# Europos Sąjungos C 66/2009

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 66 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. kovo 20d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 66

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. kovo 20d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2009/C 066/01 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2012 m. Vokietijos stabilumo programos | 1 |
| 2009/C 066/02 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos | 6 |
| 2009/C 066/03 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Maltos stabilumo programos | 12 |
| 2009/C 066/04 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Lenkijos konvergencijos programos | 17 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2009/C 066/01

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2012 m. Vokietijos stabilumo programos

1

2009/C 066/02

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos

6

2009/C 066/03

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Maltos stabilumo programos

12

2009/C 066/04

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Lenkijos konvergencijos programos

17

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 066/05 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 066/05

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 066/09 | Euro kursas | 25 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 066/10 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 30 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 066/09

Euro kursas

25

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 066/10

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

26

2009/C 066/11

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

30

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 066/12 | Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą Concession de Nesles, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 066/12

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą Concession de Nesles, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms)
   (
  1
  )

(Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą Concession de Nesles, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2012 m. Vokietijos stabilumo programos

(2009/C 66/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą, kuri apima 2008–2012 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą, kuri apima 2008–2012 m. laikotarpį.

| (2) | Labai į eksportą orientuotą Vokietijos ekonomiką, kurioje ryški investicinių produktų specializacija, skaudžiai palietė pasaulinis ekonomikos nuosmukis. Realiojo BVP augimas 2008 m. gerokai sulėtėjo dėl lėtesnio eksporto augimo. Daugelis finansų įstaigų, įskaitant Landesbanken, dėl finansų krizės patyrė didelių nuostolių. Tačiau tiesioginį finansų krizės poveikį ekonomikai mažino iš esmės geri įmonių balansai, stipri kainų konkurencija ir tai, kad Vokietija nepatiria korekcijos būsto rinkoje. Svarbiausi artimiausio meto uždaviniai yra atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, užtikrinti įmonių finansavimą, sudaryti palankesnes sąlygas darbo rinkos koregavimui, siekiant įveikti didėjantį nedarbą, ir stiprinti vidaus paklausą. Dėl sėkmingo fiskalinio konsolidavimo valdžios sektoriaus biudžetas 2007 ir 2008 m. buvo beveik subalansuotas. Tokiomis aplinkybėmis 2008 m. rudenį ir 2009 m. sausio mėn. Vokietija priėmė du fiskalinių skatinamųjų priemonių paketus, skirtus privačiam vartojimui palaikyti, privačiojo sektoriaus ir valstybės investicijoms skatinti, finansavimo galimybėms užtikrinti, darbo vietoms išsaugoti, mokymo galimybėms gerinti, į kuriuos įtrauktos ir priemonės, kuriomis remiama automobilių pramonė. Dėl negautų pajamų ir didesnių išlaidų, patirtų taikant šias priemones ir veikiant automatiniams stabilizatoriams, susidarys valstybės finansų deficitas. Be to, neapibrėžtieji įsipareigojimai, susiję su didelio masto bankų gelbėjimo operacijomis, sudaro papildomą riziką biudžetui. Veiksminga biudžeto sistema padės palaikyti fiskalinę konsolidaciją krizei pasibaigus. |
| --- | --- |

(2)

Labai į eksportą orientuotą Vokietijos ekonomiką, kurioje ryški investicinių produktų specializacija, skaudžiai palietė pasaulinis ekonomikos nuosmukis. Realiojo BVP augimas 2008 m. gerokai sulėtėjo dėl lėtesnio eksporto augimo. Daugelis finansų įstaigų, įskaitant Landesbanken, dėl finansų krizės patyrė didelių nuostolių. Tačiau tiesioginį finansų krizės poveikį ekonomikai mažino iš esmės geri įmonių balansai, stipri kainų konkurencija ir tai, kad Vokietija nepatiria korekcijos būsto rinkoje. Svarbiausi artimiausio meto uždaviniai yra atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, užtikrinti įmonių finansavimą, sudaryti palankesnes sąlygas darbo rinkos koregavimui, siekiant įveikti didėjantį nedarbą, ir stiprinti vidaus paklausą. Dėl sėkmingo fiskalinio konsolidavimo valdžios sektoriaus biudžetas 2007 ir 2008 m. buvo beveik subalansuotas. Tokiomis aplinkybėmis 2008 m. rudenį ir 2009 m. sausio mėn. Vokietija priėmė du fiskalinių skatinamųjų priemonių paketus, skirtus privačiam vartojimui palaikyti, privačiojo sektoriaus ir valstybės investicijoms skatinti, finansavimo galimybėms užtikrinti, darbo vietoms išsaugoti, mokymo galimybėms gerinti, į kuriuos įtrauktos ir priemonės, kuriomis remiama automobilių pramonė. Dėl negautų pajamų ir didesnių išlaidų, patirtų taikant šias priemones ir veikiant automatiniams stabilizatoriams, susidarys valstybės finansų deficitas. Be to, neapibrėžtieji įsipareigojimai, susiję su didelio masto bankų gelbėjimo operacijomis, sudaro papildomą riziką biudžetui. Veiksminga biudžeto sistema padės palaikyti fiskalinę konsolidaciją krizei pasibaigus.

| (3) | Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo buvo pagrįstas sausio mėn. priedas, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 1,25 % 2008 m. sumažės iki –2,25 % 2009 m., o 2010 m. ir vėliau vėl padidės iki 1,25 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (2), atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis iki 2009 m. ir šiek tiek palankiomis – nuo 2010 m. Visų pirma laukiamas privataus vartojimo pagyvėjimas 2010 m. gali būti ne toks stiprus, jei dėl ekonomikos krizės labiau sumažėtų užimtumo lygis. Makroekonominėse projekcijose atsižvelgiama į patvirtintas skatinamąsias priemones, tačiau tikėtinas jų ekonominis poveikis neišreiškiamas skaičiais. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos. |
| --- | --- |

(3)

Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo buvo pagrįstas sausio mėn. priedas, numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 1,25 % 2008 m. sumažės iki –2,25 % 2009 m., o 2010 m. ir vėliau vėl padidės iki 1,25 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (2), atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis iki 2009 m. ir šiek tiek palankiomis – nuo 2010 m. Visų pirma laukiamas privataus vartojimo pagyvėjimas 2010 m. gali būti ne toks stiprus, jei dėl ekonomikos krizės labiau sumažėtų užimtumo lygis. Makroekonominėse projekcijose atsižvelgiama į patvirtintas skatinamąsias priemones, tačiau tikėtinas jų ekonominis poveikis neišreiškiamas skaičiais. Programoje pateikiamos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos.

| (4) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. numatomas 0,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su 0,5 % BVP, numatytu 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje. Šių geresnių nei tikėtasi rezultatų pasiekta dėl didelių neplanuotų pajamų, gautų nepaisant pelno mokesčių reformos ir socialinių įmokų sumažinimo. Didesnės tiesioginių mokesčių pajamos rodo didesnį darbo užmokesčio ir užimtumo augimą ir susijusį fiskalinio stabdžio poveikį. Dalis papildomų pajamų buvo panaudota socialinių įmokų dydžio mažinimui ir papildomoms išlaidoms finansuoti. Išlaidos buvo 0,75 % BVP didesnės negu planuota daugiausia dėl vienkartinių priemonių, susijusių su bankų gelbėjimo operacijomis, ir didesnių išlaidų pensijoms, susijusių su pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimais. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. numatomas 0,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su 0,5 % BVP, numatytu 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje. Šių geresnių nei tikėtasi rezultatų pasiekta dėl didelių neplanuotų pajamų, gautų nepaisant pelno mokesčių reformos ir socialinių įmokų sumažinimo. Didesnės tiesioginių mokesčių pajamos rodo didesnį darbo užmokesčio ir užimtumo augimą ir susijusį fiskalinio stabdžio poveikį. Dalis papildomų pajamų buvo panaudota socialinių įmokų dydžio mažinimui ir papildomoms išlaidoms finansuoti. Išlaidos buvo 0,75 % BVP didesnės negu planuota daugiausia dėl vienkartinių priemonių, susijusių su bankų gelbėjimo operacijomis, ir didesnių išlaidų pensijoms, susijusių su pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimais.

| (5) | 2009 m. siektinas valdžios sektoriaus balansas – 3 % BVP deficitas. Tai atitinka Komisijos tarnybų tarpinę prognozę. Didėjantis deficitas rodo mokestinių pajamų nuostolius ir didesnes išlaidas, susijusias su automatiniais stabilizatoriais (apie 1,5 % BVP) bei skatinamosiomis priemonėmis, kurių imtasi dėl krizės (apie 1,5 % BVP). Manoma, kad išlaidų ir BVP santykis padidės 2,5 procentinio punkto, o pajamų ir BVP santykis sumažės 0,5 procentinio punkto. Numatoma, kad struktūrinis deficitas (perskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija) padidės maždaug 1,5 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. siektinas valdžios sektoriaus balansas – 3 % BVP deficitas. Tai atitinka Komisijos tarnybų tarpinę prognozę. Didėjantis deficitas rodo mokestinių pajamų nuostolius ir didesnes išlaidas, susijusias su automatiniais stabilizatoriais (apie 1,5 % BVP) bei skatinamosiomis priemonėmis, kurių imtasi dėl krizės (apie 1,5 % BVP). Manoma, kad išlaidų ir BVP santykis padidės 2,5 procentinio punkto, o pajamų ir BVP santykis sumažės 0,5 procentinio punkto. Numatoma, kad struktūrinis deficitas (perskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija) padidės maždaug 1,5 procentinio punkto.

| (6) | Vidutinės trukmės biudžeto tikslas yra išlaikyti struktūriniu požiūriu beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą (pagal ciklą pakoreguotą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Pagal programą tai reiškia, kad struktūrinis deficitas turėtų būti 0–0,5 % BVP. Programos laikotarpiu vidutinės trukmės tikslo pasiekti nenumatoma. Tačiau biudžeto konsolidacija vėl tęsiama deficitui pasiekus Sutartyje numatytą pamatinę vertę viršijančią didžiausią 4 % BVP ribą 2010 m., ir deficitas mažinamas iki 3 % BVP 2011 m. ir 2,5 % – 2012 m. Sausio mėn. priede pateiktos prognozės grindžiamos scenarijumi, kai nėra jokių politikos pokyčių, ir po 2010 m. numatoma daugiausia išlaidomis pagrįsta konsolidacija. Numatoma, kad 2008–2010 m. pajamų ir BVP santykis sumažės 1,5 procentinio punkto iki 42,5 %, 2011 m. išliks toks pat, o 2012 m. vėl padidės 0,5 procentinio punkto. Nuo 2008 m. iki 2010 m. išlaidų ir BVP santykis padidės 2,5 procentinio punkto, o vėliau sumažės 1 procentiniu punktu.
  Pajamų ir išlaidų raidą 2010 m. daugiausia lems su krize susijusios fiskalinės skatinamosios priemonės. Priemonės, kuriomis grindžiamas konsolidavimo procesas po 2010 m., nenurodytos. Konsolidavimo pastangos galėtų būti paremtos dėl tam tikrų skatinamųjų priemonių taikymo pabaigos, taip pat jas galėtų paremti skolos grąžinimo fondas. Augantis deficitas, mažesnis nominalusis BVP augimas bei atsargų ir srautų koregavimai 2008 m., pirmiausia susiję su bankų gelbėjimo operacijomis, prisideda prie skolos ir BVP santykio padidėjimo 7 procentiniais punktais programos laikotarpiu iki 72,5 % BVP. |
| --- | --- |

(6)

Vidutinės trukmės biudžeto tikslas yra išlaikyti struktūriniu požiūriu beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą (pagal ciklą pakoreguotą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Pagal programą tai reiškia, kad struktūrinis deficitas turėtų būti 0–0,5 % BVP. Programos laikotarpiu vidutinės trukmės tikslo pasiekti nenumatoma. Tačiau biudžeto konsolidacija vėl tęsiama deficitui pasiekus Sutartyje numatytą pamatinę vertę viršijančią didžiausią 4 % BVP ribą 2010 m., ir deficitas mažinamas iki 3 % BVP 2011 m. ir 2,5 % – 2012 m. Sausio mėn. priede pateiktos prognozės grindžiamos scenarijumi, kai nėra jokių politikos pokyčių, ir po 2010 m. numatoma daugiausia išlaidomis pagrįsta konsolidacija. Numatoma, kad 2008–2010 m. pajamų ir BVP santykis sumažės 1,5 procentinio punkto iki 42,5 %, 2011 m. išliks toks pat, o 2012 m. vėl padidės 0,5 procentinio punkto. Nuo 2008 m. iki 2010 m. išlaidų ir BVP santykis padidės 2,5 procentinio punkto, o vėliau sumažės 1 procentiniu punktu.

Pajamų ir išlaidų raidą 2010 m. daugiausia lems su krize susijusios fiskalinės skatinamosios priemonės. Priemonės, kuriomis grindžiamas konsolidavimo procesas po 2010 m., nenurodytos. Konsolidavimo pastangos galėtų būti paremtos dėl tam tikrų skatinamųjų priemonių taikymo pabaigos, taip pat jas galėtų paremti skolos grąžinimo fondas. Augantis deficitas, mažesnis nominalusis BVP augimas bei atsargų ir srautų koregavimai 2008 m., pirmiausia susiję su bankų gelbėjimo operacijomis, prisideda prie skolos ir BVP santykio padidėjimo 7 procentiniais punktais programos laikotarpiu iki 72,5 % BVP.

| (7) | Biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei planuota, ypač nuo 2010 m. Pirma, pagrindinėms makroekonominėms prielaidoms būdingas netikrumas dėl finansų krizės trukmės, masto ir poveikio. Jos yra pernelyg palankios, ypač 2010 m. ir vėliau, kai numatomas staigus pagerėjimas, dėl kurio realiojo BVP augimas vėl priartės prie potencialaus. Antra, riziką prognozėms kelia galimas pakankamo įsipareigojimo visais valdžios sektoriaus lygiais palaikyti išlaidų drausmę nebuvimas. Trečia, rimta rizika kyla dėl to, kad trūksta informacijos apie priemones, kuriomis numatoma paremti planuojamą konsolidaciją po 2010 m., ypač atsižvelgiant į didelės dalies fiskalinių skatinamųjų priemonių nuolatinį pobūdį. Atsižvelgiant į neigiamą riziką, susijusią su siektinu deficitu, skolos santykio raida taip pat gali būti ne tokia palanki kaip manyta. Papildoma valdžios sektoriaus sąskaitų rizika yra susijusi su tiesioginiais finansų krizės padariniais, ypač su galimomis tolesnėmis kapitalo injekcijomis ir galimais bankų perėmimais (kurie turėtų įtakos skolai, nors negalima atmesti galimybės, kad tai darytų tam tikrą poveikį ir deficitui) arba bankų garantijomis (kurios darytų poveikį deficitui ir skolai tik tuo atveju, jei (ir kai) jomis būtų pasinaudota). |
| --- | --- |

(7)

Biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei planuota, ypač nuo 2010 m. Pirma, pagrindinėms makroekonominėms prielaidoms būdingas netikrumas dėl finansų krizės trukmės, masto ir poveikio. Jos yra pernelyg palankios, ypač 2010 m. ir vėliau, kai numatomas staigus pagerėjimas, dėl kurio realiojo BVP augimas vėl priartės prie potencialaus. Antra, riziką prognozėms kelia galimas pakankamo įsipareigojimo visais valdžios sektoriaus lygiais palaikyti išlaidų drausmę nebuvimas. Trečia, rimta rizika kyla dėl to, kad trūksta informacijos apie priemones, kuriomis numatoma paremti planuojamą konsolidaciją po 2010 m., ypač atsižvelgiant į didelės dalies fiskalinių skatinamųjų priemonių nuolatinį pobūdį. Atsižvelgiant į neigiamą riziką, susijusią su siektinu deficitu, skolos santykio raida taip pat gali būti ne tokia palanki kaip manyta. Papildoma valdžios sektoriaus sąskaitų rizika yra susijusi su tiesioginiais finansų krizės padariniais, ypač su galimomis tolesnėmis kapitalo injekcijomis ir galimais bankų perėmimais (kurie turėtų įtakos skolai, nors negalima atmesti galimybės, kad tai darytų tam tikrą poveikį ir deficitui) arba bankų garantijomis (kurios darytų poveikį deficitui ir skolai tik tuo atveju, jei (ir kai) jomis būtų pasinaudota).

| (8) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra artimas ES vidurkiui, o dėl jau pradėtų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja šiek tiek lėčiau nei daugelyje kitų šalių. Nors priede numatoma biudžeto būklė 2008 m. būtų padėjusi iš dalies kompensuoti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, rezultatas būtų priešingas, jei biudžeto projekcijos pasitvirtintų. Be to, esamas bendrosios skolos ir BVP santykis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekus didelį pirminį perteklių būtų lengviau sumažinti vidutinę riziką valstybės finansų tvarumui. Pirmiau minėta Vokietijos įgyvendintų finansų sektoriaus stabilizavimo programų (pvz., kapitalo atkūrimo, garantijų) keliama rizika galėtų daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, visų pirma poveikiu valdžios sektoriaus skolai, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti. |
| --- | --- |

(8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra artimas ES vidurkiui, o dėl jau pradėtų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja šiek tiek lėčiau nei daugelyje kitų šalių. Nors priede numatoma biudžeto būklė 2008 m. būtų padėjusi iš dalies kompensuoti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, rezultatas būtų priešingas, jei biudžeto projekcijos pasitvirtintų. Be to, esamas bendrosios skolos ir BVP santykis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekus didelį pirminį perteklių būtų lengviau sumažinti vidutinę riziką valstybės finansų tvarumui. Pirmiau minėta Vokietijos įgyvendintų finansų sektoriaus stabilizavimo programų (pvz., kapitalo atkūrimo, garantijų) keliama rizika galėtų daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, visų pirma poveikiu valdžios sektoriaus skolai, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti.

| (9) | Nepaisant apskritai patikimos valstybės finansų kokybės ir fiskalinių taisyklių kokybės, vis dar yra galimybių tobulinti Vokietijos institucinę biudžeto sistemą. Taryba teigiamai vertina pažangą, padarytą nustatant naują biudžeto taisyklę, pagal kurią normaliomis sąlygomis numatyta 0,35 % BVP federalinio struktūrinio deficito riba ir struktūriškai subalansuoti Länder biudžetai. Ši taisyklė turi būti įtvirtinta Vokietijos Konstitucijoje dar šiuo teisės aktų leidimo laikotarpiu ir įsigalioti iki 2011 m., federalinės vyriausybės lygiu taikant pereinamąjį laikotarpį iki 2015 m., o Länder lygiu – iki 2019 m. Be to, vyriausybė planuoja nuodugniai peržiūrėti federalinę biudžeto sudarymo ir apskaitos sistemą, daugiau dėmesio skirdama pajamų ir išlaidų vertinimui pagal rezultatus. |
| --- | --- |

(9)

Nepaisant apskritai patikimos valstybės finansų kokybės ir fiskalinių taisyklių kokybės, vis dar yra galimybių tobulinti Vokietijos institucinę biudžeto sistemą. Taryba teigiamai vertina pažangą, padarytą nustatant naują biudžeto taisyklę, pagal kurią normaliomis sąlygomis numatyta 0,35 % BVP federalinio struktūrinio deficito riba ir struktūriškai subalansuoti Länder biudžetai. Ši taisyklė turi būti įtvirtinta Vokietijos Konstitucijoje dar šiuo teisės aktų leidimo laikotarpiu ir įsigalioti iki 2011 m., federalinės vyriausybės lygiu taikant pereinamąjį laikotarpį iki 2015 m., o Länder lygiu – iki 2019 m. Be to, vyriausybė planuoja nuodugniai peržiūrėti federalinę biudžeto sudarymo ir apskaitos sistemą, daugiau dėmesio skirdama pajamų ir išlaidų vertinimui pagal rezultatus.

| (10) | Siekdamos stabilizuoti finansų sektorių, Vokietijos valdžios institucijos įsteigė Finansų rinkos stabilizavimo fondą, kuris veiks iki 2009 m. pabaigos ir iš kurio bus skiriamas kapitalas (80 mlrd. EUR, apie 3 % BVP) ir kredito garantijos (400 mlrd. EUR, apie 16 % BVP). Jau 2007 ir 2008 m. Vokietijos Vyriausybė federaliniu ir regioniniu lygiais dalyvavo plataus masto bankų gelbėjimo operacijose, teikdama kapitalą ir garantijas. Be to, 2008 m. Vokietijos Vyriausybė pasiūlė neribotą garantiją visiems privačių bankų indėliams. Šiuo metu svarstomos kitos iniciatyvos, kurios padėtų sumažinti probleminį turtą bankų balansuose. Dėl šių antikrizinių priemonių susidarę neapibrėžtieji įsipareigojimai kelia papildomą riziką biudžetui. |
| --- | --- |

(10)

Siekdamos stabilizuoti finansų sektorių, Vokietijos valdžios institucijos įsteigė Finansų rinkos stabilizavimo fondą, kuris veiks iki 2009 m. pabaigos ir iš kurio bus skiriamas kapitalas (80 mlrd. EUR, apie 3 % BVP) ir kredito garantijos (400 mlrd. EUR, apie 16 % BVP). Jau 2007 ir 2008 m. Vokietijos Vyriausybė federaliniu ir regioniniu lygiais dalyvavo plataus masto bankų gelbėjimo operacijose, teikdama kapitalą ir garantijas. Be to, 2008 m. Vokietijos Vyriausybė pasiūlė neribotą garantiją visiems privačių bankų indėliams. Šiuo metu svarstomos kitos iniciatyvos, kurios padėtų sumažinti probleminį turtą bankų balansuose. Dėl šių antikrizinių priemonių susidarę neapibrėžtieji įsipareigojimai kelia papildomą riziką biudžetui.

| (11) | Laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP), kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Vokietija nusprendė taikyti dideles fiskalines skatinamąsias priemones 2009 ir 2010 m. (apie 3,5 % BVP per dvejus metus), kurios laikomos tinkamu atsaku į ekonomikos nuosmukį. Priemonės yra orientuotos į pajamų rėmimą, privačiojo sektoriaus ir valstybės investicijas, darbo vietų išsaugojimą ir mokymo gerinimą, paramą kreditų suvaržymų patiriančioms įmonėms ir automobilių pramonei. Jos iš esmės atitinka EEAP, nes yra tikslinės ir taikomos laiku, nors šiek tiek nukeltos į programos laikotarpio pabaigą. Tačiau, nors kai kurios priemonės yra laikino pobūdžio, didelė dalis jų bus nuolatinės. Taigi nėra užtikrinta, kad priemonės, patvirtintos kaip atsakas į krizę, vėliau bus visiškai panaikintos. Tačiau numatomas skolos grąžinimo grafikas ir naujoji biudžeto taisyklė padės vykdant būtiną fiskalinio konsolidavimo procesą, kai krizė ims silpnėti. Atgaivinimas bus remiamas tokiomis struktūrinėmis priemonėmis kaip inovacijų parama privačiajam sektoriui, geresnės įdarbinimo paslaugos ir geresnė plačiajuosčio ryšio prieiga pagal numatytą Plačiajuosčio ryšio strategiją. Šios struktūrinės priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Be to, laikinais viešųjų pirkimų tvarkos pakeitimais siekiama paspartinti investicijas į infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(11)

Laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP), kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Vokietija nusprendė taikyti dideles fiskalines skatinamąsias priemones 2009 ir 2010 m. (apie 3,5 % BVP per dvejus metus), kurios laikomos tinkamu atsaku į ekonomikos nuosmukį. Priemonės yra orientuotos į pajamų rėmimą, privačiojo sektoriaus ir valstybės investicijas, darbo vietų išsaugojimą ir mokymo gerinimą, paramą kreditų suvaržymų patiriančioms įmonėms ir automobilių pramonei. Jos iš esmės atitinka EEAP, nes yra tikslinės ir taikomos laiku, nors šiek tiek nukeltos į programos laikotarpio pabaigą. Tačiau, nors kai kurios priemonės yra laikino pobūdžio, didelė dalis jų bus nuolatinės. Taigi nėra užtikrinta, kad priemonės, patvirtintos kaip atsakas į krizę, vėliau bus visiškai panaikintos. Tačiau numatomas skolos grąžinimo grafikas ir naujoji biudžeto taisyklė padės vykdant būtiną fiskalinio konsolidavimo procesą, kai krizė ims silpnėti. Atgaivinimas bus remiamas tokiomis struktūrinėmis priemonėmis kaip inovacijų parama privačiajam sektoriui, geresnės įdarbinimo paslaugos ir geresnė plačiajuosčio ryšio prieiga pagal numatytą Plačiajuosčio ryšio strategiją. Šios struktūrinės priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Be to, laikinais viešųjų pirkimų tvarkos pakeitimais siekiama paspartinti investicijas į infrastruktūrą.

| (12) | Dėl ekonomikos nuosmukio bendra fiskalinė politika 2009 ir 2010 m. bus ekspansinė. Numatoma, kad pastaraisiais metais deficitas viršys pamatinę vertę. 2011 m. programoje numatytas esminis struktūrinis poslinkis į teigiamą pusę (1 procentiniu punktu) ir tolesnis (nors ir ne toks didelis) pagerėjimas 2012 m. Nors deficito mažinimo tempai iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, programos laikotarpiu nebus pasiekta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba, ir numatytam konsolidavimo planui gresia didelė rizika. Galiausiai programos laikotarpiu didėja skolos santykis, kuris atspindi ekspansinę politiką 2009 ir 2010 m. bei finansinius sandorius, susijusius su vykdomomis bankų gelbėjimo operacijomis. |
| --- | --- |

(12)

Dėl ekonomikos nuosmukio bendra fiskalinė politika 2009 ir 2010 m. bus ekspansinė. Numatoma, kad pastaraisiais metais deficitas viršys pamatinę vertę. 2011 m. programoje numatytas esminis struktūrinis poslinkis į teigiamą pusę (1 procentiniu punktu) ir tolesnis (nors ir ne toks didelis) pagerėjimas 2012 m. Nors deficito mažinimo tempai iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, programos laikotarpiu nebus pasiekta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba, ir numatytam konsolidavimo planui gresia didelė rizika. Galiausiai programos laikotarpiu didėja skolos santykis, kuris atspindi ekspansinę politiką 2009 ir 2010 m. bei finansinius sandorius, susijusius su vykdomomis bankų gelbėjimo operacijomis.

| (13) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3). |
| --- | --- |

(13)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (3).

Daroma bendra išvada, kad pasinaudojus ankstesne konsolidacija ir beveik subalansuota būkle 2008 m., Vokietijai pavyko skirti didelę finansinę paramą. Tai vertinama labai teigiamai, nes atitinka ekonomikos nuosmukio mastą. Atsižvelgiant į staigų pasaulio ekonominės aplinkos pablogėjimą ir problemas finansų sektoriuje, biudžeto strategijai gresia smukimo rizika. Tačiau šiuo metu nėra užtikrinta, kad trumpalaikės priemonės, patvirtintos kaip atsakas į krizę, vėliau bus visiškai panaikintos. Taigi patobulintos vidutinės trukmės biudžeto sistemos įgyvendinimas, kaip šiuo metu numatyta, ir tvirtas įsipareigojimas visais valdžios sektoriaus lygiais jos laikytis bus labai svarbūs, norint sugrįžti prie fiskalinio konsolidavimo krizei pasibaigus. Atsižvelgiant į didėjančią valstybės skolą, pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimus ir netikrumą dėl sveikatos apsaugos reformos poveikio, yra labai svarbu išsaugoti tai, kas pasiekta gerinant ilgalaikį tvarumą.

Atsižvelgiant į šį vertinimą, Vokietija raginama:

| i) | kaip numatyta, įgyvendinti 2009 ir 2010 m. fiskalinę politiką, įskaitant EEAP atitinkančias skatinamąsias priemones, vykdomas pagal Stabilumo ir augimo paktą, ir panaikinti fiskalines skatinamąsias priemones, siekiant paremti didelio masto biudžeto konsolidaciją siekiant vidutinės trukmės tikslo; šios priemonės turi būti pradėtos taikyti ne vėliau kaip 2011 m.; |
| --- | --- |

i)

kaip numatyta, įgyvendinti 2009 ir 2010 m. fiskalinę politiką, įskaitant EEAP atitinkančias skatinamąsias priemones, vykdomas pagal Stabilumo ir augimo paktą, ir panaikinti fiskalines skatinamąsias priemones, siekiant paremti didelio masto biudžeto konsolidaciją siekiant vidutinės trukmės tikslo; šios priemonės turi būti pradėtos taikyti ne vėliau kaip 2011 m.;

| ii) | šiuo tikslu stiprinti institucinę fiskalinę sistemą, įgyvendinant naująją biudžeto taisyklę, kaip šiuo metu numatyta, siekiant paremti būtiną konsolidacijos procesą po 2010 m.; |
| --- | --- |

ii)

šiuo tikslu stiprinti institucinę fiskalinę sistemą, įgyvendinant naująją biudžeto taisyklę, kaip šiuo metu numatyta, siekiant paremti būtiną konsolidacijos procesą po 2010 m.;

| iii) | iš naujo skirti dėmesį priemonėms, kuriomis stiprinamas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas, ir užtikrinti, kad nukrypimas nuo pensijų perskaičiavimo formulės 2008 m. būtų panaikintas, kaip numatyta. |
| --- | --- |

iii)

iš naujo skirti dėmesį priemonėms, kuriomis stiprinamas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas, ir užtikrinti, kad nukrypimas nuo pensijų perskaičiavimo formulės 2008 m. būtų panaikintas, kaip numatyta.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas  ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. SP | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. gruodžio mėn. SP

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

2009 m. sausio mėn. COM

2,5

1,3

– 2,3

0,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. gruodžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. COM

2,3

2,8

0,8

1,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

2009 m. sausio mėn. COM (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

nėra duomenų

Grynasis skolinimas  ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

7,6

7,1

7,0

7

7

7

2009 m. sausio mėn. COM

7,6

7,1

5,2

5,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

2009 m. sausio mėn. COM

43,9

43,7

43,5

42,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

44

43

43

42,5

42

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

2009 m. sausio mėn. COM

44,1

43,8

46,4

46,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

44

43,5

43

42

41,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

2009 m. sausio mėn. COM

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

0

– 0,5

0

0,5

0,5

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

2009 m. sausio mėn. COM

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

3

2,5

2,5

3

3,5

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

2009 m. sausio mėn. COM

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

2009 m. sausio mėn. COM

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

2009 m. sausio mėn. COM

65,1

65,6

69,6

72,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. SP

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  Pirmiausia programoje nepateikti duomenys apie SVKI infliaciją, mokestinių pajamų ir valdžios sektoriaus išlaidų suskirstymą į tarpinį vartojimą, socialinius pervedimus natūra bei kompensaciją darbuotojams ir išaiškintos ne visos pagrindinės prielaidos, kuriomis pagrįstas makroekonominis scenarijus.

(4)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis numatomu 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % ir 1,0 % potencialiu augimu atitinkamai 2007–2010 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą sudaro 0,3 % BVP 2007 m. ir 0,5 % BVP 2008 m. (visos didinančios deficitą) ir pagal Komisijos tarnybų sausio mėn. tarpinę prognozę – 0,3 % BVP 2007 m., 0,3 % BVP 2008 m. ir 0,1 % BVP 2010 m. (visos didinančios deficitą).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2009/C 66/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 metus. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 metus.

| (2) | Po nedidelio pagerėjimo pirmoje 2008 m. pusėje, trečiąjį ketvirtį BVP šiek tiek sumažėjo, o ketvirtąjį ketvirtį sumažėjo dar labiau. Nepaisant pastaraisiais metais pagerėjusio einamosios sąskaitos ir biudžeto deficito, Vengrijos padėtis tebėra pažeidžiama, nes valdžios sektoriaus ir užsienio skolos lygis yra aukštas. Taigi finansų krizė Vengrijai smogė ypač skaudžiai, sukeldama staigų valiutos kurso kritimą ir daugelio finansų rinkų segmentų veiklos sutrikimus. Todėl šiuo metu svarbiausi ekonominės politikos uždaviniai – atkurti investuotojų pasitikėjimą ir pagerinti finansų rinkų veikimą. Šiuo tikslu centrinis bankas pradėjo taikyti naujas priemones, taip pat priimta nauja ekonominė programa, kurioje numatomos tolesnės fiskalinės korekcijos, griežtesni deficito tikslai, bankų gelbėjimo paketas ir geresnis finansų sektoriaus reguliavimas. Šiems veiksmams įgyvendinti ES, TVF ir Pasaulio bankas Vengrijai suteikė didelę (20 mlrd. EUR) tarptautinę finansinę pagalbą (2), su sąlyga, kad būtų daroma pažanga šiose srityse: fiskalinio konsolidavimo, fiskalinio valdymo reformos, finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros ir struktūrinių reformų (3). Su paskola susieta ekonominė programa įtraukta ir į 2009 m. biudžetą, ir į atnaujintą konvergencijos programą. Vengrijos nacionalinis bankas sugriežtino pinigų politiką 2008 m. spalio mėn. padidindamas bazinę normą nuo 8,5 % iki 11,50 %, o vėliau per paskutinius du 2008 m. mėnesius ją sumažino (trimis etapais iki 10 % 2008 m. gruodžio mėn.). Nominalusis efektyvusis Vengrijos forinto kursas per 2008 m. nukrito 2,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Po nedidelio pagerėjimo pirmoje 2008 m. pusėje, trečiąjį ketvirtį BVP šiek tiek sumažėjo, o ketvirtąjį ketvirtį sumažėjo dar labiau. Nepaisant pastaraisiais metais pagerėjusio einamosios sąskaitos ir biudžeto deficito, Vengrijos padėtis tebėra pažeidžiama, nes valdžios sektoriaus ir užsienio skolos lygis yra aukštas. Taigi finansų krizė Vengrijai smogė ypač skaudžiai, sukeldama staigų valiutos kurso kritimą ir daugelio finansų rinkų segmentų veiklos sutrikimus. Todėl šiuo metu svarbiausi ekonominės politikos uždaviniai – atkurti investuotojų pasitikėjimą ir pagerinti finansų rinkų veikimą. Šiuo tikslu centrinis bankas pradėjo taikyti naujas priemones, taip pat priimta nauja ekonominė programa, kurioje numatomos tolesnės fiskalinės korekcijos, griežtesni deficito tikslai, bankų gelbėjimo paketas ir geresnis finansų sektoriaus reguliavimas. Šiems veiksmams įgyvendinti ES, TVF ir Pasaulio bankas Vengrijai suteikė didelę (20 mlrd. EUR) tarptautinę finansinę pagalbą (2), su sąlyga, kad būtų daroma pažanga šiose srityse: fiskalinio konsolidavimo, fiskalinio valdymo reformos, finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros ir struktūrinių reformų (3). Su paskola susieta ekonominė programa įtraukta ir į 2009 m. biudžetą, ir į atnaujintą konvergencijos programą. Vengrijos nacionalinis bankas sugriežtino pinigų politiką 2008 m. spalio mėn. padidindamas bazinę normą nuo 8,5 % iki 11,50 %, o vėliau per paskutinius du 2008 m. mėnesius ją sumažino (trimis etapais iki 10 % 2008 m. gruodžio mėn.). Nominalusis efektyvusis Vengrijos forinto kursas per 2008 m. nukrito 2,6 %.

| (3) | Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai – pagrindinis ir alternatyvus. Vertinant biudžeto projekcijas remiamasi pagrindiniu scenarijumi, nes tik pagal šį scenarijų pateikiami išsamūs skaičiavimai, susiję su biudžeto ir makroekonominių suvestinių rodiklių suskirstymu. Jame numatoma, kad po vangaus maždaug 1 % augimo per paskutinius dvejus metus 2009 m. realiojo BVP augimas sumažės 0,9 %, o 2010 ir 2011 m. vėl padidės iki atitinkamai 1,6 % ir 2,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (4), pagrindinis scenarijus pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis per visą programos laikotarpį iš dalies dėl to, kad prekybos partnerių augimo perspektyvos greičiausiai bus prastesnės, negu numatyta programos scenarijuje. Darant prielaidą, kad užsienio prekybos rezultatai bus blogesni, o investicijos sumažės labiau, Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad 2009 m. BVP sumažės 1,6 %, o 2010 m. padidės iki 1 %. Tačiau atsižvelgiant į naujausią informaciją, įskaitant staigų pramoninės gamybos apimties sumažėjimą gruodžio mėn. ir didelį kreditų įmonėms ir namų ūkiams sumažėjimą 2008 m. pabaigoje, rezultatas greičiausiai bus daug prastesnis (maždaug –3,25 % 2009 m.). Programoje pateikiama 2009 m. 4,5 % infliacijos projekcija taip pat yra pernelyg optimistiška. Be to, gerų eksporto rezultatų ir su tuo susijusio privačiojo sektoriaus grynojo finansinio pajėgumo padidėjimo prognozės per programos laikotarpį yra šiek tiek perdaug palankios. |
| --- | --- |

(3)

Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai – pagrindinis ir alternatyvus. Vertinant biudžeto projekcijas remiamasi pagrindiniu scenarijumi, nes tik pagal šį scenarijų pateikiami išsamūs skaičiavimai, susiję su biudžeto ir makroekonominių suvestinių rodiklių suskirstymu. Jame numatoma, kad po vangaus maždaug 1 % augimo per paskutinius dvejus metus 2009 m. realiojo BVP augimas sumažės 0,9 %, o 2010 ir 2011 m. vėl padidės iki atitinkamai 1,6 % ir 2,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (4), pagrindinis scenarijus pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis per visą programos laikotarpį iš dalies dėl to, kad prekybos partnerių augimo perspektyvos greičiausiai bus prastesnės, negu numatyta programos scenarijuje. Darant prielaidą, kad užsienio prekybos rezultatai bus blogesni, o investicijos sumažės labiau, Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad 2009 m. BVP sumažės 1,6 %, o 2010 m. padidės iki 1 %. Tačiau atsižvelgiant į naujausią informaciją, įskaitant staigų pramoninės gamybos apimties sumažėjimą gruodžio mėn. ir didelį kreditų įmonėms ir namų ūkiams sumažėjimą 2008 m. pabaigoje, rezultatas greičiausiai bus daug prastesnis (maždaug –3,25 % 2009 m.). Programoje pateikiama 2009 m. 4,5 % infliacijos projekcija taip pat yra pernelyg optimistiška. Be to, gerų eksporto rezultatų ir su tuo susijusio privačiojo sektoriaus grynojo finansinio pajėgumo padidėjimo prognozės per programos laikotarpį yra šiek tiek perdaug palankios.

| (4) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. apskaičiuotas 3,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 4 % BVP deficito rodikliu. Rezultatas buvo geresnis už siektiną rodiklį esant lėtam augimui daugiausia dėl palankaus 2007 m. (kai deficitas siekė 5 % BVP) bazės efekto, susijusio tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. apskaičiuotas 3,3 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 4 % BVP deficito rodikliu. Rezultatas buvo geresnis už siektiną rodiklį esant lėtam augimui daugiausia dėl palankaus 2007 m. (kai deficitas siekė 5 % BVP) bazės efekto, susijusio tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis.

| (5) | Atnaujintoje programoje 2009 m. nustatytas 2,6 % BVP siektinas deficitas, palyginti su 3,2 % BVP rodikliu ankstesnėje atnaujintoje programoje ir 2,8 % BVP projekcija Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje. Siektiną rodiklį vyriausybė sumažino reaguodama į finansų krizę ir atsižvelgdama į labai pablogėjusį makroekonominį scenarijų. Atsižvelgdama į finansų krizę, didelį deficitą ir didelę valstybės skolą, vyriausybė nesiėmė jokių fiskalinių skatinamųjų priemonių. Tačiau neseniai, atsižvelgdama į didesnį nei planuota ekonomikos nuosmukį, dėl kurio numatomas maždaug 1 % BVP pajamų sumažėjimas, vyriausybė, pirmą kartą peržiūrėdama savo naująją ekonominę programą, vasario 15 d. priėmė papildomą maždaug 0,7 % BVP korekcinių priemonių paketą ir patikslino savo 2009 m. siektiną deficito rodiklį iki 2,7–2,9 % BVP. Remiantis atnaujintoje programoje pateikta informacija ir perskaičiuotais Komisijos tarnybų duomenimis, planuojama, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pagerės maždaug 1

   procentinio punkto BVP – tai liudija apie griežtai ribojamąsias fiskalinės politikos kryptis. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Pagrindinis atnaujintos programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti nominalųjį deficitą nuo 3,4 % BVP 2008 m. iki 2,6 % BVP 2009 m., numatant, kad jis dar šiek tiek sumažės ir 2010 m. bus 2,5 % BVP, o 2011 m. toliau mažės iki 2,2 % BVP. Kadangi numatoma, kad 2009 m. palūkanų išlaidos padidės puse procentinio punkto BVP, pirminis balansas tais metais pagerės daugiau (daugiau nei 1 procentiniu punktu), vėliau pagerės dar 0,3 % BVP ir iki 2011 m. susidarys 2,2 % BVP perteklius. Šalies biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo (0,5 % BVP struktūrinis deficitas, t. y. pakoreguotas pagal ciklą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Bendrą 1,2 procentinio punkto BVP biudžeto konsolidavimą planuojama tolygiai paskirstyti pajamų ir išlaidų atžvilgiu. Po 2009 m. programoje nenurodytos išsamios priemonės, kuriomis grindžiamas planuojamas deficito mažinimas. Atnaujintoje programoje apskaičiuota, kad skolos ir BVP santykis 2008 m. labai padidėjo ir šiek tiek viršijo 71 % – šis padidėjimas iš esmės susijęs su ES ir TVF suteiktos pagalbos pirmosios dalies panaudojimu daugiausia atsargoms kaupti. Prognozuojama, kad 2009 m. skolos santykis toliau didės iki 72,5 %, bet vėlesniais metais, pamažu gerėjant augimo rodikliams, pradės vis sparčiau mažėti (iki 69 %). |
| --- | --- |

(6)

Pagrindinis atnaujintos programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti nominalųjį deficitą nuo 3,4 % BVP 2008 m. iki 2,6 % BVP 2009 m., numatant, kad jis dar šiek tiek sumažės ir 2010 m. bus 2,5 % BVP, o 2011 m. toliau mažės iki 2,2 % BVP. Kadangi numatoma, kad 2009 m. palūkanų išlaidos padidės puse procentinio punkto BVP, pirminis balansas tais metais pagerės daugiau (daugiau nei 1 procentiniu punktu), vėliau pagerės dar 0,3 % BVP ir iki 2011 m. susidarys 2,2 % BVP perteklius. Šalies biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo (0,5 % BVP struktūrinis deficitas, t. y. pakoreguotas pagal ciklą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Bendrą 1,2 procentinio punkto BVP biudžeto konsolidavimą planuojama tolygiai paskirstyti pajamų ir išlaidų atžvilgiu. Po 2009 m. programoje nenurodytos išsamios priemonės, kuriomis grindžiamas planuojamas deficito mažinimas. Atnaujintoje programoje apskaičiuota, kad skolos ir BVP santykis 2008 m. labai padidėjo ir šiek tiek viršijo 71 % – šis padidėjimas iš esmės susijęs su ES ir TVF suteiktos pagalbos pirmosios dalies panaudojimu daugiausia atsargoms kaupti. Prognozuojama, kad 2009 m. skolos santykis toliau didės iki 72,5 %, bet vėlesniais metais, pamažu gerėjant augimo rodikliams, pradės vis sparčiau mažėti (iki 69 %).

| (7) | Gresia rizika, kad biudžeto rezultatai gali būti prastesni, ypač vėlesniais programos metais. Deficito scenarijui kylanti rizika, susijusi su makroekonomine perspektyva, per visą programos laikotarpį yra didelė. Gilesnė ir labiau užsitęsusi recesija reikš didelį visuotinį pajamų sumažėjimą ir nedidelį išlaidų padidėjimą. Tačiau, kiek tai susiję su išlaidomis, pastaruoju metu imtasi keleto teigiamų veiksmų. Nuo 2006 m. labai pagerėjo biudžeto kontrolė, o įgyvendintos reformos veiksmais struktūriškai apriboti praeityje įprasti nuokrypiai nuo patvirtinto biudžeto kai kuriose svarbiose srityse (pvz., kainų subsidijų).
  Be to, vyriausybė, reaguodama į pastaruoju metu labai pablogėjusias ekonomines perspektyvas, nusprendė 2009 m. dar 0,7 % BVP sumažinti išlaidas. Nepaisant to, negalima atmesti išlaidų perviršio rizikos, ypač po 2009 m. Visų pirma gali būti, kad planai mažinti išlaidas nėra paremti tolesniais viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformos veiksmais, o tolesnės būtinos biudžeto priemonės nėra išsamiai nurodytos ir įgyvendintos. Kita vertus, planuojamų pensijų, socialinių išmokų ir namų ūkių subsidijavimo sistemų reformos priemonių įgyvendinimas turėtų padėti mažinti išlaidas vidutinės trukmės laikotarpiu. Nors biudžeto valdymo sistema gerokai sustiprinta, remiantis praeities tendencijomis negalima visiškai atmesti rizikos, kad biudžetas bus vykdomas ne taip griežtai, kaip planuota, taip pat atsižvelgiant į tai, kad naujoji biudžeto sistema dar neišbandyta. Skolos santykiui kyla ta pati rizika kaip ir biudžeto tikslams; todėl numatyta skolos santykio raida nuo 2009 m. taip pat gali būti mažiau palanki, nei numatyta programoje. |
| --- | --- |

(7)

Gresia rizika, kad biudžeto rezultatai gali būti prastesni, ypač vėlesniais programos metais. Deficito scenarijui kylanti rizika, susijusi su makroekonomine perspektyva, per visą programos laikotarpį yra didelė. Gilesnė ir labiau užsitęsusi recesija reikš didelį visuotinį pajamų sumažėjimą ir nedidelį išlaidų padidėjimą. Tačiau, kiek tai susiję su išlaidomis, pastaruoju metu imtasi keleto teigiamų veiksmų. Nuo 2006 m. labai pagerėjo biudžeto kontrolė, o įgyvendintos reformos veiksmais struktūriškai apriboti praeityje įprasti nuokrypiai nuo patvirtinto biudžeto kai kuriose svarbiose srityse (pvz., kainų subsidijų).

Be to, vyriausybė, reaguodama į pastaruoju metu labai pablogėjusias ekonomines perspektyvas, nusprendė 2009 m. dar 0,7 % BVP sumažinti išlaidas. Nepaisant to, negalima atmesti išlaidų perviršio rizikos, ypač po 2009 m. Visų pirma gali būti, kad planai mažinti išlaidas nėra paremti tolesniais viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformos veiksmais, o tolesnės būtinos biudžeto priemonės nėra išsamiai nurodytos ir įgyvendintos. Kita vertus, planuojamų pensijų, socialinių išmokų ir namų ūkių subsidijavimo sistemų reformos priemonių įgyvendinimas turėtų padėti mažinti išlaidas vidutinės trukmės laikotarpiu. Nors biudžeto valdymo sistema gerokai sustiprinta, remiantis praeities tendencijomis negalima visiškai atmesti rizikos, kad biudžetas bus vykdomas ne taip griežtai, kaip planuota, taip pat atsižvelgiant į tai, kad naujoji biudžeto sistema dar neišbandyta. Skolos santykiui kyla ta pati rizika kaip ir biudžeto tikslams; todėl numatyta skolos santykio raida nuo 2009 m. taip pat gali būti mažiau palanki, nei numatyta programoje.

| (8) | Neseniai įgyvendinta keletas pensijų reformos veiksmų ir tikimasi, kad jie padės šiek tiek apriboti išlaidų pensijoms didėjimą ateityje, bet norint pasiekti šį tikslą reikia padaryti daugiau. Kaip numatyta programoje, 2008 m. biudžeto būklė pagerėjo, palyginti su pradine būkle ankstesnėje programoje, tačiau visuomenės senėjimo poveikis biudžetui tebėra didelis. Dabartinis bendrosios skolos lygis vis dar viršija Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, ir įgyvendinus tolesnes pensijų reformos priemones, apie kurias neseniai paskelbė vyriausybė, būtų galima sumažinti vidutinę riziką valstybės finansų tvarumui. |
| --- | --- |

(8)

Neseniai įgyvendinta keletas pensijų reformos veiksmų ir tikimasi, kad jie padės šiek tiek apriboti išlaidų pensijoms didėjimą ateityje, bet norint pasiekti šį tikslą reikia padaryti daugiau. Kaip numatyta programoje, 2008 m. biudžeto būklė pagerėjo, palyginti su pradine būkle ankstesnėje programoje, tačiau visuomenės senėjimo poveikis biudžetui tebėra didelis. Dabartinis bendrosios skolos lygis vis dar viršija Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, kaip jau numatyta programoje, ir įgyvendinus tolesnes pensijų reformos priemones, apie kurias neseniai paskelbė vyriausybė, būtų galima sumažinti vidutinę riziką valstybės finansų tvarumui.

| (9) | Iki 2006 m., kai deficitas pasiekė didžiausią 9,3 % BVP ribą, Vengrijos biudžeto sistema buvo labai prastai apsaugota nuo fiskalinių nuokrypių ir buvo pakartotinai veikiama rinkimų. Nuo 2006 m. laipsniškai padidinus skaidrumą ir pagerinus biudžeto planavimą, 2008 m. lapkričio mėn. priimtas biudžeto valdymo reformos įstatymas, kuriame nustatyti daugiamečiai kiekybiniai tikslai ir įsteigta Fiskalinė taryba. Naujoji įstaiga rengs nepriklausomas makroekonomines ir biudžeto prognozes, taip pat fiskalinio poveikio vertinimus ir vertins biudžeto padėtį bei biudžeto pasiūlymus. Jei bus ryžtingai įgyvendinta, naujoji sistema turėtų padėti didinti valstybės finansų skaidrumą ir tvarumą. Tačiau lieka neišspręsta keletas svarbių klausimų, kaip antai išsamus veiksmingų vykdymo užtikrinimo mechanizmų apibrėžimas ir subnacionalinio sektoriaus įtraukimas. |
| --- | --- |

(9)

Iki 2006 m., kai deficitas pasiekė didžiausią 9,3 % BVP ribą, Vengrijos biudžeto sistema buvo labai prastai apsaugota nuo fiskalinių nuokrypių ir buvo pakartotinai veikiama rinkimų. Nuo 2006 m. laipsniškai padidinus skaidrumą ir pagerinus biudžeto planavimą, 2008 m. lapkričio mėn. priimtas biudžeto valdymo reformos įstatymas, kuriame nustatyti daugiamečiai kiekybiniai tikslai ir įsteigta Fiskalinė taryba. Naujoji įstaiga rengs nepriklausomas makroekonomines ir biudžeto prognozes, taip pat fiskalinio poveikio vertinimus ir vertins biudžeto padėtį bei biudžeto pasiūlymus. Jei bus ryžtingai įgyvendinta, naujoji sistema turėtų padėti didinti valstybės finansų skaidrumą ir tvarumą. Tačiau lieka neišspręsta keletas svarbių klausimų, kaip antai išsamus veiksmingų vykdymo užtikrinimo mechanizmų apibrėžimas ir subnacionalinio sektoriaus įtraukimas.

| (10) | Reaguodamos į finansų krizę, Vengrijos valdžios institucijos pagal naująją ekonominę programą ne tik sugriežtino biudžeto tikslus 2008 m. spalio mėn., kad sumažėtų ekonomikos išorinio finansavimo poreikis, bet ir priėmė kelias priemones finansų sektoriaus stabilumui užtikrinti. Kompensacijų dydis pagal indėlių garantijų sistemą padidintas nuo 6 mln. HUF iki 13 mln. HUF. Valdžios institucijos taip pat patvirtino paramos bankų sektoriui programą, pagal kurią numatoma teikti tarpbankines garantijas bei sudaryti kapitalo atkūrimo fondą. Be to, centrinis bankas ėmėsi kelių priemonių, kuriomis siekiama didinti rinkos likvidumą ir kurių poveikį sustiprino su Europos centriniu banku sudarytas atpirkimo susitarimas. Kitų priemonių finansų rinkos reguliavimui ir priežiūrai stiprinti numatoma imtis pagal ekonominę programą, kuri susieta su tarptautine finansine pagalba. |
| --- | --- |

(10)

Reaguodamos į finansų krizę, Vengrijos valdžios institucijos pagal naująją ekonominę programą ne tik sugriežtino biudžeto tikslus 2008 m. spalio mėn., kad sumažėtų ekonomikos išorinio finansavimo poreikis, bet ir priėmė kelias priemones finansų sektoriaus stabilumui užtikrinti. Kompensacijų dydis pagal indėlių garantijų sistemą padidintas nuo 6 mln. HUF iki 13 mln. HUF. Valdžios institucijos taip pat patvirtino paramos bankų sektoriui programą, pagal kurią numatoma teikti tarpbankines garantijas bei sudaryti kapitalo atkūrimo fondą. Be to, centrinis bankas ėmėsi kelių priemonių, kuriomis siekiama didinti rinkos likvidumą ir kurių poveikį sustiprino su Europos centriniu banku sudarytas atpirkimo susitarimas. Kitų priemonių finansų rinkos reguliavimui ir priežiūrai stiprinti numatoma imtis pagal ekonominę programą, kuri susieta su tarptautine finansine pagalba.

| (11) | Reaguodamos į ekonomikos krizę, Vengrijos valdžios institucijos patvirtino biudžetui poveikio neturinčių priemonių, įskaitant struktūrinės reformos priemones, paketą, kurio tikslas – skatinti ekonomiką. Atsižvelgdamos į poreikį ištaisyti didelį išorės ir vidaus disbalansą ir vadovaudamosi EEAP, kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Vengrijos valdžios institucijos neįgyvendino jokių fiskalinių skatinamųjų priemonių. Siekiant palaikyti visuminę paklausą ir užimtumą 2009 ir 2010 m., priimtomis priemonėmis visų pirma numatoma sparčiau panaudoti ES struktūrinių fondų lėšas ir jas perskirstyti, taip pat pagerinti sąlygas mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą. Struktūrinės reformos – svarbus EEAP elementas ir ypač aktualus būdas Vengrijai imtis politikos veiksmų, atsižvelgiant į jos ribotas galimybes imtis fiskalinių skatinamųjų priemonių ir poreikį stiprinti išorės konkurencingumą. Mažiau dėmesio skirta konkurencingumo stiprinimui. Be to, Parlamentas gruodžio mėn. priėmė programą „Kelias į darbą“ (angl. Pathway to work), kuria siekiama kurti paskatas ir gerinti žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių galimybes įsidarbinti, be kita ko, iš dalies perorientuojant pasyvias Darbo rinkos fondo priemones į aktyvią darbo rinkos politiką. Programoje numatyta gerokai daugiau viešųjų darbų programų, mokymo programų ir skatinama gerinti tikslinės gyventojų grupės ir įdarbinimo tarnybos bendradarbiavimą. Be to, vyriausybė tęsė laipsnišką sveikatos priežiūros bei švietimo sistemų ir viešojo administravimo reformą. Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija 2009 m. sausio 28 d. pasiūlė pagal Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Vasario 16 d. vyriausybė paskelbė apie papildomas struktūrines pensijų, socialinių išmokų ir vietos valdžios reformas. |
| --- | --- |

(11)

Reaguodamos į ekonomikos krizę, Vengrijos valdžios institucijos patvirtino biudžetui poveikio neturinčių priemonių, įskaitant struktūrinės reformos priemones, paketą, kurio tikslas – skatinti ekonomiką. Atsižvelgdamos į poreikį ištaisyti didelį išorės ir vidaus disbalansą ir vadovaudamosi EEAP, kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Vengrijos valdžios institucijos neįgyvendino jokių fiskalinių skatinamųjų priemonių. Siekiant palaikyti visuminę paklausą ir užimtumą 2009 ir 2010 m., priimtomis priemonėmis visų pirma numatoma sparčiau panaudoti ES struktūrinių fondų lėšas ir jas perskirstyti, taip pat pagerinti sąlygas mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą. Struktūrinės reformos – svarbus EEAP elementas ir ypač aktualus būdas Vengrijai imtis politikos veiksmų, atsižvelgiant į jos ribotas galimybes imtis fiskalinių skatinamųjų priemonių ir poreikį stiprinti išorės konkurencingumą. Mažiau dėmesio skirta konkurencingumo stiprinimui. Be to, Parlamentas gruodžio mėn. priėmė programą „Kelias į darbą“ (angl. Pathway to work), kuria siekiama kurti paskatas ir gerinti žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių galimybes įsidarbinti, be kita ko, iš dalies perorientuojant pasyvias Darbo rinkos fondo priemones į aktyvią darbo rinkos politiką. Programoje numatyta gerokai daugiau viešųjų darbų programų, mokymo programų ir skatinama gerinti tikslinės gyventojų grupės ir įdarbinimo tarnybos bendradarbiavimą. Be to, vyriausybė tęsė laipsnišką sveikatos priežiūros bei švietimo sistemų ir viešojo administravimo reformą. Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija 2009 m. sausio 28 d. pasiūlė pagal Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Vasario 16 d. vyriausybė paskelbė apie papildomas struktūrines pensijų, socialinių išmokų ir vietos valdžios reformas.

| (12) | Atsižvelgiant į makrofinansinę riziką, fiskalinė politika turi būti ribojamojo pobūdžio. Po dvejų ribojamosios politikos metų, atsižvelgiant į gilią recesiją, 2009 m. fiskalinės politikos kryptys vėl būtų ribojamojo pobūdžio; vėlesniais programos metais jos būtų iš esmės neutralios. Atnaujintoje programoje patvirtinamas naujojoje valdžios institucijų ekonominėje programoje nustatytas vidutinės trukmės koregavimo planas, taigi jis atitinka Vengrijos įsipareigojimus, prisiimtus gaunant ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą.
  Tačiau, atsižvelgiant į Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje 2009 m. planuojamą didesnį 2,8 % BVP deficitą ir makroekonominių projekcijų riziką, gali prireikti papildomų konsolidavimo priemonių. Vyriausybė jau priėmė naują 0,7 % BVP korekcinių priemonių paketą ir šiek tiek padidino savo 2009 m. siektiną deficito rodiklį. Naujai patvirtinta fiskalinio valdymo reforma turėtų padėti pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pagal programą mažinant skolos santykį. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka koregavimo planą perviršiniam deficitui ištaisyti, kaip rekomendavo Taryba, jei bus iki galo įgyvendintos visos programoje ir vėliau paskelbtos biudžeto priemonės ir veiksmingai ištaisyti galimi per metus susidarantys nuokrypiai. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, programoje numatytas deficito mažinimas yra riboto masto ir nėra pakankamai pagrįstas priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtą skolos projekcijų riziką, skolos santykis siekiant pamatinės vertės per programos laikotarpį mažėja nepakankamai. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į makrofinansinę riziką, fiskalinė politika turi būti ribojamojo pobūdžio. Po dvejų ribojamosios politikos metų, atsižvelgiant į gilią recesiją, 2009 m. fiskalinės politikos kryptys vėl būtų ribojamojo pobūdžio; vėlesniais programos metais jos būtų iš esmės neutralios. Atnaujintoje programoje patvirtinamas naujojoje valdžios institucijų ekonominėje programoje nustatytas vidutinės trukmės koregavimo planas, taigi jis atitinka Vengrijos įsipareigojimus, prisiimtus gaunant ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą.

Tačiau, atsižvelgiant į Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje 2009 m. planuojamą didesnį 2,8 % BVP deficitą ir makroekonominių projekcijų riziką, gali prireikti papildomų konsolidavimo priemonių. Vyriausybė jau priėmė naują 0,7 % BVP korekcinių priemonių paketą ir šiek tiek padidino savo 2009 m. siektiną deficito rodiklį. Naujai patvirtinta fiskalinio valdymo reforma turėtų padėti pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pagal programą mažinant skolos santykį. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka koregavimo planą perviršiniam deficitui ištaisyti, kaip rekomendavo Taryba, jei bus iki galo įgyvendintos visos programoje ir vėliau paskelbtos biudžeto priemonės ir veiksmingai ištaisyti galimi per metus susidarantys nuokrypiai. Vėlesniais metais, jau ištaisius perviršinį deficitą, programoje numatytas deficito mažinimas yra riboto masto ir nėra pakankamai pagrįstas priemonėmis. Galiausiai, atsižvelgiant į minėtą skolos projekcijų riziką, skolos santykis siekiant pamatinės vertės per programos laikotarpį mažėja nepakankamai.

| (13) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų teikimo reikalavimais, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5). |
| --- | --- |

(13)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų teikimo reikalavimais, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5).

Daroma bendra išvada, kad nepaisant aiškios pažangos koreguojant didelį disbalansą, įskaitant nuo 9,3 % BVP 2006 m. iki mažiau nei 3,5 % BVP 2008 m. sumažintą biudžeto deficitą, Vengriją ypač paveikė finansų krizė, todėl ekonomikos nuosmukio sąlygomis reikėjo riboti valdžios sektoriaus finansavimo poreikį, o ne stimuliuoti ekonomiką. Šiomis aplinkybėmis ji pasirinko tolesnio fiskalinio koregavimo ir griežtesnių deficito tikslų politiką, kad atkurtų investuotojų pasitikėjimą. Šiai strategijai paremti ES, TVF ir Pasaulio bankas suteikė tarptautinę finansinę pagalbą. Programoje planuojama tęsti konsolidavimo strategiją programos laikotarpio pradžioje, 2009 m. numatant dar vieną svarbų koregavimą iki 2,6 % BVP, o vėliau laikytis nuosaikesnio koregavimo plano siekiant iki 2011 m. sumažinti biudžeto deficitą iki 2,2 % BVP. Tačiau šiam deficito mažinimo planui kyla rizika, ypač dėl to, kad makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, tuo metu yra labai palankios. Ši rizika labai sumažėtų įgyvendinus priimtas korekcines priemones ir struktūrinius veiksmus, apie kuriuos neseniai paskelbė vyriausybė, kartu šiek tiek – iki 2,7–2,9 % BVP – padidinus 2009 m. siektiną deficito rodiklį. Be to, priėmus įstatymą dėl fiskalinės atsakomybės žengtas svarbus žingsnis kuriant riziką ribojančią fiskalinę politiką, ir jį ryžtingai įgyvendinus būtų galima padėti užtikrinti fiskalinio konsolidavimo tvarumą. Nepaisant to, valstybės finansų tvarumas taip pat priklauso nuo to, ar bus tęsiamos struktūrinės reformos, kurias įgyvendinant skatinamas ilgalaikis augimas, padedama siekti biudžeto tikslų ir mažinamas šalies pažeidžiamumas.

Atsižvelgiant į šį vertinimą, su tarptautine finansine pagalba susijusius prisiimtus įsipareigojimus, taip pat į 2006 m. spalio 10 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį ir būtinybę užtikrinti tvarią konvergenciją, Vengrija raginama:

| i) | atsižvelgiant į riziką, išlaikyti tinkamą apsaugą, imtis būtinų priemonių, kad biudžeto deficitas 2009 m. būtų mažesnis už 3 % BVP ribą, ir garantuoti tinkamą biudžeto konsolidavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo pažangą, taip užtikrinant, kad skolos ir BVP santykis imtų mažėti siekiant 60 % BVP ribos; |
| --- | --- |

i)

atsižvelgiant į riziką, išlaikyti tinkamą apsaugą, imtis būtinų priemonių, kad biudžeto deficitas 2009 m. būtų mažesnis už 3 % BVP ribą, ir garantuoti tinkamą biudžeto konsolidavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo pažangą, taip užtikrinant, kad skolos ir BVP santykis imtų mažėti siekiant 60 % BVP ribos;

| ii) | užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintas fiskalinės atsakomybės įstatymas, toliau mažinti išlaidas tęsiant viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformas, kaip paskelbta, ir stiprinti finansų rinkos reguliavimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintas fiskalinės atsakomybės įstatymas, toliau mažinti išlaidas tęsiant viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformas, kaip paskelbta, ir stiprinti finansų rinkos reguliavimą ir priežiūrą;

| iii) | atsižvelgiant į skolos lygį ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, toliau didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą; atsižvelgiant į 2006–2008 m. įgyvendintas priemones, tęsti pensijų sistemos reformą. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į skolos lygį ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, toliau didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą; atsižvelgiant į 2006–2008 m. įgyvendintas priemones, tęsti pensijų sistemos reformą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

2009 m. sausio mėn. COM

1,1

0,9

– 1,6

1,0

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

SVKI infliacija

(%)

2008 m. gruodžio mėn. KP

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

2009 m. sausio mėn. COM

7,9

6,1

2,8

2,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

2009 m. sausio mėn. COM (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

2009 m. sausio mėn. COM

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

2009 m. sausio mėn. COM

44,9

45,5

46,1

46,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

2009 m. sausio mėn. COM

49,8

48,8

48,9

49,5

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

2009 m. sausio mėn. COM

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

2009 m. sausio mėn. COM

– 0,9

0,8

1,6

1,5

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

2009 m. sausio mėn. COM

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

2009 m. sausio mėn. COM

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

2009 m. sausio mėn. COM

65,8

71,9

73,8

74,0

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Žr. Tarybos sprendimą 2009/102/EB dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Vengrijai (OL L 37, 2009 2 6, p. 5).

(3)  Išsami informacija apie ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą Vengrijai pateikiama šiam klausimui skirtame tnklalapyje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, bet ir į kitą po to gautą informaciją.

(5)  Konkrečiai – nepateikti atsargų ir srautų koregavimo pasiskirstymo ir tam tikri valstybės finansų ilgalaikio tvarumo duomenys.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis numatomu 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % ir 0,5 % augimo potencialu atitinkamai 2007–2010 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Programose nurodytas pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,9 % BVP 2007 m. ir 0,4 % BVP 2008 m. pagal naujausią programą (visos deficitą didinančios) ir 0,9 % BVP 2007 m. ir 0,3 % BVP 2008 m. pagal Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinę prognozę (visos deficitą didinančios).

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/12

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Maltos stabilumo programos

(2009/C 66/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Maltos stabilumo programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Maltos stabilumo programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį.

| (2) | Nors iki šiol finansų krizės poveikis Maltai buvo nedidelis, manoma, kad ekonominė veikla, ypač išorės sektorius, nukentės dėl įsigalinčio pasaulinio ekonomikos vystymosi sulėtėjimo. Užfiksuota, kad 2004–2007 m. valdžios sektoriaus deficitas labai mažėjo, o 2008 m. staiga liovėsi mažėti, ir apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas padidėjo iki 3,5 % BVP; taip atsitiko dėl tam tikrų sprendimų didinti išlaidas. Biudžeto strategija – vėl pradėti fiskalinį konsolidavimą nuo 2009 m. Pagal bendrą strategiją buvo imtasi tam tikrų priemonių siekiant reaguoti į ekonomikos augimo lėtėjimą didinant valstybės investicijas (iš dalies finansuojamas ES lėšomis), palaikant perkamąją galią ir teikiant tiesioginę tikslinę paramą gamybos bei turizmo sektoriams ir MVĮ. Pagrindiniai Maltos uždaviniai – vėl pereiti prie biudžeto konsolidavimo ir tuo pačiu metu dar labiau įvairinti ekonomiką bei remti eksporto sektorių užtikrinant didesnį konkurencingumą. Nors Malta laikosi strategijos skatinti su kainomis nesietiną konkurencingumą sudarant palankesnes sąlygas užsiimti tokia veikla, kuria užtikrinama didesnė pridėtinė vertė, sąnaudų konkurencingumas tebėra pagrindinis eksportu grindžiamo augimo veiksnys. |
| --- | --- |

(2)

Nors iki šiol finansų krizės poveikis Maltai buvo nedidelis, manoma, kad ekonominė veikla, ypač išorės sektorius, nukentės dėl įsigalinčio pasaulinio ekonomikos vystymosi sulėtėjimo. Užfiksuota, kad 2004–2007 m. valdžios sektoriaus deficitas labai mažėjo, o 2008 m. staiga liovėsi mažėti, ir apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas padidėjo iki 3,5 % BVP; taip atsitiko dėl tam tikrų sprendimų didinti išlaidas. Biudžeto strategija – vėl pradėti fiskalinį konsolidavimą nuo 2009 m. Pagal bendrą strategiją buvo imtasi tam tikrų priemonių siekiant reaguoti į ekonomikos augimo lėtėjimą didinant valstybės investicijas (iš dalies finansuojamas ES lėšomis), palaikant perkamąją galią ir teikiant tiesioginę tikslinę paramą gamybos bei turizmo sektoriams ir MVĮ. Pagrindiniai Maltos uždaviniai – vėl pereiti prie biudžeto konsolidavimo ir tuo pačiu metu dar labiau įvairinti ekonomiką bei remti eksporto sektorių užtikrinant didesnį konkurencingumą. Nors Malta laikosi strategijos skatinti su kainomis nesietiną konkurencingumą sudarant palankesnes sąlygas užsiimti tokia veikla, kuria užtikrinama didesnė pridėtinė vertė, sąnaudų konkurencingumas tebėra pagrindinis eksportu grindžiamo augimo veiksnys.

| (3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,8 % 2008 m. iki 2,2 % 2009 m., o likusiu programos laikotarpiu vėl pakils vidutiniškai iki 2,7 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis, nes manoma, kad labai atsigaus eksporto sektorius. Programoje pateikiamos 2009 m. infliacijos projekcijos yra pernelyg optimistinės, o vėlesniu laikotarpiu patikimos. Dėl to, kad bendras darbo užmokesčio lygis gali didėti labiau nei produktyvumas, Maltos konkurencingumo raida gali būti ne tokia palanki, kaip nurodyta atnaujintoje stabilumo programoje. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,8 % 2008 m. iki 2,2 % 2009 m., o likusiu programos laikotarpiu vėl pakils vidutiniškai iki 2,7 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas labai palankiomis augimo prielaidomis, nes manoma, kad labai atsigaus eksporto sektorius. Programoje pateikiamos 2009 m. infliacijos projekcijos yra pernelyg optimistinės, o vėlesniu laikotarpiu patikimos. Dėl to, kad bendras darbo užmokesčio lygis gali didėti labiau nei produktyvumas, Maltos konkurencingumo raida gali būti ne tokia palanki, kaip nurodyta atnaujintoje stabilumo programoje.

| (4) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,5 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP ankstesnėje programoje numatytu siektinu deficitu (3). Toks skirtumas pirmiausia rodo didesnį nei planuota išlaidų augimą, kurį daugiausia lėmė: i) biudžete nenumatytos vienkartinės išlaidos, susijusios su ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų taikymu laivų statybos sektoriaus darbuotojams (1 % BVP); ii) papildomos išlaidos subsidijoms energetikos sektoriuje (0,8 % BVP); ir iii) didesnis nei planuota darbo užmokesčio išlaidų didėjimas dėl to, kad buvo papildomai priimta darbuotojų ir didinami atlyginimai, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje (0,5 % BVP). |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,5 % BVP, palyginti su 1,2 % BVP ankstesnėje programoje numatytu siektinu deficitu (3). Toks skirtumas pirmiausia rodo didesnį nei planuota išlaidų augimą, kurį daugiausia lėmė: i) biudžete nenumatytos vienkartinės išlaidos, susijusios su ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų taikymu laivų statybos sektoriaus darbuotojams (1 % BVP); ii) papildomos išlaidos subsidijoms energetikos sektoriuje (0,8 % BVP); ir iii) didesnis nei planuota darbo užmokesčio išlaidų didėjimas dėl to, kad buvo papildomai priimta darbuotojų ir didinami atlyginimai, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje (0,5 % BVP).

| (5) | Pagal programą siekiama, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažėtų iki 1,5 % BVP (prognozuojama, kad vienkartinės deficito mažinimo operacijos – žemės pardavimas – sudarys 0,3 % BVP). 2009 m. struktūrinis deficitas mažėja. Ekonomikos rėmimo priemonių poveikis biudžetui (kuris, tikimasi, sudarys 1,5 % BVP) bus daugiau nei kompensuotas deficito sumažinimu, kuris bus pasiektas sumažinus subsidijas energetikos ir kitose srityse, panaikinus vienkartines išlaidas, susijusias su ankstyvo išėjimo į pensiją sistemomis laivų statybos sektoriaus darbuotojams, padidinus akcizus, o kartu padidėjus mokestinėms pajamoms (iš tarptautinių bendrovių); deficitas sumažės maždaug 2,25 % BVP. |
| --- | --- |

(5)

Pagal programą siekiama, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažėtų iki 1,5 % BVP (prognozuojama, kad vienkartinės deficito mažinimo operacijos – žemės pardavimas – sudarys 0,3 % BVP). 2009 m. struktūrinis deficitas mažėja. Ekonomikos rėmimo priemonių poveikis biudžetui (kuris, tikimasi, sudarys 1,5 % BVP) bus daugiau nei kompensuotas deficito sumažinimu, kuris bus pasiektas sumažinus subsidijas energetikos ir kitose srityse, panaikinus vienkartines išlaidas, susijusias su ankstyvo išėjimo į pensiją sistemomis laivų statybos sektoriaus darbuotojams, padidinus akcizus, o kartu padidėjus mokestinėms pajamoms (iš tarptautinių bendrovių); deficitas sumažės maždaug 2,25 % BVP.

| (6) | Atnaujintoje programoje išdėstyta vidutinės trukmės biudžeto strategija siekiama tolesnio fiskalinio konsolidavimo programos laikotarpiu, o bendras tikslas – iki 2011 m., t. y. vieneriais metais vėliau nei planuota 2007 m. stabilumo programoje, pasiekti vidutinės trukmės tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą (t. y. pakoreguotą pagal ciklą neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių). Numatoma, kad nominalusis deficitas toliau mažės ir 2010 m. bus 0,3 % BVP, o 2011 m. bus 1,2 % BVP perteklius, nors programoje nėra pateiktos priemonės, kuriomis bus siekiama minėtų rezultatų. Programos laikotarpiu numatyto konsolidavimo visų pirma bus siekiama ribojant išlaidas – išlaidų santykis turėtų sumažėti 3,2 procentinio punkto BVP, o pajamos turėtų padidėti 1,2 procentinio punkto. Išlaidos bus ribojamos mažinant subsidijas ir socialines išmokas (abi priemonės numatytos programos laikotarpio pradžioje 2009 m.) bei valdžios sektoriaus vartojimą (programos laikotarpio pabaigoje 2010–2011 m.). Programos laikotarpiu pajamos daugiausia turi didėti dėl to, kad tikimasi surinkti daugiau tiesioginių mokesčių – programoje tai aiškinama tuo, kad Maltoje užsiregistravo daugiau tarptautinių ūkio subjektų. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola (kuri, remiantis skaičiavimais, 2008 m. buvo 62,8 % BVP) iki 2010 m. sumažės 3 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 3,5 procentinio punkto daugiausia dėl to, kad nuo 2009 m. didės pirminis perteklius. |
| --- | --- |

(6)

Atnaujintoje programoje išdėstyta vidutinės trukmės biudžeto strategija siekiama tolesnio fiskalinio konsolidavimo programos laikotarpiu, o bendras tikslas – iki 2011 m., t. y. vieneriais metais vėliau nei planuota 2007 m. stabilumo programoje, pasiekti vidutinės trukmės tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą (t. y. pakoreguotą pagal ciklą neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių). Numatoma, kad nominalusis deficitas toliau mažės ir 2010 m. bus 0,3 % BVP, o 2011 m. bus 1,2 % BVP perteklius, nors programoje nėra pateiktos priemonės, kuriomis bus siekiama minėtų rezultatų. Programos laikotarpiu numatyto konsolidavimo visų pirma bus siekiama ribojant išlaidas – išlaidų santykis turėtų sumažėti 3,2 procentinio punkto BVP, o pajamos turėtų padidėti 1,2 procentinio punkto. Išlaidos bus ribojamos mažinant subsidijas ir socialines išmokas (abi priemonės numatytos programos laikotarpio pradžioje 2009 m.) bei valdžios sektoriaus vartojimą (programos laikotarpio pabaigoje 2010–2011 m.). Programos laikotarpiu pajamos daugiausia turi didėti dėl to, kad tikimasi surinkti daugiau tiesioginių mokesčių – programoje tai aiškinama tuo, kad Maltoje užsiregistravo daugiau tarptautinių ūkio subjektų. Prognozuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola (kuri, remiantis skaičiavimais, 2008 m. buvo 62,8 % BVP) iki 2010 m. sumažės 3 procentiniais punktais, o 2011 m. – dar 3,5 procentinio punkto daugiausia dėl to, kad nuo 2009 m. didės pirminis perteklius.

| (7) | Yra rizika, kad visą programos laikotarpį biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuota. Rizika daugiausia sietina su palankiu makroekonominiu scenarijumi, priklausomybe nuo kintamų pajamų rūšių (neaišku, ar bus surinkta daugiau tiesioginių mokesčių iš tarptautinių bendrovių) ir su tuo, kad gali nepasitvirtinti išlaidų prognozės, nors programos laikotarpio pabaigoje planuojama mažinti vartojimą valdžios sektoriuje. 2010 ir 2011 m. papildomas rizikos veiksnys – informacijos apie konsolidavimo proceso palaikymo priemones trūkumas, visų pirma, dėl planuojamo tolesnio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio išlaidų ribojimo. Dėl su deficito projekcijomis sietinos rizikos galima teigti, kad skolos santykis galėtų būti didesnis nei planuota programoje. Be to, remiantis šiuo metu turima informacija, didesnį skolos lygį galėtų lemti Maltos laivų statyklų likvidavimas 2009 m. |
| --- | --- |

(7)

Yra rizika, kad visą programos laikotarpį biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei planuota. Rizika daugiausia sietina su palankiu makroekonominiu scenarijumi, priklausomybe nuo kintamų pajamų rūšių (neaišku, ar bus surinkta daugiau tiesioginių mokesčių iš tarptautinių bendrovių) ir su tuo, kad gali nepasitvirtinti išlaidų prognozės, nors programos laikotarpio pabaigoje planuojama mažinti vartojimą valdžios sektoriuje. 2010 ir 2011 m. papildomas rizikos veiksnys – informacijos apie konsolidavimo proceso palaikymo priemones trūkumas, visų pirma, dėl planuojamo tolesnio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio išlaidų ribojimo. Dėl su deficito projekcijomis sietinos rizikos galima teigti, kad skolos santykis galėtų būti didesnis nei planuota programoje. Be to, remiantis šiuo metu turima informacija, didesnį skolos lygį galėtų lemti Maltos laivų statyklų likvidavimas 2009 m.

| (8) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Maltos biudžetui daug mažesnis nei ES vidurkis: pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės – taip teigiama 2005 m. projekcijose. Vis dėlto tikėtina, kad dėl 2006 m. pensijų reformos, kuria siekiama ne tik padidinti pensijas, bet ir pailginti pensijinį amžių, ilguoju laikotarpiu prireiks didesnių išlaidų. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tačiau 2008 m. biudžeto būklė (remiantis programoje pateiktais įverčiais) yra blogesnė, palyginti su pradine ankstesnėje programoje nurodyta būkle, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Biudžeto būklės gerinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią vidutinę riziką. |
| --- | --- |

(8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Maltos biudžetui daug mažesnis nei ES vidurkis: pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės – taip teigiama 2005 m. projekcijose. Vis dėlto tikėtina, kad dėl 2006 m. pensijų reformos, kuria siekiama ne tik padidinti pensijas, bet ir pailginti pensijinį amžių, ilguoju laikotarpiu prireiks didesnių išlaidų. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tačiau 2008 m. biudžeto būklė (remiantis programoje pateiktais įverčiais) yra blogesnė, palyginti su pradine ankstesnėje programoje nurodyta būkle, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Biudžeto būklės gerinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią vidutinę riziką.

| (9) | Nors 2004–2007 m. galutinės išlaidos neviršijo biudžete numatytų sumų, remiantis 2008 m. patirtimi aišku, kad viešosios išlaidos vis dar priklauso nuo biudžeto įgyvendinimo etape priimamų diskrecinių sprendimų, o biudžetui trūksta aiškios vidutinės trukmės strategijos. Programoje nenumatyta, kad šioje srityje būtų kas nors gerinama. Be to, nepakankamai veiksmingai ir efektyviai naudojamos išlaidos švietimo ir sveikatos priežiūros srityse. |
| --- | --- |

(9)

Nors 2004–2007 m. galutinės išlaidos neviršijo biudžete numatytų sumų, remiantis 2008 m. patirtimi aišku, kad viešosios išlaidos vis dar priklauso nuo biudžeto įgyvendinimo etape priimamų diskrecinių sprendimų, o biudžetui trūksta aiškios vidutinės trukmės strategijos. Programoje nenumatyta, kad šioje srityje būtų kas nors gerinama. Be to, nepakankamai veiksmingai ir efektyviai naudojamos išlaidos švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

| (10) | 2008 m. spalio mėn. vyriausybė paskelbė nuo 20 000 EUR iki 100 000 EUR didinanti Maltos bankuose laikomų indėlių garantiją. Kol kas nebūtina imtis kitų priemonių norint padėti stabilizuoti finansų sistemą. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. spalio mėn. vyriausybė paskelbė nuo 20 000 EUR iki 100 000 EUR didinanti Maltos bankuose laikomų indėlių garantiją. Kol kas nebūtina imtis kitų priemonių norint padėti stabilizuoti finansų sistemą.

| (11) | Apskritai 2009 m. vykdoma fiskaline politika biudžetas yra konsoliduojamas; atsižvelgiant į aukštus deficito ir skolos rodiklius bei į konkurencingumo užtikrinimo poreikį, tai yra tinkama ir atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio 2008 m. gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba. Tačiau, vadovaudamasi EEAP, Malta patvirtino keletą priemonių ekonomikai 2009 m. remti. Daugumos iš šių priemonių imtasi laiku bei tikslingai, ir jos yra skirtos sektoriams, kurie turėtų labiausiai nukentėti sulėtėjus ekonomikos augimui, pvz., turizmo ir gamybos sektoriams. Atrodo, kad priemonės, išskyrus valstybės investicijas, kurios 2011 m. turėtų sudaryti mažesnę BVP dalį, yra ilgalaikio pobūdžio. Keletas struktūrinių priemonių, kurios numatytos ilgesnio laikotarpio politikos reformų darbotvarkėje, turėtų prisidėti sprendžiant dėl nuosmukio kilusias problemas, nes jomis būtų skatinamas augimo potencialas. Būtent, dėl planuojamo viešojo transporto sektoriaus liberalizavimo šis sektorius turėtų tapti veiksmingesnis ir konkurencingesnis, o įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros gaires būtų lengviau užtikrinti reikalingų gebėjimų pasiūlą naujuose aukštos kvalifikacijos reikalaujančiuose sektoriuose. Be to, programoje numatytos didesnės išlaidos infrastruktūros ir aplinkosaugos projektams. Priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. atsižvelgdama į Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. |
| --- | --- |

(11)

Apskritai 2009 m. vykdoma fiskaline politika biudžetas yra konsoliduojamas; atsižvelgiant į aukštus deficito ir skolos rodiklius bei į konkurencingumo užtikrinimo poreikį, tai yra tinkama ir atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio 2008 m. gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba. Tačiau, vadovaudamasi EEAP, Malta patvirtino keletą priemonių ekonomikai 2009 m. remti. Daugumos iš šių priemonių imtasi laiku bei tikslingai, ir jos yra skirtos sektoriams, kurie turėtų labiausiai nukentėti sulėtėjus ekonomikos augimui, pvz., turizmo ir gamybos sektoriams. Atrodo, kad priemonės, išskyrus valstybės investicijas, kurios 2011 m. turėtų sudaryti mažesnę BVP dalį, yra ilgalaikio pobūdžio. Keletas struktūrinių priemonių, kurios numatytos ilgesnio laikotarpio politikos reformų darbotvarkėje, turėtų prisidėti sprendžiant dėl nuosmukio kilusias problemas, nes jomis būtų skatinamas augimo potencialas. Būtent, dėl planuojamo viešojo transporto sektoriaus liberalizavimo šis sektorius turėtų tapti veiksmingesnis ir konkurencingesnis, o įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros gaires būtų lengviau užtikrinti reikalingų gebėjimų pasiūlą naujuose aukštos kvalifikacijos reikalaujančiuose sektoriuose. Be to, programoje numatytos didesnės išlaidos infrastruktūros ir aplinkosaugos projektams. Priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. atsižvelgdama į Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją.

| (12) | Programoje numatyta, kad remiantis programoje pateikta informacija Komisijos tarnybų perskaičiuotas struktūrinis balansas ateityje turėtų gerėti – 2010–2011 m. vidutiniškai po 1,25 procentinio punkto BVP per metus. Atsižvelgiant į didelę riziką, kad nepavyks pasiekti biudžeto tikslų, programoje numatytų priemonių gali nepakakti siekiant iki programos pabaigos užtikrinti tokią patikimumo ribą, kuri neleistų viršyti 3 % BVP deficito ribos. Planuojamą konsolidavimą vėlesniais programos metais reikėtų paremti konkrečiomis priemonėmis. Atsižvelgiant į riziką skolos projekcijoms, skolos santykio mažėjimas iki pamatinės vertės vidutinės trukmės laikotarpiu atrodo pakankamas (nors remiantis Komisijos prognoze jis šiek tiek padidės trumpuoju laikotarpiu), atsižvelgiant į tai, kad skolos santykis gerokai sumažėjo 2004–2007 m. |
| --- | --- |

(12)

Programoje numatyta, kad remiantis programoje pateikta informacija Komisijos tarnybų perskaičiuotas struktūrinis balansas ateityje turėtų gerėti – 2010–2011 m. vidutiniškai po 1,25 procentinio punkto BVP per metus. Atsižvelgiant į didelę riziką, kad nepavyks pasiekti biudžeto tikslų, programoje numatytų priemonių gali nepakakti siekiant iki programos pabaigos užtikrinti tokią patikimumo ribą, kuri neleistų viršyti 3 % BVP deficito ribos. Planuojamą konsolidavimą vėlesniais programos metais reikėtų paremti konkrečiomis priemonėmis. Atsižvelgiant į riziką skolos projekcijoms, skolos santykio mažėjimas iki pamatinės vertės vidutinės trukmės laikotarpiu atrodo pakankamas (nors remiantis Komisijos prognoze jis šiek tiek padidės trumpuoju laikotarpiu), atsižvelgiant į tai, kad skolos santykis gerokai sumažėjo 2004–2007 m.

| (13) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(13)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad, 2008 m. sulėtėjus ekonomikos augimui ir viršijus 3 % BVP deficito pamatinę vertę, programoje numatyta nuo 2009 m. vėl pereiti prie biudžeto konsolidavimo ribojant išlaidas ir šiek tiek didinant pajamas. Tai atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą ir galima laikyti, kad tai yra tinkama atsižvelgiant į didelius deficito ir skolos rodiklius ir į konkurencingumo užtikrinimo poreikį. Tačiau dėl palankaus makroekonominio scenarijaus, priklausomybės nuo kintamų pajamų rūšių, galimų didesnių nei prognozuota išlaidų ir informacijos apie vėlesnių metų konsolidavimo priemones trūkumo yra rizika, kad programos laikotarpiu nepavyks pasiekti deficito ir skolos tikslų. Atrodo, kad skolos santykis (siekiama, kad jis programos laikotarpiu laipsniškai sumažėtų iki žemesnės negu 60 % BVP pamatinės vertės, tačiau egzistuoja pirmiau nurodyta rizika) mažėja pakankamai siekiant pamatinės vertės vidutinės trukmės laikotarpiu (nors remiantis Komisijos prognoze jis šiek tiek padidės trumpuoju laikotarpiu), atsižvelgiant į tai, kad 2004–2007 m. šis santykis gerokai sumažėjo. Nors pastaraisiais metais padėtis gerėjo, dėl nepakankamai diversifikuotos ekonomikos Maltai gresia didesnė rizika patirti išorės sukrėtimus, ypač esamo ekonomikos nuosmukio sąlygomis. Be to, konkurencingumas tebėra silpnoji vieta, ypač tuo atveju, jeigu bendro darbo užmokesčio augimas nebeatitiktų produktyvumo augimo.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Malta raginama:

| i) | tęsti fiskalinį konsolidavimą, kaip numatyta programoje, kad 2009 m. būtų užtikrintas mažesnis nei 3 % deficito ir BVP santykis, kaip planuota, ir užtikrinti, kad atitinkamai būtų mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis, apibrėžiant vėlesniais metais taikytinas planuojamo konsolidavimo rėmimo priemones siekiant vidutinės trukmės tikslo; |
| --- | --- |

i)

tęsti fiskalinį konsolidavimą, kaip numatyta programoje, kad 2009 m. būtų užtikrintas mažesnis nei 3 % deficito ir BVP santykis, kaip planuota, ir užtikrinti, kad atitinkamai būtų mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis, apibrėžiant vėlesniais metais taikytinas planuojamo konsolidavimo rėmimo priemones siekiant vidutinės trukmės tikslo;

| ii) | griežtinti vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir didinti viešųjų išlaidų naudojimo veiksmingumą bei efektyvumą, be kita ko, sparčiau rengiant ir įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros reformą. |
| --- | --- |

ii)

griežtinti vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir didinti viešųjų išlaidų naudojimo veiksmingumą bei efektyvumą, be kita ko, sparčiau rengiant ir įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros reformą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. SP | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. gruodžio mėn. SP

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

2009 m. sausio mėn. COM

3,9

2,1

0,7

1,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

3,5

3,1

3,2

3,4

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. gruodžio mėn. SP

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

2009 m. sausio mėn. COM

0,7

4,6

1,9

2,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

0,9

2,5

2,3

2,1

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

2009 m. sausio mėn. COM (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

2009 m. sausio mėn. COM

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 0,5

0,2

3,2

5,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

2009 m. sausio mėn. COM

40,4

40,7

41,1

41,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

41,0

40,9

39,9

39,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

2009 m. sausio mėn. COM

42,2

44,2

43,7

43,8

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

42,7

42,2

40,0

38,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

2009 m. sausio mėn. COM

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

2009 m. sausio mėn. COM

1,6

– 0,2

0,8

0,8

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,7

2,0

2,9

3,8

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. SP

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

2009 m. sausio mėn. COM

61,9

63,3

64,0

64,2

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

62,9

60,0

57,2

53,3

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Daugiausia atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, taip pat į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  Programoje apskaičiuota, kad 2008 m. deficitas bus 3,3 % BVP; taip patvirtinama 2008 m. spalio mėn. PDP pranešime nurodyta vertė. Atsižvelgdama į pranešimą apie Sutartyje nustatytos pamatinės vertės nesilaikymą, 2009 m. vasario 18 d. Komisija parengė pranešimą pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį.

(4)  Visų pirma nepateikti 2007–2011 m. laikotarpio valdžios sektoriaus skolos pokyčių duomenys, pirmiausia atsargų ir srautų patikslinimo duomenys atsižvelgiant į grynųjų pinigų ir mokėtinų sumų skirtumus, grynasis sukauptas finansinis turtas, grynasis sukauptas finansinis turtas – privatizavimo pajamos, vertinimo poveikis ir kt., likvidus finansinis turtas, grynoji finansinė skola.

(5)  Programoje nurodytas apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,3 %, 2 %, 1,9 % ir 1,9 % atitinkamai 2007–2010 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,6 % BVP 2007 m., 0,3 % BVP 2008 m., 0,3 % BVP 2009 m., 0,1 % BVP 2010 m. – visos deficitą mažinančios priemonės pagal 2008 m. stabilumo programą, o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinę prognozę – 0,6 % BVP 2007 m., –0,6 % BVP 2008 m. ir 0,3 % BVP 2009 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/17

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2009/C 66/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį.

| (2) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad BVP augimas sumažės nuo 5 % 2008 m. iki maždaug 2 % 2009 m. daugiausia dėl pasaulinės finansų krizės. Sulėtėjus pasaulinės prekybos srautams neigiamą poveikį patiria su eksportu susiję Lenkijos sektoriai, o dėl finansų krizės varžoma su tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusi veikla ir ribojamos galimybės gauti išorės finansavimą tiek finansų, tiek nefinansų sektoriui. Tai, kad palyginti nemaža dalis hipotekinių paskolų yra paskolos užsienio valiuta, dar labiau mažina privatų vartojimą tuo metu, kai valiuta gerokai nuvertėja, o Lenkijos statybos sektorius kenčia dėl mažėjančių kainų ir mažėjančios paklausos būsto rinkoje. Po 2008 m. pirmoje pusėje užfiksuoto palūkanų normų kilimo (nuo 5,25 % 2008 m. sausio mėn. iki 6 % 2008 m. birželio mėn.), Lenkijos nacionalinis bankas sušvelnino pinigų politiką – per paskutinius du 2008 m. mėnesius palūkanų normas sumažino iki 5 %. 2008 m. Lenkijos zloto nominalusis efektyvusis valiutos keitimo kursas sumažėjo 11,2 %. Atsižvelgdama į ekonomikos augimo sulėtėjimą vyriausybė tiek prieš krizę, tiek pasireiškus jos poveikiui patvirtino keletą ekspansinių priemonių (daugiausia dėl mokesčių mažinimo ir valstybės investicijų didinimo). Numatytomis fiskalinėmis priemonėmis bus skatinama visuminė paklausa trumpuoju laikotarpiu ir kartu stiprinami Lenkijos ekonomikos pasiūlos aspektai ilguoju laikotarpiu. Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės maždaug 1 procentiniu punktu iki 3,5 % BVP. Netaikant koregavimo priemonių, 2010 m. deficitas mažės minimaliai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad BVP augimas sumažės nuo 5 % 2008 m. iki maždaug 2 % 2009 m. daugiausia dėl pasaulinės finansų krizės. Sulėtėjus pasaulinės prekybos srautams neigiamą poveikį patiria su eksportu susiję Lenkijos sektoriai, o dėl finansų krizės varžoma su tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusi veikla ir ribojamos galimybės gauti išorės finansavimą tiek finansų, tiek nefinansų sektoriui. Tai, kad palyginti nemaža dalis hipotekinių paskolų yra paskolos užsienio valiuta, dar labiau mažina privatų vartojimą tuo metu, kai valiuta gerokai nuvertėja, o Lenkijos statybos sektorius kenčia dėl mažėjančių kainų ir mažėjančios paklausos būsto rinkoje. Po 2008 m. pirmoje pusėje užfiksuoto palūkanų normų kilimo (nuo 5,25 % 2008 m. sausio mėn. iki 6 % 2008 m. birželio mėn.), Lenkijos nacionalinis bankas sušvelnino pinigų politiką – per paskutinius du 2008 m. mėnesius palūkanų normas sumažino iki 5 %. 2008 m. Lenkijos zloto nominalusis efektyvusis valiutos keitimo kursas sumažėjo 11,2 %. Atsižvelgdama į ekonomikos augimo sulėtėjimą vyriausybė tiek prieš krizę, tiek pasireiškus jos poveikiui patvirtino keletą ekspansinių priemonių (daugiausia dėl mokesčių mažinimo ir valstybės investicijų didinimo). Numatytomis fiskalinėmis priemonėmis bus skatinama visuminė paklausa trumpuoju laikotarpiu ir kartu stiprinami Lenkijos ekonomikos pasiūlos aspektai ilguoju laikotarpiu. Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje numatyta, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės maždaug 1 procentiniu punktu iki 3,5 % BVP. Netaikant koregavimo priemonių, 2010 m. deficitas mažės minimaliai.

| (3) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 5,1 % 2008 m. iki 3,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 4,2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus yra pagrįstas labai palankiomis 2009 m. ir vėlesnių metų augimo prielaidomis, nes jame remiamasi optimistiniu eksporto rinkos augimo vertinimu ir nevisiškai atsižvelgiama į naujesnę informaciją, iš kurios matyti, kad ekonominė padėtis toliau blogės. Visų pirma mažai dėmesio skiriama paskoloms užsienio valiuta ir būsto rinkos pokyčiams, ir atrodo, kad programoje nepakankamai įvertintas mažėjančio kreditų augimo poveikis privačioms investicijoms. Infliacijos projekcijos programoje yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(3)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 5,1 % 2008 m. iki 3,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 4,2 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus yra pagrįstas labai palankiomis 2009 m. ir vėlesnių metų augimo prielaidomis, nes jame remiamasi optimistiniu eksporto rinkos augimo vertinimu ir nevisiškai atsižvelgiama į naujesnę informaciją, iš kurios matyti, kad ekonominė padėtis toliau blogės. Visų pirma mažai dėmesio skiriama paskoloms užsienio valiuta ir būsto rinkos pokyčiams, ir atrodo, kad programoje nepakankamai įvertintas mažėjančio kreditų augimo poveikis privačioms investicijoms. Infliacijos projekcijos programoje yra tikroviškos.

| (4) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje įvertinta, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas yra 2,5 % BVP, kaip ir užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Tai daugiausia lėmė mažesnis pajamų augimas 2008 m. (atitinkantis apskaičiuotą mažesnį BVP augimą), kurį išlygino mažiau dinamiškos išlaidos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje įvertinta, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas yra 2,5 % BVP, kaip ir užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Tai daugiausia lėmė mažesnis pajamų augimas 2008 m. (atitinkantis apskaičiuotą mažesnį BVP augimą), kurį išlygino mažiau dinamiškos išlaidos.

| (5) | Remiantis 2008 m. gruodžio mėn. konvergencijos programa, planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sumažės iki 2,5 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje, kuri grindžiama mažiau palankiu makroekonominiu scenarijumi, numatytu 3,5 % rodikliu. Apskaičiuota, kad grynasis diskrecinių priemonių taikymo ekspansinis poveikis biudžetui bus didesnis už 1 procentinį punktą. Tai apima patvirtintas konkrečias priemones ekonomikos nuosmukiui įveikti (2008 m. lapkričio 30 d. paskelbtas Stabilumo ir plėtros planas). Dėl besikeičiančios mokestinių pajamų struktūros Lenkijoje tai nesukelia atitinkamo struktūrinio balanso pablogėjimo, kuris įvertinamas maždaug 1/3 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis 2008 m. gruodžio mėn. konvergencijos programa, planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sumažės iki 2,5 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje, kuri grindžiama mažiau palankiu makroekonominiu scenarijumi, numatytu 3,5 % rodikliu. Apskaičiuota, kad grynasis diskrecinių priemonių taikymo ekspansinis poveikis biudžetui bus didesnis už 1 procentinį punktą. Tai apima patvirtintas konkrečias priemones ekonomikos nuosmukiui įveikti (2008 m. lapkričio 30 d. paskelbtas Stabilumo ir plėtros planas). Dėl besikeičiančios mokestinių pajamų struktūros Lenkijoje tai nesukelia atitinkamo struktūrinio balanso pablogėjimo, kuris įvertinamas maždaug 1/3 procentinio punkto.

| (6) | 2008 m. gruodžio mėn. konvergencijos programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas – tvariai užtikrinti, kad valdžios sektoriaus balanso rodikliai neviršytų 3 % BVP ribos, ir programos laikotarpiu juos laipsniškai mažinti, kad 2011 m. nominalusis valdžios sektoriaus balanso rodiklis būtų –1,9 %. Dėl gerokai pablogėjusio makroekonominio scenarijaus pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra –1 % BVP valdžios sektoriaus struktūrinis balansas (pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), laikantis nominaliųjų deficito tikslų, planuojama jau po 2011 m., nors ankstesnėje atnaujintoje programoje šį tikslą planuota pasiekti minėtais metais. Koregavimo planas grindžiamas dideliu išlaidų sumažinimu (1,5 procentinio punkto BVP), pajamų santykiui mažėjant 1 procentiniu punktu. Tačiau programoje nenurodytos išlaidų mažinimo priemonės. Programoje numatyta, kad skolos santykis sumažės nuo beveik 46 % BVP 2008 m. iki mažiau nei 45 % 2011 m. (paskutiniais programos metais skolos santykis sumažėja 0,7 procentinio punkto). Tai prieštarauja Komisijos tarnybų tarpinei prognozei, kurioje numatytas staigus bendrosios skolos santykio padidėjimas nuo 45,5 % 2008 m. iki šiek tiek mažiau nei 50 % 2010 m. Tokie skirtumai daugiausia aiškinami skirtingomis pirminio deficito raidos prognozėmis. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gruodžio mėn. konvergencijos programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas – tvariai užtikrinti, kad valdžios sektoriaus balanso rodikliai neviršytų 3 % BVP ribos, ir programos laikotarpiu juos laipsniškai mažinti, kad 2011 m. nominalusis valdžios sektoriaus balanso rodiklis būtų –1,9 %. Dėl gerokai pablogėjusio makroekonominio scenarijaus pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kuris yra –1 % BVP valdžios sektoriaus struktūrinis balansas (pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), laikantis nominaliųjų deficito tikslų, planuojama jau po 2011 m., nors ankstesnėje atnaujintoje programoje šį tikslą planuota pasiekti minėtais metais. Koregavimo planas grindžiamas dideliu išlaidų sumažinimu (1,5 procentinio punkto BVP), pajamų santykiui mažėjant 1 procentiniu punktu. Tačiau programoje nenurodytos išlaidų mažinimo priemonės. Programoje numatyta, kad skolos santykis sumažės nuo beveik 46 % BVP 2008 m. iki mažiau nei 45 % 2011 m. (paskutiniais programos metais skolos santykis sumažėja 0,7 procentinio punkto). Tai prieštarauja Komisijos tarnybų tarpinei prognozei, kurioje numatytas staigus bendrosios skolos santykio padidėjimas nuo 45,5 % 2008 m. iki šiek tiek mažiau nei 50 % 2010 m. Tokie skirtumai daugiausia aiškinami skirtingomis pirminio deficito raidos prognozėmis.

| (7) | Yra rizika, kad programoje prognozuojami biudžeto rezultatai bus prastesni. Dėl palankių BVP augimo prielaidų optimistiškai vertinamas ir pajamų augimas programos laikotarpiu. Visų pirma pajamų iš tiesioginių mokesčių ir ne iš mokesčių, socialinio draudimo įmokų ir turto pajamų prognozės 2009 m. yra pernelyg optimistinės. Atrodo, kad programos makroekonominiame scenarijuje daroma prielaida, jog fiskalinės skatinamosios priemonės 2009 m. (gyventojų pajamų mokesčio mažinimas ir valstybės investicijų didinimas) bus labai veiksmingos augimui skatinti. Šios prognozės gali nevisiškai pasitvirtinti, nes dideles pajamas gaunantys ir labai linkę taupyti namų ūkiai turi didžiausią naudą iš mokesčių reformos, ir gali atsitikti kaip ir praėjusiais metais, kad investicijos bus mažesnės nei planuota. Be to, 2009 m. tam tikros išlaidos, pavyzdžiui, socialiniai pervedimai ir subsidijos, gali būti didesnės nei numatyta. Vėlesniais programos metais yra rizikos, kad išlaidų nepavyks apriboti taip, kaip buvo planuota, atsižvelgiant į i) rinkimų ciklą; ir ii) informacijos apie konkrečias reformos priemones stygių. |
| --- | --- |

(7)

Yra rizika, kad programoje prognozuojami biudžeto rezultatai bus prastesni. Dėl palankių BVP augimo prielaidų optimistiškai vertinamas ir pajamų augimas programos laikotarpiu. Visų pirma pajamų iš tiesioginių mokesčių ir ne iš mokesčių, socialinio draudimo įmokų ir turto pajamų prognozės 2009 m. yra pernelyg optimistinės. Atrodo, kad programos makroekonominiame scenarijuje daroma prielaida, jog fiskalinės skatinamosios priemonės 2009 m. (gyventojų pajamų mokesčio mažinimas ir valstybės investicijų didinimas) bus labai veiksmingos augimui skatinti. Šios prognozės gali nevisiškai pasitvirtinti, nes dideles pajamas gaunantys ir labai linkę taupyti namų ūkiai turi didžiausią naudą iš mokesčių reformos, ir gali atsitikti kaip ir praėjusiais metais, kad investicijos bus mažesnės nei planuota. Be to, 2009 m. tam tikros išlaidos, pavyzdžiui, socialiniai pervedimai ir subsidijos, gali būti didesnės nei numatyta. Vėlesniais programos metais yra rizikos, kad išlaidų nepavyks apriboti taip, kaip buvo planuota, atsižvelgiant į i) rinkimų ciklą; ir ii) informacijos apie konkrečias reformos priemones stygių.

| (8) | Nors, remiantis konvergencijos programa, 2008 m. biudžeto būklė rodo, kad yra susidaręs nedidelis struktūrinis pirminis deficitas, pagal bendra metodika grindžiamas 2005 m. prognozes ilgalaikis senėjimo poveikis biudžetui yra vienas iš mažiausių ES. Vis dėlto dėl neseniai pradėtų reformų išlaidos ilguoju laikotarpiu greičiausiai padidės. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių būtų galima lengviau riboti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri šiuo metu nėra didelė. |
| --- | --- |

(8)

Nors, remiantis konvergencijos programa, 2008 m. biudžeto būklė rodo, kad yra susidaręs nedidelis struktūrinis pirminis deficitas, pagal bendra metodika grindžiamas 2005 m. prognozes ilgalaikis senėjimo poveikis biudžetui yra vienas iš mažiausių ES. Vis dėlto dėl neseniai pradėtų reformų išlaidos ilguoju laikotarpiu greičiausiai padidės. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių būtų galima lengviau riboti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri šiuo metu nėra didelė.

| (9) | Bendri biudžeto sistemos rezultatai siekiant biudžeto tikslų yra geri. Tačiau tai daugiausia lėmė didelis augimas ir neplanuotai gautos pajamos pastaraisiais metais, taip pat neplanuotai neįvykdyti išlaidų planai (daugiausia investicijų). Konvergencijos programoje nurodytas planuojamas valstybės finansų įstatymo pakeitimas, kuriuo, be kita ko, numatoma sumažinti savarankiškų viešųjų fondų, kuriuos netiesiogiai kontroliuoja centrinės ir vietos valdžios institucijos, lėšas, nustatyti įpareigojimą centrinės ir vietos valdžios biudžetams rengti daugiamečius biudžeto planus, taip pat pakeistos fiskalinės taisyklės. Be to, programa patvirtinamas planuojamas rezultatais grindžiamas biudžeto sudarymas laipsniškai didinant institucinę aprėptį. Tai teisingi sprendimai, nors numatomas poveikis nedidelis. |
| --- | --- |

(9)

Bendri biudžeto sistemos rezultatai siekiant biudžeto tikslų yra geri. Tačiau tai daugiausia lėmė didelis augimas ir neplanuotai gautos pajamos pastaraisiais metais, taip pat neplanuotai neįvykdyti išlaidų planai (daugiausia investicijų). Konvergencijos programoje nurodytas planuojamas valstybės finansų įstatymo pakeitimas, kuriuo, be kita ko, numatoma sumažinti savarankiškų viešųjų fondų, kuriuos netiesiogiai kontroliuoja centrinės ir vietos valdžios institucijos, lėšas, nustatyti įpareigojimą centrinės ir vietos valdžios biudžetams rengti daugiamečius biudžeto planus, taip pat pakeistos fiskalinės taisyklės. Be to, programa patvirtinamas planuojamas rezultatais grindžiamas biudžeto sudarymas laipsniškai didinant institucinę aprėptį. Tai teisingi sprendimai, nors numatomas poveikis nedidelis.

| (10) | Reaguodama į finansų krizę, Lenkijos Vyriausybė patvirtino keletą priemonių stabilumui finansų sektoriuje užtikrinti. Gerokai padidintos garantijos bankų indėliams – nustatyta nauja 50 000 EUR riba. Svarbiausia priemonė – didinti tarpbankinių paskolų ir paskolų įmonėms viršutines garantijų ribas (beveik 2 % BVP) – numatyta tik 2009 m., todėl ji turėtų būti laikina. Be to, vyriausybė planuoja kapitalo injekciją (apie 0,15 % BVP) valstybiniam BGK bankui, kuria tikimasi skatinti paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikimą. |
| --- | --- |

(10)

Reaguodama į finansų krizę, Lenkijos Vyriausybė patvirtino keletą priemonių stabilumui finansų sektoriuje užtikrinti. Gerokai padidintos garantijos bankų indėliams – nustatyta nauja 50 000 EUR riba. Svarbiausia priemonė – didinti tarpbankinių paskolų ir paskolų įmonėms viršutines garantijų ribas (beveik 2 % BVP) – numatyta tik 2009 m., todėl ji turėtų būti laikina. Be to, vyriausybė planuoja kapitalo injekciją (apie 0,15 % BVP) valstybiniam BGK bankui, kuria tikimasi skatinti paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikimą.

| (11) | Atsižvelgiant į EEAP, kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Lenkijos Vyriausybės numatytos fiskalinės skatinamosios priemonės, kuriomis siekiama skatinti visuminę paklausą padidinus valstybės investicijas į infrastruktūrą, taip pat turėtų būti naudingos užtikrinant ilgalaikes augimo galimybes, taigi, ir valstybės finansams. Dėl mažesnio gyventojų pajamų mokesčio sumažės mokesčių pleištas, tačiau daugiausia dideles pajamas gaunantiems mokesčių mokėtojams. Šios skatinamosios priemonės nėra laikinos. Atsižvelgiant į didelio fiskalinio deficito riziką, bet dar palyginti atsparų augimą, kaip nurodyta Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje, Lenkijos patvirtintos 2009 m. fiskalinės skatinamosios priemonės yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį. Tačiau būtina, kad vyriausybė ir parlamentas visas planuojamas priemones laiku patvirtintų ir įgyvendintų. Kalbant apie struktūrines priemones, valstybės finansų tvarumas pagerės, jei ankstyvo išėjimo į pensiją sistema bus pakeista pigesne ištarnauto laiko pensijų sistema. Lenkija taip pat ėmėsi priemonių valstybės finansų kokybei gerinti (naujuoju valstybės finansų įstatymu sugriežtinamos biudžeto taisyklės ir savarankiškų fondų kontrolė, toliau įgyvendinama rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo procedūra). Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į EEAP, kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Lenkijos Vyriausybės numatytos fiskalinės skatinamosios priemonės, kuriomis siekiama skatinti visuminę paklausą padidinus valstybės investicijas į infrastruktūrą, taip pat turėtų būti naudingos užtikrinant ilgalaikes augimo galimybes, taigi, ir valstybės finansams. Dėl mažesnio gyventojų pajamų mokesčio sumažės mokesčių pleištas, tačiau daugiausia dideles pajamas gaunantiems mokesčių mokėtojams. Šios skatinamosios priemonės nėra laikinos. Atsižvelgiant į didelio fiskalinio deficito riziką, bet dar palyginti atsparų augimą, kaip nurodyta Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje, Lenkijos patvirtintos 2009 m. fiskalinės skatinamosios priemonės yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį. Tačiau būtina, kad vyriausybė ir parlamentas visas planuojamas priemones laiku patvirtintų ir įgyvendintų. Kalbant apie struktūrines priemones, valstybės finansų tvarumas pagerės, jei ankstyvo išėjimo į pensiją sistema bus pakeista pigesne ištarnauto laiko pensijų sistema. Lenkija taip pat ėmėsi priemonių valstybės finansų kokybei gerinti (naujuoju valstybės finansų įstatymu sugriežtinamos biudžeto taisyklės ir savarankiškų fondų kontrolė, toliau įgyvendinama rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo procedūra). Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d.

| (12) | 2009 m. numatyta fiskalinė politika ekspansyvi, o 2010 m. – ribojamoji. Dėl didesnio deficito 2009 m. gali padidėti palūkanų išlaidos dėl nenoro rizikuoti besiformuojančių rinkų atžvilgiu. Planuojamų priemonių gali nepakakti siekiant užtikrinti numatytą koregavimą po 2009 m. Be to, biudžeto strategija turėtų būti pagrįsta konkrečiomis deficito mažinimo 2010 ir 2011 m. priemonėmis. |
| --- | --- |

(12)

2009 m. numatyta fiskalinė politika ekspansyvi, o 2010 m. – ribojamoji. Dėl didesnio deficito 2009 m. gali padidėti palūkanų išlaidos dėl nenoro rizikuoti besiformuojančių rinkų atžvilgiu. Planuojamų priemonių gali nepakakti siekiant užtikrinti numatytą koregavimą po 2009 m. Be to, biudžeto strategija turėtų būti pagrįsta konkrečiomis deficito mažinimo 2010 ir 2011 m. priemonėmis.

| (13) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų teikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (3). |
| --- | --- |

(13)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų teikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (3).

Daroma bendra išvada, kad Lenkija planuoja tinkamas fiskalines skatinamąsias priemones, o kai kurios iš jų nėra laikinos. Numatytomis priemonėmis bus skatinama visuminė paklausa trumpuoju laikotarpiui ir stiprinami Lenkijos ekonomikos pasiūlos aspektai ilguoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad BVP augimo prognozės yra optimistinės, remiantis Komisijos prognozėmis, yra rizikos, kad biudžeto rezultatai visą atnaujintoje programoje numatytą laikotarpį nebus tokie geri kaip numatyta programoje. Be to, vėlesniais programos metais planuojamam išlaidų ribojimui reikės atitinkamų konkrečių priemonių.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, Lenkija raginama:

| i) | įgyvendinti 2009 m. fiskalinius planus, įskaitant skatinamąsias priemones laikantis EEAP bei Stabilumo ir augimo pakto, tuo pat metu vengiant viršyti pamatinę vertę, kaip planuoja vyriausybė; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti 2009 m. fiskalinius planus, įskaitant skatinamąsias priemones laikantis EEAP bei Stabilumo ir augimo pakto, tuo pat metu vengiant viršyti pamatinę vertę, kaip planuoja vyriausybė;

| ii) | paremti 2010–2011 m. konsolidavimo strategiją konkrečiomis deficito mažinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

ii)

paremti 2010–2011 m. konsolidavimo strategiją konkrečiomis deficito mažinimo priemonėmis;

| iii) | sustiprinti biudžeto sistemą geriau kontroliuojant išlaidas ir kartu skubiai įgyvendinant pakeistą valstybės finansų įstatymą bei rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo procedūrą. |
| --- | --- |

iii)

sustiprinti biudžeto sistemą geriau kontroliuojant išlaidas ir kartu skubiai įgyvendinant pakeistą valstybės finansų įstatymą bei rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo procedūrą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | nėra duomenų |
| 2008 m. kovo mėn. KP | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2008 m. gruodžio mėn. KP

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

2009 m. sausio mėn. COM

6,7

5,0

2,0

2,4

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

6,5

5,3

5,0

5,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. gruodžio mėn. KP

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

2009 m. sausio mėn. COM

2,6

4,2

2,9

2,5

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

2,6

3,5

2,9

2,5

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

2009 m. sausio mėn. COM (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

2009 m. sausio mėn. COM

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

2009 m. sausio mėn. COM

40,0

39,6

40,2

40,3

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

40,0

40,0

39,2

38,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

2009 m. sausio mėn. COM

42,0

42,1

43,8

43,7

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

42,0

42,5

41,2

40,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

2009 m. sausio mėn. COM

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

0,2

– 0,2

0,3

0,8

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

0,6

0,5

0,1

– 0,1

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

2009 m. sausio mėn. COM

44,9

45,5

47,7

49,7

nėra duomenų

2008 m. kovo mėn. KP

44,9

44,2

43,3

42,3

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  Programoje pateikiami papildomi neprivalomi duomenys, kurie turi būti patikrinti siekiant užtikrinti nuoseklumą.

(4)  Programoje nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis potencialiojo augimo įverčiais 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % ir 3,7 % atitinkamai 2007–2010 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinę prognozę vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės 2010 m. bus 0,2 % BVP (deficitą didinančios), o kitais metais bus lygios nuliui.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/22

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 66/05)

| Sprendimo priėmimo data | 2008 11 26 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 293/08 |
| Valstybė narė | Vengrija |
| Regionas | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Teisinis pagrindas | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 35 863 mln. HUF |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | 2008 9 1-2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2008 11 26

Pagalbos Nr.

N 293/08

Valstybė narė

Vengrija

Regionas

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Teisinis pagrindas

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 35 863 mln. HUF

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

2008 9 1-2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/23

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 66/06)

2009 m. kovo 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5408 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5408 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/23

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 66/07)

2009 m. kovo 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų klaba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5451 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5451 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/24

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 66/08)

2009 m. vasario 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalimi kartu su 6 straipsnio 2 dalimi. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | svetainės Europa konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą arba sektorių, |
| --- | --- |

—

svetainės Europa konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą arba sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje. Dokumento Nr. 32009M5253. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje. Dokumento Nr. 32009M5253. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/25

---

Euro kursas (1)

2009 m. kovo 19 d.

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3671 |
| JPY | Japonijos jena | 129,67 |
| DKK | Danijos krona | 7,4514 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,94050 |
| SEK | Švedijos krona | 10,8663 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5385 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,6450 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,779 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 298,50 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7080 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5410 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3003 |
| TRY | Turkijos lira | 2,3047 |
| AUD | Australijos doleris | 1,9771 |
| CAD | Kanados doleris | 1,6732 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,5972 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,4601 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0589 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 897,94 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,0797 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,3352 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4555 |
| IDR | Indijos rupija | 16 357,35 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9933 |
| PHP | Filipinų pesas | 65,830 |
| RUB | Rusijos rublis | 45,6515 |
| THB | Tailando batas | 48,430 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0624 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,8722 |
| INR | Indijos rupija | 68,7790 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3671

JPY

Japonijos jena

129,67

DKK

Danijos krona

7,4514

GBP

Svaras sterlingas

0,94050

SEK

Švedijos krona

10,8663

CHF

Šveicarijos frankas

1,5385

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,6450

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,779

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

298,50

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7080

PLN

Lenkijos zlotas

4,5410

RON

Rumunijos lėja

4,3003

TRY

Turkijos lira

2,3047

AUD

Australijos doleris

1,9771

CAD

Kanados doleris

1,6732

HKD

Honkongo doleris

10,5972

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,4601

SGD

Singapūro doleris

2,0589

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 897,94

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,0797

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,3352

HRK

Kroatijos kuna

7,4555

IDR

Indijos rupija

16 357,35

MYR

Malaizijos ringitas

4,9933

PHP

Filipinų pesas

65,830

RUB

Rusijos rublis

45,6515

THB

Tailando batas

48,430

BRL

Brazilijos realas

3,0624

MXN

Meksikos pesas

18,8722

INR

Indijos rupija

68,7790

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/26

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

(2009/C 66/10)

XA numeris: XA 406/08

Valstybė narė: Austrija

Regionas: Bundesland Wien

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Teisinis pagrindas: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 0,13 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Dotuojama ne daugiau kaip 50 % draudimo įmokos

Įgyvendinimo data: Nuo 2009 m. sausio 1 d.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Vienos federacinėje žemėje yra apie 700 ūkių; sodininkystė ir lauko kultūrų auginimas yra pagrindinės gamybos sritys. Ūkiai tvarkomi tik kaip mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). Šie šeimos ūkiai ne tik tiekia miesto gyventojams šviežius, aukštos kokybės žemės ūkio produktus, bet ir apdirbdami bei prižiūrėdami žemės ūkio naudmenų plotus labai prisideda prie kultūrinio kraštovaizdžio formavimo ir išsaugojimo Vienos miesto teritorijoje. Todėl svarbus Vienos miesto politikos tikslas yra ilgalaikio šių ūkių saugumo užtikrinimas.

Svarbi ūkių ekonominio gyvybingumo užtikrinimo priemonė – draudimas nuo nepalankių oro sąlygų, kurias galima laikyti stichinėmis nelaimėmis, padarytos žalos žemės ūkio produkcijai Dėl pastaraisiais metais vis labiau kintančio klimato tinkamas rizikos valdymas, ypač žemės ūkio produktų gamybos ūkiuose, tampa vis svarbesnis.

Rizikos draudimo pagalba, teikiama subsidijuojamomis draudimo įmokomis, pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 12 straipsnį yra suderinama su bendrąja rinka.

Nuo 2001 m. Vienos federacinė žemė Vienos sodininkystės ūkiams kasmet skiria subsidiją, kuri sudaro ne daugiau kaip 50 % draudimo įmokos, draudžiant šiltnamius nuo audrų padaromos žalos.

Ši paramos priemonė, kuriai pritarė Europos Komisija (valstybės pagalba N 845/2000/Austrija/Viena), pasirodė esanti labai veiksminga; ją įgyvendinus daugiau kaip 90 % šiltnamių Vienoje yra apdrausti nuo audros padaromos žalos. Siekiant užtikrinti šios priemonės ilgalaikiškumą, naujojoje direktyvoje ūkiams ir toliau turi būti siūlomas šis finansavimas.

Atsižvelgiant į didelį šios paramos priemonės veiksmingumą ir dėl klimato kaitos didėjančią nepalankių oro sąlygų, kurios žemės ūkio produkcijai (ypač ariamosios žemdirbystės srityje) gali padaryti daug žalos, riziką, ši paramos priemonė nuo 2009 m. bus taikoma ir Vienos ariamosios žemdirbystės ūkiams. Ariamosios žemės plotų draudimu nuo kelių pavojų ūkiai gali papildomai apsidrausti ne tik nuo krušos ir šalčio, bet ir nuo kitų nepalankių oro sąlygų, kaip antai sausra, potvyniai, sąnašos, plutos susidarymas, audros ir pan., rizikos. Siekiant Vienos ūkininkus paskatinti apsidrausti, ūkiams turi būti kasmet teikiama ne daugiau kaip 50 % draudimo įmokos sudaranti subsidija. Šia priemone ketinama paspartinti Vienos ariamosios žemės plotų draudimą nuo minėtų pavojų kuo didesnėje teritorijoje ir taip pagerinti Vienos federacinės žemės ūkio valdų rizikos valdymą bei ekonominį stabilumą

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkio produktų gamybos ūkiai (sodininkystė ir ariamoji žemdirbystė) Vienoje

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Interneto svetainė: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Kita informacija: Įsigaliojus šiai direktyvai netenka galios patvirtinta direktyva „Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft“ (valstybės pagalba N 845/2000/Austrija/Viena).

Ši schema pagrįsta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 12 straipsniu ir visiškai atitinka jo sąlygas. Ši pagalba nedaro jokio neigiamo poveikio draudimo paslaugų vidaus rinkos veikimui. Pagalbą teikianti institucija užtikrina, kad pagalba neapsiriboja draudimo paslaugomis, kurias teikia viena draudimo bendrovė ar bendrovių grupė, ir jai nėra taikoma sąlyga, kad pareiškėjai draudimo sutartį pasirašytų su Austrijoje įsteigta bendrove

XA numeris: XA 409/08

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Champagne-Ardenne

Pagalbos schemos pavadinimas: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Teisinis pagrindas:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalis. |
| --- | --- |

—

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalis.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 800 000 EUR programai, kuri baigsis 2010 m. sausio mėn

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Regionas suteiks ne didesnę kaip 80 % pagalbą už nekompensuojamus nuostolius (iki 200 EUR už naują avį, iki 20 EUR – už naujus avelę ar ėriuką ar 320 EUR už naują registruotą aviną).

Pagalba bus skiriama už nuo mėlynojo liežuvio židinio nustatymo iki pagalbos paraiškos pateikimo sanitarinei apsaugos tarnybai (pranc. GDS) deklaruotus kritusius gyvulius

Taikymo data: Nuo dienos, kai Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje bus paskelbtas prašymo taikyti išimtį registracijos numeris

Pagalbos schemos trukmė: Iki 2010 m. sausio 31 d.

Pagalbos tikslas: Pagalba augintojams siekiama kompensuoti ekonominius nuostolius, atsiradusius gyvuliams kritus dėl avių mėlynojo liežuvio ligos protrūkio.

Pagal valstybės pagalbos bylas suskaičiuota, kad Šampanės-Ardėnų regione buvo deklaruotos maždaug 6 639 nuo mėlynojo liežuvio ligos kritusios avys (1 660 iš jų – suaugusios avys) 237 ūkiuose. Be to, 2008 m. augintojai deklaravo 2 882 išmokomis už avis ar ožkas (pranc. PBC) mažiau (PBC atitinka avių, kurios nors vieną kartą ėriavosi ar kurių amžius didesnis nei 12 mėnesių, deklaruotų avių ūkiuose nuo vasario 1 d. iki gegužės 10 d., skaičių) nei 2007 m. Krizė ištiko tada, kai regiono avių auginimas nuo 2003 augo (+ 10 000 avių per pastaruosius ketverius metus). Taigi šio sektoriaus dinamikai regione gresia didelis pavojus.

Todėl Šampanės-Ardėnų regionas finansiškai parems avių augintojus, kurių ūkiai patyrė mėlynojo liežuvio ligos protrūkį ir kurie nuo 2006 m. rugsėjo mėnesio susiduria su labai dideliais ekonominiais ir sanitariniais sunkumais.

Regionine pagalba siekiama paremti profesionalius ūkius, kuriuose yra ne mažiau kaip 100 PBC.

Augintojas–regiono pagalbos gavėjas įsipareigoja penkerius metus išlaikyti gamybos lygį: deklaravus metinį PBC skaičių, bus atliktas patikrinimas

Ekonomikos sektorius (-iai): Ne vyresni kaip 60 metų amžiaus avių augintojai, kurių ne mažiau kaip 80 % žemės ūkio naudmenų yra Šampanėje-Ardėnuose ir kurių žemės ūkio veikla yra pagrindinis užsiėmimas (arba žemės ūkio įmonės, kurių ne mažiau kaip 50 % akcinio kapitalo priklauso ne vyresniems kaip 60 metų amžiaus fiziniams asmenims, AMEXA nariams, kurių žemės ūkio veikla yra pagrindinis užsiėmimas)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Interneto svetainė: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

XA numeris: XA 414/08

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Land Baden-Württemberg

Pagalbos schemos pavadinimas: Landwirtschaft — Wachstum

Teisinis pagrindas: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Teikiamos lengvatinės paskolos. Numatoma pagalbos vertė sudaro 500 000–600 000 EUR. Šią pagalbos sumą skiria bankas „Landwirtschaftliche Rentenbank“; bankas „Landeskreditbank Baden-Württemberg“ pagalbos sumos neskiria

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Kompensuojama ne daugiau kaip 20 % tinkamų finansuoti išlaidų. Didžiausia vienai įmonei suteiktos pagalbos suma negali viršyti 400 000 EUR per trejus finansinius metus. Kaupiant pagalbą su kitomis valstybės lėšomis toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms, laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1857/2006 nustatytų ribų. Įsigyjant žemę, išskyrus skirtą statyboms, pagalba gali būti skiriama išlaidoms, kurios neviršija 10 % tinkamų finansuoti investicijų išlaidų, kompensuoti

Įgyvendinimo data: Per Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 20 straipsnio 1 dalyje nustatytą laikotarpį, tačiau ne anksčiau kaip 2009 m. sausio 2 d.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2014 m. birželio 30 d.

Pagalbos tikslas: Remiamos visos mažos ir vidutinės žemės ūkio įmonės, kurios verčiasi pirmine žemės ūkio produktų gamyba (išskyrus žuvininkystę ir akvakultūrą), kaip nurodyta EB sutarties I priede, skatinant investicijas į pirminę žemės ūkio produktų gamybą (Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnis). Tinkamos finansuoti išlaidos yra: a) nekilnojamojo turto statybos, įsigijimo arba gerinimo išlaidos; b) technikos ir įrangos, įskaitant kompiuterių programinę įrangą, įsigijimo arba išperkamosios nuomos už ne didesnę kaip rinkos vertę išlaidos; ir c) bendros išlaidos, susijusios su a ir b punktuose minėtomis išlaidomis, pvz., atlygiai architektams, inžinieriams ir konsultantams, galimybių studijos. Tačiau užtikrinama, kad pagalba nebus teikiama pažeidžiant draudimus arba apribojimus, numatytus Tarybos reglamentuose, kuriais nustatomas bendras rinkos organizavimas, net jei tokie draudimai arba apribojimai taikomi tik Bendrijos paramai

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis, vynuogininkystė, sodininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Interneto svetainė: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Kita informacija: —

XA numeris: XA 417/08

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Freistaat Bayern

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Teisinis pagrindas:

| — | 6 straipsnis 1 dalimi kartu su II A skyriaus 2 punktas III priedas Reglamento (EB) Nr 999/2001 |
| --- | --- |

—

6 straipsnis 1 dalimi kartu su II A skyriaus 2 punktas III priedas Reglamento (EB) Nr 999/2001

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Apie 2,3 mln. EUR dotacija greitajam tyrimui GSE nustatyti vyresniuose kaip 30 mėnesių skerdžiamuose galvijuose; dotacijos dydis priklauso nuo kasmet nustatomos Bendrijos finansinės pagalbos ir reikiamų tyrimų skaičiaus

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Iki 100 %

Įgyvendinimo data: Kasmetiniai asignavimai

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė:

Pagalbos tikslas: Valstybė dotuoja išlaidas, patirtas vykdant įstatymais numatytus privalomus tyrimus kovojant su USE arba GSE.

Pagalbos teisinis pagrindas: Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 16 straipsnio 1 dalies g punktas.

Patvirtinama, kad pagalboje pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 16 straipsnio 3 dalį tiesioginės išmokos gamintojams nenumatytos

Ekonomikos sektorius (-iai): Bavarijos skerdyklos ir perdirbimo įmonės bei mažos ir vidutinės žemės ūkio valdos. Dėl Bavarijos skerdyklų ir perdirbimo įmonių įvykdomi Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 16 straipsnio 2 dalyje nustatyti reikalavimai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Klausimai gali būti siunčiami:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Interneto svetainė: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Kita informacija: —

XA numeris: XA 429/08

Valstybė narė: Airija

Regionas: Valstybė narė

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Cattle Breeding Infrastructure Program

Teisinis pagrindas: National Development Plan 2007-2013

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Daugiausia 1,5 mln. EUR per metus

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Iki 70 % reikalavimus atitinkančių išlaidų

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Airijos galvijininkystės federacija (Irish Cattle Breeding Federation, ICBF) administruos programą „Cattle Breeding Infrastructure Program 2008“. Šia programa siekiama skatinti galvijininkyste ir pienininkyste besiverčiančius ūkininkus naudotis vertingomis šiuolaikinėmis mokslo žiniomis apie gyvulių veisimą ir tokiu būdu prisidėti prie ilgalaikio ūkių gyvybiškumo išsaugojimo. Šią programą sudaro keletas dalių: tyrimai, genetinis įvertinimas, duomenų rinkimas ir informacijos platinimas.

Genetinio įvertinimo projektas apima Airijos galvijininkystės ir pienininkystės sektoriuose taikomų genetinio įvertinimo sistemų mokslinius tyrimus, peržiūrą ir tobulinimą, įtraukiant genomų duomenis, naujų galvijininkystės sektoriaus vertinimo ataskaitų rengimą, įskaitant reklamą, mokymų medžiagos leidimą, tiesioginių elektroninio pašto pranešimų siuntimą ūkininkams ir šio sektoriaus ūkininkų bei suinteresuotųjų asmenų susitikimus, siekiant ūkininkams suteikti daugiau žinių apie naujus rodiklius.

Pagal šią programą vykdomu duomenų rinkimu bei informacijos platinimu siekiama vystyti kompiuterines sistemas, rengti mokymus ir remti galvijininkystės ir pienininkystės rodiklių sistemos kūrimą.

Ši pagalba teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies d ir e punktus bei 16 straipsnio 1 dalies b punktą – techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje ir parama gyvulininkystės sektoriui

Ekonomikos sektorius (-iai): Galvijininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Interneto svetainė: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/30

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

(2009/C 66/11)

XA numeris: XA 425/08

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Comunitat Valenciana

Pagalbos schemos pavadinimas: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Teisinis pagrindas: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Metinis biudžetas: 90 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 % išlaidų

Taikymo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje

Pagalbos schemos trukmė: 2008–2013 m.

Pagalbos tikslas: Teikti techninę paramą pieno gamybos sektoriui, įgyvendinant programas, skirtas žalio karvių, avių ir ožkų pieno kokybei kontroliuoti ir gerinti, ir taip skatinti ūkius kelti pieno kokybę sukuriant tokias žalio pieno gamybos, sandėliavimo ir vežimo sąlygas, kurios užtikrintų pažangą visose šiose srityse ar keliose iš jų:

Ši schema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnį

Ekonomikos sektorius (-iai): Comunitat Valenciana atrajotojų pieno ūkių savininkai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Kita informacija: —

Interneto svetainė: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA numeris: XA 426/08

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Comunitat Valenciana

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV“

Teisinis pagrindas: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV“

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos: 4 193 400 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas:

I.   Pagalba kontrolės tarnybų arba valdymo institucijų veiklai:

| — | skatinant kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą – iki 80 %, |
| --- | --- |

—

skatinant kokybiškų žemės ūkio produktų gamybą – iki 80 %,

| — | asociacijų ir panašių subjektų steigimo veiklai pradėti – iki 100 %. |
| --- | --- |

—

asociacijų ir panašių subjektų steigimo veiklai pradėti – iki 100 %.

Atskirai kontrolės tarnybai ar valdymo institucijai, susijusiai su geografinėmis ir kilmės vietos nuorodomis, arba Ekologinio ūkininkavimo komitetui skiriama pagalba jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 550 000 EUR per metus.

II.   Pagalba „CV“ prekės ženklo naudojimo leidimus administruojančių asociacijų veiklai:

| — | iki 70 %. |
| --- | --- |

—

iki 70 %.

Atskirai asociacijai skiriama pagalba jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 50 000 EUR per metus.

III.   Pagalba kontrolės tarnybų asociacijų, jų federacijų arba konfederacijų arba su kokybės ženklais susijusių tarpšakinių organizacijų veiklai:

| — | iki 50 %. |
| --- | --- |

—

iki 50 %.

Atskirai asociacijai skiriama pagalba jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 70 000 EUR per metus

Įgyvendinimo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Nuo 2009 iki 2013 m. imtinai

Pagalbos tikslas: Bendrasis tikslas – sukurti pagrindą 2009–2013 m. laikotarpiu vykdyti veiklą, susijusią su žemės ūkio produktais, pažymėtais Comunitat Valenciana kokybės ženklu.

Ši pagalba susijusi su išimtimi, numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 9 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalyje

Ekonomikos sektorius (-iai): Valensijos autonominės srities žemės ūkio maisto

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Interneto svetainė: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Kita informacija: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA numeris: XA 427/08

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Comunidad Valenciana

Pagalbos schemos pavadinimas: Ayudas al programa de genotipado

Teisinis pagrindas: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Metinis biudžetas: 21 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 % išlaidų

Taikymo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje

Pagalbos schemos trukmė: 2008–2013 m.

Pagalbos tikslas: Nacionalinės programos, skirtos atsparumo skrepi ligai genetinei atrankai, vystymas (ožkų ir avių USE). Ši schema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 16 straipsnį

Ekonomikos sektorius (-iai): Ožkų ir avių ūkiai regionuose, kuriuose auginami grynaveisliai gyvuliai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Interneto svetainė: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA numeris: XA 428/08

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Provincie Limburg

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią paramą, pavadinimas: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Teisinis pagrindas: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 31 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 100 %

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Iki 2009 m. kovo 1 d.

Pagalbos tikslas: Pagalba teikiama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsniu. Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytų sąlygų bus laikomasi

Ekonomikos sektorius (-iai): Pirminis žemės ūkis (pipirai)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Interneto svetainė: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Kita informacija: Šiuo metu bendrovė „Wijnen Paprika's“ plečia savo šiltnamių plotą. Ši plėtra vyksta trimis etapais. Per pirmuosius du etapus įrengtus šiltnamius ketinama šildyti dujomis kūrenamu termofikaciniu įrenginiu. Trečiuoju etapu įrengtus šiltnamius ketinama šildyti pasitelkiant geoterminę energiją. Norint visa tai įgyvendinti, būtina atlikti tam tikrus tyrimus.

Pirmasis etapas susijęs su dirvožemio gylio ir temperatūros modelio tyrimu. Remiantis minėtu tyrimu, atrinkti du galimi rezervuarai. Pasirinktas tinkamas abiejų rezervuarų gylis, todėl formacijos vanduo gali būti pakankamai karštas, kad sušildytų šiltnamius. Tačiau neaišku, ar iš rezervuarų galima gauti tiek vandens, kiek reikia. Todėl reikia nustatyti rezervuaruose esančio vandens kiekį ir uolienos akytumą bei laidumą. Tai susiję su antruoju etapu, kuriame numatytai vykdyti veiklai prašoma suteikti pagalbą. Tyrimo sąnaudoms padengti skirtos pagalbos suma 31 000 EUR.

Pagalba teikiama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsniu. Tiesioginių išmokų ūkininkams skiriama nebus; pagalba skiriama kaip subsidijuojamos konsultavimo paslaugos. Pagalba neskiriama tęstinėms ar reguliarioms paslaugoms teikti, o sąnaudos nėra susijusios su įprastinėmis įmonės veiklos išlaidomis. Pagalba teikiama remiantis Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg; ją gali gauti visos čia nustatytus reikalavimus tenkinančios įmonės

XA numeris: XA 431/08

Valstybė narė: Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas: Thüringen (DEG0)

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Teisinis pagrindas:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei paskirtos individualios pagalbos suma: Bendra apytikslė pagalbos suma – 2,47 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Iki 100 %

Įgyvendinimo data: Nuo dienos, kurią apie pagalbos priemonę paskelbs Komisija

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas:

| — | Kompensuoti ūkininkų išlaidas sveikatos patikrinimams, tyrimams ir kitoms ankstyvosios diagnostikos priemonėms, vakcinoms pirkti ir vakcinuoti arba vaistams, kurių reikia siekiant slopinti epizootijas ir apsisaugoti nuo jų, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 7 dalyje.






  — | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- | --- |

—

Kompensuoti ūkininkų išlaidas sveikatos patikrinimams, tyrimams ir kitoms ankstyvosios diagnostikos priemonėms, vakcinoms pirkti ir vakcinuoti arba vaistams, kurių reikia siekiant slopinti epizootijas ir apsisaugoti nuo jų, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 7 dalyje.

—

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 1 dalis.

| — | Atlyginti ūkininkų nuostolius dėl epizootijų, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 7 dalyje.






  — | Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalis. |
| --- | --- | --- |

—

Atlyginti ūkininkų nuostolius dėl epizootijų, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 7 dalyje.

—

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalis.

Kompensuojamos išlaidos nurodytos Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) 1 priede

Ekonomikos sektorius (-iai): Gyvulininkystė, kiaulininkystė, avininkystė, ožkininkystė, arklininkystė, bitininkystė

Pagalbą teikiančios įstaigos pavadinimas ir adresas:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Interneto svetainė: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Kita informacija: —

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 20.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/33

---

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1)

(Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą „Concession de Nesles“, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 66/12)

2008 m. rugsėjo 18 d. įmonė Geopetrol S.A., kurios pagrindinė buveinė yra 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Prancūzija), pateikė prašymą dešimčiai metų suteikti koncesiją, vadinamą „Concession de Nesles“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius maždaug 11,27 kv. kilometrų teritorijoje, užimančioje dalį Senos ir Marnos departamento.

Šio leidimo perimetras sudarytas iš dienovidinių ir lygiagrečių, siekiančių toliau geografinėmis koordinatėmis apibūdintas viršukalnes (NTF, Paryžiaus dienovidinis):

| Viršukalnės | Ilguma
  (° R) | Platuma
  (° Š) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Viršukalnės

Ilguma

(° R)

Platuma

(° Š)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Prašymų pateikimas ir leidimo suteikimo kriterijai

Pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų pateikėjai turi atitikti sąlygas, nustatytas 2006 m. birželio 2 d. Nutarimo Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų 4 ir 5 straipsniuose (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Susidomėjusios įmonės gali per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti konkurencinį prašymą, remdamosi taisyklėmis, aprašytomis „Pranešime apie kalnakasybos leidimų išdavimą Prancūzijoje“, paskelbtame 1994 m. gruodžio 30 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C 374, 11 puslapyje, ir nustatytomis Nutarimu Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų. Konkurenciniai prašymai siunčiami Kalnakasybos ministrui nurodytu adresu.

Pirminiam prašymui ir konkurenciniams prašymams taikomi minėto nutarimo 6 straipsnyje nustatyti kalnakasybos leidimų suteikimo kriterijai, o sprendimai dėl jų bus priimti ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo 23 d.

Veiklos vykdymo ir sustabdymo sąlygos ir reikalavimai

Pareiškėjų prašoma remtis Kalnakasybos kodekso 79 ir 79.1 straipsniais ir 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-649 dėl kalnakasybos, požeminio saugojimo darbų ir kasyklų bei požeminio saugojimo tvarkos (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Papildomos informacijos galima gauti šiuo adresu: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (tel. (33) 153 94 14 81, faksas (33) 153 94 14 40).

Prieš tai paminėtas įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas galima rasti interneto svetainėje: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

---