnair

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/1023.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

Följdändringar avseende Etias: Ecris-TCN ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 67/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0003),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 11 februari 2021 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 11 februari 2021 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 82.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 82.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0025/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 mars 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0083/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0083/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1151.)

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: förlängning av den övergångsperiod som avses i artikel 89.1 första stycket i förordning (EU) nr 648/2012

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 6 maj 2021 om förlängning av den övergångsperiod som avses i artikel 89.1 första stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2021)3114),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 maj 2021, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 maj 2021, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 3 juni 2021 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 3 juni 2021 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 85.2 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 85.2 och 82.6,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 8 juni 2021, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 111.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 8 juni 2021, och av följande skäl:

| A. | I artikel 89.1 i förordning (EU) nr 648/2012 föreskrivs att clearingkravet i artikel 4 i den förordningen, under en övergångsperiod till och med den 18 juni 2021, inte ska tillämpas för OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sätt minskar investeringsrisker med direkt anknytning till pensionssystemens finansiella solvens eller enheter som etableras för att ersätta medlemmar i sådana system om systemet fallerar. Övergångsperioden infördes för att undvika de negativa effekterna av central clearing av derivatkontrakt på framtida pensionärers pensionsförmåner och för att ge tid för att utveckla lämpliga tekniska lösningar för pensionssystemens överföring av kontanta och icke-kontanta säkerheter som tilläggsmarginalsäkerheter. |
| --- | --- |

A.

I artikel 89.1 i förordning (EU) nr 648/2012 föreskrivs att clearingkravet i artikel 4 i den förordningen, under en övergångsperiod till och med den 18 juni 2021, inte ska tillämpas för OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sätt minskar investeringsrisker med direkt anknytning till pensionssystemens finansiella solvens eller enheter som etableras för att ersätta medlemmar i sådana system om systemet fallerar. Övergångsperioden infördes för att undvika de negativa effekterna av central clearing av derivatkontrakt på framtida pensionärers pensionsförmåner och för att ge tid för att utveckla lämpliga tekniska lösningar för pensionssystemens överföring av kontanta och icke-kontanta säkerheter som tilläggsmarginalsäkerheter.

| B. | Genom artikel 85.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 648/2012 ges kommissionen befogenhet att förlänga övergångsperioden två gånger, med ett år varje gång, om den drar slutsatsen att ingen lämplig teknisk lösning har utvecklats och att den negativa effekten av central clearing av derivatkontrakt på framtida pensionärers pensionsförmåner är oförändrad. |
| --- | --- |

B.

Genom artikel 85.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 648/2012 ges kommissionen befogenhet att förlänga övergångsperioden två gånger, med ett år varje gång, om den drar slutsatsen att ingen lämplig teknisk lösning har utvecklats och att den negativa effekten av central clearing av derivatkontrakt på framtida pensionärers pensionsförmåner är oförändrad.

| C. | I sin rapport från december 2020 rekommenderade Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) kommissionen att förlänga undantaget med ett år för att på så sätt ge centrala motparter ytterligare tid att förbättra sina tillgångsmodeller så att de blir mer allmänt tillgängliga för pensionssystem och samtidigt undvika en situation där ett clearingkrav för pensionssystem införs efter marknadsdynamiken kring covid-19. |
| --- | --- |

C.

I sin rapport från december 2020 rekommenderade Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) kommissionen att förlänga undantaget med ett år för att på så sätt ge centrala motparter ytterligare tid att förbättra sina tillgångsmodeller så att de blir mer allmänt tillgängliga för pensionssystem och samtidigt undvika en situation där ett clearingkrav för pensionssystem införs efter marknadsdynamiken kring covid-19.

| D. | Kommissionen anser också, med beaktande av Esmas rapport, att det är nödvändigt att förlänga övergångsperioden med ett år för att de planerade lösningarna ska kunna utvecklas och förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen anser också, med beaktande av Esmas rapport, att det är nödvändigt att förlänga övergångsperioden med ett år för att de planerade lösningarna ska kunna utvecklas och förbättras ytterligare.

| E. | Kommissionen har därför antagit en delegerad förordning som förlänger övergångsperioden till den 18 juni 2022. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har därför antagit en delegerad förordning som förlänger övergångsperioden till den 18 juni 2022.

| F. | Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att ge unionens pensionssystem den säkerhet de behöver när det gäller undantaget från central clearing. |
| --- | --- |

F.

Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att ge unionens pensionssystem den säkerhet de behöver när det gäller undantaget från central clearing.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Inrättande av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 67/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (07234/1/2021– C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (07234/1/2021– C9-0196/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0474),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0196/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0196/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 67.

(2)  EUT C 158, 30.4.2021, s. 133.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

Europeiska socialfonden+ (ESF+) 2021–2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 67/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06980/2/2021 – C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06980/2/2021 – C9-0195/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0382),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0447),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0197/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0197/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 84.

(3)  Antagna texter 4.4.2019, P8_TA(2019)0350.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen om investeringar från Europeiska socialfonden+ för att bekämpa barnfattigdom

År 2019 riskerade 18 miljoner barn att drabbas av fattigdom och social utestängning i EU. I vissa medlemsstater var antalet barn mycket högt. Covid-19-pandemin och dess socioekonomiska konsekvenser har förvärrat ojämlikheterna och ökat fattigdomen, vilket påverkat barnen mer. Barnfattigdom förekommer genomgående i alla medlemsstater och fortsätter att vara högre än fattigdomen bland vuxna i arbetsför ålder.

Kommissionen välkomnar därför den väl avvägda överenskommelsen om att göra Europeiska socialfonden+ till ett centralt verktyg för att komma till rätta med problemet med barnfattigdom. I överenskommelsen erkänns det att det är angeläget med investeringar som gynnar barn i alla medlemsstater.

Den 24 mars 2021antog kommissionen ett förslag till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti i syfte att på ett strukturellt plan ta itu med problemet. Vid programplaneringen av Europeiska socialfonden+ kommer kommissionen att göra sitt yttersta för att säkerställa att medlemsstaterna anslår lämplig finansiering för Europeiska socialfonden+ för att bidra till genomförandet av den europeiska barngarantin. Dessutom kommer kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att också använda andra tillgängliga EU-finansieringsinstrument och nationella resurser för att stödja lämpliga investeringar på detta område.

Uttalande från kommissionen om investeringar från Europeiska socialfonden+ i ungdomssysselsättning

Kommissionen understryker att ungdomar har drabbats oproportionerligt hårt av den socioekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin. Mellan december 2019 och december 2020 ökade ungdomsarbetslösheten med 3 procentenheter i EU, vilket innebär att antalet arbetslösa ungdomar uppgår till över 3,1 miljoner. Kommissionen erinrar också om att ungdomsarbetslösheten hela tiden har varit betydligt högre än arbetslösheten bland vuxna, och att de senaste siffrorna visar en skillnad på över 10 procentenheter (17,8 % jämfört med 6,6 % i december 2020).

Kommissionen välkomnar den överenskommelse som medlagstiftarna nått och som erkänner denna utmaning i alla medlemsstater. Europeiska socialfonden+ är EU:s viktigaste finansieringsinstrument för att genomföra den stärkta ungdomsgarantin som nyligen antagits och andra relevanta åtgärder inom ramen för initiativet Stöd till ungdomssysselsättning.

Vid programplaneringen av Europeiska socialfonden+ kommer kommissionen att göra sitt yttersta för att säkerställa att medlemsstaterna anslår finansiering för Europeiska socialfonden+ för att genomföra den stärkta ungdomsgarantin. Dessutom kommer kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att även använda andra tillgängliga EU-finansieringsinstrument och nationella resurser för att stödja lämpliga investeringar på detta område.

---

Onsdagen, 9 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

EU:s digitala covidintyg – unionsmedborgare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 67/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0130),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0104/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförlag som antogs den 29 april 2021 (Antagna texter P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/953.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

Kommissionen håller med om att ekonomiskt överkomliga och tillgängliga covid-19-vacciner och tester för SARS-CoV-2-infektion är avgörande i kampen mot covid-19-pandemin. Med tanke på att inte hela befolkningen kommer att ha vaccinerats när Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/953 och (EU) 2021/954 träder i kraft är det viktigt att ha tillgång till ekonomiskt överkomliga och brett tillgängliga testningsmöjligheter för att underlätta fri rörlighet i Europa.

För att stödja medlemsstaternas testningskapacitet har kommissionen redan mobiliserat medel inom ramen för instrumentet för krisstöd, i syfte att köpa in antigentest i form av snabbtest, och har inlett en gemensam upphandling för över en halv miljard snabbantigentest. Internationella Röda korset hjälper också medlemsstaterna att öka testkapaciteten genom anslag från instrumentet för krisstöd.

För att ytterligare stödja tillgången till ekonomiskt överkomliga tester, särskilt för personer som ofta eller dagligen korsar gränser för att åka till sin arbetsplats eller skola, besöka nära släktingar, söka läkarvård eller ta hand om nära och kära, åtar sig kommissionen att mobilisera ytterligare 100 miljoner euro inom ramen för instrumentet för krisstöd, för inköp av tester för SARS-CoV-2-infektion vilka berättigar till utfärdande av ett testintyg i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Vid behov kan ytterligare finansiering utöver 100 miljoner euro mobiliseras, förutsatt att budgetmyndigheten godkänner det.

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

EU:s digitala covidintyg – tredjelandsmedborgare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är lagligen bosatta på medlemsstaters territorier under covid 19 pandemin (digitalt grönt intyg) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 67/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0140),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0100/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 29 april 2021 (Antagna texter, P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/954)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen

Kommissionen håller med om att ekonomiskt överkomliga och tillgängliga covid-19-vacciner och tester för SARS-CoV-2-infektion är avgörande i kampen mot covid-19-pandemin. Med tanke på att inte hela befolkningen kommer att ha vaccinerats när Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/953 och (EU) 2021/954 träder i kraft är det viktigt att ha tillgång till ekonomiskt överkomliga och brett tillgängliga testningsmöjligheter för att underlätta fri rörlighet i Europa.

För att stödja medlemsstaternas testningskapacitet har kommissionen redan mobiliserat medel inom ramen för instrumentet för krisstöd, i syfte att köpa in antigentest i form av snabbtest, och har inlett en gemensam upphandling för över en halv miljard snabbantigentest. Internationella Röda korset hjälper också medlemsstaterna att öka testkapaciteten genom anslag från instrumentet för krisstöd.

För att ytterligare stödja tillgången till ekonomiskt överkomliga tester, särskilt för personer som ofta eller dagligen korsar gränser för att åka till sin arbetsplats eller skola, besöka nära släktingar, söka läkarvård eller ta hand om nära och kära, åtar sig kommissionen att mobilisera ytterligare 100 miljoner euro inom ramen för instrumentet för krisstöd, för inköp av tester för SARS-CoV-2-infektion vilka berättigar till utfärdande av ett testintyg i enlighet med denna förordning (EU) 2021/953. Vid behov kan ytterligare finansiering utöver 100 miljoner euro mobiliseras, förutsatt att budgetmyndigheten godkänner det.”

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete 2021–2027 – Europa i världen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 67/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06879/1/2021 – C9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06879/1/2021 – C9-0191/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0460),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0459),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A9-0198/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A9-0198/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner dess uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs, tillsammans med kommissionens uttalanden om detta, i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 45, 4.2.2019, s. 1.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 295.

(3)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 312.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Europaparlamentets uttalande om avbrytande av stöd som beviljas genom finansieringsinstrumentet för yttre åtgärder

Europaparlamentet noterar att förordning (EU) 2021/947 om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, innehåller en allmän hänvisning om möjligheten att avbryta biståndet utan att specificera den konkreta grunden för detta beslut. Ett sådant beslut att avbryta stödet bör fattas när ett partnerland konsekvent underlåter att följa principerna om demokrati, rättsstaten, god samhällsstyrning och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, eller bryter mot internationellt erkända kärnsäkerhetsstandarder.

Europaparlamentet noterar dock att till skillnad från andra geografiska samarbetsområden, finns det för grannskapsområdet genom i synnerhet artikel 20.2 specifika bestämmelser om ökat stöd till det civila samhället, förebyggande av konflikter och fredsbyggande, direkta personkontakter inklusive samarbete mellan lokala myndigheter, stöd för förbättring av de mänskliga rättigheterna eller krisrelaterade stödåtgärder i samband med en allvarlig eller ihållande försvagning av demokratin, de mänskliga rättigheterna eller rättsstaten, eller en ökad risk för konflikter. Europaparlamentet anser att ett sådant ökat stöd till ovannämnda områden även bör ges om denna försämring inträffar i länder utanför grannskapsområdet, och påminner i synnerhet om att det i artikel 4.5 anges att åtgärder som genomförs genom tematiska program även får genomföras när det geografiska programmet har avbrutits.

Europaparlamentet anser att ett uppskjutande av bistånd inom ramen för dessa instrument skulle ändra den totala finansiering som överenskommits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Som medlagstiftare och medlem i budgetmyndigheten har Europaparlamentet därför rätt att till fullo utöva sina befogenheter i detta avseende, om ett sådant beslut fattas.

Europaparlamentets uttalande om rådets beslut 2010/427/EU och strategisk samordning

Europaparlamentet noterar att hänvisningarna till unionens instrument för yttre åtgärder i artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU är föråldrade och anser att denna artikel bör uppdateras av rättssäkerhetsskäl, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 27.3 i fördragen om Europeiska unionen och i syfte att beakta unionens instrument för yttre åtgärder i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, dvs. instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete och beslutet om de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att upprätta en struktur för strategiskt samarbete som består av alla berörda kommissionstjänster och utrikestjänsten i syfte att säkerställa konsekvens, synergieffekter, insyn och ansvarstagande i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2021/947 om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen.

Kommissionens uttalande om en geopolitisk dialog med Europaparlamentet om instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen

Europeiska kommissionen, som är medveten om Europaparlamentets politiska kontrollfunktion enligt artikel 14 i fördraget om Europeiska unionen, åtar sig att föra en geopolitisk dialog på hög nivå mellan de två institutionerna om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) – Europa i världen. Denna dialog bör möjliggöra diskussioner med Europaparlamentet, vars ståndpunkter om genomförandet av NDICI kommer att beaktas fullt ut.

I den geopolitiska dialogen kommer man att diskutera allmänna riktlinjer för genomförandet av NDICI, bland annat för programplanering innan programplaneringsdokumenten antas, och specifika frågor såsom användningen av bufferten för nya utmaningar och prioriteringar eller tillämpningen av hävstångseffekter som kan leda till eventuella förändringar i tilldelningen av medel för migration eller tillfälligt innehållande av bistånd till ett partnerland när landet upprepade gånger underlåter att iaktta principerna om demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Den geopolitiska dialogen kommer att struktureras enligt följande:

| i) | En högnivådialog mellan den höga representanten/vice ordföranden, de kommissionsledamöter som ansvarar för internationella partnerskap och för grannskap och utvidgning samt Europaparlamentet. |
| --- | --- |

i)

En högnivådialog mellan den höga representanten/vice ordföranden, de kommissionsledamöter som ansvarar för internationella partnerskap och för grannskap och utvidgning samt Europaparlamentet.

| ii) | En fortlöpande dialog på högre tjänstemannanivå med arbetsgrupperna i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling för att säkerställa att högnivådialogen förbereds och följs upp på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

En fortlöpande dialog på högre tjänstemannanivå med arbetsgrupperna i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling för att säkerställa att högnivådialogen förbereds och följs upp på lämpligt sätt.

Högnivådialogen kommer att äga rum minst två gånger om året. Ett av sammanträdena kan sammanfalla med kommissionens presentation av förslaget till årlig budget.

Kommissionens uttalande om skäl 50 och 51 samt artikel 8.10

Regionala stödprogram för migration kommer att stödja omfattande, balanserade och skräddarsydda partnerskap med relevanta ursprungs- eller transitländer och värdländer, enligt en flexibel incitamentbaserad ansats, och med stöd av samordningsmekanismen inom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. De kommer vid behov att kompletteras med åtgärder inom ramen för landprogrammen.

För att säkerställa att dessa medel används så effektivt och verkningsfullt som möjligt, i linje med unionens och partnerländernas politiska prioriteringar, kommer Europeiska kommissionen att aktivt genomföra dessa prioriteringar med hjälp av alla relevanta unionsinstrument och delta i samordningen med medlemsstaterna på ett synkroniserat och effektivt sätt. Den kommer att se till att Europaparlamentet och rådet förses med detaljerad och regelbunden information så att diskussioner kan föras.

---

Torsdagen, 10 juni 2021

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning

Europaparlamentets beslut av den 10 juni 2021 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROPAPARLAMENTET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 228.4,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a.1,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska unionens råds godkännande (2),

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (3),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). |
| --- | --- |

(1)

Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan).

| (2) | Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (4) ändrades senast 2008. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 bör beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom upphävas och ersättas med en förordning som antas på grundval av artikel 228.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (4) ändrades senast 2008. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 bör beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom upphävas och ersättas med en förordning som antas på grundval av artikel 228.4 i EUF-fördraget.

| (3) | I artikel 41 i stadgan erkänns rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet. För att säkerställa att dessa rättigheter är effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, och därigenom stärka ombudsmannens oberoende på vilket de båda beror, bör han eller hon ges alla nödvändiga verktyg för att på ett framgångsrikt sätt kunna utföra de uppgifter för ombudsmannen som avses i fördragen och i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 41 i stadgan erkänns rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet. För att säkerställa att dessa rättigheter är effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, och därigenom stärka ombudsmannens oberoende på vilket de båda beror, bör han eller hon ges alla nödvändiga verktyg för att på ett framgångsrikt sätt kunna utföra de uppgifter för ombudsmannen som avses i fördragen och i denna förordning.

| (4) | Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, med vederbörligt beaktande av särskilda begränsningar som rättsliga och administrativa förfaranden medför. |
| --- | --- |

(4)

Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, med vederbörligt beaktande av särskilda begränsningar som rättsliga och administrativa förfaranden medför.

| (5) | Ombudsmannen bör agera med vederbörligt beaktande av befogenheterna för de av unionens institutioner, organ eller byråer som är föremål för hans eller hennes undersökningar. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmannen bör agera med vederbörligt beaktande av befogenheterna för de av unionens institutioner, organ eller byråer som är föremål för hans eller hennes undersökningar.

| (6) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Ombudsmannen bör vid slutet av varje årlig session överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet. Ombudsmannen bör också ha rätt att i den årsrapporten inkludera en bedömning av efterlevnaden av de rekommendationer som gjorts. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Ombudsmannen bör vid slutet av varje årlig session överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet. Ombudsmannen bör också ha rätt att i den årsrapporten inkludera en bedömning av efterlevnaden av de rekommendationer som gjorts.

| (7) | För att stärka ombudsmannens roll och främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar dennes främsta skyldighet – som är att hantera klagomål – ges möjlighet att på eget initiativ genomföra de undersökningar som han eller hon finner berättigade, och särskilt med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

(7)

För att stärka ombudsmannens roll och främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar dennes främsta skyldighet – som är att hantera klagomål – ges möjlighet att på eget initiativ genomföra de undersökningar som han eller hon finner berättigade, och särskilt med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden.

| (8) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (5), kompletterad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (6), bör tillämpas på begäranden om tillgång för allmänheten till ombudsmannens handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning, då begärandena bör behandlas av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som utgör upphovsman. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (5), kompletterad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (6), bör tillämpas på begäranden om tillgång för allmänheten till ombudsmannens handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning, då begärandena bör behandlas av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som utgör upphovsman.

| (9) | Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. I detta syfte bör unionens institutioner, organ och byråer förse ombudsmannen med den information som vederbörande begär i samband med en undersökning. Om ombudsmannens ämbetsutövning skulle kräva att vederbörande får tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av unionens institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter, bör ombudsmannen kunna få tillgång till sådana uppgifter, under förutsättning att det säkerställs att reglerna för dess skydd följs. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. I detta syfte bör unionens institutioner, organ och byråer förse ombudsmannen med den information som vederbörande begär i samband med en undersökning. Om ombudsmannens ämbetsutövning skulle kräva att vederbörande får tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av unionens institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter, bör ombudsmannen kunna få tillgång till sådana uppgifter, under förutsättning att det säkerställs att reglerna för dess skydd följs.

| (10) | Ombudsmannen och dennes personal bör vara skyldiga att behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt, utan att det påverkar ombudsmannens skyldighet att informera medlemsstaternas myndigheter om sakförhållanden som kan ha samband med brott och som har kommit till hans eller hennes kännedom inom ramen för en undersökning. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om sakförhållanden som väcker frågor avseende uppträdandet hos en av deras anställda. Ombudsmannens skyldighet att behandla den information som vederbörande har fått under sin ämbetsutövning förtroligt bör tolkas på ett sätt som inte påverkar ombudsmannens skyldighet att utföra sitt arbete så öppet som möjligt enligt artikel 15.1 i EUF-fördraget. Särskilt bör ombudsmannen, för att vederbörligen kunna utföra sina uppgifter och styrka sina slutsatser, i sina rapporter kunna hänvisa till all information som är tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsmannen och dennes personal bör vara skyldiga att behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt, utan att det påverkar ombudsmannens skyldighet att informera medlemsstaternas myndigheter om sakförhållanden som kan ha samband med brott och som har kommit till hans eller hennes kännedom inom ramen för en undersökning. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om sakförhållanden som väcker frågor avseende uppträdandet hos en av deras anställda. Ombudsmannens skyldighet att behandla den information som vederbörande har fått under sin ämbetsutövning förtroligt bör tolkas på ett sätt som inte påverkar ombudsmannens skyldighet att utföra sitt arbete så öppet som möjligt enligt artikel 15.1 i EUF-fördraget. Särskilt bör ombudsmannen, för att vederbörligen kunna utföra sina uppgifter och styrka sina slutsatser, i sina rapporter kunna hänvisa till all information som är tillgänglig för allmänheten.

| (11) | Om det är nödvändigt för att ombudsmannen ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt, bör vederbörande ges möjlighet att samarbeta och utbyta information med myndigheter i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt, och med unionens övriga institutioner, organ och byråer i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(11)

Om det är nödvändigt för att ombudsmannen ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt, bör vederbörande ges möjlighet att samarbeta och utbyta information med myndigheter i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt, och med unionens övriga institutioner, organ och byråer i enlighet med tillämplig unionsrätt.

| (12) | I början av varje valperiod och för hela dess varaktighet bör Europaparlamentet till ombudsman välja en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör också fastställas allmänna villkor bland annat avseende när ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra, hur denne ska ersättas, vilka handlingar som är oförenliga med ombudsmannens ämbetsutövning, avseende ombudsmannens lön och ombudsmannens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

(12)

I början av varje valperiod och för hela dess varaktighet bör Europaparlamentet till ombudsman välja en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör också fastställas allmänna villkor bland annat avseende när ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra, hur denne ska ersättas, vilka handlingar som är oförenliga med ombudsmannens ämbetsutövning, avseende ombudsmannens lön och ombudsmannens immunitet och privilegier.

| (13) | Det bör anges att ombudsmannen har samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Protokoll nr 6). |
| --- | --- |

(13)

Det bör anges att ombudsmannen har samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Protokoll nr 6).

| (14) | Ombudsmannen bör säkerställa en jämn könsfördelning i sammansättningen av sitt kansli, med vederbörlig hänsyn till artikel 1d.2 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (7) (tjänsteföreskrifterna). |
| --- | --- |

(14)

Ombudsmannen bör säkerställa en jämn könsfördelning i sammansättningen av sitt kansli, med vederbörlig hänsyn till artikel 1d.2 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (7) (tjänsteföreskrifterna).

| (15) | Det är ombudsmannens uppgift att anta genomförandebestämmelser för denna förordning efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. I avsaknad av ett yttrande från dessa institutioner inom en rimlig tidsram som i förväg fastställts av ombudsmannen får han eller hon anta de berörda genomförandebestämmelserna. För att garantera rättssäkerhet och högsta standard för ombudsmannens ämbetsutövning bör ett minimum avseende innehållet i de genomförandebestämmelser som ska antas fastställas i denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

Det är ombudsmannens uppgift att anta genomförandebestämmelser för denna förordning efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. I avsaknad av ett yttrande från dessa institutioner inom en rimlig tidsram som i förväg fastställts av ombudsmannen får han eller hon anta de berörda genomförandebestämmelserna. För att garantera rättssäkerhet och högsta standard för ombudsmannens ämbetsutövning bör ett minimum avseende innehållet i de genomförandebestämmelser som ska antas fastställas i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och principer

1.   I denna förordning fastställs föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga).

2.   Ombudsmannen ska fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet och ska agera utan någon form av förhandsgodkännande.

3.   Ombudsmannen ska bidra till att upptäcka administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ och byråer, med undantag av Europeiska unionens domstol i dess rättsliga funktion, med vederbörligt beaktande av artiklarna 20.2 d och 228 i EUF-fördraget och artikel 41 i stadgan, om rätten till god förvaltning.

Inga handlingar som företas av en annan myndighet eller person kan vara föremål för klagomål hos ombudsmannen.

4.   Ombudsmannen ska när det är lämpligt lämna rekommendationer, förslag till lösningar och förslag till förbättringar för att avhjälpa missförhållandena.

5.   Ombudsmannen får vid utförandet av sina uppgifter inte ifrågasätta domstolsavgöranden eller en domstols behörighet att meddela avgöranden.

Artikel 2

Klagomål

1.   Varje unionsmedborgare eller varje annan fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat får, antingen direkt eller genom en ledamot av Europaparlamentet, inge ett klagomål till ombudsmannen gällande fall av administrativa missförhållanden.

2.   Ett klagomål ska innehålla en tydlig hänvisning till föremålet för klagomålet och klagandens identitet. En klagande får begära att klagomålet helt eller delvis behandlas konfidentiellt.

3.   Ett klagomål ska inges inom två år från den dag då klaganden fick kännedom om de omständigheter på vilka klagomålet grundar sig. Innan klagomålet inges ska klaganden göra lämpliga hänvändelser till den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs.

4.   Ombudsmannen ska avvisa ett klagomål om det inte omfattas av ombudsmannens behörighetsområde eller om förfarandekraven i punkterna 2 och 3 inte är uppfyllda. Om ett klagomål inte omfattas av ombudsmannens behörighetsområde får ombudsmannen råda klaganden att inge klagomålet till en annan myndighet.

5.   Om ombudsmannen finner att klagomålet är uppenbart ogrundat ska han eller hon avsluta ärendet och informera klaganden om detta beslut. Om klaganden har informerat den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs om sitt klagomål ska ombudsmannen också informera den berörda myndigheten.

6.   Klagomål som rör anställningsförhållanden mellan unionens institutioner, organ och byråer och deras personal ska vara tillåtliga endast om den berörda personen har uttömt alla interna administrativa förfaranden, särskilt de som avses i artikel 90 i tjänsteföreskrifterna, och den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs har fattat ett beslut eller tidsfristerna för svar har löpt ut. Ombudsmannen ska också ha rätt att kontrollera de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs för att säkerställa skyddet av påstådda offer för trakasserier och för att återupprätta en hälsosam och säker arbetsmiljö där de berörda personernas värdighet respekteras under det att en administrativ utredning pågår, förutsatt att de berörda personerna har uttömt de interna administrativa förfarandena i samband med dessa åtgärder.

7.   Ombudsmannen ska underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs av ett registrerat klagomål så snart klagomålet har förklarats tillåtligt och beslut har fattats att inleda en undersökning.

8.   Klagomål som inges till ombudsmannen ska inte påverka tidsfrister för överklaganden i administrativa förfaranden eller domstolsförfaranden.

9.   När ombudsmannen förklarar ett klagomål otillåtligt eller beslutar att avsluta behandlingen av detta, på grund av pågående eller avslutade rättsliga åtgärder rörande omständigheter som tagits upp i ett klagomål, ska resultatet av de undersökningar som ombudsmannen redan gjort arkiveras och ärendet ska avslutas.

10.   Ombudsmannen ska så snart som möjligt underrätta klaganden om de åtgärder som vidtagits avseende klagomålet och, så långt det är möjligt, försöka att tillsammans med den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs nå en lösning som undanröjer det administrativa missförhållandet. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om den föreslagna lösningen tillsammans med eventuella kommentarer från den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs. Klaganden får inkomma med synpunkter eller, när som helst, lämna ytterligare uppgifter som inte var kända vid tiden för inlämnandet av klagomålet.

Om en lösning nås som godtas av klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, får ombudsmannen avsluta ärendet utan att fullfölja det förfarande som föreskrivs i artikel 4.

Artikel 3

Undersökningar

1.   Ombudsmannen ska inom ramen för sitt uppdrag företa de undersökningar som han eller hon finner berättigade, antingen på eget initiativ eller på grundval av klagomål.

2.   Ombudsmannen ska utan onödigt dröjsmål underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs om sådana undersökningar. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, på eget initiativ eller på begäran av ombudsmannen, översända användbara kommentarer eller bevismaterial.

3.   Ombudsmannen får på eget initiativ företa de undersökningar som han eller hon finner berättigade, i synnerhet med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden, för att ta itu med dessa fall som en fråga av allmänt intresse. I samband med sådana undersökningar får han eller hon också lägga fram förslag och initiativ för att främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer.

Artikel 4

Samspel mellan ombudsmannen och institutionerna

1.   Om fall av administrativa missförhållanden konstateras efter en undersökning ska ombudsmannen utan onödigt dröjsmål underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs av slutsatserna av undersökningen och ska, när det är lämpligt, lämna rekommendationer.

2.   Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs ska inom tre månader sända ett detaljerat yttrande till ombudsmannen. Ombudsmannen får på en motiverad begäran av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs bevilja en förlängning av den tidsfristen. Denna förlängning får inte vara längre än två månader. Om den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs inte avger något yttrande inom den ursprungliga tidsfristen på tre månader eller inom den förlängda tidsfristen, får ombudsmannen avsluta undersökningen utan ett sådant yttrande.

3.   Vid avslutandet av en undersökning ska ombudsmannen överlämna en rapport till den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs och, om arten eller omfattningen av det fall av missförhållande som upptäckts så kräver, till Europaparlamentet. Ombudsmannen får lämna rekommendationer i rapporten. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om undersökningens resultat, om yttrandet från den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs samt om eventuella rekommendationer som lämnats i rapporten.

4.   När det är lämpligt i samband med en undersökning av en unionsinstitutions, ett unionsorgans eller en unionsbyrås verksamhet, får ombudsmannen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet höras inför Europaparlamentet på lämplig nivå.

5.   Vid slutet av varje årlig session ska ombudsmannen till Europaparlamentet överlämna en rapport om resultaten av de undersökningar som han eller hon gjort. Rapporten ska innehålla en bedömning av efterlevnaden av ombudsmannens rekommendationer, förslag till lösningar och förslag till förbättringar. Rapporten ska också, i förekommande fall, innehålla resultaten av ombudsmannens undersökningar om trakasserier, visselblåsning och intressekonflikter inom unionens institutioner, organ eller byråer.

Artikel 5

Tillhandahållande av information till ombudsmannen

1.   I denna artikel avses med tillhandahållande av information alla fysiska och elektroniska medel genom vilka ombudsmannen och hans eller hennes kansli ges tillgång till information, inbegripet handlingar, oavsett i vilken form.

2.   Dessutom avses med säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter uppgifter eller material som placerats på en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och vars obehöriga röjande skulle kunna åsamka unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen skada i olika grad.

3.   Med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel ska unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaternas behöriga myndigheter på begäran av ombudsmannen eller på eget initiativ och utan onödigt dröjsmål tillhandahålla ombudsmannen den information som han eller hon har begärt för en undersökning.

4.   Ombudsmannen ska tillhandahållas säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt följande principer och villkor:

| a) | Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter måste ha slutfört sina relevanta interna förfaranden och, om upphovsmannen är en tredje part, måste den sistnämnda ha lämnat sitt skriftliga förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

a)

Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter måste ha slutfört sina relevanta interna förfaranden och, om upphovsmannen är en tredje part, måste den sistnämnda ha lämnat sitt skriftliga förhandsgodkännande.

| b) | Behovsenlig behörighet måste ha fastställts för ombudsmannen. |
| --- | --- |

b)

Behovsenlig behörighet måste ha fastställts för ombudsmannen.

| c) | Det måste säkerställas att tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre endast beviljas personer som har säkerhetsgodkännande upp till den relevanta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån i enlighet med nationell rätt och som godkänts av den behöriga säkerhetsmyndigheten. |
| --- | --- |

c)

Det måste säkerställas att tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre endast beviljas personer som har säkerhetsgodkännande upp till den relevanta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån i enlighet med nationell rätt och som godkänts av den behöriga säkerhetsmyndigheten.

5.   När det gäller tillhandahållande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs bedöma om ombudsmannen effektivt har inrättat interna säkerhetsbestämmelser samt fysiska och procedurmässiga åtgärder för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. I detta syfte får ombudsmannen och en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå också ingå avtal om fastställande av en allmän ram för tillhandahållande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

6.   I enlighet med punkterna 4 och 5 ska tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ges i de lokaler som tillhör den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, såvida inte annat överenskommits med ombudsmannen.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vägra att tillhandahålla ombudsmannen information som omfattas av nationell rätt om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller av bestämmelser som hindrar att informationen lämnas ut.

Den berörda medlemsstaten får dock tillhandahålla sådan information till ombudsmannen på de villkor som fastställs av dess behöriga myndighet.

8.   De unionsinstitutioner, unionsorgan eller unionsbyråer och de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller annan information som inte är tillgänglig för allmänheten ska de i förväg underrätta ombudsmannen om detta.

Ombudsmannen ska säkerställa att sådan information skyddas på adekvat sätt och får, särskilt, inte lämna ut den till klaganden eller till allmänheten utan förhandsgodkännande från unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån eller den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten. När det gäller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska godkännandet ges skriftligen.

9.   De unionsinstitutioner, unionsorgan eller unionsbyråer som vägrar tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska tillhandahålla ombudsmannen en skriftlig motivering med angivande av, som minimum, skälen till vägran.

10.   Ombudsmannen ska bevara den information som avses i punkt 8 endast till dess att undersökningen har avslutats slutgiltigt.

Ombudsmannen får begära att en unionsinstitution, ett organ eller en byrå eller en medlemsstat bevarar sådan information under en period av minst fem år.

11.   Om den begärda hjälpen inte lämnas får ombudsmannen underrätta Europaparlamentet, som ska agera i enlighet med detta.

Artikel 6

Allmänhetens tillgång till ombudsmannens handlingar

Ombudsmannen ska behandla allmänhetens begäranden om tillgång till handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning och som innehas av ombudsmannen under den tid den undersökningen pågår eller, efter det att den avslutats, i enlighet med de villkor och gränser som fastställs i förordning (EG) nr 1049/2001, kompletterad genom förordning (EG) nr 1367/2006.

Artikel 7

Hörande av tjänstemän och övriga anställda

1.   Tjänstemän och övriga anställda vid unionens institutioner, organ och byråer ska på ombudsmannens begäran höras om sakförhållanden som rör en pågående undersökning av ombudsmannen.

2.   Dessa tjänstemän och övriga anställda ska yttra sig på sin institutions, sitt organs eller sin byrås vägnar. De ska fortsätta att vara bundna av de förpliktelser som följer av de för dem gällande föreskrifterna.

Artikel 8

Undersökningar i samband med visselblåsning

1.   Ombudsmannen får genomföra en undersökning för att upptäcka fall av administrativa missförhållanden i behandlingen av information enligt definitionen i artikel 22a i tjänsteföreskrifterna som en tjänsteman eller annan anställd har lämnat till honom eller henne i enlighet med relevanta bestämmelser i tjänsteföreskrifterna.

2.   I sådana fall ska tjänstemannen eller den anställde omfattas av det skydd som erbjuds genom tjänsteföreskrifterna i form av rätten att inte behandlas av institutionen, organet eller byrån på ett sätt som är till hans eller hennes nackdel till följd av att han eller hon lämnat informationen.

3.   Ombudsmannen får också undersöka om det förekommit administrativa missförhållanden i hanteringen av sådana fall vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, också när det gäller skyddet av berörd tjänsteman eller annan anställd.

Artikel 9

Tystnadsplikt

1.   Ombudsmannen och hans eller hennes personal får inte avslöja information eller handlingar som de får tillgång till i samband med en undersökning. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 får de i synnerhet inte avslöja säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller interna handlingar från unionens institutioner, organ och byråer som tillhandahållits ombudsmannen eller handlingar som omfattas av unionsrättens tillämpningsområde vad gäller skydd av personuppgifter. De får inte heller avslöja information som skulle kunna skada klagandens eller någon annan berörd persons rättigheter.

2.   Utan att det påverkar den allmänna skyldigheten för unionens alla institutioner, organ och byråer att rapportera till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (8), ska ombudsmannen, om sakförhållanden som framkommit under en av ombudsmannens undersökningar kan utgöra eller ha samband med ett brott, rapportera detta till medlemsstaternas behöriga myndigheter och, i den mån ärendet omfattas av deras respektive behörighetsområde, till Europeiska åklagarmyndigheten, i enlighet med artikel 24 i rådets förordning (EU) 2017/1939 (9) och till Olaf.

3.   Om det är lämpligt, och efter överenskommelse med Europeiska åklagarmyndigheten eller Olaf ska ombudsmannen även underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som har maktbefogenheter över den tjänsteman eller anställde som berörs, som får inleda lämpliga förfaranden.

Artikel 10

Samarbete med medlemsstaternas myndigheter och med unionens institutioner, organ och byråer

1.   Om det är nödvändigt för ombudsmannens ämbetsutövning får ombudsmannen samarbeta med myndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt.

2.   Inom ramen för sin ämbetsutövning får ombudsmannen också samarbeta med unionens övriga institutioner, organ och byråer, i synnerhet med dem som ansvarar för att främja och skydda de grundläggande rättigheterna. Ombudsmannen ska undvika överlappningar och dubbelarbete i förhållande till dessa unionsinstitutioners, unionsorgans eller unionsbyråers verksamhet.

3.   Alla meddelanden till medlemsstaternas myndigheter med avseende på tillämpningen av denna förordning ska gå via medlemsstaternas ständiga representationer vid unionen, såvida inte den berörda ständiga representationen samtycker till att ombudsmannens kansli får kontakta myndigheterna i den berörda medlemsstaten direkt.

Artikel 11

Val av ombudsmannen

1.   Ombudsmannen ska väljas, och kunna utses på nytt, i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget bland kandidater som väljs ut genom ett öppet förfarande.

2.   Efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av begäran om nomineringar ska ombudsmannen utses bland personer som

| — | är unionsmedborgare, |
| --- | --- |

—

är unionsmedborgare,

| — | fullt ut äger medborgerliga och politiska rättigheter |
| --- | --- |

—

fullt ut äger medborgerliga och politiska rättigheter

| — | uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet, |
| --- | --- |

—

uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet,

| — | uppfyller kraven för utövandet av det högsta domarämbetet i sitt land eller besitter en sådan erkänd kompetens och sådana erkända kvalifikationer som krävs för att utöva ombudsmannaämbetet, och |
| --- | --- |

—

uppfyller kraven för utövandet av det högsta domarämbetet i sitt land eller besitter en sådan erkänd kompetens och sådana erkända kvalifikationer som krävs för att utöva ombudsmannaämbetet, och

| — | inte har varit nationella regeringsmedlemmar eller ingått bland Europaparlamentets ledamöter, Europeiska rådets medlemmar eller Europeiska kommissionens ledamöter under de senaste två åren före offentliggörandet av begäran om nomineringar. |
| --- | --- |

—

inte har varit nationella regeringsmedlemmar eller ingått bland Europaparlamentets ledamöter, Europeiska rådets medlemmar eller Europeiska kommissionens ledamöter under de senaste två åren före offentliggörandet av begäran om nomineringar.

Artikel 12

Upphörande av ombudsmannens ämbetsutövning

1.   Ombudsmannen ska upphöra att utföra sina uppgifter antingen vid slutet av sin ämbetsperiod eller vid frivillig avgång eller avsättning.

2.   Ombudsmannen ska stanna i sitt ämbete till dess att en ny ombudsman har valts, utom vid avsättning.

3.   Om ämbetet frånträds i förtid ska en ny ombudsman inom tre månader från den tidpunkt då ämbetet blev vakant väljas för den resterande delen av Europaparlamentets valperiod. Fram till dess att en ny ombudsman har valts ska den chefstjänsteman som avses i artikel 16.2 ansvara för de brådskande ärenden som faller inom ombudsmannens ämbetsutövning.

Artikel 13

Avsättning

Om Europaparlamentet avser att begära avsättning av ombudsmannen i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget ska det höra ombudsmannen innan en sådan begäran görs.

Artikel 14

Ombudsmannens ämbetsutövning

1.   Vid utförandet av sina uppgifter ska ombudsmannen agera i enlighet med artikel 228.3 i EUF-fördraget. Ombudsmannen ska avhålla sig från alla handlingar som är oförenliga med de nämnda uppgifterna.

2.   Vid ämbetstillträdet ska ombudsmannen avge en högtidlig försäkran inför domstolen om att han eller hon ämnar utöva de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning med fullständig oavhängighet och opartiskhet och att han eller hon ämnar respektera de förpliktelser som följer av ämbetet under ämbetsperioden och efter dess utgång. Den högtidliga försäkran ska särskilt omfatta plikten att efter ämbetsperiodens utgång uppträda med integritet och omdöme när det gäller att acceptera vissa befattningar eller förmåner.

3.   Under ombudsmannens ämbetsperiod får vederbörande inte åta sig någon annan politisk eller administrativ uppgift eller utöva någon annan verksamhet, oavsett om den är avlönad eller inte.

Artikel 15

Lön, privilegier och immunitet

1.   Ombudsmannen ska ha samma ställning som en domare vid domstolen när det gäller lön, traktamenten och pension.

2.   Artiklarna 11–14 och 17 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska tillämpas på ombudsmannen samt tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli.

Artikel 16

Ombudsmannens kansli

1.   Ombudsmannen ska tilldelas en lämplig budget som är tillräcklig för att säkerställa ombudsmannens oberoende och utförandet av hans eller hennes uppgifter.

2.   Ombudsmannen ska biträdas av ett kansli. Ombudsmannen ska utse kansliets chefstjänsteman.

3.   Tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli ska lyda under tjänsteföreskrifterna. Antalet tjänstemän i kansliet ska anpassas varje år som ett led i budgetprocessen.

4.   När tjänstemän i unionen flyttas över till ombudsmannens kansli ska detta anses utgöra uppehållande av annan tjänst i tjänstens intresse i enlighet med artikel 37 första stycket a och artikel 38 i tjänsteföreskrifterna.

Artikel 17

Ombudsmannens säte

Ombudsmannens säte ska ha samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6.

Artikel 18

Genomförandebestämmelser

Ombudsmannen ska anta genomförandebestämmelser för denna förordning, efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. Dessa ska vara förenliga med denna förordning och ska som minimum omfatta bestämmelser om

| a) | processuella rättigheter för klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, |
| --- | --- |

a)

processuella rättigheter för klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs,

| b) | mottagande, behandling och avslutande av klagomål, |
| --- | --- |

b)

mottagande, behandling och avslutande av klagomål,

| c) | undersökningar på eget initiativ, och |
| --- | --- |

c)

undersökningar på eget initiativ, och

| d) | uppföljningsundersökningar. |
| --- | --- |

d)

uppföljningsundersökningar.

Artikel 19

Slutbestämmelser

1.   Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom ska upphöra att gälla.

2.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

---

(1)  I enlighet med artikel 46, tredje stycket i arbetsordningen, beslutade parlamentet att skjuta upp omröstningen om resolutionsförslaget fram till det att rådet och kommissionen har framfört sin ståndpunkt om det utkast till förordning som anges nedan i enlighet med artikel 228.4 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (A9-0174/2021).

1

(2)  Godkännande av den ... (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Godkännande av den ... (ännu inte offentliggjort i EUT).

3

(4)  Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EGT L 113, 4.5.1994, s. 15).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

9

---

| 8.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Övergångsbestämmelser i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (ändring av förordning (EU) 2016/1628) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförförande: första behandlingen)

(2022/C 67/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0254),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0185/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 2 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för vissa maskiner utrustade med motorer i effektintervallen på minst 56 kW och mindre än 130 kW och på minst 300 kW i syfte att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1068.)

---