# Úradný vestník C 517/22.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 517 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6422. decembra 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 517

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6422. decembra 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021 |
| 2021/C 517/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha politiky súdržnosti pri odstraňovaní nerovností v novom programovom období po kríze COVID-19 Komplementarita a možné prekrývanie s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi obnovy [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 1 |
| 2021/C 517/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 9 |
| 2021/C 517/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Núdzové opatrenia na podporu zamestnanosti a príjmov počas pandemickej krízy [stanovisko z vlastnej iniciatívy] | 16 |
| 2021/C 517/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej [prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ] | 23 |
| 2021/C 517/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec (prieskumné stanovisko) | 38 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021

2021/C 517/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha politiky súdržnosti pri odstraňovaní nerovností v novom programovom období po kríze COVID-19 Komplementarita a možné prekrývanie s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi obnovy [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

1

2021/C 517/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

9

2021/C 517/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Núdzové opatrenia na podporu zamestnanosti a príjmov počas pandemickej krízy [stanovisko z vlastnej iniciatívy]

16

2021/C 517/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej [prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ]

23

2021/C 517/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec (prieskumné stanovisko)

38

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021 |
| 2021/C 517/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov [COM(2021) 219 final] | 45 |
| 2021/C 517/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov [COM(2021) 189 final – 2021/104(COD)] | 51 |
| 2021/C 517/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora európskeho prístupu v oblasti umelej inteligencie [COM(2021) 205 final] | 56 |
| 2021/C 517/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá v oblasti umelej inteligencie (akt o umelej inteligencii) a menia niektoré legislatívne akty Únie [COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)] | 61 |
| 2021/C 517/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o strojníckych výrobkoch [COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)] | 67 |
| 2021/C 517/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode [COM(2021) 188 final] | 72 |
| 2021/C 517/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 [COM(2021) 171 final] | 78 |
| 2021/C 517/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia EÚ v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie [COM(2021) 120 final] | 86 |
| 2021/C 517/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 [COM(2021) 170 final] | 91 |
| 2021/C 517/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)] | 97 |
| 2021/C 517/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj akvakultúry EÚ Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Strategické usmernenia pre udržateľnejšiu a konkurencieschopnejšiu akvakultúru EÚ na obdobie 2021 až 2030 [COM (2021) 236 final] | 103 |
| 2021/C 517/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ – Transformácia modrého hospodárstva EÚ v záujme udržateľnej budúcnosti [COM(2021) 240 final] | 108 |
| 2021/C 517/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre napredovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby [COM(2021) 141 final] | 114 |
| 2021/C 517/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Cezhraničná infraštruktúra prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv – predĺženie obdobia platnosti Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2222, pokiaľ ide o cezhraničnú infraštruktúru spájajúcu Úniu a Spojené kráľovstvo prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv [COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)] | 120 |
| 2021/C 517/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v regionálnom riadiacom výbore Dopravného spoločenstva, pokiaľ ide o prijatie rozpočtu Dopravného spoločenstva na rok 2022 [COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)] | 121 |
| 2021/C 517/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody o GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more) (prepracované znenie) [COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)] | 122 |
| 2021/C 517/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013, pokiaľ ide o obmedzenia prístupu do vôd Únie [COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)] | 123 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021

2021/C 517/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov [COM(2021) 219 final]

[COM(2021) 219 final]

45

2021/C 517/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov [COM(2021) 189 final – 2021/104(COD)]

[COM(2021) 189 final – 2021/104(COD)]

51

2021/C 517/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora európskeho prístupu v oblasti umelej inteligencie [COM(2021) 205 final]

[COM(2021) 205 final]

56

2021/C 517/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá v oblasti umelej inteligencie (akt o umelej inteligencii) a menia niektoré legislatívne akty Únie [COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)]

[COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)]

61

2021/C 517/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o strojníckych výrobkoch [COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)]

[COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)]

67

2021/C 517/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode [COM(2021) 188 final]

[COM(2021) 188 final]

72

2021/C 517/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 [COM(2021) 171 final]

[COM(2021) 171 final]

78

2021/C 517/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia EÚ v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie [COM(2021) 120 final]

[COM(2021) 120 final]

86

2021/C 517/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 [COM(2021) 170 final]

[COM(2021) 170 final]

91

2021/C 517/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov [COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)]

[COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)]

97

2021/C 517/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj akvakultúry EÚ Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Strategické usmernenia pre udržateľnejšiu a konkurencieschopnejšiu akvakultúru EÚ na obdobie 2021 až 2030 [COM (2021) 236 final]

[COM (2021) 236 final]

103

2021/C 517/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ – Transformácia modrého hospodárstva EÚ v záujme udržateľnej budúcnosti [COM(2021) 240 final]

[COM(2021) 240 final]

108

2021/C 517/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre napredovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby [COM(2021) 141 final]

[COM(2021) 141 final]

114

2021/C 517/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Cezhraničná infraštruktúra prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv – predĺženie obdobia platnosti Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2222, pokiaľ ide o cezhraničnú infraštruktúru spájajúcu Úniu a Spojené kráľovstvo prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv [COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)]

[COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)]

120

2021/C 517/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v regionálnom riadiacom výbore Dopravného spoločenstva, pokiaľ ide o prijatie rozpočtu Dopravného spoločenstva na rok 2022 [COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)]

[COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)]

121

2021/C 517/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody o GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more) (prepracované znenie) [COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)]

[COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)]

122

2021/C 517/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013, pokiaľ ide o obmedzenia prístupu do vôd Únie [COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

[COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

123

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Úloha politiky súdržnosti pri odstraňovaní nerovností v novom programovom období po kríze COVID-19 Komplementarita a možné prekrývanie s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi obnovy

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2021/C 517/01)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Judith VORBACH |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS

Pomocná spravodajkyňa:

Judith VORBACH

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 23. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/0/6 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

25. 3. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

8. 9. 2021

Prijaté v pléne

23. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Nástroj Next Generation EU nie je založený iba na solidarite medzi členskými štátmi, ale symbolizuje aj skutočnosť, že členské štáty majú spoločnú víziu do budúcnosti. Jeho účinok, pokiaľ ide o posilnenie dôvery, už pomohol znížiť pravdepodobnosť hlbokej krízy v niektorých krajinách a jeho pozitívny vplyv bude plne citeľný, keď sa začne so skutočnými výdavkami. EHSV veľmi oceňuje, že sa Európskej únii za krátky čas podarilo vypracovať a prijať takýto rozsiahly mechanizmus, ale zároveň požaduje, aby sa vynaložilo všetko úsilie na jeho ďalšie zlepšenie a riešenie možných nedostatkov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vo všeobecnosti podporuje hospodársku a sociálnu politiku zameranú na prosperitu, v rámci ktorej sú prioritou blahobyt ľudí a na nikoho sa nezabúda. V tomto stanovisku sa zameriavame na spôsoby, akými sa v politike súdržnosti a nástroji Next Generation EU najmä pomocou Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (1), ktorý je jeho hlavným prvkom, navrhuje tieto nerovnosti napraviť. Nástroj Next Generation EU v skutočnosti prispeje k vzostupnej konvergencii medzi členskými štátmi a môže tiež zlepšiť fiškálny priestor pre opatrenia v oblasti sociálnej politiky. Rozsah a spôsob, akým sa má proti nerovnostiam v rámci krajín a nerovnováhe medzi regiónmi bojovať prostredníctvom nástroja Next Generation EU, je v konečnom dôsledku veľkou výzvou na nadchádzajúce roky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Obrovský problém nerovností existoval už pred pandémiou COVID-19. Kríza ďalej zdôraznila a prehĺbila tieto dlhotrvajúce rozdiely v našich spoločnostiach vrátane nerovnomerného rozdelenia príjmov a bohatstva a prístupu k zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu. Rozdiely sa líšia v závislosti od pohlavia, veku, vzdelania a zdravotného postihnutia, ako aj podľa regiónov, sektorov a povolaní. Pandémia neúmerne zasiahla ženy a mladých ľudí. Výskyt infekcií COVID-19 je najvyšší u najodkázanejších osôb, čo zase môže mať nepriaznivý vplyv na ich príjem. Takisto je menej pravdepodobné, že chudobnejší ľudia môžu pracovať z domu, čo sa ukázalo ako hlavný faktor pri strate pracovného miesta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EÚ by mala využiť jedinečnú príležitosť, ktorú predstavuje nástroj Next Generation EU, na riešenie nedostatkov v sociálnej, hospodárskej a environmentálnej politike a na uplatňovanie prístupu zameraného na prosperitu. EHSV víta skutočnosť, že sociálne ciele, a najmä cieľ hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, sú zakotvené v šiestich pilieroch Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a že medzi hodnotiace kritériá národných plánov obnovy a odolnosti patrí aj ich sociálny vplyv. Je správne, že členské štáty musia tiež vysvetliť, ako národné plány obnovy a odolnosti prispievajú k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých. EHSV sa však domnieva, že je potrebné výrazne posilniť a spresniť zameranie na spravodlivé rozdelenie v rámci národných plánov obnovy a odolnosti a nástroja Next Generation EU ako celku. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aby sa zabezpečilo, že národné plány obnovy a odolnosti budú mať silnejší sociálny rozmer, EHSV navrhuje, aby Komisia vypracovala nielen metodiku podávania správ o sociálnych výdavkoch podľa článku 29 ods. 4 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, ale aj metodiku hodnotenia sociálneho vplyvu štrukturálnych reforiem navrhovaných v národnom pláne obnovy a odolnosti. V tejto súvislosti je veľmi diskutabilné, že delegovaný akt, v ktorom sa stanovia špecifikácie týkajúce sa sociálneho rozmeru, bude dostupný až po vypracovaní národných plánov obnovy a odolnosti, či dokonca až po ich schválení. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jednou z veľkých výziev je zabezpečiť koherentnosť a synergie medzi politikou súdržnosti a nástrojom Next Generation EU, najmä Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a React-EU. Hoci pri vykonávaní programov je dôležité vyhnúť sa prekrývaniu a nejasným situáciám, mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť, aby si programy navzájom neodporovali alebo sa neoslabovali. Možné uprednostňovanie financovania z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pred politikou súdržnosti v dôsledku tlaku na rýchlu absorpciu môže znížiť pozornosť a schopnosť v oblasti programovania a vykonávania financovania politiky súdržnosti v období 2021 – 2027 a prispieť tak k ďalším oneskoreniam a problémom pri čerpaní prostriedkov v rámci politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je znepokojený tým, že v dôsledku rozdielneho právneho základu (pozri bod 3.4) sa ustanovenia o znižovaní nerovností zakotvené v politike súdržnosti primerane nezohľadňujú v pravidlách upravujúcich využívanie nástroja Next Generation EU a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Je dôležité, aby rozsah a jasnosť sociálneho rozmeru v rámci politiky súdržnosti slúžili ako model pre nástroj Next Generation EU a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. Okrem toho by sa prísne pravidlá politiky súdržnosti týkajúce sa konzultácií so zainteresovanými stranami, a najmä zásada partnerstva, mali brať prinajmenšom ako návrh postupov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom efektívne nasmerovať investície do opatrení sociálneho začlenenia a v oblasti boja proti nerovnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na podmienenosť vyplácania finančných prostriedkov vykonávaním odporúčaní pre jednotlivé krajiny je o to dôležitejšie, aby sa zreformoval európsky semester vrátane minimálnych noriem pre konzultácie so sociálnymi partnermi a s občianskou spoločnosťou, ako sa uvádza v uznesení EHSV o zapojení organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov obnovy a odolnosti (2). V súvislosti s politikou súdržnosti, nástrojom Next Generation EU a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny EHSV dôrazne odporúča podrobne sa zamerať na všetky rôzne aspekty nerovnosti a usilovať sa o udržateľný a inkluzívny rast, ako aj stanoviť podrobnosti, pokiaľ ide o spôsob, akým sa finančné prostriedky vynakladajú. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Okrem toho EHSV požaduje systematickú integráciu Európskeho piliera sociálnych práv a sociálneho prehľadu do nástroja Next Generation EU a hodnotenia národných plánov obnovy a odolnosti. Pri tejto integrácii sa treba nevyhnutne uistiť, že je nástroj Next Generation EU v súlade s vytváraním dôstojných pracovných miest. Vyplácanie finančných prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podnikom by preto malo byť spojené s určitými kritériami, ako je napríklad uplatňovanie kolektívnych zmlúv alebo poskytovanie vysokokvalitných pracovných miest v zmysle vnútroštátnych zákonov alebo právnych predpisov vyplývajúcich z dohody vnútroštátnych sociálnych partnerov. Musí sa zabezpečiť, aby z výhod plynúcich z obnovy, ako aj zo zelenej a digitálnej transformácie mali úžitok všetci obyvatelia Európskej únie. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Európska únia sa pri znižovaní rozdielov medzi členskými štátmi a v rámci nich dlhodobo spoliehala na svoju politiku súdržnosti, a najmä na fondy, ako je Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky sociálny fond. Pandémia COVID-19 spôsobila v roku 2020 mimoriadny systémový a hospodársky otras a prehĺbila existujúce nerovnováhy medzi členskými štátmi do takej miery, že fondy politiky súdržnosti na ich riešenie nepostačovali. To viedlo k vytvoreniu novej iniciatívy financovania známej ako Next Generation EU – balík obnovy v objeme 750 miliárd EUR, ktorý sa má rozdeliť medzi členské štáty. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nástroj Next Generation EU nie je založený iba na solidarite medzi členskými štátmi, ale je aj významným zlomom v procese európskej integrácie, napríklad vrátane mutualizácie dlhov, čím máme na mysli spoločnú emisiu dlhopisov a kolektívne zadlžovanie. Účinok nástroja Next Generation EU, pokiaľ ide o posilnenie dôvery, už pomohol znížiť pravdepodobnosť hlbokej krízy v niektorých krajinách a jeho pozitívny vplyv bude plne citeľný, keď sa začne so skutočnými výdavkami. Vďaka svojmu posilňujúcemu účinku na hospodársky rast pomôže znížiť nezamestnanosť. Z dlhodobého hľadiska sa očakáva, že nástroj Next Generation EU významne prispeje k environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti. EHSV sa domnieva, že nástroj Next Generation EU predstavuje jedinečnú príležitosť na posilnenie európskeho sociálneho modelu a na vybudovanie konkurencieschopnej a integrovanej EÚ prispievaním k rýchlej, spravodlivej a udržateľnej hospodárskej obnove. V konečnom dôsledku je pravdepodobné, že všetky členské štáty sa stanú čistými príjemcami (3). EHSV sa zároveň domnieva, že európske fondy nepredstavujú iba čísla, ciele a termíny, ale symbolizujú skutočnosť, že členské štáty EÚ majú spoločnú víziu do budúcnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je hlavným prvkom nástroja Next Generation EU s celkovým objemom 672,5 miliardy EUR vo forme úverov a grantov dostupných na podporu reforiem a investícií realizovaných v členských štátoch. Cieľom je zmierniť hospodársky a sociálny dosah pandémie koronavírusu a zabezpečiť, aby boli európske hospodárstva udržateľnejšie, inkluzívnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na výzvy a príležitosti, ktoré prináša zelená a digitálna transformácia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Pozostáva zo šiestich pilierov vrátane hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; zdravia a sociálnej odolnosti a politík pre budúcu generáciu, deti a mládež. Od členských štátov sa vyžaduje, aby podporovali synergie a úzku koordináciu medzi národnými plánmi obnovy a odolnosti a plánovaním politiky súdržnosti. V národných plánoch obnovy a odolnosti by sa navyše mali účinne riešiť problémy spôsobené čoraz rozdielnejším hospodárskym vývojom a rozličnými postupmi na dosiahnutie obnovy, ktoré nie sú priamo identifikované v európskom semestri. Mimoriadne dôležité sú odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Nástroj Next Generation EU zahŕňa okrem Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti aj iniciatívu Pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU) s prostriedkami v objeme 47,5 miliardy EUR. Ide o novú iniciatívu zameranú na rozšírenie opatrení zameraných na reakciu na krízu a na nápravu dôsledkov krízy prostredníctvom Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus. V porovnaní s inými opatreniami je však dostupný rozpočet pomerne nízky. K zelenej, digitálnej, udržateľnej, inkluzívnej a odolnej obnove hospodárstva preto môže prispieť len obmedzene. Finančné prostriedky z REACT-EU budú k dispozícii Európskemu fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskemu sociálnemu fondu (ESF) a Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Členským štátom sa ďalej poskytne v rámci programov súdržnosti na programové obdobie 2021 – 2027 celkovo 377,8 miliardy EUR. Táto suma sa pridelí z nasledujúcich fondov:






  — | Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), ktorého cieľom je vyrovnávať rozdiely v rozvoji medzi regiónmi, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), ktorého cieľom je vyrovnávať rozdiely v rozvoji medzi regiónmi,

| — | Kohézny fond, ktorým sa podporujú projekty EÚ v oblasti transeurópskych dopravných sietí, environmentálnej infraštruktúry a projektov v oblasti energetickej účinnosti a využívania energie z obnoviteľných zdrojov alebo udržateľnej mestskej mobility, |
| --- | --- |

—

Kohézny fond, ktorým sa podporujú projekty EÚ v oblasti transeurópskych dopravných sietí, environmentálnej infraštruktúry a projektov v oblasti energetickej účinnosti a využívania energie z obnoviteľných zdrojov alebo udržateľnej mestskej mobility,

| — | Európsky sociálny fond (ESF) |
| --- | --- |

—

Európsky sociálny fond (ESF)

| — | a novovytvorený Fond na spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

—

a novovytvorený Fond na spravodlivú transformáciu.

3.   Komplementarita, synergie a rozdiely medzi Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a politikou súdržnosti

| 3.1. | EHSV vo všeobecnosti podporuje hospodársku a sociálnu politiku zameranú na prosperitu, v rámci ktorej sú prioritou blahobyt ľudí a na nikoho sa nezabúda. Ďalšími hlavnými politickými cieľmi musia byť udržateľný a inkluzívny rast, kvalita života a znižovanie nerovností. EHSV žiada, aby sa tieto ciele začlenili do rôznych oblastí politiky vrátane daňovej politiky, politiky trhu práce, priemyselnej a menovej politiky. V kontexte európskeho semestra, rámca správy hospodárskych záležitostí a viacročného finančného rámca sa dôrazne odporúča zamerať sa viac na riešenie problému prehlbujúcich sa nerovností. V tomto stanovisku sa zameriavame na spôsoby, akými politika súdržnosti a nástroj Next Generation EU, najmä pomocou Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorý je jeho hlavným prvkom, navrhujú tieto nerovnosti napraviť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hrubé úhrady z nástroja Next Generation EU sú založené na kritériách, ktoré nie sú veľmi jasné. Je pravdepodobné, že nástroj Next Generation EU ako taký umožní slabším hospodárstvam EÚ rýchlejšie sa zotaviť zo vzostupnej reálnej konvergencie a prispieť k nej, čo EHSV považuje za veľmi vítané. Je však menej jasné, do akej miery a akým spôsobom, sa má prostredníctvom nástroja Next Generation EU bojovať proti nerovnostiam v rámci krajín a nerovnováhe medzi regiónmi. Prekrývanie politiky súdržnosti s nástrojom Next Generation EU však v každom prípade znamená, že veľmi pravdepodobne dôjde dokonca k negatívnym účinkom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Rovnaké podmienky v sociálnej politike a politike zamestnanosti majú kľúčový význam a ustanovenia nástroja Next Generation EU by si mali vyžadovať takéto reformy. EHSV poukazuje na svoje rôzne návrhy na riešenie nerovnosti v rámci krajín, a to napríklad prostredníctvom spojenia systému verejného obstarávania s určitými kritériami a pomocou programov podpory pre zraniteľné skupiny (napr. záruka pre mladých ľudí). V tejto súvislosti by sa mala podporovať aj kvalita pracovných miest a systémy kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Podpora poskytnutá z prostriedkov nástroja Next Generation EU môže zmierniť tlak na rozpočty a zväčšiť fiškálny priestor najmä zadlženejších krajín, čo by sa tiež mohlo využiť na zlepšenie opatrení sociálnej politiky s cieľom zmierniť nerovnosti. EHSV okrem toho odporúča analyzovať faktory, ktoré výrazne prispeli k zhoršeniu stavu verejných financií v niektorých členských štátoch v kontexte krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Jednou z veľkých výziev je zabezpečiť súdržnosť a synergie medzi politikou súdržnosti a nástrojom Next Generation EU, najmä Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a React-EU. Na základe doteraz predložených a zverejnených národných plánov obnovy a odolnosti v rámci procesu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zdá, že mechanizmus a programy politiky súdržnosti sledujú na prvý pohľad niekoľko spoločných cieľov (4). Zdá sa však, že postupy používané na určenie toho, kam investícia pôjde, sa značne líšia, čo vyvoláva otázku, či môžu oba fungovať vo vzájomnom súlade. Hoci pri vykonávaní programov je dôležité vyhnúť sa prekrývaniu a nejasným situáciám, mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť, aby si programy navzájom neodporovali alebo sa neoslabovali. Zásady politiky súdržnosti a jej prísne pravidlá týkajúce sa konzultácií so zainteresovanými stranami by mali byť prevzaté do postupov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, aby bolo možné efektívne nasmerovať investície do opatrení na sociálne začlenenie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Politika súdržnosti má dlhoročnú tradíciu, pokiaľ ide o strategické vyčleňovanie finančných prostriedkov a zdrojov na sociálne ciele, ako aj o partnerstvo a povinné zriadenie monitorovacích výborov zastupujúcich širokú škálu zainteresovaných strán a sociálnych partnerov pri výbere projektov. Účinnosť týchto zásad – hoci nie je pri zabezpečovaní kvalitných investícií stopercentná – sa vo všeobecnosti časom preukázala auditmi a hodnoteniami ex post. Tieto osvedčené postupy sa, žiaľ, pri navrhovaní národných plánov obnovy a odolnosti využili iba čiastočne. EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali postupy, ako je zriadenie monitorovacích výborov počas fázy vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti. Medzi členov monitorovacích výborov by mali patriť i zástupcovia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súvislosti s najnovším nariadením (5) o spoločných ustanoveniach upravujúcich spôsob využívania kohéznych fondov vidíme, že pravidlá, na základe ktorých sa stanovuje, či sú určité opatrenia oprávnené na financovanie, sú celkom jasné. Napríklad v článku 73 sa uvádza: „Riadiaci orgán stanoví a uplatňuje na výber operácií kritériá a postupy, ktoré sú nediskriminačné, transparentné, zabezpečujú prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, rodovú rovnosť [...]“. EHSV je znepokojený tým, že v dôsledku rozdielneho právneho základu (pozri bod 3.4) sa ustanovenia o znižovaní nerovností zakotvené v politike súdržnosti primerane nezohľadňujú v pravidlách upravujúcich využívanie nástroja Next Generation EU a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Je dôležité, aby rozsah a jasnosť sociálneho rozmeru v rámci politiky súdržnosti slúžili ako model pre nástroj Next Generation EU a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o partnerstvo, v článku 8 sa stanovuje, že „každý členský štát organizuje a realizuje pre partnerskú dohodu a každý program komplexné partnerstvo“, ktoré zahŕňa „príslušné subjekty, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, ako sú partneri z oblasti životného prostredia, mimovládne organizácie a subjekty zodpovedné za podporu sociálneho začleňovania, základných práv, práv osôb zo zdravotným postihnutím, rodovej rovnosti a nediskriminácie“. V základných podmienkach uvedených v prílohe k nariadeniu sa takisto doslovne stanovuje, že financovanie EÚ nesmie prispievať k segregácii osôb v ústavnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V rozsahu pôsobnosti a cieľoch Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa výslovne spomínajú hospodárska, sociálna a územná súdržnosť podobne ako v prípade politiky súdržnosti. Avšak vzhľadom na skutočnosť, že nástroj Next Generation EU je založený na článku 122 ZFEÚ o núdzových situáciách z dôvodu nepredvídateľných a závažných hospodárskych ťažkostí, hlavnou zásadou je tu zásada solidarity. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je zase založený na článku 175 ZFEÚ, čo znamená, že súdržnosť by mala byť cieľom zohľadneným v národných plánoch obnovy a odolnosti (6). Slabý územný rozmer v národných plánoch obnovy a odolnosti môže mať vplyv na politiku súdržnosti a územnú súdržnosť vrátane znižovania vnútorných rozdielov, úlohy nižších úrovní verejnej správy a zásady viacúrovňového riadenia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prekrývanie politiky súdržnosti s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti v niektorých oblastiach vrátane zelenej a digitálnej transformácie je obzvlášť znepokojujúce z hľadiska vzájomného prekrývania. Okrem toho je vzhľadom na široký rozsah pôsobnosti Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v rôznych tematických oblastiach náročnejšie stanoviť jasné zameranie a zabezpečiť koordináciu s intervenciami politiky súdržnosti z hľadiska vymedzenia rôznych zdrojov politiky súdržnosti, čo je mimoriadne dôležité vzhľadom na dôvody, ktoré sa uvádzajú ďalej. Aj z tohto dôvodu sú monitorovanie a účasť organizovanej občianskej spoločnosti také dôležité. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Možné uprednostňovanie financovania z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pred politikou súdržnosti v dôsledku tlaku na rýchle vykonávanie/absorpciu (napr. núdzová povaha, kratšia doba trvania a prísny harmonogram národných plánov obnovy a odolnosti) môže znížiť pozornosť a schopnosť programovania a vykonávania financovania politiky súdržnosti v období 2021 – 2027 a prispieť tak k ďalším oneskoreniam a problémom pri čerpaní prostriedkov v rámci politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Občianska spoločnosť a sociálni partneri neúnavne pracovali na tom, aby sa zabezpečila dôsledná formulácia v nariadení o spoločných ustanoveniach, ktoré upravuje využívanie kohéznych fondov, ako aj iných fondov EÚ. V nariadení na obdobie 2021 – 2027 sa jasne stanovuje, ako by sa mali prostriedky využívať na podporu sociálneho začlenenia marginalizovaných skupín a zabránenie ich ďalšej segregácii. Stanovujú sa v ňom aj jasné pravidlá pre zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do výberu, riadenia a monitorovania operácií financovaných EÚ. To je v silnom protiklade k Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V článku 18 ods. 4 písm. q) sa vyžaduje iba to, aby vnútroštátne orgány poskytli zhrnutie konzultačného procesu. V praxi viedla táto absencia podrobnejších právnych ustanovení týkajúcich sa zapojenia sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti k úplne nedostatočným verejným konzultáciám zo strany členských štátov a k mimoriadne nízkej miere transparentnosti, pričom mnohé členské štáty svoje návrhy národných plánov obnovy a odolnosti vôbec nezverejnili. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | EHSV chápe, že časový rámec medzi schválením nástroja Next Generation EU a termínom predloženia národných plánov obnovy a odolnosti bol krátky. Domnieva sa však, že členské štáty by sa mali chopiť úplnej a zmysluplnej konzultácie s občianskou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi ako príležitosti, ktorá im pomôže pri ľahšej príprave kvalitných národných plánov obnovy a odolnosti, a nemali by ju vnímať ako záťaž, ktorej sa mnohé členské štáty rozhodli vzdorovať. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | Nedostatočná verejná kontrola počas obdobia prípravy vyvolala obavy, že členské štáty budú využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na obchádzanie pravidiel, ktoré im bránia využívať kohézne fondy na určité druhy investícií. To sa už ukázalo v prípade niektorých z malého počtu návrhov národných plánov obnovy a odolnosti sprístupnených verejnosti, najmä pokiaľ ide o pravidlá investovania do sociálneho začlenenia. Pravidlá stanovené v nariadení o spoločných ustanoveniach, najmä v jeho základných podmienkach, boli zavedené na žiadosť občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Ak nie je potrebné preukazovať, že opatrenia financované paralelne z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti budú v súlade s prísnymi zásadami stanovenými v nariadení o spoločných ustanoveniach, aby mohli byť schválené, máme oveľa menšiu istotu, že sa tieto zásady budú dodržiavať. Aj keď je potrebné pripustiť, že nariadením o spoločných ustanoveniach sa nie vždy dokázalo zabrániť zneužitiu finančných prostriedkov, nariadenie ponúka aspoň základné možnosti odmietnuť financovanie, ktoré nespĺňa základné podmienky, alebo požadovať jeho zastavenie. Pokiaľ ide o Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, schopnosť odmietnuť financovanie alebo zastaviť jeho zneužívanie zostáva neistá. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV kritizuje skutočnosť, že pri navrhovaní mnohých národných plánov obnovy a odolnosti nebola dodržaná zásada partnerstva. EHSV považuje zásadu partnerstva a zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti za kľúčové pre zaistenie účinnosti politík a zodpovednosti. Zásada partnerstva je súčasťou DNA politiky súdržnosti. Videli sme dobré príklady aktívnej účasti občanov, miestnych komunít a občianskej spoločnosti. Na účely vykonávania a možného prepracovania národných plánov obnovy a odolnosti by sa mal implementovať ambicióznejší systém konzultácií so zainteresovanými stranami, pričom sa bude vychádzať zo zásady partnerstva. Pokiaľ ide o miestne záležitosti, stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou, integrované územné investície v mestách, mestské inovačné opatrenia a cezhraničná spolupráca v rámci programu Interreg poskytujú mnoho príkladov projektov v celej EÚ, čo by sa malo odraziť aj vo vykonávaní národného plánu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Odstraňovanie nerovností prostredníctvom politiky súdržnosti, nástroja Next Generation EU a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti

| 4.1. | Tvorcovia politík naďalej čelia veľkej neistote, pokiaľ ide o vývoj pandémie. Prognózy rastu na obdobie 2019 až 2023 boli vo viacerých krajinách upravené smerom nadol. V rámci EÚ nastanú výrazné a čoraz väčšie rozdiely v raste, čo možno do značnej miery vysvetliť rozdielnymi účinkami pandémie na rôzne hospodárske odvetvia. Napríklad krajiny s rozsiahlym odvetvím cestovného ruchu utrpeli veľké škody a vážne zasiahnuté boli aj umenie a zábava, obchod, cestovanie a ubytovanie, maloobchodný sektor a doprava (7). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Pandémia okrem toho prehĺbila dlhotrvajúce rozdiely v našich spoločnostiach vrátane nerovnomerného rozdelenia príjmov a bohatstva, nerovného prístupu k zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu a odlišného vystavenia environmentálnym škodám a takisto viedla k sociálnemu a finančnému vylúčeniu. Napríklad v Nemecku vzrástol počet dlhodobo nezamestnaných ľudí na viac ako milión. O prácu prišli najmä pracovníci vykonávajúci neistú prácu. Počet nezamestnaných pracovníkov vykonávajúcich neistú prácu sa zvýšil o 40 %, pričom väčšinou išlo o mladých ľudí a ženy. Rozdiely sa vo všeobecnosti líšia v závislosti od pohlavia, veku a vzdelania, ako aj podľa regiónov, sektorov a povolaní. Dôsledkami zdravotnej krízy trpia najviac zraniteľné skupiny, ako sú napríklad osoby so zdravotným postihnutím a migranti. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Vo všeobecnosti je pravdepodobné, že strata príjmov v čase recesie postihne vo väčšej miere chudobnejších ľudí než bohatších ľudí. Keď však dôjde k oživeniu hospodárstva, chudobnejší ľudia nie sú medzi prvými, ktorých situácia sa zlepší, čo znamená, že sociálne rozdiely spôsobené napríklad finančnou krízou možno pociťovať ešte celé desaťročia. Prehĺbenie nerovností následkom súčasnej krízy by mohlo byť ešte výraznejšie vzhľadom na nepriaznivý vplyv pandémie. Ako sme videli, výskyt infekcií COVID-19 je najvyšší u najodkázanejších osôb, čo zase môže mať nepriaznivý vplyv na ich príjem. Takisto je menej pravdepodobné, že chudobnejší ľudia môžu pracovať z domu, čo sa ukázalo ako hlavný faktor pri strate pracovného miesta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Obzvlášť ťažko zasiahnuté boli okrem toho odvetvia, ktoré zamestnávajú prevažne nízkopríjmových pracovníkov (napr. reštaurácie, cestovanie, zábava) (8). Keďže pandémia urýchlila automatizáciu a digitalizáciu vrátane umelej inteligencie, dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile vzrástol, zatiaľ čo nízkokvalifikovaní pracovníci „vypadli“ z trhu práce (9). Dlhodobá nezamestnanosť bude mať pravdepodobne aj dlhotrvajúce účinky, ako je napríklad strata zručností, a mohla by sťažiť opätovné začlenenie do trhu práce. Okrem toho zatváranie škôl a univerzít najviac postihlo zraniteľné segmenty spoločnosti. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | EHSV by chcel okrem vplyvu pandémie na materiálne blaho zdôrazniť aj jej neprimeraný vplyv na bezpečnosť ľudí a uplatňovanie ich základných práv. Nie je tajomstvom, že zdravotnícke a opatrovateľské zariadenia sa stali ohniskami infekcie s vysokým počtom úmrtí, najmä starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Preťažené nemocnice v niektorých členských štátoch takisto zaviedli systém triedenia s cieľom určiť, komu bude alebo nebude poskytnutá akútna liečba. V niektorých prípadoch došlo k závažnej diskriminácii. Ako dôvod odmietnutia pacientov sa použil ich vek a zdravotné postihnutie, čo jasne odhalilo priority, na základe ktorých vlády priraďujú hodnotu rôznym skupinám svojich občanov. Je mimoriadne dôležité, aby sa takáto situácia nikdy neopakovala a aby sa so zraniteľnými osobami nezaobchádzalo ako s občanmi druhej kategórie. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | EHSV tiež poukazuje na nedostatok kvalitných údajov o rozdelení bohatstva. Už v roku 2016 však Európska centrálna banka vo svojom prieskume týkajúcom sa financií a spotreby domácností dospela k záveru, že rozdelenie čistého bohatstva domácností v eurozóne je „výrazne skreslené“, keďže najbohatších 10 % vlastní 51,2 % celkového čistého bohatstva (10). V ďalších prognózach sa odhaduje ešte nerovnomernejšie rozdelenie bohatstva, čo naznačuje, že najbohatšie jedno percento domácností vlastní až 32 % celkového bohatstva. Pandémia COVID-19 s najväčšou pravdepodobnosťou ešte prehĺbi túto majetkovú nerovnosť. Celkovo sa zdá, že táto situácia viedla k vyššej miere úspor. Nízkopríjmové domácnosti však znížili svoje výdavky v menšej miere ako osoby s vysokými príjmami. Vzhľadom na potrebu uspokojiť životné potreby sa domácnosti s nízkym príjmom vrátili rýchlejšie na predkrízové úrovne ako osoby s vyšším príjmom (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandémia neúmerne zasiahla ženy. V prípade žien je vyššia pravdepodobnosť, že budú prepustené, budú si musieť čerpať nútenú dovolenku alebo skrátiť svoj oficiálny pracovný čas z viacerých dôvodov. Sú viac zastúpené v niektorých povolaniach, ktorých sa najviac dotkli zákazy obmedzenia pohybu, a sú skupinou s väčším podielom pracovných zmlúv na kratší pracovný čas alebo alternatívnych pracovných zmlúv. Podniky skôr chránili pracovníkov so zmluvami na dobu neurčitú. Okrem toho ženy odišli zo zamestnania alebo znížili svoj pracovný čas z dôvodu nárastu povinností týkajúcich sa starostlivosti o deti následkom zatvorenia škôl. Pandémia takisto prehĺbila rodový rozdiel v neplatenej práci doma (12). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nástroj Next Generation EU má byť jedným z hlavných nástrojov EÚ na zmiernenie nepriaznivého sociálneho vplyvu krízy, posilnenie sociálnej odolnosti a zvýšenie zamestnanosti. Jeho úspech však závisí od toho, ako sa zavedie v praxi. Je dôležité, aby sa rôzne zdroje vynakladali efektívne a včas, aby bolo možné dosiahnuť obnovu. Efektívnym využívaním zdrojov sa zároveň vytvorí atmosféra dôvery medzi členskými štátmi. Celkovo bude nevyhnutné, aby sa nástroj Next Generation EU nevyužil len na pokračovanie v investíciách naplánovaných pred pandémiou, ale aby veľmi jasne reagoval na zavedenie reforiem, ktoré pomôžu zabrániť opätovnému výskytu najhorších dôsledkov COVID-19 na naše spoločnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV víta skutočnosť, že sociálne ciele, a najmä cieľ hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, sú zakotvené v jeho šiestich pilieroch a že medzi hodnotiace kritériá plánov obnovy a odolnosti patrí ich sociálny vplyv a členské štáty musia vysvetliť, ako plány obnovy a odolnosti prispievajú k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých. EHSV je však znepokojený tým, že sociálny rozmer nemusí byť v národných plánoch obnovy a odolnosti adekvátne zastúpený alebo že určité opatrenia sú označené ako „sociálne“, hoci neprispievajú k sociálnym cieľom, ako sa uvádza v nariadení. Zatiaľ sa zdá nepravdepodobné, že by sa prostredníctvom národných plánov obnovy a odolnosti účinne riešili sociálne rozdiely. Aby sa zabezpečilo, že každý národný plán obnovy a odolnosti bude mať silný sociálny rozmer, EHSV navrhuje, aby Komisia vypracovala nielen metodiku podávania správ o sociálnych výdavkoch podľa článku 29 ods. 4 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, ale aj metodiku hodnotenia sociálneho vplyvu štrukturálnych reforiem navrhovaných v národnom pláne obnovy a odolnosti. Zameranie na spravodlivé rozdelenie bohatstva je navyše potrebné ďalej posilniť a konkrétnejšie formulovať. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by sa mal použiť na reformy s cieľom pomôcť členským štátom zotaviť sa z dôsledkov pandémie. EHSV žiada, aby investície smerovali v prvom rade skupinám, ktoré boli ochorením COVID-19 najviac postihnuté, a ponaučenia by mali byť vyvodené v oblastiach, kde ľudia počas tejto zdravotnej krízy najviac trpeli. Osobitné investície by sa mali zamerať na pomoc ľuďom pri opätovnom získaní kvalitného zamestnania, najmä ženám, mladým ľuďom, dlhodobo nezamestnaným, ľuďom z etnických menšín, osobám so zdravotným postihnutím a starším ľuďom, ktorých podiel v spoločnosti ako celku bude pravdepodobne stúpať. Napokon je potrebné zabezpečiť udržateľnosť dôchodkových systémov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Je nevyhnutné posilniť služby verejného zdravotníctva a verejnú starostlivosť, najmä v členských štátoch, v ktorých sa v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zistil závažný nedostatok v tejto oblasti. EHSV sa domnieva, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je pre členské štáty jedinečnou príležitosťou reformovať tento typ služieb a vytvoriť ponuku personalizovanej pomoci pre ľudí v ich komunite vrátane podpory osobnej asistencie a podpory v domácnosti. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.9. | Okrem toho je potrebné uistiť sa, že je nástroj Next Generation EU v súlade s vytváraním dôstojných pracovných miest. EHSV odporúča, aby sa uplatňoval politický prístup, ktorý sa už osvedčil v súvislosti s európskymi štrukturálnymi fondmi, t. j. spojiť vyplácanie prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s určitými kritériami. Napríklad podniky by mali získať prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti len vtedy, ak uplatňujú kolektívne zmluvy alebo poskytujú vysokokvalitné pracovné miesta v zmysle vnútroštátnych zákonov alebo právnych predpisov vyplývajúcich z dohody vnútroštátnych sociálnych partnerov, pristanú na zníženie počtu neistých pracovných miest (napríklad zamestnanie na dobu určitú, dočasné zamestnanie jednostranne nanútené zo strany zamestnávateľa) alebo majú silné spolurozhodovacie orgány. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Delegované akty týkajúce sa hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti a metodiky podávania správ o sociálnych výdavkov vrátane výdavkov na deti a mládež zatiaľ neboli predložené. EHSV výslovne podporuje výzvu Európskeho parlamentu, aby Komisia „zabezpečila úplnú transparentnosť, pokiaľ ide o harmonogram schvaľovania“ týchto aktov, ako aj „urýchlené schválenie týchto delegovaných aktov ešte do letnej prestávky“ (13). Je veľmi diskutabilné, či špecifikácie týkajúce sa sociálnych rozmerov budú dostupné po vypracovaní národných plánov obnovy a odolnosti, alebo dokonca po ich schválení. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Žiaľ, neexistuje ani žiadna osobitná podmienka, aby sa na sociálne projekty použil určitý podiel finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Podiel výdavkov priamo spojených so sociálnymi cieľmi je nejasný a zdá sa byť pomerne malý. EHSV požaduje jasnú správu o podiele a forme výdavkov a projektov, ktoré sa považujú za všeobecne zodpovedajúce sociálnym cieľom a osobitne sociálnej súdržnosti. Musí sa tiež zabezpečiť, aby sa zelené a digitálne investície a všetky ostatné výdavky v rámci nástroja Next Generation EU realizovali v súlade s cieľom sociálnej udržateľnosti. Požaduje sa tiež jasnejší obraz o plánovanej investícii. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Spoliehanie sa na proces európskeho semestra, odporúčania a podmienky pre jednotlivé krajiny v plánoch obnovy a odolnosti je problematické, pretože v posledných rokoch bolo vydaných niekoľko diskutabilných odporúčaní týkajúcich sa napríklad výdavkov na zdravotníctvo alebo dôchodkov. Namiesto prepojenia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s európskym semestrom by bolo vhodnejšie jasné vyčlenenie finančných prostriedkov ako prísna podmienenosť, ktorou sa zabezpečí účinné čerpanie fondov EÚ. Vzhľadom na podmienenosť vyplácania finančných prostriedkov vykonávaním odporúčaní pre jednotlivé krajiny je o to dôležitejšie, aby sa zreformoval európsky semester vrátane minimálnych noriem pre konzultácie so sociálnymi partnermi a s občianskou spoločnosťou, ako sa uvádza v uznesení EHSV o zapojení organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov obnovy a odolnosti (14). Potrebné je aj účinné zapojenie národných parlamentov a Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | V súvislosti s politikou súdržnosti, nástrojom Next Generation EU a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny EHSV dôrazne odporúča podrobne sa zamerať na všetky rôzne aspekty nerovnosti a usilovať sa o udržateľný, odolný a inkluzívny rast, ako aj stanoviť podrobnosti, pokiaľ ide o spôsob, akým sa finančné prostriedky vynakladajú. Treba zabezpečiť, aby z výhod plynúcich z obnovy, ako aj zo zelenej a digitálnej transformácie mali úžitok všetci Európania, pričom treba neustále bojovať proti digitálnemu vylúčeniu a energetickej chudobe, ktoré by sa touto transformáciou mohli ešte zhoršiť. |
| --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.2. | EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že v európskom semestri sa kladie dôraz na Európsky pilier sociálnych práv a sociálny prehľad, a teda aj na nástroj Next Generation EU. EHSV však výslovne žiada ich systematické začlenenie do uvedeného nástroja a hodnotenia národných plánov obnovy a odolnosti. EHSV osobitne poukazuje na pozitívny signál zo samitu v Porte, že by sme mali ísť nad rámec HDP ako meradla prosperity. Nástroj Next Generation EU sa nesmie posudzovať len na základe jeho vzájomného pôsobenia s európskym semestrom, ale musí sa vnímať aj ako prostriedok územnej a sociálnej súdržnosti a vykonávania príslušných programov. |
| --- | --- |

4.12.2.

| 4.13. | EHSV celkovo žiada, aby Európska únia využila jedinečnú príležitosť, ktorú predstavuje nástroj Next Generation EU, na urýchlenie a podporu tak veľmi potrebných štrukturálnych reforiem a riešenie nedostatkov v sociálnej, hospodárskej a environmentálnej politike a na uplatňovanie prístupu zameraného na prosperitu. Vzhľadom na dlhodobý vplyv a využívanie fondov EHSV odporúča dosiahnuť konsenzus medzi politickými stranami, zainteresovanými stranami v sociálnej oblasti, podnikateľmi, odborovými zväzmi a občianskou spoločnosťou, aby sa zabezpečila čo najväčšia úspešnosť pri realizovaní tejto príležitosti. EHSV je presvedčený, že európske fondy nepredstavujú iba čísla, ciele a termíny, ale symbolizujú skutočnosť, že Európska únia má spoločnú víziu do budúcnosti. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruseli 23. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17)

1

(2)  Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie? – Európsky hospodársky a sociálny výbor (Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 1).

2

(3)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations, Bruegel.

3

The nonsense of Next Generation EU net balance calculations

(4)  Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európska komisia.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159)

5

(6)  Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európska komisia.

6

(7)  The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union, Bruegel.

7

The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union

(8)  WP-2021-06_30032021.pdf.

8

(9)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

9

(10)  The Household Finance and Consumption Survey: results from the Second wave, č. 18, december 2016, Európska centrálna banka.

10

The Household Finance and Consumption Survey: results from the Second wave

(11)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

11

(12)  Stantcheva_covid19_policy.pdf.

12

(13)  Návrh uznesenia o práve Parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti.

13

(14)  Zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do národných plánov podpory obnovy a odolnosti – čo funguje a čo nie?– Európsky hospodársky a sociálny výbor.

14

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zabezpečiť slobodu a rozmanitosť médií v Európe

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2021/C 517/02)

| Spravodajca: | Christian MOOS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christian MOOS

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania | |
| (za/proti/zdržalo sa) | 223/2/8 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

223/2/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Sloboda médií vrátane bezpečnosti a ochrany novinárov a pluralita médií sú základnými kameňmi liberálnej demokracie, na ktorej sa dohodli všetky členské štáty v zmluvách o EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci Európa celkovo zostáva kontinentom so slobodnými a rozmanitými médiami, vývoj situácie v EÚ je alarmujúci. Niektoré členské štáty EÚ už nie sú liberálnymi demokraciami, pričom sa nezávislé médiá dostávajú pod politickú kontrolu a aktívne sa obmedzuje rozmanitosť médií. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Hrozby pre slobodu médií a klesajúca pluralita médií sa neobmedzujú iba na niekoľko členských štátov, ale ide o všeobecný trend v celej EÚ. Všetky členské štáty musia urgentne podniknúť kroky na zachovanie slobody a plurality médií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pretože niektoré členské štáty nie sú ochotné prijať potrebné opatrenia, je povinnosťou inštitúcií EÚ presadzovať európske hodnoty a zaručiť fungovanie liberálnej demokracie a uplatňovanie zásad právneho štátu vo všetkých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Medzi kľúčové výzvy patrí zaručenie trvalej bezpečnosti, ochrany a nezávislosti novinárov vo všetkých členských štátoch, ochrana nezávislých médií pred politickým vplyvom a kroky proti zmenšovaniu plurality médií motivovanému politickou vôľou a ekonomickými požiadavkami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta širokú škálu správ a iniciatív Európskeho parlamentu (1) a Komisie. Zdôrazňuje však, že hlavnou úlohou do budúcnosti, pokiaľ ide o slobodu a pluralitu médií, je dosiahnutie konkrétnych zlepšení, ako prízvukovali partnerské organizácie platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov vo výročnej správe za rok 2021 (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada Komisiu, aby pri riešení akútneho ohrozenia slobody a plurality médií v niektorých členských štátoch bezodkladne použila nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 (3) o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta plán Komisie navrhnúť opatrenia na zvýšenie bezpečnosti novinárov a zdôrazňuje potrebu zákonného zákazu strategických žalôb proti verejnej účasti (SLAPP). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zvýšila transparentnosť a spravodlivosť verejného obstarávania v mediálnom sektore a verejnej podpory mediálnych spoločností. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV dôrazne podporuje plán Komisie na „európsky zákon o slobode médií“, ktorý má Komisii poskytnúť účinné právne nástroje na presadzovanie slobody a plurality médií na spoločnom trhu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje nestrannú verejnú podporu mediálnym spoločnostiam za investíciu do kvalitnej žurnalistiky, rovnako ako sú nezávislé a nestranné spoločnosti verejnoprávneho vysielania nevyhnutným príspevkom k pluralite médií. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV navrhuje vytvorenie plne nezávislého európskeho verejnoprávneho vysielateľa. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja mediálnej gramotnosti a podporuje návrh na zriadenie európskej agentúry na podporu mediálnych zručností občanov EÚ prostredníctvom vzdelávacích programov. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sloboda a rozmanitosť médií ako predpoklad demokracie

| 2.1. | Článok 19 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, článok 10 ods. 1 Európskeho dohovoru o ľudských právach (EDĽP) a článok 11 ods. 1 Charty základných práv Európskej únie zaručujú právo vyhľadávať, prijímať a rozširovať informácie a myšlienky bez zasahovania orgánov verejnej moci a bez ohľadu na hranice. Na zaručenie tejto slobody informácií je nevyhnutná nezávislosť a rozmanitosť médií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sloboda a pluralita médií zaručená v článku 11 ods. 2 Charty základných práv EÚ sú tiež nevyhnutnými predpokladmi demokracie. Musia sa rešpektovať na všetkých úrovniach, aby občania Únie mohli účinne využívať svoje právo zúčastňovať sa na jej demokratickom živote, ako je zakotvené v článku 10 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rozmanité mediálne prostredie popri politických stranách a občianskej spoločnosti nevyhnutne prispieva k formovaniu názorov a zámerov v demokratických rozhodovacích procesoch. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nezávislé médiá v zásadnej miere prispievajú k uplatňovaniu zásady transparentnosti, ku ktorej inštitúcie a iné orgány Únie zaväzuje článok 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ako „siedma veľmoc“ majú investigatívni novinári strážnu úlohu nad činnosťou výkonnej, zákonodarnej a súdnej moci, ako aj súkromných subjektov. Pri tom zvyšujú zodpovednosť zvolených orgánov s rozhodovacou právomocou na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Členské štáty, v ktorých je obmedzená sloboda alebo rozmanitosť médií, nie sú demokraciami a porušujú hodnoty EÚ (článok 2 ZEÚ) a jej ciele (článok 3 ZEÚ). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Aj keď niektoré členské štáty EÚ naďalej patria medzi svetových priekopníkov v zabezpečovaní slobody a rozmanitosti médií, hrozby pre slobodu médií a znižovanie plurality médií v EÚ sa neobmedzujú iba na jednotlivé krajiny – nepriaznivé trendy sú zjavné v rôznej miere v celej EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vnútorný pokles slobody médií a plurality médií oslabuje schopnosť EÚ podporovať demokraciu v jej susedstve, kde nedávne krízy v niektorých štátoch ukázali, že situácia v oblasti slobody médií, plurality médií a bezpečnosti novinárov je v niektorých krajinách ešte horšia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Niektoré členské štáty EÚ teraz opustili kruh demokratických štátov a v uplynulom desaťročí sa vo svete prejavil najrýchlejší vývoj smerom k autokracii. Charakteristické pre tento vývoj bolo obmedzenie slobody a rozmanitosti médií. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pandémia tento vývoj ďalej urýchlila alebo sa použila na legitimizáciu ďalších zásahov do slobody médií. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Svetový rebríček slobody tlače 2021 organizácie Reportéri bez hraníc, ako aj výročné správy organizácie Freedom House o slobode médií a slobode internetu Freedom and the Media a Freedom on the Net jasne poukazujú na to, že EÚ zápasí, aby ubránila hodnoty na svojom území (4). |
| --- | --- |

2.11.

3.   Hrozby pre slobodu a rozmanitosť médií

3.1.   Hrozba pre novinárov

| 3.1.1. | Na to, aby médiá mohli plniť svoje poslanie, musia byť novinári schopní pracovať bez prekážok a byť si istí, že sú EÚ a jej členskými štátmi vždy úplne chránení ako jednotlivci. To už v súčasnosti neplatí. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Od roku 2015 bolo v EÚ pri výkone svojej činnosti alebo v jej dôsledku zabitých najmenej 16 novinárov. Nesmieme zabudnúť na Daphne Caruana Galiziovú, Giorgosa Karaivaza, Jána Kuciaka a jeho snúbenicu Martinu Kušnírovú a Lyru McKeeovú, Petra de Vriesa a ich kolegov. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Novinári sú čoraz viac vystavení slovným a fyzickým útokom a čoraz nebezpečnejšie je najmä spravodajstvo o protestoch a demonštráciách. Nebezpečenstvo im hrozí tak zo strany demonštrantov, ako aj ozbrojených a poriadkových síl. S viac ako sto prípadmi súvisiacimi s pandémiou hrozba v Európe nadobudla nový rozmer (5). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | V niektorých európskych krajinách mimo EÚ je situácia novinárov katastrofálna. Drastické zásahy proti nezávislým novinárom v Bielorusku sú veľmi alarmujúcim príkladom. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Sociálne médiá a skupinová dynamika, ktorá sa tam dá pozorovať, znižujú hranicu obťažovania a hrozieb. Existujú niektoré koordinované kampane zamerané na komplikovanie práce médií alebo jednotlivých novinárov. To vyvoláva otázku možnej potreby regulovať platformy sociálnych médií bez toho, aby sa obmedzili základné slobody. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Novinárky sa častejšie ako ich mužskí kolegovia stávajú obeťami verbálnych a fyzických útokov, ako aj online obťažovania a vyhrážok, ktoré sú často nepriateľsky ladené voči ženám, sexuálne alebo mačistické. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | V niektorých členských štátoch sú opatrenia na boj proti dezinformáciám a zákazu ohovárania navrhnuté tak, aby sa mohli použiť na kriminalizáciu kritických správ a vyhrážanie novinárom väzením alebo vysokými pokutami. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Na umlčanie zainteresovaných strán z radov občianskej spoločnosti a novinárov sa čoraz viac využívajú strategické žaloby proti verejnej účasti. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Súčasné ekonomické problémy, ktorým čelia mediálne spoločnosti, viedli k zníženiu počtu novinárov v riadnom zamestnaní. Pre novinárov na voľnej nohe, ktorí sú čoraz viac ohrození a zraniteľní, predstavujú právne spory ohrozenie živobytia, aj keď podané žaloby nie sú odôvodnené. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Najmä na miestnej úrovni existujú bezprecedentné „spravodajské púšte“ a často sú nezávislé médiá nahradené takzvanými komunálnymi správami, bezplatnými novinami, ktoré vlastnia miestne hospodárske a politické elity a ktoré môžu ohroziť slobodu a pluralitu médií. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Účelom vyhrážok je vynútiť si autocenzúru. Oslabujú slobodu médií v Európe. |
| --- | --- |

3.1.11.

3.2.   Hrozby pre slobodu médií

| 3.2.1. | Na to, aby mohli médiá slobodne fungovať, sa musí právnym rámcom zaručujúcim ich slobodu a rozmanitosť zabezpečiť, aby novinári a mediálne spoločnosti mohli vykonávať svoju prácu bez politických zásahov. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | V mnohých členských štátoch existujú vážne obavy z nezávislosti orgánov zodpovedných za reguláciu médií, ktoré v niektorých prípadoch slúžia vládam de facto ako nástroj na ovplyvňovanie mediálneho prostredia. Skutočne nezávislé orgány dobrovoľnej samoregulácie médií môžu byť prostriedkom na ochranu médií pred politickým vplyvom. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Niektoré členské štáty používajú na ovplyvňovanie médií diskriminačné daňové právne predpisy a rozpočty na cielenú reklamu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Niektoré členské štáty využili nebezpečenstvo šírenia dezinformácií o pandémii na legitimizáciu obmedzení slobody tlače s cieľom zabrániť kritickému informovaniu o riadení krízy. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Verejnoprávne médiá pod priamou politickou kontrolou alebo nepriamou politickou kontrolou prostredníctvom orgánov dohľadu, ktoré pri svojom fungovaní nedodržiavajú novinársku slobodu v plnom rozsahu, sú vážnou hrozbou pre slobodu médií. Stále pribúdajú pokusy o priamy politický vplyv na spravodajstvo nezávislých médií, ako aj o verbálne útoky politikov a právne kroky proti kritickým médiám a novinárom. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | V niekoľkých členských štátoch vedie nadmerná blízkosť mediálnych podnikateľov k vláde alebo tým, ktorých dosadila do vládnych úradov, ako aj skutočnosť, že politické strany alebo štáty vlastnia mediálne spoločnosti s neprimerane vysokým podielom na trhu, k značným obmedzeniam slobody a rozmanitosti médií. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Dokonca aj vo fungujúcich liberálnych demokraciách sa spochybňuje existencia nezávislého a nestranného verejnoprávneho vysielania ako záruka rozmanitosti názorov a vyzýva sa na politický vplyv na zloženie programov a distribuovaný obsah. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Hrozby pre rozmanitosť médií

| 3.3.1. | Podľa Monitorovania plurality médií v roku 2020 (6) sa za posledné tri roky koncentrácia mediálneho trhu EÚ vrátane reklamného trhu a distribučných kanálov výrazne zvýšila a predstavuje stredné alebo vysoké riziko pre slobodu médií v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Zmeny vo vzorcoch používania médií v dôsledku digitálnej revolúcie spochybňujú obchodné modely etablovaných médií. Zasiahnuté sú najmä noviny a malé médiá na miestnej úrovni, ktoré tvoria základ mediálnej rozmanitosti v EÚ. Stávajú sa ľahkými cieľmi politicky motivovanej koncentrácie. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Stále rastúci význam digitálnych médií zvyšuje trhovú silu – a teda vplyv na názory – veľkých platforiem, ktoré ako zahraničné spoločnosti často obchádzajú európsku reguláciu. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Hospodárske dôsledky pandémie, najmä pokles výnosov z reklamy, urýchľujú prebiehajúce zmeny na mediálnom trhu a ďalej obmedzujú rozmanitosť médií. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Odporúčania na posilnenie slobody a rozmanitosti médií v Európe

4.1.   Všeobecné odporúčania

| 4.1.1. | EHSV pripomína, že jednotlivci a vlády, ktorí svojimi slovami alebo činmi spochybňujú slobodu alebo pluralitu médií, nie sú vhodní na to, aby predsedali inštitúciám EÚ alebo ich prípravným orgánom alebo zastupovali Úniu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV víta skutočnosť, že nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie sa posilnil súbor nástrojov na nápravu v oblasti právneho štátu vrátane slobody a plurality médií. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV víta skutočnosť, že správa Európskej komisie o právnom štáte vrátane monitorovania plurality a slobody médií v jednotlivých krajinách a diskusia v Rade Európskej únie tiež posilnili preventívnu časť súboru nástrojov v oblasti právneho štátu v EÚ. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV žiada, aby sa účinnosť preventívnej časti posilnila zahrnutím budúcich odporúčaní pre členské štáty týkajúcich sa reforiem do kapitol správy o právnom štáte pre jednotlivé krajiny, ktorých vykonávanie bude hodnotené v správe od nasledujúceho roku. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | EHSV sa zaviazal, že ochranu slobody a rozmanitosti médií posunie do stredobodu pozornosti Konferencie o budúcnosti Európy s cieľom zvýšiť povedomie o význame tejto výzvy a ďalej zintenzívniť diskusiu o potrebných opatreniach. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Odporúčania v súvislosti s ochranou novinárov

| 4.2.1. | EHSV zdôrazňuje, že najlepšou ochranou novinárov je dôsledné stíhanie vo všetkých prípadoch obťažovania, vyhrážok a útokov proti nim. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV žiada Komisiu, aby pri riešení akútneho ohrozenia slobody a plurality médií v niektorých členských štátoch bezodkladne použila nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. To jednoznačne zahŕňa odopretie prístupu k európskemu financovaniu pre členské štáty, ktoré porušujú slobodu médií. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV podporuje pozíciu Európskeho parlamentu (7) podať žalobu podľa článku 256 ZFEÚ v prípade nečinnosti Komisie. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV víta plán Komisie predložiť konkrétne návrhy na dôsledné vykonávanie odporúčania Výboru ministrov o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných aktérov médií (8) vo všetkých členských štátoch EÚ a monitorovať jeho dodržiavanie v rámci správy o dodržiavaní zásad právneho štátu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV víta záväzok Komisie poskytnúť finančnú podporu na projekty týkajúce sa právnej a praktickej ochrany novinárov a navrhuje, aby sa navyše zvážili spôsoby, ako zabezpečiť, aby systémy sociálneho zabezpečenia členských štátov kryli profesionálne riziká novinárov, najmä tých na voľnej nohe. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EHSV pripomína, že bezpečnostné orgány členských štátov sú povinné chrániť novinárov. Navrhuje zintenzívniť odbornú prípravu polície v oblasti styku s novinármi za účasti tlačových združení a novinárskych organizácií s cieľom podporiť výmenu najlepších postupov. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Pokiaľ ide o ochranu novinárov pred obťažovaním a hrozbami online, EHSV upozorňuje na svoje stanovisko k boju proti nelegálnemu obsahu na internete (9) a zdôrazňuje, že súobzvlášť zraniteľní z dôvodu ich veľmi viditeľnej verejnej úlohy. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | EHSV pripomína, že sa vo všetkých opatreniach, ktoré sa majú prijať, musí zohľadňovať rodová rovnosť a ochrana novinárov patriacich k menšinám. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | EHSV uznáva, že záruka zásady transparentnosti a práva na slobodu informácií sa zlepšila na úrovni EÚ, ale nie vo všetkých členských štátoch. Vyzýva všetky členské štáty, aby nekompromisne dodržiavali normy EÚ, a poukazuje na potrebu ďalšieho zlepšovania, a to aj na úrovni EÚ (10). |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | EHSV víta založenie skupiny odborníkov pre strategické žaloby proti verejnej účasti a plán Komisie predložiť do konca roku 2021 návrh na ochranu novinárov a občianskej spoločnosti pred strategickými žalobami proti verejnej účasti. Domnieva sa, že zákonný zákaz strategických žalôb proti verejnej účasti má prednosť pred doplňujúcimi opatreniami na podporu postihnutých osôb. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | EHSV zdôrazňuje význam iniciatív občianskej spoločnosti, ako je Koalícia proti strategickým žalobám proti verejnej účasti v Európe (CASE) (11), na ochranu novinárov pred strategickými žalobami proti verejnej účasti a žiada väčšiu podporu EÚ. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | EHSV pripomína, že pokiaľ ide o strategické žaloby proti verejnej účasti, ustanovenia nariadení Brusel I (12) a Rím II (13) nesmú viesť k zníženiu právnej ochrany výberom jurisdikcie pre šikanózne právne prípady (vyhľadávanie najvýhodnejšej právnej ochrany pred nactiutŕhaním). Zdôrazňuje potrebu zohľadniť túto otázku pri nadchádzajúcom preskúmaní týchto dvoch nariadení. |
| --- | --- |

4.2.12.

4.3.   Odporúčania na posilnenie nezávislosti médií

| 4.3.1. | EHSV vyzýva Komisiu, aby doplnila metodiku správy o dodržiavaní zásad právneho štátu hodnotením nezávislosti štátu a verejnoprávneho vysielania. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV pripomína, že účinné stíhanie korupcie poskytuje určitú ochranu pred vládnymi zásahmi do médií, a preto vyzýva Komisiu, aby popri presadzovaní protikorupčných noriem prijala všetky potrebné opatrenia bez ohľadu na politické hľadiská s cieľom zabezpečiť, aby sa nepoužívali žiadne peniaze z nového viacročného finančného rámca a nástroja obnovy NextGenerationEU na obmedzenie rozmanitosti médií alebo na iné formy korupcie. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby zriadili národné registre transparentnosti v súlade s Európskym registrom transparentnosti, pretože vnášajú transparentnosť do kontaktov medzi politikmi a podnikateľmi v médiách. Registre transparentnosti by sa mali začleniť do viacúrovňového registra transparentnosti v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či je možné vytvoriť pilotný projekt na vytvorenie verejne prístupnej databázy informácií o vlastníctve v ekonomike mediálneho odvetvia tak, aby obsahoval informácie o podpore a uzatváraní zmlúv s mediálnymi spoločnosťami zo strany EÚ, jej členských štátov, regionálnych a miestnych samospráv, verejnoprávnych subjektov, verejných podnikov a súkromných podnikov, v ktorých má jeden alebo viac týchto subjektov väčšinu akcií s hlasovacím právom. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby predložila návrh minimálnych noriem pre celé verejné obstarávanie a podporu mediálnych spoločností v celej EÚ zo strany subjektov uvedených v bode 4.3.4. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | EHSV víta návrhy Komisie na boj proti dezinformáciám všeobecne (14) a boj proti dezinformáciám o ochorení COVID-19 v sociálnych médiách (15), poukazuje však na riziko, že členské štáty môžu použiť boj proti dezinformáciám na ospravedlnenie obmedzenia slobody médií. Tento fenomén dezinformácií a nenávistných prejavov je naliehavo potrebné dôkladne preskúmať, okrem iného aj v ďalších stanoviskách EHSV. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Odporúčania na posilnenie rozmanitosti médií

| 4.4.1. | EHSV kritizuje skutočnosť, že správa Komisie o dodržiavaní zásad právneho štátu obmedzuje otázku plurality trhu na otázku transparentnosti vo vlastníctve médií a zanedbáva stupeň koncentrácie trhu. Vyzýva Komisiu, aby upravila metodiku správy tak, aby sa v nej v budúcnosti lepšie zrkadlilo, do akej miery je rozmanitosť médií ohrozená vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV víta akčný plán Komisie „Európske médiá v digitálnej dekáde“ (16) a jej cieľ zachovať spravodajské médiá ako verejný statok, najmä poskytnutie európskej podpory, aby sa zabránilo obmedzeniu mediálnej rozmanitosti následkom pandémie. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV zdôrazňuje, že kvalitná žurnalistika si vyžaduje udržateľný ekonomický základ, a žiada, aby EÚ naďalej podporovala mediálne spoločnosti ako investíciu do dobrej žurnalistiky. Investície budú slúžiť na ukončenie procesu koncentrácie v mediálnom sektore, ktorý ohrozuje pluralitu mediálneho trhu. To nevylučuje schopnosť mediálnych spoločností legitímne kupovať ďalšie médiá alebo budovať strategické spojenectvá, pretože ekonomicky udržateľné mediálne spoločnosti sú zárukou ich nezávislosti, pokiaľ sa dodržiava zásada transparentnosti a nevznikajú monopoly. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV poznamenáva, že hodnota mediálnych spoločností spočíva v ich rozmanitosti a že vytvorenie „národných šampiónov“ túto hodnotu ničí, čím sa odlišuje mediálny a kreatívny priemysel od ostatných hospodárskych odvetví. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Zmenšujúci sa priestor pre nezávislé médiá si vyžaduje urgentné mechanizmy verejnej a súkromnej podpory na zachovanie žurnalistiky ako verejného statku. Je potrebný ďalší výskum účinných mechanizmov verejnej podpory zaručujúcich kritériá nezávislosti a inovatívnych udržateľných nových obchodných modelov pre žurnalistiku vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | EHSV dôrazne podporuje plán Komisie na „európsky zákon o slobode médií“, ktorý má Komisii poskytnúť účinné právne nástroje na presadzovanie slobody a plurality médií vo všetkých členských štátoch EÚ. EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako je možné uplatniť a rozvíjať európske právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže s cieľom zastaviť ďalšiu koncentráciu mediálneho trhu, najmä z iniciatívy národných vlád, aby sa zabránilo vytváraniu mediálnych monopolov na vnútroštátnych mediálnych trhoch v EÚ, predovšetkým vládami alebo im blízkymi subjektmi. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | EHSV upozorňuje na svoje stanovisko k iniciatíve Komisie týkajúcej sa spoločného systému zdanenia digitálnych služieb formou dane z výnosov z poskytovania určitých digitálnych služieb (17) a pripomína, že táto daň pravdepodobne vyrovná narušenie hospodárskej súťaže medzi tradičnými a digitálnymi médiami (najmä tými, ktoré majú sídlo v zahraničí). |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | EHSV zdôrazňuje význam nezávislého a nestranného verejnoprávneho vysielania pri zabezpečovaní rozmanitosti médií a upozorňuje na dohodu v protokole č. 29 k ZEÚ. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | EHSV poznamenáva, že voľný trh nie je schopný poskytovať mediálne služby v celej EÚ v oblasti vysielania, a preto požaduje vytvorenie nezávislého a nestranného európskeho verejnoprávneho vysielateľa. |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | Vo všetkých prípadoch, keď voľný trh nie je schopný zabezpečiť rozmanitosť médií, považuje EHSV nezávislé a nestranné verejnoprávne vysielanie za model, ktorý to zaručuje, a to aj v online a tlačených médiách. |
| --- | --- |

4.4.10.

| 4.4.11. | EHSV zdôrazňuje, že slobodný prístup k médiám je základnou súčasťou slobody médií, a je znepokojený zvýšenými formami priamej alebo nepriamej diskriminácie na základe zdravotného postihnutia v médiách. EHSV žiada prijatie právnych predpisov na odstránenie reštriktívnych postupov, ktoré majú za následok narušenie alebo zrušenie účasti jednotlivca na slobode a rozmanitosti médií. |
| --- | --- |

4.4.11.

4.5.   Odporúčania na posilnenie mediálnej gramotnosti

| 4.5.1. | EHSV víta početné návrhy Komisie na posilnenie mediálnej gramotnosti občanov (18) s osobitným zameraním na digitálne zručnosti. To je nanajvýš dôležité pre zvýšenie odolnosti občanov voči dezinformáciám. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV podporuje návrh na zriadenie „Európskej agentúry pre vzdelávanie k občianstvu“ na podporu mediálnych zručností občanov EÚ prostredníctvom vzdelávacích programov. Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zriadiť takúto ústrednú inštitúciu včas a aby zabezpečila, že jednou z jej kompetencií bude poskytovanie odbornej prípravy v oblasti zaobchádzania s médiami, a to najmä digitálnymi. |
| --- | --- |

4.5.2.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Správa poslankyne EP Magdaleny Adamowicz – Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. novembra 2020 o posilnení slobody médií: ochrana novinárov v Európe, nenávistné prejavy, dezinformácie a úloha platforiem (Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 28).

1

(2)  https://www.coe.int/en/web/media-freedom.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I , 22.12.2020, s. 1).

3

(4)  Reportéri bez hraníc: Svetový rebríček slobody tlače 2021 (RSF 2021 Index: EU struggles to defend values at home), https://rsf.org/en/ranking (stránka navštívená: 24. mája 2021).

4

RSF 2021 Index: EU struggles to defend values at home

(5)  Medzinárodný tlačový inštitút: COVID-19: Number of Media Freedom Violations by Region (COVID-19: Počet prípadov porušenia slobody tlače v jednotlivých regiónoch), https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/ (stránka navštívená: 8. apríla 2021).

5

COVID-19: Number of Media Freedom Violations by Region

(6)  Elda Brogi a kol., 2020: Monitorovanie plurality médií v digitálnom veku. Uplatňovanie monitorovania plurality médií v Európskej únii, Albánsku a Turecku v rokoch 2018 – 2019, Fiesole, s. 50.

6

(7)  P9_TA(2021)0103.

7

(8)  CM/Rec(2016)4.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 19.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016 s. 51, Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 192.

10

(11)  https://www.the-case.eu.

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 351, 20.2.2012, s. 1).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 z 11. júla 2007 o rozhodnom práve pre mimozmluvné záväzky (RÍM II) (Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2007, s. 40).

13

(14)  COM(2020) 790 final.

14

(15)  JOIN(2020) 8 final.

15

(16)  COM(2020) 784 final.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 73.

17

(18)  JOIN(2020) 8 final; COM(2020) 624 final; COM(2020) 784 final; COM(2020) 790 final.

18

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Núdzové opatrenia na podporu zamestnanosti a príjmov počas pandemickej krízy

[stanovisko z vlastnej iniciatívy]

(2021/C 517/03)

| Spravodajkyňa: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Cinzia DEL RIO

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 26. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/1/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

26. 4. 2021

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV schvaľuje stratégiu EÚ na riešenie pandemickej krízy, podporu oživeniu a odolnosti hospodárskych, sociálnych a zdravotných systémov členských štátov a na zachovanie výrobného systému, zamestnanosti a podporu príjmov fyzických osôb. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí s vytvorením nástroja SURE, inovatívneho finančného nástroja európskej solidarity, ktorého cieľom je zachovať pracovné miesta, poskytnúť podporu príjmov pracovníkom a pomôcť podnikom, a zároveň nástroja, ktorý podporuje integráciu a schopnosť sociálno-ekonomickej odolnosti EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje sociálnu hodnotu nástroja SURE, ktorý prostredníctvom vydávania dlhopisov na financovanie iniciatív so sociálnym účelom anticipuje program NextGenerationEU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za pozitívne, že využívanie nástroja SURE, ktorý prostredníctvom financovania systémov skráteného pracovného času, foriem podpory príjmov a pomoci podnikom chráni štvrtinu celkového zamestnaného obyvateľstva, zachováva pracovné miesta a výrobnú kapacitu podnikov a má aj pozitívny vplyv na hospodárstvo a trh práce. Treba však zdôrazniť, že takéto údaje nevykresľujú dostatočne to, aké jednotlivé opatrenia financovali rôzne krajiny, aká bola výška ich financovania a na aké kategórie pracovníkov sa pomoc vzťahovala. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV navrhuje zriadiť stredisko, ktoré by monitorovalo fungovanie nástroja SURE počas celého obdobia jeho využívania a do ktorého by boli zapojení aj sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Jeho cieľom bude monitorovať a hodnotiť vplyv opatrení financovaných v jednotlivých krajinách, aby sa tak identifikovali aj postupy použiteľné v rámci systémov skráteného pracovného času a podpory príjmov v prípade podobných kríz aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V čase hospodárskej krízy je rozhodujúcim faktorom rýchlosť prijímania rozhodnutí a výberu z možností. EHSV preto oceňuje, že Európska komisia promptne zriadila nástroj SURE a v krátkom čase ukončila rokovania s členskými štátmi, čo dokazuje jej schopnosť primerane reagovať na závažnú krízu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby využívanie SURE bolo sprevádzané aktívnou politikou trhu práce a možnosťami odbornej prípravy a odbornej rekvalifikácie zameranými na vytvorenie stálych a kvalitných možností zamestnania, ktoré budú pôsobiť proti slabo plateným, fragmentovaným a nestálym formám práce neposkytujúcim žiadnu záruku primeraného sociálneho zabezpečenia a ovplyvňujúcim aj na verejné systémy sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje nástroj SURE za jeden z vhodných nástrojov, ktorý môže poskytovať zamestnávateľom stimuly na to, aby si napriek zníženiu výrobnej činnosti udržali pracovníkov. V rámci kolektívnych zmlúv je možné podporovať opatrenia na vyčlenenie určitej časti pracovného času na odbornú prípravu. Podnikom to umožní prispôsobovať zručnosti pracovníkov potrebám, pričom časť pracovného času vyčlenená na odbornú prípravu a mzda zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na odbornej príprave, sa hradí z prostriedkov nástroja SURE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné presnejšie vymedziť a podrobnejšie a zosúladenejšie doplniť európsky sociálny rozmer, a zároveň zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy v globálnom kontexte, a to aj so zreteľom na nové výzvy vyplývajúce zo zelenej a digitálnej transformácie, pričom treba zohľadniť opatrenia uvedené v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv vrátane opatrení a investícií na podporu zamestnanosti, odbornej prípravy a aktívnych politík trhu práce. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV súhlasí s návrhom obsiahnutým v oznámení EK pozastaviť platnosť všeobecnej únikovej doložky v rámci Paktu stability a rastu a žiada, aby sa prešlo na revidovaný a vyvážený rámec hospodárskeho riadenia, ktorý by bol zameraný na podporu produktívnych investícií. Bude nevyhnutné pomôcť členským štátom dostať ich vlastné verejné financie na udržateľný základ a posilniť tak dôveru v investície. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že konsenzus a zapojenie sociálnych partnerov sú prínosom európskych a vnútroštátnych politík. Ich zapojenie aj do činností spolufinancovaných z nástroja SURE je preto veľmi dôležité, pričom treba zohľadniť aj kolektívne vyjednávanie v určitých sektoroch, ktoré kríza zasiahla najviac. Je však dôležité, aby zapojenie sociálnych partnerov bolo reálne a legitímne, a nielen čisto formálne. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV v plnej miere uznáva pozitívne výsledky nástroja SURE, ktoré sú uvedené v správe Komisie z marca 2021 a podporuje návrh trvalo ho v záujme podpory pracovníkov a podnikov stanoviť ako nástroj integrácie a sociálno-ekonomickej odolnosti EÚ v čase kríz, ako je táto, a to aj na základe monitorovania a hodnotenia Strediska pre monitorovanie nástroja SURE, ktoré EHSV navrhuje zriadiť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 (1) (EASE), v ktorom sa uplatňuje strategický prístup postupného prechodu od núdzových opatrení prijatých počas pandémie na nové opatrenia potrebné na zabezpečenie oživenia sprevádzaného tvorbou veľkého počtu pracovných miest, a to predovšetkým prostredníctvom aktívnych politík na trhu práce, ako sú napríklad dočasné stimuly na prijímanie do zamestnania pre zraniteľné skupiny, príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, či podpora pre podnikateľov, a to aj v sociálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod

| 2.1. | Pandémia, ktorá ešte stále prebieha, vážne poškodila európske hospodárstvo. EHSV víta hospodárske a sociálne opatrenia, ktoré EÚ zaviedla prostredníctvom mimoriadnych nástrojov s cieľom riešiť dôsledky pandemickej krízy. Tieto opatrenia predstavujú veľkú príležitosť dosiahnuť, aby bola Európa spravodlivejšia a solidárnejšia, s konkurencieschopným sociálnym trhovým hospodárstvom, a zároveň čeliť novým výzvam spojeným so zelenou a digitálnou transformáciou. Medzi tieto nástroje patria okrem plánu NextGenerationEU aj:






  — | vnútroštátne opatrenia prijaté v rámci flexibility fiškálnych pravidiel EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

vnútroštátne opatrenia prijaté v rámci flexibility fiškálnych pravidiel EÚ,

| — | vnútroštátne opatrenia na podporu likvidity, schválené na základe dočasných a flexibilných pravidiel štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

vnútroštátne opatrenia na podporu likvidity, schválené na základe dočasných a flexibilných pravidiel štátnej pomoci,

| — | posilnenie úverových liniek zaručených Európskou investičnou bankou (EIB) podnikom prostredníctvom vytvorenia nového záručného fondu, |
| --- | --- |

—

posilnenie úverových liniek zaručených Európskou investičnou bankou (EIB) podnikom prostredníctvom vytvorenia nového záručného fondu,

| — | Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) zavedený prostredníctvom zmien a doplnení Lisabonskej zmluvy s cieľom ponúkať nepodmienené pôžičky v oblasti zdravia, |
| --- | --- |

—

Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) zavedený prostredníctvom zmien a doplnení Lisabonskej zmluvy s cieľom ponúkať nepodmienené pôžičky v oblasti zdravia,

| — | Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE). |
| --- | --- |

—

Európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE).

| 2.2. | Cieľom tohto stanoviska je analyzovať vplyv núdzových opatrení na obmedzenie nezamestnanosti, podporu príjmov a podporu podnikov s osobitným zameraním na nástroj SURE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Do apríla 2020 bolo do programov skráteného pracovného času (2) alebo podobných opatrení zavedených ad hoc na riešenie čiastočnej alebo úplnej dočasnej straty pracovného času zahrnutých viac ako 50 miliónov pracovníkov v rôznych krajinách. Nadácia Eurofound zaznamenala 500 opatrení, z ktorých väčšina sa zameriavala na pomoc podnikom (35 %), podporu príjmu (okrem opatrení týkajúcich sa skráteného pracovného času, 20 %) a ochranu zamestnanosti (13 %) (3). Kríza najviac zastihla podniky pôsobiace v oblasti výroby, obchodu, služieb, cestovného ruchu a kultúry (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rôzne formy podpory na náhradu neodpracovaných hodín, ktoré existujú vo väčšine európskych krajín, predstavujú najpoužívanejší nástroj na ochranu pracovných miest v období hospodárskej krízy, pretože majú pozitívny vplyv na pracovníkov a podniky. Vo svojej správe z roku 2020 týkajúcej sa prezentácie programu SURE Európska komisia zdôrazňuje, že „[p]rogramy skráteného pracovného času zabránia zbytočnému prepúšťaniu, a tým pomôžu odvrátiť dočasné otrasy, ktoré by mohli mať závažnejšie a dlhodobejšie negatívne následky pre hospodárstvo a pracovný trh členských štátov. Zároveň sa tak pomôže udržať úroveň príjmu domácností a zachovať výrobná kapacita a ľudský kapitál podnikov a hospodárstva ako celku. (5)“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V krajinách, v ktorých takéto programy už existovali, prijali vlády opatrenia ad hoc na zjednodušenie prístupu, kritérií oprávnenosti, rozšírenie krytia a zvýšenie hospodárskej podpory, avšak s veľkými rozdielmi medzi jednotlivými krajinami (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tieto opatrenia umožnili spoločnostiam pokryť skrátenie pracovného času v dôsledku zníženia hospodárskej činnosti s obmedzenými alebo neexistujúcimi nákladmi, čím sa výrazne zníži počet pracovných miest, ktorých existencia je ohrozená v dôsledku nedostatočnej likvidity. Niektoré kategórie pracovníkov na atypických pracovných miestach zostali vo viacerých krajinách vylúčené z tejto podpory, najmä pracovníci s príležitostnými pracovnými zmluvami, agentúrni pracovníci a v niektorých prípadoch aj agentúrni pracovníci a zamestnanci s pracovnými zmluvami na dobu určitú, zatiaľ čo v iných krajinách boli systémy verejnej pomoci rozšírené aj na niektoré formy samostatnej zárobkovej činnosti (7). Medzi jednotlivými krajinami existujú rozdiely v spôsobe a kritériách prístupu k týmto subvenciám, pokiaľ ide o krytie, príjemcov, trvanie a pod. (8) |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Systémy skráteného pracovného času pomohli predísť skončeniam pracovného pomeru, čo šetrí nemalé náklady podnikom aj pracovníkom. Tieto opatrenia na udržanie pracovných miest v druhom štvrťroku 2020 výrazne znížili stratu pracovných miest, a to z odhadovaných 12 % na 4 % v krajinách OECD. Z údajov v EÚ vyplýva, že v druhom štvrťroku 2020 sa počet oficiálne zamestnaných pracovníkov, ktorí odpracovali nula hodín, v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2019 zdvojnásobil na 17 % (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Treba zvážiť vplyv krízy zamestnanosti na ženy a mladých ľudí, ktorí sú často zamestnaní na základe atypických zmlúv, majú nízke mzdy a častejšie nestále zamestnanie, ktoré neposkytuje žiadnu záruku primeraného sociálneho zabezpečenia. Okrem toho tvoria veľmi vysoké percento pracovnej sily v odvetví cestovného ruchu, ubytovacích a stravovacích služieb, ktoré kríza zasiahla obzvlášť silno, ako aj v sektore kultúry, voľného času a v neziskovom sektore sociálnych služieb. Aj v rámci hospodárskej obnovy treba po dohode so sociálnymi partnermi navrhnúť reformy a stanoviť osobitné opatrenia na riešenie rodových a vekových nerovností, ktoré existovali už aj pred súčasnou krízou, a zaviesť krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia (10). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Spolu s opatreniami na podporu skrátenia pracovného času prijalo niekoľko krajín aj ochranné opatrenia proti prepúšťaniu v podnikoch, ktoré poberajú verejnú podporu v rámci systému podpory na náhradu neodpracovaných hodín, aby sa zabránilo zneužívaniu počas krízového obdobia a aby sa vytvorili podmienky na využívanie verejnej podpory z národných a európskych zdrojov s cieľom zabrániť prepúšťaniu a dočasne podporovať podniky až do obnovenia hospodárskej činnosti. V niektorých krajinách samotné kolektívne zmluvy stanovujú zákaz prepúšťania v prípade verejnej pomoci (11). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dôležitú úlohu v tejto súvislosti zohrávajú špecifické dohody a protokoly uzavreté v rámci kolektívneho vyjednávania, a to buď s cieľom čeliť krízovej situácii v oblasti zdravia na pracoviskách a riešiť ju, alebo zaviesť počas pandémie zmluvné ustanovenia ad hoc, ktorými sa mení organizácia práce a pracovné podmienky (napr. Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Švajčiarsko, Španielsko, Rakúsko, Dánsko). V niektorých krajinách boli prijaté aj iné formy podpory podnikania (moratórium na úvery, odklad alebo pozastavenie platenia daní, nájomného alebo sociálnych odvodov), ktoré odďaľujú platobné záväzky a sú určené na podporu podnikov, najmä MSP, alebo samostatne zárobkovo činných osôb s cieľom udržať pracovné miesta a zabezpečiť krátkodobú likviditu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Charakteristiky, nariadenie a prvé výsledky nástroja SURE

| 3.1. | Európsky nástroj SURE je dočasný fond, ktorý poskytuje finančnú podporu vo forme úverov za zvýhodnených podmienok vo výške až 100 miliárd EUR členským štátom na boj proti nezamestnanosti, podporu systémov skráteného pracovného času a podporu príjmov pre všetkých pracovníkov. Fond bol vytvorený na obdobie do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dlhopisy, ktoré prvý raz vydala Európska komisia v rámci nástroja SURE, sú „sociálne dlhopisy“, ktoré zaručujú tým, ktorí investujú do takýchto dlhopisov, že mobilizované finančné prostriedky sú skutočne účelovo viazané na sociálne účely. Dopyt bol 10-krát vyšší ako ponuka a zabezpečil konkurencieschopnú návratnosť na trhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rada od jeho zavedenia pridelila na základe návrhov Komisie 19 členským štátom viac ako 90 % celkového finančného krytia (12). Z týchto štátov 15 tento nástroj použilo na pomoc pri financovaní systémov skráteného pracovného času alebo podobných opatrení a 14 krajín financovalo aj opatrenia na podporu samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Niektoré krajiny o pridelenie finančných prostriedkov z nástroja SURE nepožiadali, pričom uvádzali rôzne dôvody: v niektorých krajinách boli dostupné vnútroštátne finančné prostriedky dostatočné na pokrytie dodatočných verejných výdavkov súvisiacich so zvýšením nezamestnanosti; dodatočné zdroje bolo možné na trhu obstarať za rovnako výhodné sadzby; v niektorých prípadoch bolo ich rozhodnutie spôsobené nákladmi spojenými s administratívnymi postupmi týkajúcimi sa prístupu k SURE, ďalšie krajiny používali dočasné opatrenia, ktoré zaviedla EK, pokiaľ ide o rozpočtovú flexibilitu a štátnu pomoc (13). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Na základe správ, ktoré poskytli členské štáty, EK v správe z marca 2021 (14) odhaduje, že v roku 2020 nástroj SURE poskytol podporu 25 až 30 miliónom pracovníkov, čo zodpovedá štvrtine celkovej zamestnanej populácie v prijímajúcich členských štátoch. Ide o približne 21,5 milióna zamestnancov a 5 miliónov samostatne zárobkovo činných osôb. Okrem toho tento nástroj využilo 1,5 až 2,5 milióna podnikov, čo predstavuje 12 – 16 % podnikov v prijímajúcich členských štátoch (15). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V správe sa zdôrazňuje, že systémy verejnej podpory financované prostredníctvom nástroja SURE prinášajú zníženie nákladov práce pre podniky a ponúkajú alternatívnu podporu príjmu domácností s lepšími výsledkami ako tradičné dávky v nezamestnanosti. EK okrem toho zdôrazňuje, že systémy podpory zamestnanosti sú účinnejšie v krajinách, ktoré už mali vnútroštátne systémy pomoci na zmiernenie vplyvu nezamestnanosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Do konca roka 2020 sa už využilo 80 % celkových plánovaných verejných výdavkov na oprávnené opatrenia. Takmer všetky členské štáty už využili alebo plánujú využiť celú sumu, ktorá im bola poskytnutá v rámci nástroja SURE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Členské štáty vďaka vysokému úverovému ratingu EK využitím nástroja SURE ušetrili približne 5,8 miliardy eur na úrokoch v porovnaní s prípadom, keby vydali vlastné štátne dlhopisy. Budúce vyplácanie prostriedkov prinesie pravdepodobne ďalšie úspory. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV schvaľuje stratégiu EÚ na riešenie pandemickej krízy, podporu oživeniu a odolnosti hospodárskych, sociálnych a zdravotných systémov členských štátov a na ochranu zamestnanosti a domnieva sa, že by mohla presnejšie vymedziť a podrobnejšie doplniť európsky sociálny rozmer a zároveň zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy v globálnom kontexte. V akčnom pláne na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv sa stanovujú opatrenia, ktoré sa majú prijať na podporu investícií potrebných na udržateľný a inkluzívny rast. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV už niekoľkokrát zdôraznil, že je potrebné dosiahnuť väčšiu hospodársku a sociálnu konvergenciu EÚ s cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskeho sociálneho trhového hospodárstva, zabezpečiť, aby všetci občania mohli v plnej miere využívať svoje práva, a podporovať budovanie trhu práce schopného prispôsobiť sa zmenám zavedeným krokmi a stratégiami, ktoré sú v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv a zelenou a digitálnou transformáciou. Je nevyhnutné, aby členské štáty dobre využívali podporu, ktorú dostávajú z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Je dôležité podporovať rast a produktivitu udržateľných podnikov, a to vrátane MSP a mikropodnikov. Nástroj SURE je jedným z vhodných nástrojov, ktorý môže poskytovať zamestnávateľom stimuly na to, aby si napriek zníženiu výrobnej činnosti udržali pracovníkov. Mali by sa podporovať aj kolektívne zmluvy o nových formách úpravy pracovného času zamerané na uľahčenie prístupu ku kurzom odbornej prípravy, ako aj opatrenia na podporu podnikov s cieľom udržať pracovné miesta a zručnosti a zachovať príjmy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nástroj SURE je kľúčovým nástrojom na ochranu pracovníkov a zmiernenie vážneho sociálno-ekonomického vplyvu pandémie na systém zamestnanosti, a to tak finančnou podporou vnútroštátnych systémov skráteného pracovného času a podobných opatrení, a to aj v prípade stálych pracovných pomerov, čím sa chránia pracovné miesta, obmedzuje nezamestnanosť a strata príjmov pracovníkov, ako aj podporou pre podniky, pokiaľ ide o ich náklady súvisiace s odvodmi do fondu zamestnanosti a sociálne odvody, ktoré sú do veľkej miery kryté z verejných zdrojov prostredníctvom núdzových opatrení. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV oceňuje promptnosť Komisie pri predkladaní návrhu na zriadenie nástroja SURE, ako aj okamžité rokovania s členskými štátmi ukončené v priebehu niekoľkých týždňov. Nástrojom SURE sa zdôrazňuje význam systémov skráteného pracovného času a krátkodobej podpory príjmov, a zároveň je to stimul pre členské štáty, aby ich využívali. Jedným z cieľov európskeho semestra je v strednodobom a dlhodobom horizonte podporovať investície zamerané na dosiahnutie plnej a stabilnej zamestnanosti a na boj proti novým formám chudoby, a to aj prostredníctvom sociálne udržateľných štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV považuje finančnú podporu vo forme úverov za zvýhodnených podmienok, ktoré EÚ poskytuje členským štátom, za dôležitú a víta skutočnosť, že dlhopisy vydané Európskou komisiou sú „sociálnymi dlhopismi“ na konkrétne účely. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Financovanie systémov skráteného pracovného času a foriem podpory príjmov majú pozitívny vplyv na hospodárstvo ako celok, keďže vzťah medzi zamestnávateľom a pracovníkom zostáva zachovaný, čo pomáha udržať zručnosti pracovníkov a výrobnú kapacitu podnikov a zabraňuje vzniku ďalších negatívnych a pretrvávajúcich vplyvov pandémie na hospodárstvo a trh práce. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že zriadenie nástroja SURE je ďalším krokom k vytvoreniu solidárneho systému v EÚ, ktorý rešpektuje zásady subsidiarity a proporcionality, keďže ide o istý druh európskeho bezpečnostného aktíva, ktorý sa dá posilniť európskymi dlhopismi, ktoré sa použijú aj na financovanie programu NextGenerationEU (17). EHSV vyzdvihuje významnú výhodu nástroja SURE, ktorou je schopnosť preukázať, že EÚ vie v prípade potreby vytvoriť úverovú kapacitu a vydať spoločné bezpečné aktívum aj s použitím metódy Spoločenstva, nielen prostredníctvom medzivládnych dohôd, ako to bolo v prípade ESM či ENFS. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV žiada, aby sa preskúmali postupy poskytovania pomoci a prístupu k financovaniu z nástroja SURE s cieľom zjednodušiť administratívne postupy a mechanizmy podávania správ. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV odporúča spojiť využívanie nástroja SURE s aktívnymi verejnými politikami a odbornou prípravou a rekvalifikáciou, ktoré budú prospešné pre pracovníkov aj pre podniky (18). V tejto súvislosti opäť vyvstáva otázka, ako zefektívniť služby zamestnanosti aj v čase krízy. Počas období nedobrovoľného skracovania pracovného času by sa mali podporovať kurzy odbornej prípravy zamerané na rekvalifikáciu alebo na sprevádzanie prechodu na nové, stabilné pracovné príležitosti s vyššou kvalifikáciou. Takýchto príkladov aktívnych politík v tejto oblasti je však žiaľ poskromne (19). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV sa domnieva, že opatrenia z nástroja SURE by mali v jednotlivých členských štátoch pokrývať všetkých zamestnancov a všetky druhy samostatnej zárobkovej činnosti a atypickej práce, čo sa týka najmä mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | K dispozícii je len málo údajov, vyplýva z nich však, že sociálnych partnerov nezapojili aktívne ani európske ani vnútroštátne inštitúcie do diskusie o tom, ako najlepšie využiť nástroj SURE. EHSV odporúča, aby sa stanovil príslušný stály konzultačný mechanizmus. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV vzal na vedomie odhady osôb a podnikov, ktoré využívajú podporu z nástroja SURE (20), konštatuje však, že z týchto údajov nevyplýva dostatočne jasne to, aké opatrenia zaviedli a financovali jednotlivé krajiny a aká bola výška ich financovania, ani to, aký vplyv mali, pokiaľ ide o zníženie rizika nezamestnanosti a podporu príjmov. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkrétne pripomienky – vplyv

| 5.1. | Pandemická kríza spôsobila obrovský tlak na hospodárske, sociálne aj zdravotné systémy EÚ a zasiahla životy ľudí, činnosť podnikov a zvýšila nerovnosť v rámci každej krajiny a v niektorých prípadoch aj medzi jednotlivými krajinami. EHSV preto zastáva názor, že je potrebné presnejšie vymedziť a podrobnejšie a zosúladenejšie doplniť európsky sociálny rozmer, pričom treba zohľadniť opatrenia uvedené v akčnom pláne Európskeho piliera sociálnych práv a zároveň zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy v globálnom kontexte. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV už poukázal (21) na to, že je potrebné obnoviť proces preskúmania rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ, ktorá bola oznámením Komisie z 20. marca 2020 pozastavená do roku 2022 (22). EHSV podporuje toto oznámenie, v ktorom sa vyjadruje zámer rozhodnúť o budúcej deaktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu na báze celkového posúdenia hospodárskej výkonnosti na základe kvantitatívnych kritérií. EHSV preto žiada prechod na revidovaný a vyvážený rámec hospodárskeho riadenia, ktorý by bol zameraný na prosperitu, so zjednodušenými pravidlami a zníženou procyklickosťou, ktorá by odrážala situáciu po skončení pandémie. Bude nevyhnutné pomôcť členským štátom dostať svoje verejné financie na udržateľný základ a posilniť tak dôveru v investície. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV podporuje prijatie nástroja SURE ako jedného z opatrení hospodárskeho a sociálneho balíka na boj proti účinkom pandémie a inovatívneho finančného nástroja európskej solidarity, ktorý anticipujúc mechanizmus programu NextGenerationEU po prvý raz vydáva dlhopisy na sociálne účely. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Nástroj SURE sa vo svojich rôznych formách a v súlade s vnútroštátnymi právomocami v oblasti ochrany ukázal ako bezpečnostná a záchranná sieť pre existujúce pracovné miesta a záruka pre podniky. Je však potrebné, aby opatrenia sociálnej ochrany prijaté v rámci nástroja SURE boli sprevádzané aktívnou politikou trhu práce na vytvorenie dobrých a stálych možností zamestnania a systémov zosúlaďovania zručností, ktoré budú pôsobiť proti slabo plateným, fragmentovaným a nestálym formám práce neposkytujúcim žiadnu záruku primeraného sociálneho zabezpečenia a ovplyvňujúcim aj verejné systémy sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV víta odporúčanie Európskej komisie EASE prijaté v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a zamerané na účinnú aktívnu podporu zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Zdôrazňuje jeho strategický prístup postupne prejsť od núdzových opatrení prijatých počas pandémie na nové opatrenia potrebné na zabezpečenie oživenia sprevádzaného tvorbou veľkého počtu pracovných miest, a to predovšetkým v zelenom a digitálnom sektore. Účinne politiky podporujúce vytváranie kvalitných pracovných miest a zmeny zamestnania by mali byť sprevádzané dobre fungujúcimi službami zamestnanosti, ktoré poskytujú cielenú podporu uchádzačom o zamestnanie, predovšetkým mladým ľuďom, ženám a podnikateľom v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Podľa EHSV je dohoda so sociálnymi partnermi a ich zapojenie prínosom, a preto je veľmi dôležité ich zapojenie na európskej aj vnútroštátnej úrovni s cieľom porovnávať, zabezpečiť účasť a rokovať o činnostiach spolufinancovaných z nástroja SURE, pričom sa zohľadní aj kolektívne vyjednávanie v určitých sektoroch, ktoré kríza zasiahla najviac. Je však dôležité, aby zapojenie sociálnych partnerov bolo reálne a legitímne, a nielen čisto formálne. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV výslovne poukazuje na to, že bude dôležité, aby sa zdroje nástroja SURE využívali aj na financovanie opatrení na obmedzenie šírenia vírusu na pracoviskách, a to prostredníctvom opatrení a krokov zameraných na prevenciu a ochranu bezpečnosti a zdravia, čím sa znížia náklady, ktoré podniky vynaložili na prispôsobenie výroby bezpečnostným požiadavkám. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV navrhuje zriadiť stredisko, ktoré by monitorovalo fungovanie nástroja SURE počas celého obdobia jeho využívania a bolo otvorené aktívnej účasti sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, s cieľom monitorovať a hodnotiť vplyv opatrení financovaných v jednotlivých krajinách, analyzovať osvedčené postupy a systémy ochrany zavedené v jednotlivých krajinách, aby sa tak identifikovali postupy použiteľné v rámci systémov skráteného pracovného času a podpory príjmov v prípade kríz aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV v plnej miere uznáva pozitívne výsledky nástroja SURE, ktoré sú uvedené v správe Komisie z marca 2021. Program SURE vyhovuje dočasným požiadavkám na podporu členských štátov s cieľom pomôcť pracovníkom a podnikom prekonať krízu, zachovať pracovné miest a vydláždiť cestu pre hospodárske a sociálne oživenie. EHSV podporuje návrh v záujme podpory pracovníkov a podnikov trvalo stanoviť SURE ako nástroj integrácie a sociálno-ekonomickej odolnosti EÚ v čase kríz, ako je táto, a to aj na základe monitorovania a hodnotenia Strediska pre monitorovanie nástroja SURE. Tento návrh vychádza z diskusie, do ktorej boli zapojené vlády, sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti, akademická obec a vedci z rôznych európskych krajín, ako aj v rámci samotnej Komisie (23). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | V prípade hospodárskej krízy EHSV vyzýva európske inštitúcie, aby zohrávali účinnejšiu a podpornejšiu úlohu v sociálnej oblasti, predovšetkým pokiaľ ide o reguláciu a financovanie opatrení na podporu pracovníkov a podnikov, podporovali verejnú diskusiu zameranú na zavedenie stáleho európskeho systému poistenia v nezamestnanosti, založeného na odlišnom právnom základe, pričom by mali zohľadniť predchádzajúce stanoviská EHSV (24). |
| --- | --- |

5.10.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1).

1

(2)  Covid-19: Implications for Employment and working life, Eurofound, marec 2021.

2

Covid-19: Implications for Employment and working life

(3)  Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, jún 2020.

3

Covid-19: Policy responses across Europe

(4)  OECD Employment Outlook 2021, kap. 2.

4

OECD Employment Outlook 2021

(5)  COM(2021) 148 final. SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch, 22. marca 2021; pozri okrem iného Brífing Európskeho parlamentu o vykonávaní nástroja SURE, apríl 2021.

5

SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch

vykonávaní nástroja SURE

(6)  OECD- Employment Outlook 2021, kap. 2, tabuľka 2.1 Job retention schemes in OECD countries – tamže Eurofound.

6

OECD- Employment Outlook 2021

Job retention schemes in OECD countries

(7)  Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, jún 2020.

7

Covid-19: Policy responses across Europe

(8)  Údaje OECD, ETUI, EK, EP.

8

(9)  Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, jún 2020, údaje Eurostatu, ktoré spracovala nadácia Eurofound.

9

Covid-19: Policy responses across Europe

(10)  Analýza EK, Eurofound a pozri tiež ILO-UN Women Joint Programme
  , Policy tool,
  Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery, marec 2021.

10

ILO-UN Women Joint Programme

, Policy tool,

Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery

(11)  ETUI – Policy Brief No 7, 2020.

11

(12)  COM(2021) 148 final. SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch, 22. marca 2021; pozri okrem iného Brífing Európskeho parlamentu o vykonávaní nástroja SURE, apríl 2021, a webové stránky Európskej komisie určené pre nástroj SURE s aktualizáciou prostriedkov pridelených prostriedkov členským štátom.

12

SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch

vykonávaní nástroja SURE

(13)  Eurofound, tamže, kapitola 3, 2021.

13

(14)  COM(2021) 105 final, Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky.

14

Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky

(15)  COM(2021) 148 final. SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch, 22. marca 2021; pozri okrem iného Brífing Európskeho parlamentu o vykonávaní nástroja SURE, apríl 2021.

15

SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch

vykonávaní nástroja SURE

(16)  Uznesenie EHSV na tému Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022, jún 2021, 2021, (Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 1).

16

Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022

(17)  Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, strategický dokument nadácie ELIAMEP, 2021; L. Andor, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.

17

Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?

Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period

New Challenges for the Eurozone Governance

(18)  COVID-19: Implications for Employment and working life, Eurofound, marec 2021.

18

COVID-19: Implications for Employment and working life

(19)  OECD – Employment Outlook, kap. Combining job retention policies with job reallocation, 2021 a Eurofound, tamže, s príkladmi opatrení, ktoré prijali niektoré krajiny.

19

(20)  COM(2021) 148 final.

20

(21)  Uznesenie EHSV na tému Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022, prijaté na plenárnom zasadnutí v júni 2021,(Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 1).

21

Príspevok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2022

(22)  COM(2020) 123 final.

22

(23)  Pozri Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, strategický dokument nadácie ELIAMEP, 2021; L. Andor, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance; pozri správu EK a Eurofound + OECD (Covid-19: Implications for Employment and working life, Eurofound, marec 2021; COM(2021) 148 final. SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch, 22. marca 2021; pozri okrem iného Brífing Európskeho parlamentu o vykonávaní nástroja SURE, apríl 2021).

23

Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?

Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period

New Challenges for the Eurozone Governance

Covid-19: Implications for Employment and working life

SURE: Zhodnotenie po šiestich mesiacoch

vykonávaní nástroja SURE

(24)  Stanovisko EHSV o spoločných minimálnych normách, (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 32); Beblavý Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.

24

Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/23

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

[prieskumné stanovisko na žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ]

(2021/C 517/04)

| Spravodajca: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Andrej ZORKO

| Žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ | list z 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 23. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 146/24/54 |

Žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ

list z 19.3.2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

23. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

146/24/54

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Kvalita práce je jedným zo základných prvkov kvality života. Zásada kvality práce pre kvalitu života sa musí dodržiavať, keďže je predpokladom udržateľného sociálneho rozvoja. EHSV je preto pevne presvedčený, že v politikách EÚ by sa mala tomuto aspektu venovať osobitná pozornosť, pretože sa musí zabrániť rizikám nerovnosti, chudoby, sociálneho vylúčenia a nekalej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je tiež pevne presvedčený, že problémy a výzvy, ktoré existujú v oblasti kvalitnej práce, by sa mali riešiť so zreteľom na zásady Európskeho piliera sociálnych práv a ciele udržateľného rozvoja Agendy 2030. Zohľadniť by sa mali aj medzinárodné normy Medzinárodnej organizácie práce (MOP), ktoré sa vzťahujú na dôstojnú prácu (1), ako aj Charta základných práv Európskej únie (2). Vyzýva preto členské štáty a sociálnych partnerov, aby v rámci sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania na príslušných úrovniach a v súlade s vnútroštátnymi podmienkami identifikovali a našli riešenia vzhľadom na zmeny na trhu práce, ktoré urýchlila pandémia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že Európska únia a členské štáty by mali zaujať ambicióznejší prístup k podpore, koordinácii a realizácii úsilia zameraného na aktívne politiky trhu práce, a zároveň chrániť pričom by mali takisto chrániť základné práva pracovníkov a zabezpečiť udržateľné a konkurencieschopné podnikateľské prostredie pre podniky v globálnom hospodárstve. Uplatňovanie zásad sociálnej Európy, sociálnej spravodlivosti a udržateľnej obnovy by mal usmerňovať Európsky pilier sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Na základe skúseností s prácou počas pandémie by Európska komisia a členské štáty, s aktívnym zapojením sociálnych partnerov a iných zainteresovaných strán, mohli monitorovať fungovanie existujúcich právnych predpisov alebo ich tam, kde je to vhodné, revidovať a ak je to nevyhnutné, zmeniť a vypracovať vhodné politiky na zabezpečenie dôstojnej a udržateľnej kvalitnej práce. Mohlo by to zahŕňať ochranu pracovníkov a vhodnú organizáciu práce, ktorá povedie k vyššej produktivite a inováciám a zároveň podporí pozitívne prvky digitalizácie vrátane potreby, aby pracovníci získali digitálnu odbornú prípravu s cieľom zlepšiť ich zamestnateľnosť (3). Osobitný dôraz by sa mal klásť na právne predpisy a politiky zamerané na umelú inteligenciu a zabezpečenie toho, aby všetky zainteresované strany mali možnosť zapojiť sa do prijímania nových riešení, a to prostredníctvom konzultácií a rokovaní s pracovníkmi a zamestnávateľmi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby najmä v rámci posilneného európskeho semestra a iných existujúcich mechanizmov vytvorila nové mechanizmy a/alebo (4) pokračovala v identifikácii strednodobých a dlhodobých potrieb trhu práce. To by členským štátom umožnilo aktívne zapojiť sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti, aby sa rozvinulo dlhodobé plánovanie a vykonávanie politík zamestnanosti vrátane plánovania odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania pracovníkov a poskytovania riešení na doplnenie chýbajúcich zručností. Dôležité je tiež zlepšiť verejné služby zamestnanosti a ich spoluprácu so súkromným sektorom s cieľom pomôcť účinnejšie začleniť najzraniteľnejšie skupiny do trhu práce. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV opakuje, že v záujme dosiahnutia dobrých výsledkov v oblasti zamestnanosti (5) musia byť aktívne politiky trhu práce efektívne a cielené, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa členské štáty a sociálni partneri zapojili do rozvoja aktívnych politík trhu práce, ktoré podporujú kvalitnú prácu. EHSV tiež zdôrazňuje svoju podporu postupnému prístupu k spoločným minimálnym normám v oblasti poistenia v nezamestnanosti s cieľom zabezpečiť kvalitnú prácu v členských štátoch (6). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Členské štáty musia vytvoriť potrebné podmienky na zabezpečenie primeranej účasti (kolektívne riadenie) na procesoch navrhovania a na vykonávaní politík zamestnanosti alebo trhu práce. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV nabáda členské štáty a sociálnych partnerov, aby posilnili sociálny dialóg na vnútroštátnej úrovni. Odporúča tiež využiť tradičný obsah sociálneho dialógu a zahrnúť doň aj iný, strategickejší a udržateľnejší obsah zameraný na udržateľnosť a riešenia. Išlo by napríklad o predvídanie budúcich potrieb podnikov a pracovníkov s určitými kompetenciami a zručnosťami, spoločné činnosti zamerané na odbornú prípravu pracovníkov, zabezpečenie spravodlivej transformácie na digitálne a ekologické hospodárstvo, ako aj o reguláciu a vypracovanie vyvážených riešení pre prácu platforiem a podobné dôležité otázky rozvoja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV uznáva význam sociálnych partnerov a kolektívnych zmlúv pre zachovanie rovnováhy na trhu práce. Primeraná odborná príprava sociálnych partnerov má zásadný význam pre ďalší rozvoj sociálneho dialógu (7). Ukazuje sa, že ide o mimoriadne dôležitý a kľúčový bod pre ďalší rozvoj sociálneho dialógu, ktorý by sa mal usilovať aj o zabezpečenie udržateľnej kvalitnej práce. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že Komisia a členské štáty by mali posilniť kapacity sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Je potrebné vytvoriť prostredie dôvery v sociálny dialóg, uznať jeho význam a včas zapojiť sociálnych partnerov a iné zainteresované strany do formulovania opatrení a do samotného rozhodovacieho procesu, ak je to vhodné a v súlade s potrebami rozvoja. Aby sa mohla riadne uskutočniť zelená a digitálna transformácia a súčasne zabezpečiť kvalita práce, je potrebný pevný rámec pre informovanie pracovníkov a konzultácie s nimi (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV uznáva, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by mohol pozitívne prispieť k posilneniu a zabezpečeniu kvality práce, ako aj úlohy sociálnych partnerov pri zavádzaní. Preto navrhuje, aby Komisia usporadúvala výročné stretnutia so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom získať ich názory na uplatňovanie mechanizmu. Vzhľadom na rozmanité situácie v jednotlivých členských štátoch by bolo vhodné uskutočňovať konzultácie oddelene a spoločne formulovať usmernenia a odporúčania pre úspešné uplatňovanie mechanizmu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa priamo nezaoberá prvkami kvalitnej práce, a preto vyzýva Komisiu, aby túto časť do mechanizmu doplnila. Kvalita práce je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stanovených v uvedenom mechanizme. Nemali by sa prehliadať zraniteľné skupiny, ako sú pracovníci s neistým zamestnaním a mladí pracovníci, ktoré boli najviac postihnuté epidémiou. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV žiada, aby prebehol výskum s cieľom podrobnejšie monitorovať vývoj na trhu práce počas obnovy hospodárstva. Takisto je potrebné zohľadniť zmeny v obchodných modeloch, ktoré majú vplyv na spôsob vykonávania práce a na základné práva pracovníkov, ako aj digitalizáciu a zavádzanie nových technológií s osobitným dôrazom na medzery v zručnostiach a zmeny na trhu práce. Mali by sa dôkladne zisťovať a preskúmať vplyvy na organizáciu práce a iné dôležité aspekty kvalitnej práce, pričom by sa mali zohľadniť pozitívne riešenia aj nebezpečenstvá rýchlej digitalizácie. Výbor zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť rozmanitosť krajín a dôsledky pandémie tak pre spoločnosť, ako aj pre trh práce. Zmeny je potrebné hodnotiť holistickým spôsobom. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext

| 2.1. | EHSV uznáva rozmanitosť a mnohostrannosť pojmu udržateľná kvalitná práca a pripomína, že pozostáva z rôznych prvkov, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú kvalitu života ľudí, práva pracovníkov a ich sociálne zabezpečenie. EHSV zároveň uznáva, že zamestnávatelia a členské štáty zohrávajú ústrednú úlohu pri zabezpečovaní kvality práce, a to vrátane podpory zručností, kvalitného zamestnania, nových a rôznorodých foriem práce, bezpečnosti, dobrých podmienok pracovníkov a konkurencieschopnosti podnikov. Zdá sa, že Komisia si je toho vedomá, keďže značné množstvo programov a finančnej pomoci počas pandémie COVID-19, najmä program SURE, bolo zameraných tak na oživenie hospodárstva, ako aj na zachovanie sociálneho zabezpečenia. EHSV je pevne presvedčený, že hospodárske oživenie a rozvoj európskeho hospodárstva nie sú možné bez zachovania a rozvoja sociálneho zabezpečenia a súbežného zaistenia konkurencieschopného prostredia pre európske podniky v globálnom hospodárstve a že hospodárska a sociálna obnova musia ísť ruka v ruke. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV sa domnieva, že plánovanie a vykonávanie opatrení na zabezpečenie udržateľnej kvalitnej práce je úlohou Komisie, členských štátov a európskych a vnútroštátnych sociálnych partnerov. Preto je potrebné na základe spoločného úsilia všetkých príslušných aktérov čo najskôr vypracovať a zaviesť stratégiu a opatrenia na zabezpečenie udržateľnej kvalitnej práce. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kľúčovými prvkami stratégií Európskej únie a členských štátov, ktoré dokážu výrazne prispieť k zvýšeniu kvality práce, by mali byť zabezpečenie spravodlivých a konkurencieschopných podmienok pre európske hospodárstvo, investovanie do inovácií a rozvoja, predchádzanie sociálnemu dampingu, podpora vytvárania pracovných miest a podpora spravodlivých pracovných podmienok a vhodných stimulov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Za správnych podmienok môžu európske podniky prispieť k udržateľnej prosperite, vyššej kvalite pracovných miest a posilneniu sociálneho zabezpečenia. To si vyžaduje priaznivé rámcové podmienky, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie spoľahlivých dodávok energie, kvalifikovanú pracovnú silu, dobrú dopravnú infraštruktúru a efektívne trhy práce. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Koncepcia udržateľnej kvality práce je jednou zo základných zložiek kvality života a musí sa zohľadňovať spolu s koncepciou udržateľného rozvoja, berúc do úvahy širší kontext udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä prechod na ekologické hospodárstvo a digitalizáciu, ktorý musí byť spravodlivý pre všetky zainteresované strany. V tejto súvislosti EHSV osobitne upozorňuje na stanoviská, ktoré už na túto tému prijal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV je pevne presvedčený, že vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja Agendy 2030, najmä cieľa č. 8, ktorú prijalo 193 členských štátov OSN v roku 2015 (9), môže významne prispieť k zabezpečeniu udržateľnej kvalitnej práce pri súčasnom zohľadnení hospodárskeho rastu, ako aj plnej a produktívnej zamestnanosti. Najmä počas obnovy by sa Európska komisia mala viac zameriavať na dosiahnutie týchto cieľov a nabádať členské štáty, aby ich napĺňali. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV tiež poukazuje na to, že pre zabezpečenie udržateľnej kvalitnej práce je mimoriadne dôležité uplatňovanie zásad stanovených v Európskom pilieri sociálnych práv a súvisiacom akčnom pláne, ako aj príslušných medzinárodných právnych noriem (10). EHSV v tejto súvislosti už prijal niekoľko stanovísk a vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby sa v súlade so svojimi právomocami aktívne podieľali na ich uplatňovaní spolu so sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pri navrhovaní opatrení na zabezpečenie udržateľnej a kvalitnej práce je potrebné zohľadniť rôzne faktory, ktoré ovplyvňujú kvalitu života a pomáhajú zaistiť dôstojnú prácu, znižovať nerovnosti a sociálne vylúčenie, predchádzať chudobe a zabezpečiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, a zároveň podporujú plynulý prechod na digitálnu a ekologickú spoločnosť a ekonomiku. Všetky tieto faktory musia byť v rovnováhe s cieľmi udržateľného rozvoja a sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti musia byť aktívne zapojení do navrhovania opatrení. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje význam širšieho sociálneho konsenzu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV si uvedomuje, že kvalitu práce a jej udržateľné zabezpečenie ovplyvňujú viaceré prvky, faktory a okolnosti, a uviedol to aj vo svojom stanovisku (11). Ide o prvky, ako napríklad úroveň a predvídateľnosť miezd pracovníkov, formy a metódy práce, pracovné prostredie, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, stabilita zamestnania, celoživotné vzdelávanie, odborná príprava pracovníkov, pravidelný a predvídateľný pracovný čas, ochrana práv pracovníkov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a aktívny a efektívny sociálny dialóg. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV konštatuje, že zabezpečenie dôstojnej práce je jedným zo základných prvkov zabezpečenia kvalitnej práce. Vyzýva preto Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby venovali väčšiu pozornosť otázkam dôstojnej a kvalitnej práce. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV si uvedomuje, že existencia prvkov kvalitnej práce závisí aj od odolnosti európskych podnikov na svetovom trhu, ako aj od situácie na vnútornom trhu, rôznych obchodných modelov a hospodárskych politík. Vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby spolu so sociálnymi partnermi vytvorili podmienky, ktoré podporia investície, a tým zamestnávateľom umožnia poskytovať kvalitnú prácu na udržateľnom základe a bojovať proti nekalým praktikám. Členské štáty by mali pomôcť urýchliť túto situáciu rôznymi stimulmi, politikami a vhodnými predpismi. |
| --- | --- |

2.11.

3.   COVID-19

| 3.1. | EHSV uznáva, že hospodárska činnosť počas epidémie asymetricky klesala a že mechanizmus SURE, ktorý Komisia zaviedla počas pandémie, pomohol zachovať veľký počet pracovných miest. S cieľom zabrániť prepúšťaniu a zhoršovaniu istoty príjmu pre pracovníkov prijali členské štáty rôzne režimy skráteného pracovného času, dotácie na mzdy pre zamestnancov, nútené dovolenky (napr. v prípade pracovníkov vykonávajúcich činnosti, ktoré sa nemohli prevádzkovať) so znížením miezd, rôzne opatrenia aktívnej politiky zamestnanosti, opatrenia na ochranu mladých ľudí aj starších, dotácie čiastočne kompenzujúce stratu príjmu a základný príjem pre určité skupiny ľudí atď. EHSV však zdôrazňuje, že tieto dočasné opatrenia by nemali zatieniť potrebu spoľahlivých a udržateľných hospodárskych politík v EÚ a členských štátoch, ktoré sa zamerajú na vytvorenie nového rastu a nových pracovných miest. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia aktívne nestanovila primerané zapojenie sociálnych partnerov a ďalších zainteresovaných strán ako dôležité kritérium využívania týchto prostriedkov. V niektorých členských štátoch sa sociálni partneri aktívne nepodieľali na definovaní opatrení a politík trhu práce. Obnova hospodárstva a zabezpečenie kvalitnej práce budú v týchto krajinách ťažšie. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | EHSV uznáva, že počas epidémie sa zmenil spôsob vykonávania niektorých pracovných činností, takže niektoré zmeny budú pokračovať aj v období obnovy a po ňom. Je preto kľúčové tieto zmeny uznať, vhodne ich riešiť, monitorovať a rozvíjať tak, aby sa zabezpečila trvalá kvalita práce s cieľom vytvoriť ďalšie príležitosti pre podniky a pracovníkov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu a dôsledkom digitalizácie a zavedenia umelej inteligencie v zamestnaní. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že epidémia upriamila pozornosť na určité ekonomické a obchodné modely a formy a spôsoby práce, ktoré boli dovtedy prehliadané alebo im bola venovaná príliš malá pozornosť. Je potrebné dbať na to, aby tieto častejšie formy podnikania a práce nemali nepriaznivý vplyv na trh práce alebo kvalitu práce a nepredstavovali nekalé praktiky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV víta odporúčanie Komisie týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) a vyzýva členské štáty, aby uprednostnili politiky trhu práce tak, aby sa investície do ľudí stali jedným z kľúčových prvkov pri prekonávaní krízy, pričom sa zohľadní potreba zelenej a digitálnej transformácie. Členské štáty by mali zahrnúť opatrenia EASE dohodnuté so sociálnymi partnermi do národných plánov obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že duševná pohoda európskych pracovníkov sa počas pandémie výrazne zhoršila, najmä u mladých ľudí a tých, ktorí prišli o prácu (12). EHSV preto požaduje holistický a spoločný prístup zameraný na skombinovanie ambicióznych politík v oblasti zdravia, bezpečnosti a duševnej pohody. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV pripomína svoj postoj a návrhy, ktoré vyjadril vo viacerých stanoviskách (13) k otázkam týkajúcim sa budúcnosti práce, digitalizácie, práce z domu, organizácie pracovného času, celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. Všetky uvedené aspekty týkajúce sa kvalitnej práce platia pre všetkých, ktorí pracujú, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, a preto je dôležité prisťahovalectvo a integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vzhľadom na zmeny, ktoré priniesla pandémia, paralelný vývoj digitalizácie a skutočnosť, že kvalitu práce ovplyvňujú mnohé faktory, sa toto stanovisko zameriava len na niektoré aspekty zdôraznené slovinským predsedníctvom, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť, pokiaľ ide o rozvoj kvalitnej práce. Sú to: 1) prispôsobenie pracovného prostredia starnutiu obyvateľstva, 2) odborná príprava a celoživotné vzdelávanie, 3) zabezpečenie rovnosti, 4) zohľadnenie výhod a nástrah digitalizácie a umelej inteligencie a 5) úloha sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Prispôsobenie pracovného prostredia starnutiu obyvateľstva

| 4.1. | Vzhľadom na starnúce obyvateľstvo Európy sa vo väčšine členských štátov predlžuje aj pracovný život a zvyšuje skutočný vek odchodu do dôchodku. To si zase vyžaduje vytvorenie vhodných pracovných podmienok pre starších ľudí. Ide predovšetkým o prispôsobenie sa ich psychofyzickým schopnostiam a zároveň o zabezpečenie toho, že ich základňa zručností bude naďalej aktuálna vzhľadom na potreby trhu práce. Zlepšenie ochrany zdravia na pracovisku a prístup starších pracovníkov k celoživotnému vzdelávaniu sú tiež nevyhnutné na zabezpečenie kvality práce starších pracovníkov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hoci zabezpečenie primeraných pracovných podmienok je prvoradou povinnosťou zamestnávateľa, dôležitú úlohu v tejto súvislosti zohráva aj spolupráca v rámci tripartity medzi sociálnymi partnermi a vládami, keďže svojimi znalosťami o pracovných postupoch a samotných pracovníkoch môžu prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívnych zmlúv na príslušnej úrovni pomôcť pri vytváraní pracovného prostredia, ktoré starším pracovníkom umožní riadne vykonávať svoju prácu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dôležitú úlohu zohrávajú aj členské štáty. Poskytovaním primeranej úrovne sociálnej ochrany, prístupom ku kvalitným zdravotníckym službám a rôznymi stimulmi a dotáciami pre zamestnávateľov môžu pomôcť pri vytváraní pracovného prostredia, ktoré umožňuje starnúcim ľuďom bezpečne a produktívne pracovať. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV navrhuje, aby sa v kontexte európskeho semestra venovala väčšia pozornosť zavádzaniu politík trhu práce súvisiacich s demografiou. Je nevyhnutné aktívne zapojiť sociálnych partnerov do stratégií a do vykonávania politík a opatrení týkajúcich sa starších ľudí na trhu práce vrátane primeranej integrácie do trhu práce. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Treba vyvinúť moderné a inovatívne spôsoby spolupráce mladšej a staršej generácie. Je nevyhnutný primeraný obojsmerný prenos vedomostí a skúseností. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Odborná príprava a celoživotné vzdelávanie

| 5.1. | EHSV vo svojich stanoviskách opakovane zdôraznil význam celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy pre nezamestnaných aj zamestnaných pracovníkov (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV zdôrazňuje význam včasného predvídania potrieb pracovníkov a zamestnávateľov, pokiaľ ide o zručnosti a strategické plánovanie v tejto oblasti. To si vyžaduje, aby sociálni partneri spolupracovali, najmä na odvetvovej a obchodnej úrovni. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať dlhodobo nezamestnaným a tým, ktorí sú dlhodobo mimo trhu práce. Dlhodobá neprítomnosť na trhu práce výrazne brzdí zamestnateľnosť, najmä so zreteľom na rýchlosť, akou prebiehajú digitálne zmeny (15). Pandémia tento problém prehĺbila tým, že sa určité činnosti museli ukončiť a pracovníci ostali doma. V tejto situácii sú preto potrebné účinné aktívne politiky zamestnanosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Činnosti odbornej prípravy by sa mali zamerať na primerané zvýšenie informovanosti zamestnávateľov o dôležitosti včasného plánovania, pokiaľ ide o potreby z hľadiska zručností a kompetencií pre budúcu prácu. EHSV v tejto súvislosti odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala plánom digitálneho vzdelávania pracovníkov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV odporúča, aby členské štáty zvážili aj finančné a daňové stimuly – či už vo forme priameho financovania alebo vo forme daňových úľav pre podniky – pre aktívnejšiu odbornú prípravu pracovníkov zabezpečovanú ich zamestnávateľom. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Zabezpečenie rovnosti

| 6.1. | EHSV sa domnieva, že počas obnovy a po nej je nevyhnutné zachovať rovnosť, pokiaľ ide o osobné pomery, a zabrániť všetkým formám diskriminačných postupov. Hoci treba uznať, že rôznorodé formy práce ponúkajú isté príležitosti, existuje tu aj riziko, že by mohli zvýšiť nerovnosť pracovníkov vrátane rodovej nerovnosti (16). Je potrebné nájsť spôsoby, ako zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s pracovníkmi, a to všetkými vhodnými prostriedkami vrátane právnych predpisov, ako aj kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV pripomína, že počas pandémie nebola zaručená rovnosť, pretože prijaté opatrenia sa nevzťahovali na všetkých pracovníkov a všetky podniky. Malým a stredným podnikom, pracovníkom s neistými formami práce, samostatne zárobkovo činným osobám, migrantom, mladým ľuďom a ženám sa často odoprel prístup ku kompenzácii za stratu príjmu alebo sa na nich príslušné opatrenia nevzťahovali. To znamená, že počas epidémie chudoba a sociálne vylúčenie vzrástli. Viaceré podniky tiež ukončili svoju činnosť, čo viedlo k strate pracovných miest. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV konštatuje, že situácia žien na trhu práce sa počas pandémie výrazne zhoršila (17): veľa žien prišlo o prácu, zhoršila sa rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a vzrástla neistota. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Zhoršila sa tiež situácia migrantov na trhu práce a mladých ľudí, ktorí majú čoraz väčšie ťažkosti nájsť si prácu. Okrem toho sú vo väčšej miere konfrontovaní s neistými formami práce, ktoré nezaručujú kvalitný život. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Nerovnosť sa najviac odráža na úrovni príjmov a v stabilite zamestnania. EHSV je preto pevne presvedčený, že politiky trhu práce musia riešiť rozdiely v odmeňovaní, a to aj opatreniami na podporu transparentnosti miezd, zamedziť horizontálnej a vertikálnej segregácii na trhu práce, stimulovať prácu na plný úväzok pre ženy, zaoberať sa obmedzeniami súvisiacimi s neplatenou starostlivosťou a uplatňovať zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Musia sa tiež prijať opatrenia na zabezpečenie rešpektovania práv pracovníkov. Mal by sa tiež podporovať sociálny dialóg so zameraním na kolektívne vyjednávanie týkajúce sa neštandardných činností, ako sú práca v domácnosti, opatrovateľská práca, práca pre platformy a pod. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Digitalizácia a umelá inteligencia

| 7.1. | Digitalizácia má zásadný vplyv na pracovnoprávne vzťahy vzhľadom na pozitívne a negatívne účinky toho, že ju zamestnávatelia zavádzajú do pracovných procesov. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Digitálne riešenia vyvolávajú obavy aj v súvislosti so zmluvnými vzťahmi medzi pracovníkmi a zamestnávateľmi. S cieľom zabezpečiť udržateľné prvky kvalitnej práce je potrebné monitorovať vývoj na trhu práce a zaistiť zavedenie primeraných mechanizmov na ochranu základných práv pracovníkov bez toho, aby utrpel rozvoj digitálnych riešení. EÚ, členské štáty, sociálni partneri a ostatné zainteresované strany by mali všetci zohrávať úlohu pri hľadaní spravodlivých riešení v reakcii na obavy ľudí. EHSV zdôrazňuje, že vyššia miera digitalizácie v pracovnom živote môže prinášať výhody, no zároveň aj výzvy. EHSV v tejto súvislosti uznáva, že dôležitú úlohu môže zohrávať urýchlené vykonávanie rámcovej dohody európskych sociálnych partnerov o digitalizácii (18). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Je naliehavo potrebné riadiť umelú inteligenciu na pracovisku, najmä pokiaľ ide o predchádzanie diskriminačným praktikám, nezákonnému sledovaniu pracovníkov, vrátane práva na odpojenie, a ďalším opatreniam, ktoré by mohli poškodiť pracovníkov. Sociálni partneri musia byť zapojení do procesu prijímania a vykonávania právnych predpisov o umelej inteligencii. |
| --- | --- |

7.3.

V Bruseli 23. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ilo.org/global/topics/decent-work/lang--en/index.htm.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 16.

3

(4)  V závislosti od situácie v jednotlivých štátoch.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.19.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 32, Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 159, bod 1.6.

6

(7)  Eckhard Voss, Andrea Broughton, Valeria Pulignano, Valentina Franca, Ricardo Rodríguez Contreras. Exploring the connections between EU- and national-level social dialogue.
  Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2018.

7

Exploring the connections between EU- and national-level social dialogue.

Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2018

(8)  Napríklad Uznesenie EHSV k samitu v Porte, Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 6 a Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 23.

8

(9)  Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj.

9

(10)  Normy MOP a články151 a 156 ZFEÚ.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.4.

11

(12)  Eurofound (2021), Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, strana 4.

12

Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year

(13)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 44, Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 45, Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8, Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15, Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 37, Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 18.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 38.

14

(15)  Digitálne zručnosti a odborná príprava pracovníkov sa v jednotlivých krajinách EÚ veľmi líšia, čo prehlbuje rozdiely v situácii medzi pracovníkmi. V roku 2019 poskytovalo digitálnu odbornú prípravu v priemere menej ako 25 % podnikov v EÚ, a to od 6 % v Rumunsku do 37 % vo Fínsku.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 13.

16

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

17

(18)  The European Social Partners framework agreement_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

18

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 43 ods. 2 rokovacieho poriadku):

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 3

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 2.9

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV si uvedomuje, že kvalitu práce a jej udržateľné zabezpečenie ovplyvňujú viaceré prvky, faktory a okolnosti, a uviedol to aj vo svojom stanovisku (11). Ide o prvky, ako napríklad úroveň a predvídateľnosť miezd pracovníkov, formy a metódy práce, pracovné prostredie, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, stabilita zamestnania, celoživotné vzdelávanie, odborná príprava pracovníkov, pravidelný a predvídateľný pracovný čas, ochrana práv pracovníkov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, aktívny a efektívny sociálny dialóg a podobne. | EHSV si uvedomuje, že kvalitu práce a jej udržateľné zabezpečenie ovplyvňujú viaceré prvky, faktory a okolnosti, a uviedol to aj vo svojom stanovisku (11). Ide o prvky, ako napríklad úroveň a predvídateľnosť miezd pracovníkov, formy a metódy práce
  vrátane potreby rôznych foriem práce a flexibility v rámci sociálneho dialógu
  , pracovné prostredie, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, stabilita zamestnania, celoživotné vzdelávanie, odborná príprava pracovníkov, pravidelný a predvídateľný pracovný čas, ochrana práv pracovníkov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, aktívny a efektívny sociálny dialóg a podobne. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV si uvedomuje, že kvalitu práce a jej udržateľné zabezpečenie ovplyvňujú viaceré prvky, faktory a okolnosti, a uviedol to aj vo svojom stanovisku (11). Ide o prvky, ako napríklad úroveň a predvídateľnosť miezd pracovníkov, formy a metódy práce, pracovné prostredie, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, stabilita zamestnania, celoživotné vzdelávanie, odborná príprava pracovníkov, pravidelný a predvídateľný pracovný čas, ochrana práv pracovníkov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, aktívny a efektívny sociálny dialóg a podobne.

EHSV si uvedomuje, že kvalitu práce a jej udržateľné zabezpečenie ovplyvňujú viaceré prvky, faktory a okolnosti, a uviedol to aj vo svojom stanovisku (11). Ide o prvky, ako napríklad úroveň a predvídateľnosť miezd pracovníkov, formy a metódy práce
  vrátane potreby rôznych foriem práce a flexibility v rámci sociálneho dialógu
  , pracovné prostredie, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, stabilita zamestnania, celoživotné vzdelávanie, odborná príprava pracovníkov, pravidelný a predvídateľný pracovný čas, ochrana práv pracovníkov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, aktívny a efektívny sociálny dialóg a podobne.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 92 |
| --- | --- |
| Proti: | 120 |
| Zdržalo sa: | 15 |

Za:

92

Proti:

120

Zdržalo sa:

15

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 4

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 3.3

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV poukazuje na to, že epidémia upriamila pozornosť na určité ekonomické a obchodné modely a formy a spôsoby práce, ktoré boli dovtedy prehliadané alebo im bola venovaná príliš malá pozornosť.
  Je potrebné dbať na to, aby tieto častejšie formy
  podnikania a práce nemali nepriaznivý vplyv na trh práce alebo kvalitu práce a nepredstavovali nekalé praktiky. | EHSV poukazuje na to, že epidémia upriamila pozornosť na určité ekonomické a obchodné modely a formy a spôsoby práce, ktoré boli dovtedy prehliadané alebo im bola venovaná príliš malá pozornosť.
  Je dôležité vylepšiť politiky na podporu podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti na európskej aj vnútroštátnej úrovni a podporovať udržateľný rozvoj týchto častejších foriem
  podnikania a práce,
  no malo by sa zároveň zabezpečiť, aby
  nemali nepriaznivý vplyv na trh práce alebo kvalitu práce a nepredstavovali nekalé praktiky. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV poukazuje na to, že epidémia upriamila pozornosť na určité ekonomické a obchodné modely a formy a spôsoby práce, ktoré boli dovtedy prehliadané alebo im bola venovaná príliš malá pozornosť.
  Je potrebné dbať na to, aby tieto častejšie formy
  podnikania a práce nemali nepriaznivý vplyv na trh práce alebo kvalitu práce a nepredstavovali nekalé praktiky.

EHSV poukazuje na to, že epidémia upriamila pozornosť na určité ekonomické a obchodné modely a formy a spôsoby práce, ktoré boli dovtedy prehliadané alebo im bola venovaná príliš malá pozornosť.
  Je dôležité vylepšiť politiky na podporu podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti na európskej aj vnútroštátnej úrovni a podporovať udržateľný rozvoj týchto častejších foriem
  podnikania a práce,
  no malo by sa zároveň zabezpečiť, aby
  nemali nepriaznivý vplyv na trh práce alebo kvalitu práce a nepredstavovali nekalé praktiky.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 90 |
| --- | --- |
| Proti: | 125 |
| Zdržalo sa: | 16 |

Za:

90

Proti:

125

Zdržalo sa:

16

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 5

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 6.2

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV pripomína, že počas pandémie nebola zaručená rovnosť, pretože prijaté opatrenia sa nevzťahovali na všetkých pracovníkov a všetky podniky. Malým a stredným podnikom, pracovníkom s 
  neistými
  formami práce, samostatne zárobkovo činným osobám, migrantom, mladým ľuďom a ženám sa často odoprel prístup ku kompenzácii za stratu príjmu alebo sa na nich príslušné opatrenia nevzťahovali. To znamená, že počas epidémie chudoba a sociálne vylúčenie vzrástli. Viaceré podniky tiež ukončili svoju činnosť, čo viedlo k strate pracovných miest. | EHSV pripomína, že počas pandémie nebola zaručená rovnosť, pretože prijaté opatrenia sa nevzťahovali na všetkých pracovníkov a všetky podniky. Malým a stredným podnikom, pracovníkom s 
  menej stabilnými a neistejšími
  formami práce, samostatne zárobkovo činným osobám, migrantom, mladým ľuďom a ženám sa často odoprel prístup ku kompenzácii za stratu príjmu alebo sa na nich príslušné opatrenia nevzťahovali. To znamená, že počas epidémie chudoba a sociálne vylúčenie vzrástli. Viaceré podniky tiež ukončili svoju činnosť, čo viedlo k strate pracovných miest. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV pripomína, že počas pandémie nebola zaručená rovnosť, pretože prijaté opatrenia sa nevzťahovali na všetkých pracovníkov a všetky podniky. Malým a stredným podnikom, pracovníkom s 
  neistými
  formami práce, samostatne zárobkovo činným osobám, migrantom, mladým ľuďom a ženám sa často odoprel prístup ku kompenzácii za stratu príjmu alebo sa na nich príslušné opatrenia nevzťahovali. To znamená, že počas epidémie chudoba a sociálne vylúčenie vzrástli. Viaceré podniky tiež ukončili svoju činnosť, čo viedlo k strate pracovných miest.

EHSV pripomína, že počas pandémie nebola zaručená rovnosť, pretože prijaté opatrenia sa nevzťahovali na všetkých pracovníkov a všetky podniky. Malým a stredným podnikom, pracovníkom s 
  menej stabilnými a neistejšími
  formami práce, samostatne zárobkovo činným osobám, migrantom, mladým ľuďom a ženám sa často odoprel prístup ku kompenzácii za stratu príjmu alebo sa na nich príslušné opatrenia nevzťahovali. To znamená, že počas epidémie chudoba a sociálne vylúčenie vzrástli. Viaceré podniky tiež ukončili svoju činnosť, čo viedlo k strate pracovných miest.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 88 |
| --- | --- |
| Proti: | 138 |
| Zdržalo sa: | 14 |

Za:

88

Proti:

138

Zdržalo sa:

14

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 6

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 6.3

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV konštatuje, že situácia žien na trhu práce sa počas pandémie výrazne zhoršila (17): veľa žien prišlo o prácu, zhoršila sa rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a 
  vzrástla neistota
  . | EHSV konštatuje, že situácia žien na trhu práce sa počas pandémie výrazne zhoršila (17): veľa žien prišlo o prácu, zhoršila sa rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a v 
  konečnom dôsledku je väčším problémom nájsť si stabilnejšie a istejšie zamestnanie
  . |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV konštatuje, že situácia žien na trhu práce sa počas pandémie výrazne zhoršila (17): veľa žien prišlo o prácu, zhoršila sa rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a 
  vzrástla neistota
  .

EHSV konštatuje, že situácia žien na trhu práce sa počas pandémie výrazne zhoršila (17): veľa žien prišlo o prácu, zhoršila sa rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a v 
  konečnom dôsledku je väčším problémom nájsť si stabilnejšie a istejšie zamestnanie
  .

Výsledok hlasovania:

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 143 |
| Zdržalo sa: | 10 |

Za:

80

Proti:

143

Zdržalo sa:

10

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 7

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 6.4

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Zhoršila sa tiež situácia migrantov na trhu práce a mladých ľudí, ktorí majú čoraz väčšie ťažkosti nájsť si prácu. Okrem toho sú vo väčšej miere konfrontovaní s 
  neistými formami práce, ktoré nezaručujú kvalitný život
  . | Zhoršila sa tiež situácia migrantov na trhu práce a mladých ľudí, ktorí majú čoraz väčšie ťažkosti nájsť si prácu. Okrem toho sú vo väčšej miere konfrontovaní s 
  problémom nájsť si stabilnejšie a istejšie formy práce
  . |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Zhoršila sa tiež situácia migrantov na trhu práce a mladých ľudí, ktorí majú čoraz väčšie ťažkosti nájsť si prácu. Okrem toho sú vo väčšej miere konfrontovaní s 
  neistými formami práce, ktoré nezaručujú kvalitný život
  .

Zhoršila sa tiež situácia migrantov na trhu práce a mladých ľudí, ktorí majú čoraz väčšie ťažkosti nájsť si prácu. Okrem toho sú vo väčšej miere konfrontovaní s 
  problémom nájsť si stabilnejšie a istejšie formy práce
  .

Výsledok hlasovania:

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 143 |
| Zdržalo sa: | 10 |

Za:

80

Proti:

143

Zdržalo sa:

10

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 8

Predkladá:

BARRERA CHAMORRO Maria del Carmen

MEYNENT Denis

SALIS-MADINIER Franca

ZORKO Andrej

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 6.5

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Nerovnosť sa najviac odráža na úrovni príjmov a v stabilite zamestnania. EHSV je preto pevne presvedčený, že politiky trhu práce musia riešiť rozdiely v odmeňovaní, a to aj opatreniami na podporu transparentnosti miezd, zamedziť horizontálnej a vertikálnej segregácii na trhu práce, stimulovať prácu na plný úväzok pre ženy, zaoberať sa obmedzeniami súvisiacimi s neplatenou starostlivosťou a uplatňovať zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Musia sa tiež prijať opatrenia na zabezpečenie rešpektovania práv pracovníkov. Mal by sa tiež podporovať sociálny dialóg so zameraním na kolektívne vyjednávanie týkajúce sa neštandardných činností, ako sú práca v domácnosti, opatrovateľská práca, práca pre platformy a pod. | Nerovnosť sa najviac odráža na úrovni príjmov a v stabilite zamestnania. EHSV je preto pevne presvedčený, že politiky trhu práce musia riešiť rozdiely v odmeňovaní, a to aj
  záväznými
  opatreniami na podporu transparentnosti miezd, zamedziť horizontálnej a vertikálnej segregácii na trhu práce, stimulovať prácu na plný úväzok pre ženy, zaoberať sa obmedzeniami súvisiacimi s neplatenou starostlivosťou a uplatňovať zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Musia sa tiež prijať opatrenia na zabezpečenie rešpektovania práv pracovníkov. Mal by sa tiež podporovať sociálny dialóg so zameraním na kolektívne vyjednávanie týkajúce sa neštandardných činností, ako sú práca v domácnosti, opatrovateľská práca, práca pre platformy a pod. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Nerovnosť sa najviac odráža na úrovni príjmov a v stabilite zamestnania. EHSV je preto pevne presvedčený, že politiky trhu práce musia riešiť rozdiely v odmeňovaní, a to aj opatreniami na podporu transparentnosti miezd, zamedziť horizontálnej a vertikálnej segregácii na trhu práce, stimulovať prácu na plný úväzok pre ženy, zaoberať sa obmedzeniami súvisiacimi s neplatenou starostlivosťou a uplatňovať zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Musia sa tiež prijať opatrenia na zabezpečenie rešpektovania práv pracovníkov. Mal by sa tiež podporovať sociálny dialóg so zameraním na kolektívne vyjednávanie týkajúce sa neštandardných činností, ako sú práca v domácnosti, opatrovateľská práca, práca pre platformy a pod.

Nerovnosť sa najviac odráža na úrovni príjmov a v stabilite zamestnania. EHSV je preto pevne presvedčený, že politiky trhu práce musia riešiť rozdiely v odmeňovaní, a to aj
  záväznými
  opatreniami na podporu transparentnosti miezd, zamedziť horizontálnej a vertikálnej segregácii na trhu práce, stimulovať prácu na plný úväzok pre ženy, zaoberať sa obmedzeniami súvisiacimi s neplatenou starostlivosťou a uplatňovať zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Musia sa tiež prijať opatrenia na zabezpečenie rešpektovania práv pracovníkov. Mal by sa tiež podporovať sociálny dialóg so zameraním na kolektívne vyjednávanie týkajúce sa neštandardných činností, ako sú práca v domácnosti, opatrovateľská práca, práca pre platformy a pod.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 102 |
| --- | --- |
| Proti: | 113 |
| Zdržalo sa: | 16 |

Za:

102

Proti:

113

Zdržalo sa:

16

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 10

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 7.3

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Je
  naliehavo potrebné riadiť
  umelú inteligenciu
  na pracovisku, najmä pokiaľ ide o predchádzanie diskriminačným praktikám, nezákonnému sledovaniu pracovníkov
  , vrátane práva na odpojenie,
  a ďalším opatreniam, ktoré by mohli poškodiť pracovníkov. Sociálni partneri musia byť zapojení do procesu prijímania a vykonávania právnych predpisov o umelej inteligencii. | Na zabezpečenie transparentného a vyváženého rozvoja umelej inteligencie je
  naliehavo potrebné riadiť
  ju
  na pracovisku, najmä pokiaľ ide o 
  zmiernenie nepodložených obáv, podporu nezávislosti pracovníkov a
   predchádzanie diskriminačným praktikám, nezákonnému sledovaniu pracovníkov a ďalším opatreniam, ktoré by mohli poškodiť pracovníkov. Sociálni partneri musia byť zapojení do procesu prijímania a vykonávania právnych predpisov o umelej inteligencii. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Je
  naliehavo potrebné riadiť
  umelú inteligenciu
  na pracovisku, najmä pokiaľ ide o predchádzanie diskriminačným praktikám, nezákonnému sledovaniu pracovníkov
  , vrátane práva na odpojenie,
  a ďalším opatreniam, ktoré by mohli poškodiť pracovníkov. Sociálni partneri musia byť zapojení do procesu prijímania a vykonávania právnych predpisov o umelej inteligencii.

Na zabezpečenie transparentného a vyváženého rozvoja umelej inteligencie je
  naliehavo potrebné riadiť
  ju
  na pracovisku, najmä pokiaľ ide o 
  zmiernenie nepodložených obáv, podporu nezávislosti pracovníkov a
   predchádzanie diskriminačným praktikám, nezákonnému sledovaniu pracovníkov a ďalším opatreniam, ktoré by mohli poškodiť pracovníkov. Sociálni partneri musia byť zapojení do procesu prijímania a vykonávania právnych predpisov o umelej inteligencii.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 88 |
| --- | --- |
| Proti: | 136 |
| Zdržalo sa: | 10 |

Za:

88

Proti:

136

Zdržalo sa:

10

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 11

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 1.1

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Kvalita práce je jedným zo základných prvkov kvality života.
  Zásada kvality práce pre kvalitu života sa musí dodržiavať, keďže je predpokladom udržateľného sociálneho rozvoja.
  EHSV je preto pevne presvedčený, že v politikách EÚ by sa mala
  tomuto aspektu
  venovať osobitná pozornosť, pretože
  sa musí zabrániť rizikám
  nerovnosti, chudoby, sociálneho vylúčenia a nekalej hospodárskej súťaže. | Kvalita práce je jedným zo základných prvkov kvality života a 
  musí sa zohľadňovať spolu s koncepciou udržateľného rozvoja, berúc do úvahy širší kontext udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä prechod na ekologické hospodárstvo a digitalizáciu. EHSV zároveň uznáva úlohu zamestnávateľov pri podpore zručností, zamestnanosti, rôznych foriem práce, bezpečnosti, dobrých podmienok pracovníkov a konkurencieschopnosti podnikov.
  EHSV je preto pevne presvedčený, že v politikách EÚ by sa mala
  kvalite práce ako súčasti hospodárskeho rastu a zamestnanosti
  venovať osobitná pozornosť, pretože
  môže významne prispieť k posilneniu udržateľného rastu, zamestnanosti a produktivity a zároveň riešiť riziká
  nerovnosti, chudoby, sociálneho vylúčenia a nekalej hospodárskej súťaže. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

Kvalita práce je jedným zo základných prvkov kvality života.
  Zásada kvality práce pre kvalitu života sa musí dodržiavať, keďže je predpokladom udržateľného sociálneho rozvoja.
  EHSV je preto pevne presvedčený, že v politikách EÚ by sa mala
  tomuto aspektu
  venovať osobitná pozornosť, pretože
  sa musí zabrániť rizikám
  nerovnosti, chudoby, sociálneho vylúčenia a nekalej hospodárskej súťaže.

Kvalita práce je jedným zo základných prvkov kvality života a 
  musí sa zohľadňovať spolu s koncepciou udržateľného rozvoja, berúc do úvahy širší kontext udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä prechod na ekologické hospodárstvo a digitalizáciu. EHSV zároveň uznáva úlohu zamestnávateľov pri podpore zručností, zamestnanosti, rôznych foriem práce, bezpečnosti, dobrých podmienok pracovníkov a konkurencieschopnosti podnikov.
  EHSV je preto pevne presvedčený, že v politikách EÚ by sa mala
  kvalite práce ako súčasti hospodárskeho rastu a zamestnanosti
  venovať osobitná pozornosť, pretože
  môže významne prispieť k posilneniu udržateľného rastu, zamestnanosti a produktivity a zároveň riešiť riziká
  nerovnosti, chudoby, sociálneho vylúčenia a nekalej hospodárskej súťaže.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 79 |
| --- | --- |
| Proti: | 136 |
| Zdržalo sa: | 11 |

Za:

79

Proti:

136

Zdržalo sa:

11

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 12

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 1.2

Vložiť nový bod

Umiestnenie: za existujúcim bodom – rovnaká úroveň

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| | EHSV zdôrazňuje, že sú potrebné komplexné a dobre zamerané opatrenia na zabezpečenie pohotových, odolných a inkluzívnych trhov práce v členských štátoch, a to aj v dôsledku pandémie s osobitným zameraním na poskytovanie pružných pracovných miest. EHSV však poukazuje na to, že vývoj na trhu práce sa musí podporovať, nie nadmerne regulovať ani obmedzovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zásadám subsidiarity a proporcionality, pokiaľ ide o právomoci EÚ a členských štátov a rôzne nástroje, ktoré majú k dispozícii. V súvislosti so zabezpečením pevného hospodárskeho základu na podporu spravodlivého prechodu v Európe by sa dôraz mal klásť na vytvorenie spravodlivého, stabilného a predvídateľného regulačného rámca pre podniky a predchádzanie administratívnemu zaťaženiu podnikov. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV zdôrazňuje, že sú potrebné komplexné a dobre zamerané opatrenia na zabezpečenie pohotových, odolných a inkluzívnych trhov práce v členských štátoch, a to aj v dôsledku pandémie s osobitným zameraním na poskytovanie pružných pracovných miest. EHSV však poukazuje na to, že vývoj na trhu práce sa musí podporovať, nie nadmerne regulovať ani obmedzovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zásadám subsidiarity a proporcionality, pokiaľ ide o právomoci EÚ a členských štátov a rôzne nástroje, ktoré majú k dispozícii. V súvislosti so zabezpečením pevného hospodárskeho základu na podporu spravodlivého prechodu v Európe by sa dôraz mal klásť na vytvorenie spravodlivého, stabilného a predvídateľného regulačného rámca pre podniky a predchádzanie administratívnemu zaťaženiu podnikov.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 79 |
| --- | --- |
| Proti: | 144 |
| Zdržalo sa: | 7 |

Za:

79

Proti:

144

Zdržalo sa:

7

POZMEŇOVACÍ NÁVRH 15

Predkladá:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Hlavné prvky udržateľnej kvalitnej práce počas obnovy a po nej

Bod 1.12

Zmeniť

| Stanovisko sekcie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| EHSV konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa priamo nezaoberá prvkami kvalitnej práce, a preto vyzýva Komisiu, aby
  túto časť do
  mechanizmu
  doplnila
  . Kvalita práce je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stanovených v uvedenom mechanizme. Nemali by sa prehliadať zraniteľné skupiny,
  ako sú pracovníci s neistým zamestnaním a mladí pracovníci,
  ktoré boli najviac postihnuté epidémiou. | EHSV konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa priamo nezaoberá prvkami kvalitnej práce, a preto vyzýva Komisiu, aby
  zabezpečila, že sa tieto prvky primerane zohľadnia pri vykonávaní
  mechanizmu. Kvalita práce je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stanovených v uvedenom mechanizme. Nemali by sa prehliadať zraniteľné skupiny, ktoré boli najviac postihnuté epidémiou. |

Stanovisko sekcie

Navrhovaná zmena

EHSV konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa priamo nezaoberá prvkami kvalitnej práce, a preto vyzýva Komisiu, aby
  túto časť do
  mechanizmu
  doplnila
  . Kvalita práce je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stanovených v uvedenom mechanizme. Nemali by sa prehliadať zraniteľné skupiny,
  ako sú pracovníci s neistým zamestnaním a mladí pracovníci,
  ktoré boli najviac postihnuté epidémiou.

EHSV konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa priamo nezaoberá prvkami kvalitnej práce, a preto vyzýva Komisiu, aby
  zabezpečila, že sa tieto prvky primerane zohľadnia pri vykonávaní
  mechanizmu. Kvalita práce je kľúčom k dosiahnutiu cieľov stanovených v uvedenom mechanizme. Nemali by sa prehliadať zraniteľné skupiny, ktoré boli najviac postihnuté epidémiou.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Proti: | 140 |
| Zdržalo sa: | 8 |

Za:

82

Proti:

140

Zdržalo sa:

8

---

(11)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.4

(11)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.4.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains.

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec

(prieskumné stanovisko)

(2021/C 517/05)

| Spravodajca: | Branko RAVNIK |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Peter SCHMIDT |

Spravodajca:

Branko RAVNIK

Pomocný spravodajca:

Peter SCHMIDT

| Konzultácia | žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ, 19. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/1/6 |

Konzultácia

žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ, 19. 3. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

9. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta smernicu EÚ o nekalých obchodných praktikách (NOP) v poľnohospodárskom a potravinovom dodávateľskom reťazci ako posun v riešení nerovnováhy síl v celom reťazci. NOP predstavujú zložitý fenomén s rozsiahlymi spoločenskými dôsledkami, pričom regulácia zohráva v tejto súvislosti významnú úlohu. Výbor vyzýva členské štáty, aby urýchlene transponovali a začali vykonávať smernicu a riešili NOP. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky potravinový dodávateľský reťazec ukázal počas pandémie COVID-19 pozoruhodnú odolnosť. Spotrebitelia mali vždy prístup takmer ku všetkým potravinám. Napriek tomu, že pracovníci v celom potravinovom dodávateľskom reťazci boli vystavení rizikám infekcie, urobili skvelú prácu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Z prvých pozorovaní však vyplýva, že dochádza aj k výrazným zmenám v správaní vo výrobe, v distribúcii a spotrebe. EHSV odporúča podporovať transformáciu potravinových systémov Európy tak, aby boli environmentálne, hospodársky a sociálne udržateľné, odolné, spravodlivé a inkluzívne a najmä aby európskym spotrebiteľom poskytovali zdravé, udržateľne vyrobené bezpečné potraviny. EHSV konštatuje, že spolupráca (a nie hospodárska súťaž) medzi hospodárskymi subjektmi potravinového reťazca je nevyhnutná na podporu odolnejšieho a udržateľnejšieho potravinového systému s cieľom zabezpečiť spravodlivý podiel pre jednotlivé subjekty a zabrániť znevažovaniu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje svoje odporúčanie, aby sa slabším hospodárskym subjektom, najmä poľnohospodárom, platila spravodlivá a primeraná cena, ktorá umožňuje dodávateľom dosiahnuť príjem primeraný investíciám, inovácii a udržateľnej výrobe (1). Mal by sa vytvoriť mechanizmus na sledovanie monitorovania distribúcie hrubej pridanej hodnoty v potravinovom dodávateľskom reťazci. Podiel hrubej pridanej hodnoty v potravinovom dodávateľskom reťazci pre prvovýrobcu podľa údajov Komisie klesol z 31 % v roku 1995 na 23,4 % v roku 2015 (najnovšie dostupné údaje). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV takisto zdôrazňuje svoje odporúčanie bojovať proti NOP, ktoré nie sú zohľadnené v rámci minimálnych požiadaviek smernice (2), a víta úsilie, ktoré vyvíjajú viaceré členské štáty pri riešení otázok, ako je nakupovanie za cenu nižšiu, než sú výrobné náklady, dvojité súťažné aukcie alebo ochrana všetkých subjektov v dodávateľskom reťazci bez ohľadu na ich veľkosť alebo postavenie v potravinovom reťazci. EHSV víta, že sa Komisia rozhodla regulovať NOP v potravinovom dodávateľskom reťazci. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Komisia nepodporila harmonizovaný prístup, aby sa zabránilo fragmentácii jednotného trhu. EHSV sa domnieva, že budúce dodatočné opatrenia by mali byť zlučiteľné s jednotným trhom a mali by byť predmetom riadneho posúdenia vplyvu. EHSV však víta skutočnosť, že členské štáty transponujú a vykonávajú smernicu, čím zabezpečujú väčšiu spravodlivosť v potravinovom dodávateľskom reťazci, a vyzýva na harmonizovanejší prístup v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali zákony, ktoré chránia všetkých obchodných aktérov. Veľkosť sa nemusí vždy rovnať trhovej sile, a preto by všetci prevádzkovatelia podnikov, veľkí aj malí, mali byť chránení pred nekalými obchodnými praktikami. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV takisto vyzýva členské štáty, aby zaviedli mechanizmy, ktoré im umožnia monitorovať a posilniť vykonávanie transpozičných predpisov, a aby v spolupráci so zainteresovanými stranami vytvorili fóra pre dialóg. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nerovnováha v hospodárskej a vo vyjednávacej pozícii v európskych (ale aj svetových) potravinových systémoch vytvára tlak na ziskovosť poľnohospodárskeho odvetvia a mzdy, klesajúci investičný potenciál malých a stredných potravinárskych podnikov a zanechanie miestneho rodinného maloobchodu. Preto sú potrebné korekčné mechanizmy, aby sa zaručil vyvážený rozvoj aktérov v európskom potravinovom dodávateľskom reťazci a podporil spravodlivý podiel na hospodárskych výhodách potravinárskej výroby a distribúcie v EÚ a mimo nej, čím sa podporia udržateľné potravinové spôsoby. Komisia nevyvodila z posúdení vplyvu stratégie „z farmy na stôl“ žiadne závery. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje dôležitosť toho, aby všetky zainteresované strany mali správne nástroje a informácie na to, aby mohli využívať výhody vyplývajúce zo smernice. EHSV následne vyzýva Európsku komisiu, členské štáty a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby zabezpečili, že zainteresované strany poznajú svoje práva a postupy na ich uplatňovanie, a to aj v súvislosti s nadnárodným obchodom v rámci EÚ aj z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že podpora spravodlivejších obchodných praktík by mala byť súčasťou širšej potravinovej a obchodnej politiky EÚ zahŕňajúcej celý dodávateľský reťazec, ktorá zaručuje plnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod

| 2.1. | Nekalé obchodné praktiky (NOP) sa vymedzujú ako praktiky medzi podnikmi, „ktoré sa výrazne odchyľujú od poctivého obchodného správania, ktoré sú v rozpore s dobromyseľnosťou a čestnosťou a ktoré jeden obchodný partner jednostranne nanucuje druhému“ (3). Potravinový dodávateľský reťazec je obzvlášť náchylný na NOP, a to v dôsledku veľkej nerovnováhy síl medzi hospodárskymi subjektmi. NOP sa môžu vyskytovať vo všetkých štádiách dodávateľského reťazca a NOP na jednej úrovni reťazca môžu mať vplyv na jeho ďalšie časti, v závislosti od trhovej sily zúčastnených aktérov (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako sa podrobne uvádza v stanovisku EHSV o spravodlivejšom agropotravinárskom dodávateľskom reťazci prijatom v roku 2016 (5) a v stanovisku o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca prijatom v roku 2018 (6), koncentrácia vyjednávacej sily viedla k zneužívaniu dominantného postavenia a spôsobila, že slabšie hospodárske subjekty sa stávajú čoraz zraniteľnejšie voči NOP. Ekonomické riziko sa tak z trhu prenáša na skoršie fázy dodávateľského reťazca a má mimoriadne negatívny vplyv na spotrebiteľov a niektoré hospodárske subjekty, napr. poľnohospodárov, pracovníkov a MSP. Podiel hrubej pridanej hodnoty v potravinovom dodávateľskom reťazci pre prvovýrobcu podľa údajov Komisie klesol z 31 % v roku 1995 na 23,4 % v roku 2015 (najnovšie dostupné údaje). Podľa Komisie problém NOP priznali všetky zainteresované strany potravinového dodávateľského reťazca a podľa informácií sa s NOP stretla väčšina hospodárskych subjektov (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/633 (8) o NOP v poľnohospodárskom a potravinovom dodávateľskom reťazci bola prijatá v apríli 2019. Smernica je krátka, stručná a založená na niekoľkých kľúčových zásadách. Od členských štátov sa vyžadovala transpozícia smernice do vnútroštátneho práva do 1. mája 2021 a jej uplatňovanie o šesť mesiacov neskôr. Ide o súčasť širšieho programu riadenia, ktorého cieľom je dosiahnuť efektívnejší a spravodlivejší potravinový dodávateľský reťazec a ktorý takisto zahŕňa spoluprácu výrobcov a opatrenia na zvýšenie transparentnosti trhu. Cieľom stratégie „z farmy na stôl“ (9) je tiež prispieť k zlepšovaniu pozície poľnohospodárov v potravinovom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Slovinské predsedníctvo Rady EÚ požiadalo EHSV, aby vypracoval prieskumné stanovisko o účinnom dosahovaní cieľov smernice v praxi, o najlepších postupoch členských štátov v oblasti regulácie potravinového dodávateľského reťazca, ako aj o krokoch potrebných na zabezpečenie toho, aby sa tento proces nezastavil. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Stanovisko EHSV o NOP

| 3.1. | Vo svojom stanovisku z roku 2018 (10) EHSV uvítal návrh Komisie (EK) znížiť výskyt NOP a považuje ho za potrebný prvý krok na ochranu slabších hospodárskych subjektov, predovšetkým poľnohospodárov, pracovníkov a niektorých subjektov, a na zlepšenie riadenia v potravinovom dodávateľskom reťazci. Regulačný prístup a legislatívny rámec s efektívnym a stabilným mechanizmom presadzovania sú spôsobom, ako sa dá otázka NOP riešiť na úrovni EÚ. Takisto sa to opakovalo v nedávno prijatom stanovisku EHSV k stratégii „z farmy na stôl“ z roku 2020 (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV však vyjadril poľutovanie nad skutočnosťou, že EK zavádza len minimálnu spoločnú normu ochrany v celej EÚ tým, že zakazuje len niekoľko konkrétnych NOP. Treba zakázať všetky nekalé praktiky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pokiaľ ide o presadzovanie predpisov, EHSV uvítal návrh EK vytvoriť harmonizovaný rámec orgánov presadzovania v EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem riešenia problematiky NOP EHSV odporučil EK, aby povzbudzovala a podporovala obchodné modely, ktoré pomáhajú dosiahnuť udržateľnosť, vyváženosť a zlepšenie efektívnosti dodávateľského reťazca, aby sa tak posilnilο postavenie slabších hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Transpozícia a vykonávanie smernice o NOP – súčasný stav

| 4.1. | Členské štáty v súčasnosti smernicu transponujú a vykonávajú (12). Väčšina združení poľnohospodárov, odborových zväzov a potravinárov sa domnieva, že plánované opatrenia nie sú dostatočné na to, aby ich ochránili. Napriek tomu podporili navrhované opatrenia na vykonávanie smernice o NOP a dokonca žiadali vyššie ambície, zatiaľ čo maloobchodníci v niektorých prípadoch vyjadrili rozdielne názory. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Do novembra 2021 predloží EK predbežnú správu o transpozícii smernice a v roku 2025 hodnotenie účinnosti smernice. Toto hodnotenie bude vychádzať z výročných správ členských štátov a výsledkov prieskumov EK o situácii v oblasti NOP zameraných na zainteresované strany v potravinovom reťazci (13). EHSV navrhuje, aby Komisia konzultovala aj s kupujúcimi a zhromaždila ich skúsenosti so smernicou. Mechanizmus spolupráce stanovený smernicou by mal vytvoriť vhodné fórum pre orgány presadzovania práva a Komisiu na diskusiu o účinnosti smernice na základe výročných správ členských štátov. Počas týchto pravidelných stretnutí bude možné identifikovať najlepšie postupy, ale aj nedostatky a porovnať prístupy členských štátov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta, že sa Komisia rozhodla regulovať nekalé obchodné praktiky v potravinovom dodávateľskom reťazci. Vyjadruje ale poľutovanie nad tým, že Komisia nepodporila harmonizovaný prístup, čo spôsobuje fragmentáciu jednotného trhu. EHSV však víta skutočnosť, že členské štáty transponujú a vykonávajú smernicu, čím zabezpečujú väčšiu spravodlivosť v potravinovom dodávateľskom reťazci, a vyzýva na harmonizovanejší prístup v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Osvedčené postupy v procese transpozície/vykonávania

| 5.1. | EHSV víta ambiciózne národné transpozičné zákony (ďalej len „osvedčené postupy“), ktoré zakazujú niektoré NOP, ktoré sa v smernici za určitých okolností povoľujú. Ide napríklad o zákaz vrátenia nepredaných výrobkov dodávateľovi bez toho, aby za ne dostal zaplatené, alebo prenos nákladov odberateľa na skladovanie na dodávateľa, ktoré boli prijaté na základe nemeckého transpozičného zákona (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV víta zavedenie článkov v transpozičných zákonoch, ktoré zakazujú nakupovanie za cenu nižšiu ako výrobné náklady, a to aj pre všetky hospodárske subjekty. To je predmetom španielskeho zákona (15), ktorým sa okrem zákazu nakupovania za cenu nižšiu ako výrobné náklady všetkým hospodárskym subjektom zakazuje ničenie hodnoty v celom potravinovom dodávateľskom reťazci. Rovnako bol aj taliansky zákonodarca poverený riešením tejto otázky v transpozičnom zákone (16). V Nemecku nemecký Spolkový snem preskúma možný zákaz nakupovania za cenu nižšiu, než sú výrobné náklady, v rámci hodnotenia, ktoré sa uskutoční každé dva roky po nadobudnutí účinnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ide o súčasť väčšieho balíka iniciatív, ktoré podporuje Európska komisia, ako sú napríklad strediská na sledovanie trhov a cien (17), ktorý je kľúčový na podporu transparentnosti a spravodlivosti v tomto odvetví. Okrem toho nemožno zabudnúť ani na dôležitosť reciprocity v medzinárodnom obchode (18). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV víta zákony, ktorými sa stanovuje ombudsman na monitorovanie ich vykonávania. V Španielsku bola zriadená nezávislá agentúra (AICA) na monitorovanie vykonávania zákona, zatiaľ čo ombudsman má mandát podporovať dobrovoľné kódexy správania. V Nemecku sa subjekty dotknuté nekalými obchodnými praktikami budú môcť obrátiť na nezávislého ombudsmana, aby mu predložili anonymné sťažnosti, ako aj oznámili nekalé praktiky, ktoré nie sú pokryté právnymi predpismi. Ombudsman bude takisto môcť začať vyšetrovanie a postupovať prípady porušenia Spolkovému poľnohospodárskemu a potravinárskemu úradu (BLE), ako aj monitorovať vývoj výrobných nákladov a cien (19). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Veľkosť sa nemusí vždy rovnať trhovej sile, a preto by všetci prevádzkovatelia podnikov, veľkí aj malí, mali byť chránení pred nekalými obchodnými praktikami. EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali zákony, ktoré chránia všetkých obchodných aktérov. V prípadoch, v ktorých sa nedosiahne táto úroveň ambície, uznáva zásluhy tých krajín, ktorých zákony sa vzťahujú na väčších aktérov aspoň v kľúčových odvetviach. Napríklad v Nemecku sa zachováva prahová hodnota 350 miliónov EUR pre poľnohospodárske, rybárske a potravinárske spoločnosti, ale pre mäsové, ovocné, zeleninové a záhradnícke výrobky sa ako prahová hodnota stanoví obrat 4 miliardy EUR, vďaka čomu bude zákon chrániť viac aktérov (20). V belgickom predbežnom zákone sa eliminuje „postupný prístup“ tým, že všetkým obchodným aktérom nepresahujúcim prahovú hodnotu 350 miliónov EUR poskytuje ochranu pred NOP bez ohľadu na ich veľkosť v pomere k odberateľovi. Španielsko poskytuje osobitnú ochranu prvovýrobcom, ale všetky hospodárske subjekty sú chránené zákonom bez ohľadu na ich veľkosť a/alebo postavenie na trhu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Dvojité súťažné aukcie (21) sa spájajú so závažnými negatívnymi dôsledkami pre poľnohospodárov (22), ktorí sú fakticky nútení zapájať sa do týchto postupov v dôsledku nerovnováhy síl medzi odberateľmi a predajcami. Zákaz dvojitých súťažných aukcií by prispel k predchádzaniu prípadom, v ktorých sú dodávatelia nútení predávať za cenu nižšiu než výrobné náklady. Hoci proces transpozície smernice v Taliansku zatiaľ nie je ukončený, EHSV so záujmom sleduje prebiehajúcu diskusiu o možnosti zakázať dvojité súťažné aukcie v tejto krajine, v ktorej bol zákonodarca poverený riešením tejto otázky v transpozičnom zákone. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV takisto považuje za osvedčený postup povinnosť mať písomné zmluvy pre všetky činnosti a zahrnúť ich do databázy v záujme väčšej transparentnosti a kontroly. Španielsky zákon zahŕňa túto povinnosť s veľmi dobrým vplyvom na obchodné vzťahy. Zmluva by mala obsahovať pojmy ako kvalita, trvanie, cena, cenový ukazovateľ, opätovné prerokovanie, obnovenie a ukončenie zmluvy s výpovednou lehotou. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV víta doložku nemeckého zákona, v ktorom sa stanovuje prvé hodnotenie dva roky po nadobudnutí účinnosti zákona, a skutočnosť, že okrem preskúmania dodržiavania existujúcich zákazov môže nemecký Spolkový snem takisto rozšíriť zoznam zakázaných NOP (23); berie tiež na vedomie belgický predbežný zákon, v ktorom sa stanovuje možnosť kedykoľvek doplniť NOP do zoznamu na základe kráľovského dekrétu po konzultácii so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Zistené nedostatky

| 6.1. | EHSV tvrdí, že všetky NOP uvedené v smernici môžu mať škodlivý účinok na najslabších aktérov reťazca vrátane takzvaných sivých praktík. Slabší dodávatelia sa môžu cítiť nútení podpísať dohodu so silnejším odberateľom, ktorá obsahuje zmluvné podmienky v rozpore s ich záujmom. Hoci v niekoľkých členských štátoch sa diskutuje o „plošnom zákaze“ všetkých NOP, ukazuje sa, že túto úroveň ambícií je ťažké dosiahnuť bez zásahu EÚ. EHSV vo svojom stanovisku z roku 2018 takisto žiadal všeobecný zákaz NOP a možnosť pre členské štáty rozšíriť zoznam pôvodné zakázaných NOP. Budúcnosť ukáže, aké revízne mechanizmy sa zavedú na základe transpozičných zákonov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V smernici sa dodávateľom, organizáciám dodávateľov a neziskovým organizáciám pôsobiacim v mene dodávateľov udeľuje právo na podávanie sťažností. EHSV sa však obáva, že sa môžu vyskytnúť udalosti, pri ktorých dochádza k nezákonným NOP, pričom dotknutá strana (napr. pracovník) získa príslušné informácie, no orgány presadzovania nedokážu zasiahnuť, pretože dotknutý hospodársky subjekt alebo jeho organizácia nepodali formálnu sťažnosť. Keďže dotknuté hospodárske subjekty nemusia byť ochotné podávať sťažnosti, a to ani vtedy, keď dochádza k porušovaniu ich práv, EHSV vyzýva EK, aby podrobne monitorovala a hodnotila, v akom rozsahu môžu byť potrebné zmeny v záujme lepšej ochrany najzraniteľnejších strán, ktoré závisia od hospodárskych subjektov, ako sú pracovníci, poľnohospodári a rybári. Smernica o NOP nepredpokladá písomné zmluvy. Predpokladá však obchodné vzťahy. EHSV preto zdôrazňuje svoj návrh, aby sa ochrana rozšírila na prípady, v ktorých dochádza k NOP, ale neexistuje (písomná) zmluva. EHSV už vyzval na zavedenie práva podať kolektívnu žalobu (24). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Z „postupného prístupu“ smernice vyplýva, že v určitých situáciách sa na subjekt, ktorý je slabý vzhľadom na trhovú silu, ale veľký vzhľadom na obrat, nevzťahuje právna ochrana. To vedie k neistote u dodávateľov, ktorí nepoznajú ročný obrat svojich obchodných partnerov. EHSV vyzýva EK a členské štáty EÚ, aby monitorovali a riešili negatívne dôsledky tohto „postupného prístupu“ a zvážili ochranu všetkých obchodných aktérov bez ohľadu na ich veľkosť. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Stabilné, vyvážené a dlhodobé obchodné vzťahy medzi hospodárskymi subjektmi potravinového reťazca môžu poľnohospodárom, na ktorých postupom času pripadá menšie a ďalej klesajúce percento z konečnej ceny, pomôcť podieľať sa viac na pridanej hodnote. Aspekty regionality a kvality môžu udržať pridanú hodnotu v regióne v porovnaní s dovozom surovín z tretích krajín, v ktorých sú väčšinou nižšie výrobné normy než v EÚ. Lepšie označovanie pôvodu by prinieslo väčšiu transparentnosť v potravinových dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Zraniteľné miesta v agropotravinovom dodávateľskom reťazci, ktoré odhalila kríza spôsobená ochorením COVID-19

| 7.1. | Vo všeobecnosti ukázal európsky potravinový dodávateľský reťazec počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 pozoruhodnú odolnosť. Spotrebitelia mali vždy prístup takmer ku všetkým potravinám. Napriek tomu, že pracovníci v celom potravinovom dodávateľskom reťazci boli vystavení rizikám infekcie, urobili skvelú prácu. Kríza spôsobená ochorením COVID-19však ovplyvňuje celý svetový agropotravinársky systém. Spôsobuje symetrický, ale asynchrónny otras svetových a vnútroštátnych potravinových systémov, ktorý zasahuje: 1. kanály ponuky a dopytu v rôznom čase; 2. všetky prvky potravinového systému od prvovýroby po potravinárstvo, maloobchod a stravovacie služby (Horeca), medzinárodný obchod a logistické systémy a medzidopyt a konečný dopyt; 3. trhy s faktormi (práca a kapitál) a výrobné polotovary. Prenosné kanály týchto účinkov zahŕňajú mnohé makroekonomické faktory (napr. výmenné kurzy, ceny energií, prístup k finančným trhom) a najmä pokles celkovej hospodárskej činnosti a nárast nezamestnanosti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Obmedzovanie voľného pohybu pracovníkov (Komisia vydala usmernenia týkajúce sa osôb so základnými funkciami napr. sezónnych pracovníkoch) z jedného členského štátu do druhého ovplyvnilo mnohé oblasti výroby a spracovania potravín (napr. zber ovocia a zeleniny a spracovanie mäsa a mliečnych výrobkov), ktoré závisia od práce sezónnych pracovníkov z iných členských štátov alebo z tretích krajín. Okrem toho migrujúci pracovníci často žijú a pracujú v zlých podmienkach a hrozí im vyššie riziko nákazy, ako dokázalo šírenie nákazy na bitúnkoch a v baliarňach mäsa na celom svete. To predstavuje závažný problém pre verejné zdravie a prerušenie potravinového dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Okrem toho prerušením prepravy potravín z dôvodu opatrení proti šíreniu nákazy a narušením logistiky pandémia takisto viedla k protekcionizmu, ktorý ovplyvňuje dovoz a vývoz potravín. Mnohí zároveň vyzdvihovali význam potravín vyrobených na regionálnej úrovni v EÚ a tradičné výhody krátkych dodávateľských reťazcov a miestnej produkcie a miestneho obchodu. Krátke dodávateľské reťazce a miestna produkcia a miestny obchod sa počas krízy ukázali o to lákavejšie, pretože ľudia vyhľadávali nové a priamejšie spôsoby nakupovania potravín a výrobcovia našli nový odbytový trh pre svoje výrobky. Jedným z najdôležitejších aspektov však je uvedomenie si potreby pokračovať v spravodlivom a udržateľnom obchode na regionálnej a medzinárodnej úrovni. Obchodné obmedzenia môžu ohroziť stabilitu, čo by zasiahlo najmä obyvateľov s nízkym príjmom. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Zákaz vychádzania zrazil odvetvie stravovacích a ubytovacích služieb a časť potravinárskeho odvetvia (napr. hotely a reštaurácie a iné odvetvia „mimo domu“ a služby donášky jedla, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov v turistických zónach) na kolená a mal pre ne ďalekosiahle následky. Okrem samotných podnikov prerušenie činností takisto narušilo konsolidovaný systém dodávky potravín, od ktorého záviseli mnohí poľnohospodári a dodávatelia poľnohospodárskych výrobkov. Hlboko zasiahlo dodávateľov čerstvých výrobkov, keďže kvalitné víno, syry a kusy mäsa najvyššej akosti predávané v reštauráciách boli nahradené štandardnými výrobkami zakúpenými v supermarketoch a konzumovali sa doma (FAO, 2020; OECD, 2020). Niektorí výrobcovia zareagovali tak, že sa presunuli bližšie k maloobchodnému alebo online trhu, ktorý im v mnohých prípadoch umožnil nájsť veľmi dobré kompromisy a dohody, ale mnohí sa nedokázali prispôsobiť a stratili zákazníkov a príjem. Obmedzenia spojené s pandémiou COVID-19 takisto výrazne zasiahli agroturizmus, ktorý poľnohospodárom často pomáha diverzifikovať ich príjem. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 dramaticky urýchlila prechod na digitalizáciu a zdá sa, že tento trend bude pokračovať. Z nedávnej štúdie spoločnosti McKinsey (25) vyplýva, že v roku 2020 vzrástol online predaj potravín v Európe o 55 % a že tento posun bude pokračovať, pričom 50 % spotrebiteľov, ktorí využívali online kanály počas pandémie, má v úmysle v tom pokračovať. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Výskyt ochorenia COVID-19 a jeho rýchle šírenie na celom svete otriasol hospodárstvom EÚ a svetovým hospodárstvom. Prijali sa okamžité a komplexné rozpočtové, likviditné a politické opatrenia na poskytnutie pomoci najviac postihnutým odvetviam. EÚ má k dispozícii rozsiahly súbor trhových intervenčných nástrojov, z ktorých sa viaceré aktivovali počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na podporu príjmov poľnohospodárskych podnikov. Reakcia však bola obmedzená, keďže v rozpočte EÚ už neboli v poslednom roku rozpočtového obdobia 2014 –2020 v podstate žiadne zdroje na financovanie dodatočných núdzových opatrení pre poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EK napokon spustila Európsku zelenú dohodu s vplyvom aj na poľnohospodárstvo (stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia biodiverzity) a zo stimulačného balíka Next Generation EU sa na EPFRV vyčlenilo 7,5 miliardy EUR. Posúdenia vplyvu stratégie „z farmy na stôl“ sú pre EÚ znepokojujúce. EHSV však napriek tomu žiada vyváženejšiu politickú podporu v prospech agropotravinárskeho priemyslu v porovnaní s niektorými inými časťami hospodárstva, ktorých hospodárska štruktúra je oveľa odolnejšia a úroveň ziskovosti je oveľa vyššia. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Ďalšie kroky

| 8.1. | Manévrovací priestor, ktorý sa v smernici ponecháva členským štátom v súvislosti s návrhom právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica, umožnil každému z nich, aby zaviedol špecifické právne predpisy vhodné pre jeho vnútroštátny kontext. Ako bolo uvedené, niektoré členské štáty zvýšili úroveň ambícií nad minimálne harmonizačné normy smernice a zaviedli zákony, ktoré dodávateľom z EÚ a dodávateľom mimo EÚ poskytujú dodatočnú ochranu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Hoci sa očakáva, že dodávatelia v určitom členskom štáte budú mať jednoduchý prístup k osobitostiam ich vnútroštátnych transpozičných zákonov (vrátane mechanizmu na podávanie sťažností a príslušného orgánu), nemusí to tak byť u dodávateľov, ktorí vyvážajú do iných členských štátov EÚ a u dodávateľov mimo EÚ, ktorí vyvážajú do EÚ. EHSV víta úsilie EK šíriť informácie v podobe publikácie Brožúra o smernici o nekalých obchodných praktikách (26). Poukazuje však na to, že tento dokument obsahuje len informácie týkajúce sa minimálnych harmonizačných noriem. V záujme poskytnutia správnych nástrojov vývozcom, aby mohli čerpať výhody vyplývajúce z vnútroštátnych transpozičných zákonov, EHSV vyzýva EK, aby zabezpečila, aby mali vývozcovia ľahký prístup k najrelevantnejším informáciám týkajúcim sa každého z týchto zákonov. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EHSV zdôrazňuje, že je v záujme všetkých zainteresovaných strán, aby sa smernica uplatňovala na všetky obchodné vzťahy, v ktorých je aspoň odberateľ alebo dodávateľ podnikom z EÚ, a to aj v prípade, ak dodávateľ nie je subjektom z EÚ. EHSV vyzýva EK a ESVČ, aby využili informačný potenciál delegácií EÚ v tretích krajinách na poskytovanie informácií dodávateľom mimo EÚ. Tieto informácie sa nesmú obmedzovať len na všeobecné usmernenia smernice a musia zahŕňať praktické informácie o osobitostiach a orgánoch presadzovania členských štátov. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV víta zváženie agropotravinového dodávateľského reťazca ako strategického ekosystému pre európsku obnovu a vyzýva na ďalšiu spoluprácu v dodávateľskom reťazci a dialóg so zainteresovanými stranami s cieľom uľahčiť prechod na udržateľnejšie potravinové systémy spôsobom, ktorý bude čo najinkluzívnejší. EHSV v tejto súvislosti poukazuje na význam, rozmanitosť a rozsah iniciatív realizovaných v rámci potravinového dodávateľského reťazca s cieľom podporiť prechod na udržateľnosť investovaním do podpory udržateľnej a miestnej výroby. |
| --- | --- |

8.4.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

1

(2)  Stanovisko EHSV o podpore spravodlivejšieho agropotravinárskeho dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130) a stanovisko EHSV o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

2

(3)  EK, 2014.

3

(4)  Osobitná skupina pre poľnohospodárske trhy, 2016.

4

(5)  Stanovisko EHSV o podpore spravodlivejšieho agropotravinárskeho dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130).

5

(6)  Stanovisko EHSV o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

6

(7)  Oznámenie EK, 2014.

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/633 zo 17. apríla 2019 o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v poľnohospodárskom a potravinovom dodávateľskom reťazci (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 59).

8

(9)  Stratégia „z farmy na stôl“.

9

(10)  Stanovisko EHSV o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia, (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

11

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(12)  Transpozícia členskými štátmi na vnútroštátnej úrovni.

12

(13)  Webové sídlo EK.

13

(14)  Zatiaľ nebol schválený druhou komorou, a preto nebol ešte oficiálne oznámený EK. Naplánovaný na 28. 5. 2021.

14

(15)  Ley 12/2013, de 2 de agosto, de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria. Tento zákon sa zmení návrhom zákona, o ktorom sa v súčasnosti rokuje a ktorý sa po španielsky nazýva Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria.

15

Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria

(16)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 23. 4. 2021.

16

(17)  Strediská Európskej komisie na sledovanie trhov. Pozri aj príklad programu monitorovania cien a marží vo francúzskom potravinárskom odvetví.

17

(18)  Stanovisko EHSV na tému Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou, (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 66).

18

Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou

(19)  Webové sídlo BLE.

19

(20)  Táto doložka sa uplatňuje len do mája 2025, potom sa prahová hodnota zníži na 350 miliónov EUR.

20

(21)  Dvojité súťažné aukcie sú mechanizmy, ktoré odberatelia využívajú na to, aby stavali dodávateľov proti sebe v narýchlo zorganizovaných online aukciách, v ktorých sú motivovaní k tomu, aby svoje plodiny predávali za čo najnižšiu cenu.

21

(22)  Prípadová štúdia Oxfam.

22

(23)  Hodnotenie by takisto zahŕňalo výsledky preskúmania možného zákazu nákupu potravín a poľnohospodárskych výrobkov za ceny nižšie, než sú ich výrobné náklady.

23

(24)  Stanovisko EHSV o podpore spravodlivejšieho agropotravinárskeho dodávateľského reťazca, (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130).

24

(25)  https://www.mckinsey.com/industries/retail/our-insights/disruption-and-uncertainty-the-state-of-european-grocery-retail-2021

25

(26)  Brožúra EK.

26

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

563. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Interactio, 22. 9. 2021 – 23. 9. 2021

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov

[COM(2021) 219 final]

(2021/C 517/06)

| Spravodajca: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Heiko WILLEMS

| Konzultácia | list Európskej komisie, 1. 7. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 231/0/4 |

Konzultácia

list Európskej komisie, 1. 7. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

231/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV oceňuje, že lepšia právna regulácia zostáva prioritou novej Komisie. Vyzýva Komisiu a zákonodarcov EÚ, aby dôsledne prehlbovali a rozvíjali systém lepšej právnej regulácie EÚ vo všetkých jeho aspektoch a aby vo svojej práci systematicky využívali nástroje a usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že lepšia právna regulácia je základným prvkom dobrej správy vecí verejných a tvorby právnych predpisov. Môže pomôcť zabezpečiť transparentné, zodpovedné a participatívne postupy tvorby politiky umožňujúce vytvárať predpisy, ktoré sú založené na faktoch, nezávisle kontrolované, jednoduché, jasné, koherentné, účinné, udržateľné, účelovo vhodné, primerané, pripravené na budúcnosť a ľahko uplatniteľné. Je to základný predpoklad na zaistenie demokratickej legitimity a získanie dôvery verejnosti v EÚ a jej inštitúcie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že nástroje lepšej právnej regulácie musia zostať politicky neutrálne a jasne oddelené od politického rozhodovania, ktoré treba prenechať na to určeným a legitímnym politickým orgánom. Hospodárske, environmentálne a sociálne aspekty právnych predpisov Únie by sa mali vždy posudzovať na rovnakom základe a pri hodnotení ich vplyvu by sa malo vychádzať z kvantitatívnej aj kvalitatívnej analýzy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že pandémia COVID-19 predstavuje zdravotnú, sociálnu a hospodársku krízu, aká v Európe po roku 1945 nemá obdobu. Vyzýva preto Komisiu, aby vzhľadom na súčasné mimoriadne okolnosti venovala osobitnú pozornosť viacnásobnému vplyvu svojich navrhovaných opatrení na uvedené aspekty s cieľom podporiť rýchlu a úplnú obnovu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV konštatuje, že oznámenie bolo vypracované so značným oneskorením. Naliehavo žiada Komisiu, aby dobehla stratený čas, vyjasnila svoje návrhy podľa ďalej uvedených pripomienok a čo najrýchlejšie zaviedla navrhované opatrenia do praxe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV zdôrazňuje, že lepšia právna regulácia môže pomôcť vytvárať čo najlepšie regulačné rámce pre občanov, pracovníkov, podniky a orgány verejnej správy. Prízvukuje, že lepšia právna regulácia by mala prispieť k dokončeniu jednotného trhu vo všetkých oblastiach, zlepšiť jeho fungovanie a posilniť jeho odolnosť a konkurencieschopnosť, umožňovať výskum a inováciu, podnecovať udržateľný rast a vytváranie kvalitných pracovných miest, podporovať zelenú a digitálnu transformáciu a posilniť jej sociálny rozmer a sociálne trhové hospodárstvo, ako sa uvádza v článku 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV nabáda Komisiu, aby naďalej presadzovala zásady a nástroje lepšej právnej regulácie vo všetkých svojich útvaroch, okrem iného prostredníctvom pravidelnej odbornej prípravy zamestnancov na všetkých úrovniach s cieľom zabezpečiť informovanosť o týchto zásadách a nástrojoch, ako aj ich rešpektovanie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV pripomína svoje predchádzajúce stanoviská (1) a opakuje, že pri lepšej právnej regulácii „nejde o ‚viac regulácie EÚ‘ alebo ‚menej regulácie v EÚ‘, alebo o dereguláciu niektorých oblastí politiky či väčšie uprednostňovanie iných oblastí resp. o kompromisy v rámci hodnôt, za ktorými si EÚ stojí, teda sociálnej a environmentálnej ochrany a základných práv“ (2). Okrem toho zdôrazňuje, že lepšia právna regulácia nesmie zaťažovať tvorbu politiky EÚ nadmernou byrokraciou ani nahrádzať politické rozhodnutia technickými postupmi. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV je inštitucionálnym hlasom organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ a pôsobí ako sprostredkovateľ medzi zákonodarcami EÚ a organizáciami občianskej spoločnosti a sociálnymi partnermi. EHSV získal značné skúsenosti a odborné znalosti o všetkých otázkach týkajúcich sa lepšej právnej regulácie. V nasledujúcom texte predkladá svoje posúdenie konkrétnych aspektov uvedených v oznámení, ako aj ďalších aspektov, ktoré v ňom síce nie sú zahrnuté, ale podľa jeho názoru je potrebné ich zdôrazniť. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Subsidiarita a proporcionalita

| 3.2.1. | EHSV pripomína odporúčania týkajúce sa subsidiarity a proporcionality uvedené v jeho predchádzajúcich stanoviskách (3). Opätovne zdôrazňuje, že Únia by mala konať len vtedy, ak sú tieto zásady plne rešpektované a ak sú spoločné opatrenia prínosom pre všetkých. Aby sa to zaistilo, nabáda Komisiu plne uplatňovať odporúčania osobitnej skupiny pre subsidiaritu a proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“ (4). |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Zhromažďovanie dôkazov a verejné konzultácie

| 3.3.1. | EHSV oceňuje avizovaný zámer Komisie zjednodušiť a uľahčiť zhromažďovanie dôkazov. Víta tiež cieľ lepšie zapojiť do tvorby politiky príslušné zainteresované strany a vedeckú obec a uľahčiť verejnosti prístup k dôkazom, z ktorých návrhy vychádzajú. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pokiaľ ide o konzultácie so zainteresovanými stranami, EHSV odkazuje na svoje stanovisko (5) a na stanovisko platformy REFIT (6), ktoré pomohol vypracovať. Zdôrazňuje, že verejné konzultácie sú dôležitou súčasťou zhromažďovania dôkazov a nikdy sa nesmú robiť len formálne, s vopred určenými výsledkami. Komisia by mala navrhované opatrenia vždy konzultovať s tými, ktorých sa bezprostredne dotýkajú, a zabezpečiť reprezentatívnosť. Okrem toho by verejné konzultácie nemali ovplyvniť poradnú úlohu EHSV alebo nezávislosť a výsadné práva sociálnych partnerov stanovené v zmluvách, najmä pokiaľ ide o sociálne otázky a zamestnanosť (sociálny dialóg). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV nabáda Komisiu, aby pri plánovaní a uskutočňovaní konzultácií dôsledne dodržiavala usmernenia uvedené v kapitole VII súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu o konzultáciách so zainteresovanými stranami (7). Zdôrazňuje, že dotazníky by mali byť vždy jasné, jednoduché a ľahko použiteľné, mali by sa poskytovať v editovateľnom formáte, umožňovať otvorené odpovede a pripomienky, ako aj vloženie ďalších dokumentov a nemali by obsahovať navádzacie otázky. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV pripomína Komisii, že vzhľadom na svoju zastupiteľskú úlohu má dobré možnosti na to, aby pomohol identifikovať zainteresované strany, ktorých sa navrhované politické opatrenia najviac dotýkajú. Vyzýva Komisiu, aby pri navrhovaní konzultačných stratégií a určovaní príslušných cieľových skupín dôkladnejšie konzultovala s výborom. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EHSV víta zámer Komisie lepšie informovať zainteresované strany o tom, ako sa ich príspevky použili. Náležitá spätná väzba, pokiaľ ide o to, ako boli príspevky zohľadnené pri rozhodovaní, je nevyhnutná, aby sa zaistila trvalá dôvera verejnosti a jej účasť na tvorbe politík. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EHSV žiada Komisiu, aby reagovala na dlhodobú požiadavku EHSV a podrobne vysvetlila, akú váhu pripisuje príspevkom získaným počas verejných konzultácií podľa ich reprezentatívnosti. V ére dezinformácií, masových kampaní (napr. prostredníctvom sociálnych médií) a využívania botov je toto stanovenie váhy čoraz dôležitejšie. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Posúdenia vplyvu

| 3.4.1. | EHSV pripomína svoje stanovisko (8) o tom, ako zlepšiť európsky ekosystém posudzovania vplyvu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV zdôrazňuje, že Komisia by mala automaticky každý legislatívny návrh zdôvodniť podrobne vypracovaným posúdením vplyvu. Ak to Komisia neurobí, musí podrobne vysvetliť dôvody svojho rozhodnutia a poskytnúť všetky informácie a údaje, z ktorých návrh vychádza a/alebo o ktoré sa opiera. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV vyzýva Európsky parlament a Radu, aby si plnili záväzok vyplývajúci z Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (9) a vypracúvali vlastné posúdenia vplyvu zásadných pozmeňujúcich návrhov počas legislatívneho procesu vrátane zmien prijatých počas rokovaní v rámci trialógu. Odporúča, aby Komisia a zákonodarcovia vypracovali spolu s výborom pre kontrolu regulácie spoločný súbor kritérií, ktoré pomôžu vymedziť pojem „zásadný“ a lepšie určiť, kedy si zmeny vyžadujú dodatočnú analýzu vplyvu. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV pripomína svoju výzvu (10) adresovanú Komisii, aby zaviedla inteligentnú hodnotiacu maticu, ktorá by umožnila dynamické modelovanie vplyvu zásadných pozmeňujúcich návrhov spoluzákonodarcov objektivizáciou vplyvu určitých parametrov, ale aj kvalitatívnych údajov. EHSV preto vyzýva na vytvorenie pilotného projektu zameraného na inteligentné modelovanie. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EHSV so znepokojením berie na vedomie zistenia uvedené vo výročnej správe výboru pre kontrolu regulácie za rok 2020 (11) o kvalite posúdení vplyvu Komisie, kde sa uvádza, že v roku 2020 výbor vydal oveľa menej kladných stanovísk (12 % stanovísk) a viac záporných stanovísk (46 % stanovísk). Okrem iného sa v správe konštatuje, že priemerné hodnotenie kvality pri prvom predložení je výrazne horšie než v uplynulých rokoch. V mnohých prípadoch bola nižšia kvalita spôsobená nedostatkom času na prípravu posúdenia vplyvu vzhľadom na ambiciózne politické lehoty na splnenie priorít novej Komisie. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby určovala realistické lehoty, ktoré jej útvarom umožnia vždy vypracúvať podrobné posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | EHSV je znepokojený aj zisteniami v súvislosti s tým, ako Komisia informovala o ďalších možnostiach, ktoré sa podľa správy často nespomínali všetky. Uvedené možnosti sa zvyčajne zameriavali len na preferované (politické) rozhodnutie a nezahŕňali alternatívne možnosti, za ktoré sa zasadzujú hlavné skupiny zainteresovaných strán. V ďalších posúdeniach vplyvu sa hlavné možnosti vynechali, pretože útvary sa domnievali, že najprv potrebujú politické usmernenie. EHSV zdôrazňuje, že cieľom posúdení vplyvu je predložiť dôkazy a analýzy, na základe ktorých sa prijmú politické rozhodnutia, a nie odôvodniť rozhodnutie, ktoré uprednostňuje Komisia. Naliehavo žiada Komisiu, aby pri informovaní postupovala nezaujato. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | EHSV oceňuje zámer Komisie „presadzovať ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja“, čo je v súlade s požiadavkou, ktorú v minulosti vyjadril (12), a zosúladiť posúdenia vplyvu v záujme podpory „dvojakej transformácie“. Výbor zároveň upozorňuje, že posudzovanie vplyvu musí zostať faktickým a politicky neutrálnym postupom založeným na dôkazoch a že tento proces nesmie slúžiť na odôvodnenie politicky uprednostňovaného výsledku a nahrádzať politické rozhodovanie zodpovedných orgánov. Relevantné vplyvy sa nesmú zoraďovať podľa politických preferencií, ale musia sa vždy analyzovať na rovnakom základe. EHSV bude aj naďalej venovať osobitnú pozornosť praktickému uplatňovaniu tohto hľadiska počas revízie súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, ktorou sa v prípade potreby bude zaoberať v doplňujúcom stanovisku. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné systematicky „najskôr myslieť na malých“ a v posúdeniach vplyvu plne vykonávať „test MSP“. Pripomína Komisii desať zásad uvedených v iniciatíve „Small Business Act“ pre Európu, ktorými by sa mala riadiť tvorba politiky pre MSP. Zdôrazňuje, že právne predpisy Únie pre MSP, a najmä pre mikropodniky, musia byť účinné a ľahko uplatniteľné v praxi. Oceňuje avizovaný zámer Komisie konzultovať počas rokovaní o posúdení vplyvu s vyslancom EÚ pre MSP a vyzýva vyslanca pre MSP, aby udržiaval štruktúrovaný dialóg a spoluprácu s vnútroštátnymi organizáciami, ktoré zastupujú záujmy MSP. EHSV napokon vyzýva Komisiu, aby obmedzila zaťaženie MSP vrátane mikropodnikov a systematickejšie posudzovala možnosť miernejších režimov, na základe individuálneho posúdenia s cieľom určiť, či sa to týka všetkých MSP alebo len mikropodnikov, ako sa uvádza v nástroji č. 22 súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, pričom by sa nemalo ohroziť dosiahnutie cieľov vymedzených v právnych predpisoch alebo zavedených normách a štandardoch. |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | EHSV pripomína svoje predchádzajúce stanovisko (13), v ktorom uvádza, že posúdenia vplyvu sa môžu a musia systematicky vykonávať aj v prípade delegovaných a vykonávacích aktov. Pripomína Komisii, že „skutočnosť, že bolo vykonané posúdenie vplyvu legislatívneho textu, z ktorého vychádzajú delegované a vykonávacie akty, nemôže stačiť na odôvodnenie nevykonania posúdenia vplyvu odvodených aktov. Každý jednotlivý akt musí byť hodnotený samostatne [...].“ |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | EHSV oceňuje, že Komisia má v úmysle začleniť do tvorby politiky EÚ strategický výhľad, a odkazuje na stanovisko, v ktorom venoval pozornosť tejto téme (14). EHSV je ako zástupca širokého spektra názorov zo všetkých členských štátov a ako pozorovateľ v Európskom systéme strategických a politických analýz (ESPAS) pripravený poskytnúť dôležité vstupy a informácie pre výhľadové plánovanie. |
| --- | --- |

3.4.10.

3.5.   Výbor pre kontrolu regulácie

| 3.5.1. | EHSV vysoko oceňuje prácu výboru pre kontrolu regulácie pri zabezpečovaní regulačného dohľadu. V snahe zaručiť, aby si tento výbor mohol v plnej miere plniť svoje úlohy, EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že bude mať k dispozícii dostatočné zdroje a kapacity. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV upozorňuje, že výbor nie je formálne nezávislý. Štyria z jeho siedmich členov sú členmi Komisie. Aby sa zabezpečila lepšia rovnováha, EHSV navrhuje výbor rozšíriť o jedného ďalšieho externého člena. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Zníženie zaťaženia a prístup založený na zásade rovnováhy záťaže

| 3.6.1. | EHSV berie na vedomie zámer Komisie obmedziť regulačné náklady a zaťaženie vyplývajúce z nových právnych predpisov a znížiť zbytočné súčasné náklady a zaťaženie občanov, podnikov a orgánov verejnej správy. Výbor zároveň opakuje svoju výzvu, aby sa uplatňoval kvalitatívny prístup, ktorý má rovnakú hodnotu ako kvantitatívna analýza a v rámci ktorého sa prihliada aj na očakávané prínosy právnych predpisov (15). Ako výbor uviedol vo svojom stanovisku (16), „náklady na reguláciu musia byť primerané výhodám, ktoré prinášajú“. Zdôrazňuje preto, že pri zavádzaní nových právnych predpisov je naďalej mimoriadne dôležitá zásada proporcionality. Okrem toho by Komisia mala vždy posudzovať aj náklady v dôsledku nečinnosti, napríklad v súvislosti s prehĺbením jednotného trhu a so sociálnymi aj environmentálnymi výzvami. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EHSV taktiež zdôrazňuje, že zníženie záťaže nesmie narušiť súlad na jednotnom trhu ani vyvolať deregulačný tlak. Takisto nesmie ohroziť politické ciele, znížiť vysoké hospodárske, sociálne a environmentálne normy EÚ ani brániť prijatiu nových iniciatív, ak sú jednoznačným prínosom. Ak sa však preukáže, že na dosiahnutie cieľa politiky príslušná záťaž nie je potrebná, treba ju znížiť. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Pokiaľ ide o zásadu rovnováhy záťaže, t. j. že každý legislatívny návrh, ktorý vytvára nové zaťaženie, by mal ľudí a podniky odbremeniť od rovnocennej záťaže, ktorá na úrovni EÚ v tejto oblasti politiky už existuje, EHSV so znepokojením konštatuje, že napriek tomu, čo avizovala Komisia, sa v oznámení neuvádzajú žiadne praktické ani metodické podrobnosti v súvislosti s touto zásadou. Pre EHSV bude teda zložitejšie sledovať možné výhody a problémy spojené s jej uplatňovaním. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby bezodkladne doplnila tieto podrobnosti a vyhradzuje si právo vypracovať po uverejnení príslušnej metodiky jej dodatočné posúdenie. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EHSV zdôrazňuje, že hoci zásada rovnováhy záťaže môže byť nástrojom lepšej právnej regulácie, nesmie sa považovať za izolovaný nástroj na zníženie zaťaženia. Naopak, musí dopĺňať existujúce nástroje lepšej právnej regulácie EÚ, vrátane posúdení vplyvu, verejných konzultácií, hodnotení a regulačnej kontroly, a fungovať v súčinnosti s nimi. EHSV víta uistenie Komisie, že sa táto zásada nebude uplatňovať mechanicky alebo na základe vopred určených číselných cieľov, ale na základe individuálneho posúdenia, ale na základe individuálneho hodnotenia, ktorým sa konkrétne určí, čo možno zjednodušiť, zefektívniť alebo odstrániť, pričom sa zároveň zohľadní prínos príslušných právnych predpisov. Výbor bude obzvlášť obozretne sledovať, či Komisia toto uistenie pretaví do praxe. Výbor taktiež zdôrazňuje úlohu platformy Fit for Future, ktorej je členom a ktorá radí Komisii v súvislosti so zjednodušovaním právnych predpisov Únie a znižovaním nadbytočného zaťaženia a pomáha zabezpečiť, aby boli politiky Únie pripravené na budúcnosť a relevantné vzhľadom na nové výzvy, späté okrem iného so sociálnym, environmentálnym, geopolitickým, technologickým a digitálnym vývojom. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | EHSV zdôrazňuje, že uplatňovanie zásady rovnováhy záťaže sa musí vnímať ako spoločné inštitucionálne úsilie, ktoré si vyžaduje úzku spoluprácu medzi všetkými inštitúciami EÚ počas celého legislatívneho cyklu. EHSV v súlade s bodom 3.4.3 tohto stanoviska vyzýva Európsky parlament a Radu, aby zabezpečili, že právne predpisy Únie budú plniť svoj účel nákladovo čo najefektívnejším spôsobom. Vyžaduje si to úzku spoluprácu medzi zákonodarcami a Komisiou vo všetkých fázach politického procesu, ako aj výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou o nákladoch a výhodách vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ po ich zavedení. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | EHSV víta zámer Komisie poskytnúť v každom posúdení vplyvu odhad administratívnych nákladov, ako aj nákladov na prispôsobenie sa, ktoré vzniknú v dôsledku jej navrhovaného zásahu. Podotýka však, že zásada rovnováhy záťaže bude kompenzovať len administratívne náklady, zatiaľ čo náklady na prispôsobenie sa majú byť kompenzované inými nástrojmi, ako sú Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, politika súdržnosti a poľnohospodárske fondy a Mechanizmus spravodlivej transformácie. Keďže náklady na prispôsobenie môžu predstavovať značnú záťaž pre podniky, najmä pre MSP a mikropodniky, výbor vyzýva Komisiu, aby okrem odhadu nákladov predložila aj konkrétne návrhy opatrení, ktoré pomôžu podnikom prispôsobiť sa novým regulačným rámcom a dodržiavať ich a zároveň umožnia zachovať stabilné pracovné miesta a zabezpečiť odbornú prípravu a rekvalifikáciu pracovníkov. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.6.7. | EHSV berie na vedomie zámer Komisie považovať nahradenie 27 vnútroštátnych právnych predpisov jedným harmonizovaným rámcom automaticky za „zrušenú záťaž“. Ide o mechanický postup, hoci Komisia tvrdí, že takéto postupy nebude uplatňovať. Harmonizácia neznamená automaticky zefektívnenie, jej účinky sa musia posudzovať na individuálnom základe. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby „zrušenú záťaž“ definovala vždy na základe individuálnej analýzy nákladov a prínosov. |
| --- | --- |

3.6.7.

| 3.6.8. | Pokiaľ ide o opatrenia flexibility v súvislosti so zásadou rovnováhy záťaže, EHSV žiada Komisiu, aby objasnila kritériá, na základe ktorých rozhodne o výnimkách, ako aj o „výnimočných okolnostiach“ pre obchodovanie. |
| --- | --- |

3.6.8.

| 3.6.9. | EHSV konštatuje, že zásada rovnováhy záťaže sa bude uplatňovať len na iniciatívy zahrnuté do ročného pracovného programu Komisie na rok 2022, takže sa nebude vzťahovať na hlavné politické iniciatívy predložené počas prvej polovice funkčného obdobia Komisie. Komisia teda nesplnila záväzok, ktorý jej predsedníčka Ursula von der Leyen uviedla vo svojich pracovných metódach (17), ako aj v poverovacích listoch pre komisárov, že kolégium bude uplatňovať zásadu rovnováhy záťaže na každý legislatívny návrh, ktorý vytvára nové zaťaženie. |
| --- | --- |

3.6.9.

| 3.6.10. | EHSV vyzýva Komisiu, aby vytvorila primeraný rámec na podávanie správ o uplatňovaní zásady rovnováhy záťaže s cieľom zabezpečiť v nadchádzajúcich rokoch riadne hodnotenie. |
| --- | --- |

3.6.10.

3.7.   Platforma Fit for Future

| 3.7.1. | EHSV víta vytvorenie platformy Fit for Future. Pripomína, že platforma sa zameriava na hodnotenie ex post a nie na navrhovanie nových právnych predpisov. Výbor sa bude aktívne zúčastňovať na jej práci. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EHSV upozorňuje, že návrhy predložené prostredníctvom webovej stránky „Vyjadrite svoj názor: Zjednodušiť!“ musia ďalej prispievať k ročnému programu platformy, aj keď nie sú zahrnuté do prílohy II k pracovnému programu Komisie. Okrem toho by platforma mala byť ďalej schopná poskytovať poradenstvo Komisii v súvislosti s horizontálnymi pracovnými postupmi v oblasti lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | EHSV navrhuje, aby osoby alebo organizácie, ktoré predkladajú návrhy platforme, dostali od Komisie zdôvodnenú spätnú väzbu, ako sa s ich návrhom naložilo. |
| --- | --- |

3.7.3.

3.8.   Monitorovanie a hodnotenia ex post

| 3.8.1. | EHSV rozhodne podporuje zásadu „najprv vyhodnotiť“ a nabáda Komisiu, aby zabezpečila jej systematické uplatňovanie. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Výbor teší rozbehnutá úspešná spolupráca s Komisiou pri hodnotení ex post, v rámci ktorej sa jeho príspevok považuje za užitočný, pretože príspevkami organizovanej občianskej spoločnosti obohacuje hodnotenia Komisie. Výbor žiada, aby sa táto spolupráca neustále upevňovala. EHSV taktiež naliehavo žiada, aby sa jeho hodnotenia zahrnuli do plánovaného spoločného registra dôkazov – spoločného legislatívneho portálu. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Pokiaľ ide o monitorovanie zavedených právnych predpisov Únie, EHSV upozorňuje, že povinnosti monitorovania a podávania správ s cieľom zhromaždiť potrebné informácie a údaje musia byť vždy primerané a nesmú nenáležite zaťažovať občanov, podniky alebo orgány verejnej správy. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | EHSV berie so znepokojením na vedomie zistenia o hodnoteniach Komisie uvedené v správe výboru pre kontrolu regulácie. V správe sa totiž uvádza, že závery hodnotení neodrážali náležitým spôsobom zistené skutočnosti. Výbor pre kontrolu regulácie opakovane vyjadril obavy, že závery sú selektívnym výkladom dôkazov alebo že nie sú dostatočne jasné, pokiaľ ide o slabiny zozbieraných dôkazov. V tom je kľúčový nedostatok, keďže hodnotenie tak nemôže splniť svoj hlavný účel, poskytnúť poznatky. EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby o účinnosti právnych predpisov Únie informovala objektívne. |
| --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | EHSV so znepokojením konštatuje, že v prípade negatívneho stanoviska výboru pre kontrolu regulácie nie sú útvary Komisie povinné predložiť hodnotiacu správu znova. Odporúča, aby sa na hodnotenia uplatňoval rovnaký režim ako na posúdenia vplyvu a aby sa útvarom Komisie uložila povinnosť v prípade záporného prvého stanoviska správu prepracovať a oficiálne získať kladné stanovisko výboru. |
| --- | --- |

3.8.5.

3.9.   Vykonávanie a presadzovanie

| 3.9.1. | EHSV odkazuje na svoje odporúčania týkajúce sa vykonávania a presadzovania uvedené v príslušnom stanovisku (18). |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | EHSV víta dlhodobý akčný plán Komisie na zlepšenie vykonávania a presadzovania pravidiel jednotného trhu (19) a nabáda ju, aby navrhované opatrenia rýchlo zaviedla do praxe. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | EHSV opakuje, že väčšina regulačnej záťaže pre občanov a podniky sa naďalej vytvára na vnútroštátnej úrovni z dôvodu postupu a metódy transpozície právnych predpisov Únie vnútroštátnymi orgánmi a ich nevhodného uplatňovania. Ak vnútroštátne zákonodarné orgány využijú svoj priestor na voľné uváženie a rozhodnú sa pridať doplňujúce požiadavky na národnej úrovni, mali by to urobiť transparentne, informovať o tom Komisiu a iné vnútroštátne orgány a vysvetliť svoje dôvody v súlade so svojím záväzkom vyplývajúcim z Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva. Členské štáty by tiež mali mať na pamäti možný vplyv svojich doplnení na celistvosť a riadne fungovanie jednotného trhu a nemali by, pokiaľ je to možné, zavádzať opatrenia, ktoré by mohli spôsobiť výrazné narušenie a fragmentáciu. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | EHSV sa, ako už uviedol vo svojich stanoviskách (20), taktiež zasadzuje za to, aby sa používali skôr nariadenia než smernice v snahe zabrániť nejednotným regulačným rámcom v celej EÚ a podporiť integrácia jednotného trhu. EHSV však upozorňuje, že sa nesmie znížiť súčasná úroveň ochrany občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a životného prostredia. |
| --- | --- |

3.9.4.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 192, Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 22.

1

(2)  COM(2015) 215 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 51 a Ú. v. EÚ C 262, 25.07.2018, s. 22.

3

(4)  C(2017) 7810.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 383, 17.11. 2015, s. 57.

5

(6)  Stanovisko platformy REFIT k predloženým pripomienkam XXII.4.a zo strany DIHK a XXII.4.b zo strany občana k mechanizmom konzultácií so zainteresovanými stranami. Dátum prijatia: 7. 6. 2017.

6

(7)  Súbor nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu, Európska komisia (europa.eu).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 11.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016Q0512(01)&from=EN).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1. 2020, s. 72.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/rsb_report_2020_en_0.pdf.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1. 2020, s. 72.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7. 2018, s. 22.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6. 2021, s. 67.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 11.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 51.

16

(17)  P(2019) 2.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7. 2018, s. 22.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0094&qid=1625481728411&from=SK.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 95.

20

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a nariadenie (EÚ) č. 537/2014, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov

[COM(2021) 189 final – 2021/104(COD)]

(2021/C 517/07)

| Spravodajca: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Marinel Dănuț MURESAN

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 22. 6. 2021
  Európsky parlament, 23/06/2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 50 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/0/7 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 22. 6. 2021

Európsky parlament, 23/06/2021

Právny základ

článok 50 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov a domnieva sa, že vysokokvalitné vykazovanie o udržateľnosti bude kľúčovým prvkom vykonávania Európskej zelenej dohody vrátane ambicióznych cieľov balíka opatrení Fit for 55. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Najmä rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov na všetky veľké spoločnosti spĺňajúce určité podmienky, ako aj na kótované malé a stredné podniky podporí transformáciu európskeho hospodárstva v súlade s Parížskou dohodou, ako aj mandát Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) na vypracovanie jednotných štandardov vykazovania nefinančných informácií EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia sa v nadväznosti na akčný plán o financovaní udržateľného rastu zameriava na podporovanie toho, aby spoločnosti a finančné inštitúcie zverejňovali vysokokvalitné údaje o udržateľnosti. Verejný a súkromný sektor musia spolupracovať v záujme dosiahnutia tohto výsledku, pričom kľúčovú úlohu v tejto súvislosti zohráva legislatívny rámec pre udržateľné financovanie a vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby zhodnotili prevádzkové a administratívne náklady súvisiace s postupným a dobrovoľným zahrnutím malých a stredných podnikov (MSP) do rozsahu pôsobnosti smernice a aby zvážili prípadné ďalšie opatrenia na podporu vyváženia možného administratívneho a prevádzkového zaťaženia pre tento kľúčový segment hospodárstva. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV s potešením víta objasnenie zásady „dvojitej významnosti“ a jej dodržiavanie zo strany Komisie a opis tejto zásady uvedený v článku 3 návrhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje mandát udelený Európskej poradnej skupine pre finančné výkazníctvo (EFRAG) na účely prípravy technického poradenstva na vypracovanie európskeho štandardu vykazovania nefinančných informácií. Do tohto procesu stanovovania štandardov musia byť zapojené všetky zainteresované strany s významným záujmom na príprave a využívaní vykazovania informácií o udržateľnosti: príslušné finančné a nefinančné podnikové zainteresované strany, sociálni partneri a občianska spoločnosť musia mať zaručenú jasnú úlohu vo všetkých fázach. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, európske orgány dohľadu a spoluzákonodarcov, aby zabezpečili dôkladné zosúladenie rôznych zložiek rámca pre vykazovanie informácií o udržateľnosti vrátane zložiek týkajúcich sa finančných inštitúcií, pokiaľ ide o obsah a postupnosť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu a EFRAG, aby zvážili, ako by osobitné požiadavky na vykazovanie informácií podľa jednotlivých krajín o rizikách ohrozujúcich udržateľnosť a vplyvoch na všetky subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti návrhu smernice, mohli podnietiť zverejňovanie podrobnejších a relevantnejších informácií. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Napokon EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila posilnenie finančnej gramotnosti a vzdelávania v oblasti udržateľnosti. Predkladaným návrhom sa zaručí, aby spoločnosti a finančné inštitúcie boli schopné poskytovať presné údaje koncovým používateľom, budúcim príjemcom a iným koncovým investorom. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na to, aby sa im umožnilo nasmerovať svoje úspory do udržateľných investícií s dostatočnou dôverou. EHSV preto víta záväzky prijaté v tejto súvislosti v rámci stratégie financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | V roku 2014 bola prijatá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ o zverejňovaní nefinančných informácií (2), ktorou sa mení smernica o účtovníctve. Spoločnosti v rozsahu pôsobnosti smernice o zverejňovaní nefinančných informácií museli podávať správy v súlade s jej ustanoveniami prvýkrát v roku 2018 (za účtovné obdobie 2017). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V súlade so smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií Komisia v roku 2017 zverejnila nezáväzné usmernenia k zverejňovaniu informácií (3). V roku 2019 vydala dodatočné usmernenia k zverejňovaniu informácií súvisiacich s klímou (4). Tieto usmernenia v dostatočnej miere nezlepšili kvalitu informácií, ktoré spoločnosti zverejňujú v súlade so smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska komisia sa v Európskej zelenej dohode a vo svojom pracovnom programe na rok 2020 zaviazala, že navrhne revíziu smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V marci 2018 Európska komisia vydala akčný plán o financovaní udržateľného rastu (6), v ktorom sa opätovne zdôraznila potreba ďalšej štandardizácie nefinančných informácií, ktoré majú poskytovať spoločnosti a ktoré sú potrebné na usmerňovanie investičných rozhodnutí. V nadväznosti na akčný plán Európska komisia uverejnila tri legislatívne návrhy, v ktorých sa podrobnejšie vymedzili údaje požadované od právnických osôb na tento účel, a to konkrétne nariadenie o taxonómii (7), nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (8) a nariadenie o nízkouhlíkových referenčných hodnotách (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európsky parlament vo svojej správe z vlastnej iniciatívy o udržateľných financiách z mája 2018 vyzval na ďalšie rozpracovanie požiadaviek na vykazovanie informácií v rámci smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (10). Vo svojom uznesení o udržateľnej správe a riadení spoločností z decembra 2020 uvítal záväzok Komisie preskúmať smernicu o zverejňovaní nefinančných informácií, vyzval na rozšírenie pôsobnosti smernice o zverejňovaní nefinančných informácií o ďalšie kategórie spoločností a uvítal záväzok Komisie vypracovať normy EÚ pre zverejňovanie nefinančných informácií (11). Európsky parlament sa takisto domnieval, že nefinančné informácie zverejňované spoločnosťami v súlade so smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií by mali podliehať povinnému auditu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Smernica o zverejňovaní nefinančných informácií spolu s nariadením o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb a nariadením o taxonómii predstavujú centrálne prvky požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti, ktoré sú podstatou stratégie udržateľného financovania EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom tohto návrhu je preto zlepšiť vykazovanie informácií o udržateľnosti, aby sa lepšie využil potenciál európskeho jednotného trhu v snahe prispieť k prechodu na plne udržateľný a inkluzívny hospodársky a finančný systém v súlade s Európskou zelenou dohodou (vrátane balíka opatrení Fit for 55) a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Európa sa v súčasnosti spamätáva zo zdravotnej krízy, ktorá zdôraznila potrebu odolného finančného a hospodárskeho systému, ktorý bude v budúcnosti predstavovať ochranu pred nečakanými krízami. Podľa Európskej centrálnej banky (ECB) nám pandémia dôrazne pripomenula, že ak máme zabrániť tomu, aby zmena klímy spôsobila trvalé škody na svetovom hospodárstve, je nevyhnutná zásadná štrukturálna zmena nášho hospodárstva, ktorá povedie k systematickým zmenám v spôsobe výroby a spotreby energie (12). ECB zároveň zdôrazňuje, že ak nebudeme bezodkladne konať, ohrozujeme tým priamo ľudské životy, a to najmä životy najchudobnejších a najzraniteľnejších. Vysokokvalitné nefinančné podnikové vykazovanie je kľúčovým prvkom, ktorým sa zabezpečí náležité riešenie oboch rozmerov tejto otázky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pokrok v oblasti únie kapitálových trhov súčasne zabezpečí, aby európsky priemysel, ktorého jadro predstavujú MSP tvoriace viac ako polovicu európskeho HDP (13), naďalej prosperoval, vytváral kvalitné pracovné miesta a viedol k dlhodobej konkurencieschopnosti Európskej únie. Tento pokrok závisí od toho, či sa kapitál bude prideľovať spoločnostiam prechádzajúcim transformáciou v záujme plnenia cieľov Parížskej dohody, čím sa budú podporovať ciele Európskej zelenej dohody, ako aj od zabezpečenia toho, aby sa finančné vzdelávanie a vzdelávanie v oblasti udržateľnosti stali neoddeliteľnou súčasťou európskych záväzkov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vysokokvalitné, porovnateľné a relevantné podnikové údaje, ktoré dodržiavajú zásadu „dvojitej významnosti“, sú kľúčovým predpokladom pre zabezpečenie toho, aby bol finančný sektor schopný posúdiť profil udržateľnosti nefinančných a finančných klientov a protistrán, vďaka čomu bude môcť podporovať svojich klientov pri plnení cieľov Parížskej dohody. EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby zabezpečili, že predložený návrh spĺňa tento kľúčový cieľ, ktorý bude tvoriť základ udržateľnej obnovy po pandémii COVID-19 a zabezpečí dlhodobú konkurencieschopnosť a rast jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo je poverená úlohou vypracovať technické štandardy (ďalej len „štandardy“), ktorými sa legislatívny text zavedie do praxe. V nadväznosti na záverečnú správu skupiny EFRAG na túto tému (14) EHSV vyzýva platformu EÚ pre udržateľné financovanie a Medzinárodnú platformu pre udržateľné financovanie, aby so skupinou EFRAG podrobne prekonzultovali primeranú úroveň podrobnosti týchto štandardov tak, aby sa zabezpečilo, že oznamujúce subjekty budú poskytovať údaje, ktoré budú významné a porovnateľné. Vzhľadom na rýchle tempo medzinárodného vývoja v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti vrátane rozsiahleho využívania rámcov GRI, SASB a TCFD zo strany spoločností aj finančných inštitúcií by chcel EHSV odporučiť, aby sa štandardy zakladali na kľúčových ustanoveniach týchto rámcov. Ako zdôrazňuje aj skupina EFRAG, medzinárodná spolupráca v tejto súvislosti by napriek tomu nemala oslabovať ambíciu EÚ ako svetového lídra v oblasti udržateľnosti, pokiaľ ide o rozsah a rýchlosť vývoja regulačného rámca EÚ. Zaistením vyváženého zastúpenia kľúčových skupín zainteresovaných strán vrátane sociálnych partnerov v riadiacej štruktúre skupiny EFRAG sa zabezpečí, aby tento proces prebiehal čo najrozhodnejšie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Konzistentnosť a prijatie postupov vykazovania informácií o udržateľnosti vo všetkých jurisdikciách EÚ-27 budú kľúčové pre poskytovanie porovnateľných údajov vysokej kvality. EHSV by chcel vyzvať spoluzákonodarcov, aby zabezpečili, že rokovania povedú k výsledku dostatočne flexibilnému na to, aby ustanovenia smernice nepodliehali rozsiahlym zmenám v procese transpozície, vzhľadom na to, že nebolo prijaté nariadenie. Tento prvok by bol kľúčový pre zabezpečenie jednotných požiadaviek na vykazovanie informácií v celej EÚ27, zabránenie fragmentácii trhu a podporenie bezproblémového toku kapitálu v rámci všetkých jurisdikcií. Hoci EHSV v plnej miere očakáva, že budúce štandardy sa budú uplatňovať jednotne v celej EÚ27, je dôležité zdôrazniť význam toho, aby sa zabezpečilo, že výsledok transpozície smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov a stanovovanie štandardov povedie k zverejňovaniu vysokokvalitných, porovnateľných a relevantných informácií o udržateľnosti v celej EÚ27. Z predchádzajúcej empirickej práce uskutočnenej občianskou spoločnosťou vyplynuli značné regionálne rozdiely, ktoré môžu mariť tento cieľ (15). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Rozsah pôsobnosti

| 4.1.1. | EHSV víta návrh rozšíriť rozsah pôsobnosti smernice na kótované MSP s výnimkou spoločností kótovaných v multilaterálnych obchodných systémoch (MTF) alebo na rastových trhoch MSP, ako aj ustanovenia o dobrovoľnom zverejňovaní informácií nekótovanými MSP a trojročné prechodné obdobie a zjednodušený štandard pre kótované MSP. V dôsledku značného administratívneho a prevádzkového zaťaženia, ktorému MSP čelia pri obstarávaní príslušných údajov a príprave svojich správ a ktoré prehĺbili účinky pandémie COVID-19, EHSV v tejto súvislosti podporuje súčasný rozsah pôsobnosti návrhu. Tento vyvážený prístup predstavuje pre MSP predvídateľnú cestu, ako plniť zvyšujúce sa očakávania týkajúce sa informácií súvisiacich s udržateľnosťou vo vzťahu k svojim investorom a širšiemu okruhu zainteresovaných strán, a zároveň im dáva flexibilitu a čas potrebný na postupné a dobrovoľné plnenie týchto požiadaviek. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV odporúča, aby Európska komisia vykonala osobitné posúdenie vplyvu a analýzu nákladov a výnosov venovanú vplyvom obdobia zavádzania a zjednodušeného štandardu vykazovania na kótované aj nekótované MSP. Významným prvkom tejto analýzy by mali byť aj konkrétne empirické dôkazy a odporúčania týkajúce sa začlenenia kótovaných aj nekótovaných MSP pôsobiacich vo vysokorizikových sektoroch do rozsahu pôsobnosti smernice v primeranom časovom horizonte. V prípade potreby by Európska komisia takisto mala zvážiť dodatočné podporné opatrenia, ktoré pomôžu MSP v súvislosti s budúcimi požiadavkami na vykazovanie informácií. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Zverejňovanie rizík a vplyvov v celých hodnotových reťazcoch

| 4.2.1. | EHSV víta prístup navrhovanej smernice spočívajúci v zahrnutí požiadaviek na vykazovanie informácií zahŕňajúcich hodnotový reťazec subjektov v rozsahu pôsobnosti. Vzhľadom na zložitosť moderných hodnotových reťazcov EHSV odporúča jasnejšie a podrobnejšie kritériá na stanovenie toho, kedy by sa mal uplatňovať prístup k zverejňovaniu informácií zahŕňajúci celý hodnotový reťazec, a to v súlade s ustanovením navrhovanej smernice, podľa ktorého sa tieto informácie majú vykazovať „podľa potreby“, ako sa uvádza v odôvodnení 29. Keďže z činností v hodnotových reťazcoch vyplývajú značné environmentálne, sociálne a správne riziká a vplyvy, EHSV by chcel zdôrazniť, že tieto dodatočné špecifikácie by nemali odviesť pozornosť od požiadavky vykazovať informácie spôsobom, ktorý podporuje plnú transparentnosť vplyvov činností uskutočňovaných v hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   Zosúladenie požiadaviek na vykazovanie informácií z časového a obsahového hľadiska

| 4.3.1. | EHSV zdôrazňuje, že úspech návrhu závisí od dôkladného stanovenia postupnosti a zosúladenia požiadaviek na vykazovanie informácií medzi smernicou o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov a inými legislatívnymi rámcami. Najmä preto, že sa týka potrieb tých subjektov v rozsahu pôsobnosti, ktorí sú používateľmi a zároveň zostavovateľmi nefinančných informácií, bude dôležité zabezpečiť, aby sa ponechal dostatočný čas na zber, posúdenie a zverejnenie relevantných údajov. Takouto koordináciou by sa malo zabezpečiť, že od nefinančných klientov finančných subjektov v rozsahu pôsobnosti sa bude vyžadovať, aby zverejňovali potrebné údaje v prvej inštancii, čo finančným subjektom následne umožní posúdiť ich a pripraviť svoje vlastné zverejnenia. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Európska komisia a spoluzákonodarcovia by mali posúdiť tieto požiadavky na stanovenie poradia najmä preto, že sa týkajú tých subjektov v rozsahu pôsobnosti návrhu smernice, na ktoré sa budú vzťahovať požiadavky na vykazovanie informácií podľa nariadenia o kapitálových požiadavkách (16), článku 8 nariadenia o taxonómii, delegovaných aktov nariadenia o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (17) a akýchkoľvek budúcich štandardov týkajúcich sa vývoja sociálnej taxonómie, ako aj ďalších taxonómií. Dodržiavanie týchto požiadaviek bude závisieť od dostupnosti údajov vysokej kvality poskytovaných na základe predloženého návrhu. Informácie vyžadované prostredníctvom zverejňovaní podľa smernice o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov by mali mať podobný rozsah ako údaje, ktoré sa majú zverejňovať podľa týchto súvisiacich požiadaviek, a to aj požiadaviek delegovaných aktov nariadenia o taxonómii, ktoré možno v prípade potreby bližšie objasniť v navrhovanej smernici a v práci skupiny EFRAG v rámci vypracúvania štandardov. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Uistenie

| 4.4.1. | EHSV uznáva význam zabezpečenia vysokej kvality a overiteľnosti nefinančných údajov zverejňovaných podľa navrhovanej smernice. V tejto súvislosti je úloha uistenia kľúčová, a preto EHSV víta odporúčanie uvedené v návrhu, aby sa na overenie nefinančných údajov subjektov v rozsahu pôsobnosti využívalo obmedzené uistenie. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | V dôsledku chýbajúceho spoločne dohovoreného rámca pre primerané uistenie v prípade informácií o udržateľnosti a zatiaľ nedostatočnej kvality určitých foriem nefinančných údajov sa odporúča, aby požiadavky na uistenie boli naďalej na úrovni posúdenia potrebného na obmedzené uistenie. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Ľudské práva

| 4.5.1. | EHSV víta podrobnejšie určenie tém súvisiacich s udržateľnosťou, o ktorých sa majú zverejňovať údaje, vrátane tých tém, ktoré sa týkajú vplyvov na zraniteľné komunity a pracovníkov. EHSV sa domnieva, že predkladaný návrh spolu s plánovaným pokrokom pri uverejnení návrhu o udržateľnej správe a riadení spoločností ponúka významnú príležitosť na vypracovanie praktického rámca pre posudzovanie finančných rizík vyplývajúcich z obchodných činností, ktoré majú vplyv na komunity, a zároveň podporuje dôkladné pochopenie vplyvov obchodných činností na tieto komunity. V rámci ďalšej špecifikácie požiadaviek na vykazovanie informácií a náležitú starostlivosť by mali byť dôkladne vyvážené potreby sociálnych partnerov, a to prostredníctvom práva na formálnu konzultáciu. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV vyzýva spoluzákonodarcov, aby zvážili jasnejšie vymedzenie zainteresovaných strán, ktoré sa majú zohľadniť a s ktorými sa má konzultovať v tomto procese, a aby zabezpečili plné zosúladenie týchto požiadaviek s ustanoveniami nadchádzajúceho návrhu o udržateľnej správe a riadení spoločností. Proces, ktorý by mali spoločnosti absolvovať, aby splnili požiadavky na konzultáciu zainteresovaných strán, by na jednej strane mala podčiarkovať identifikácia len najrelevantnejších zainteresovaných strán a na druhej strane by sa zároveň malo zabezpečiť, aby tieto procesy boli vhodne navrhnuté, priamočiare a nadmerne nezvyšovali zložitosť pre spoločnosti v rozšírenom rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Plán prechodu

| 4.6.1. | EHSV podporuje potrebu spoločností prechádzajúcich transformáciou prilákať finančné prostriedky. Zásadný význam má preto dôraz, ktorý sa v návrhu kladie na potrebu vykazovať informácie o kompatibilite obchodných modelov a stratégií s prechodom na udržateľné hospodárstvo a obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC. Vzhľadom na správu Medzinárodnej agentúry pre energiu o dosiahnutí uhlíkovej neutrality do roku 2050 (18) bude zabezpečenie spoľahlivých údajov vysokej kvality v záujme splnenia tejto požiadavky navrhovanej smernice kľúčovým faktorom umožňujúcim spoločnostiam, aby mali dôveryhodné plány prechodu, a bankám a kapitálovým trhom, aby im mohli pomôcť pri plnení ich cieľov. EHSV v tejto súvislosti podporuje podrobnejšie a vyváženejšie vymedzenie požiadaviek. Takéto požiadavky by mali zahŕňať dodatočné informácie o scenároch prechodu prijatých spoločnosťami, ako aj prvky stanovujúce ich kompatibilitu s cieľmi spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Vypracovanie štandardov vykazovania nefinančných informácií EÚ

| 4.7.1. | EHSV opätovne zdôrazňuje svoju podporu mandátu udeleného skupine EFRAG v oblasti poskytovania technického poradenstva v súvislosti s vypracovaním štandardov vykazovania nefinančných informácií EÚ. EHSV by chcel poukázať na skutočnosť, že jej mandát si vyžaduje „náležitý postup, verejný dohľad a transparentnosť“ vrátane konzultácie so širokým spektrom zainteresovaných strán pri vypracúvaní štandardov, a zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby boli odborové zväzy, širší okruh sociálnych partnerov, MSP a ďalšie zainteresované strany s významným záujmom na vypracovaní štandardov, vrátane finančných a nefinančných spoločností a organizácií občianskej spoločnosti, zapojené do každej fázy vývoja technického poradenstva a aby sa s nimi konzultovalo. EHSV v tejto súvislosti podporuje úsilie vyvinuté skupinou EFRAG, pokiaľ ide o zisťovanie názorov zainteresovaných skupín na vypracovanie jej náležitého postupu (19), a očakáva výsledok, ktorým sa zabezpečí zahrnutie všetkých uvedených zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

4.7.1.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 390 final.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

2

(3)  Oznámenie Komisie C(2017) 4234 final (Ú. v. EÚ C 215, 5.7.2017, s. 1).

3

(4)  Oznámenie Komisie C(2019) 4490 final (Ú. v. EÚ C 209, 20.6.2019, s. 1,).

4

(5)  Oznámenie Komisie o Európskej zelenej dohode (COM/2019/640 final/2), upravený pracovný program Komisie 2020 (2020 COM(2020) 440 final).

5

(6)  COM(2018) 97 final

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2089 z 27. novembra 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy, referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou a referenčné hodnoty pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 17).

9

(10)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. mája 2018 o udržateľných financiách [2018/2007(INI)] (Ú. v. C 76, 9.3.2020, s. 23).

10

(11)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o udržateľnej správe a riadení spoločností [2020/2137(INI)] (Ú. v. C 445, 29.10.2021, s. 94).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200717~1556b0f988.sk.html

12

(13)  https://ec.europa.eu/growth/smes_en

13

(14)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/210308-report-efrag-sustainability-reporting-standard-setting_en.pdf

14

(15)  https://www.allianceforcorporatetransparency.org/assets/Research_Report_EUKI_2020.pdf, s. 51

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

16

(17)  C(2021) 2800 final

17

(18)  https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050

18

(19)  https://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2fsites%2fwebpublishing%2fSiteAssets%2fEFRAG%2520Due%2520Process%2520Procedures_V04.pdf

19

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora európskeho prístupu v oblasti umelej inteligencie

[COM(2021) 205 final]

(2021/C 517/08)

| Spravodajkyňa: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Konzultácia | Európska komisia 1. 7. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 235/0/7 |

Konzultácia

Európska komisia 1. 7. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Prijaté v sekcii

2. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

235/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta túto revíziu koordinovaného plánu v oblasti umelej inteligencie, ktorá je výsledkom spoločnej práce Európskej komisie a členských štátov. Vyzýva na jej urýchlené vykonanie prostredníctvom zapojenia všetkých príslušných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje holistický prístup Komisie k jej stratégii pre inkluzívnu a udržateľnú umelú inteligenciu založenú na vytvorení ekosystému excelentnosti a dôvery. Návrhy plánu a regulačného rámca, z ktorých každý je predmetom samostatného stanoviska, sú dva piliere, ako urobiť z Európy globálneho aktéra v oblasti umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V záujme dosiahnutia očakávaných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych prínosov a prínosov pre verejné zdravie pre všetkých európskych občanov bez diskriminácie musí plán vniesť nový impulz do vzdelávania, a to začlenením etických a environmentálnych otázok, celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností, ako aj výziev súvisiacich s inováciou a podpory pre pracovníkov a podniky vrátane menších. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vo svete práce je dôvera kľúčom k úspechu. Ani umelá inteligencia nie je v tomto smere výnimkou. EHSV sa domnieva, že je legitímne, aby tento nový plán priznával sociálnemu dialógu a sociálnym partnerom kľúčovú úlohu v celom procese. Hoci má otázka zručností zásadný význam, úvahy by mali zahŕňať všetky otázky súvisiace s automatizáciou vo svete práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča Komisii, aby v politickom rámci, ktorý má v úmysle zaviesť, dôrazne nabádala členské štáty na zintenzívnenie sociálneho a občianskeho dialógu o otázkach a nástrojoch týkajúcich sa umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poukazuje na to, že dôvera súvisí s právom každého pracovníka, spotrebiteľa alebo občana na vysvetliteľnosť algoritmických procesov, pokiaľ majú vplyv na ich život a životné prostredie. Nový koordinovaný plán musí byť v súlade s touto požiadavkou transparentnosti a vysvetliteľnosti, ktorá je neoddeliteľná od práva každého občana napadnúť rozhodnutia prijaté výlučne algoritmom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že EÚ sa môže stať dôveryhodným svetovým lídrom v oblasti umelej inteligencie za predpokladu, že existuje bezproblémová koordinácia medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi a organizovanou občianskou spoločnosťou – sociálnymi partnermi, spotrebiteľmi a občanmi – s jasným vymedzením individuálnych zodpovedností. Touto koordináciou medzi európskymi inštitúciami, medzi nimi a členskými štátmi, ako aj medzi jednotlivými členskými štátmi sa maximalizuje celkový vplyv a zároveň sa zabezpečí rýchle a jednotné vykonávanie investičných politík a programov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vo svojej podstate je umelá inteligencia globálna, avšak priamo súvisí od rozsahu svojho zavedenia. Vďaka tomu, že sa členské štáty stanú kľúčovými aktérmi na medzinárodnej scéne umelej inteligencie, je koordinovaný plán základom európskej stratégie pre umelú inteligenciu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta skutočnosť, že v revidovanom koordinovanom pláne sa navrhujú konkrétne opatrenia na podnietenie vykonávania národných stratégií a zvýšenie synergie. Plný význam však nadobúda až v úzkej koordinácii s európskou dátovou stratégiou – vytvorením európskeho dátového priestoru a jeho ochranou – a stratégiou kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | S cieľom prekonať nedostatok záväznej koordinácie, EHSV vyzýva na zavedenie nástroja nepretržitého monitorovania pokroku prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti, ktoré by vypracovali všetky zainteresované subjekty. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva členské štáty, aby využívali Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ako aj iné finančné nástroje, ako sú Horizont Európa, program Digitálna Európa a InvestEU na podporu rozvoja a zavádzania umelej inteligencie, najmä v prípade malých podnikov. Nedávna správa EIB objasňuje ďalší postup (1). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Komisia má v úmysle urobiť z EÚ globálnu hnaciu silu inkluzívnej, bezpečnej, udržateľnej a dôveryhodnej umelej inteligencie sústredenej na človeka. Vychádzajúc zo skúseností počas zdravotnej krízy, chce urýchliť investície, posilniť súčasné opatrenia a dôsledne ich zosúladiť v snahe podporiť synergie a agilnosť (2). EHSV podporuje naliehavé a rozhodné uplatňovanie tohto prístupu s cieľom posilniť vnútornú a medzinárodnú excelentnosť EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV berie na vedomie pokrok, ktorý sa dosiahol od prvého koordinovaného plánu z roku 2018. Aktualizovaný plán jasne stanovuje priority: investície do infraštruktúry a spoločného využívania údajov, podpora excelentnosti mobilizáciou inovácií a zručností, zabezpečenie spoľahlivosti a transparentnosti v celom hodnotovom reťazci. Investície vo výške 7 miliárd eur v roku 2019 (+ 30 %) sa považujú za povzbudivé. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koordinovaný plán je v súlade so základnými a sociálnymi právami a nediskrimináciou pomocou algoritmov. Toto stanovisko je neoddeliteľne spojené so stanoviskom k spoločnému návrhu nariadenia, ktoré sa zaoberá etickými aspektmi a stanovuje harmonizované pravidlá týkajúce sa umelej inteligencie (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV sa domnieva, že etický rámec a uznávaná a spoločná norma spolu s koordinovaným plánom sú rozhodujúcimi a kľúčovými katalyzátormi, zárukou dôvery Európanov v umelú inteligenciu a zároveň poskytnú konkurenčnú výhodu a benefity na globálnej úrovni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Táto dôvera občanov je neoddeliteľná od práva na vysvetliteľnosť algoritmov a možnosti napadnúť akékoľvek rozhodnutie, ktoré ovplyvňuje ich životy. Vývojári umelej inteligencie a jej aplikácií musia byť bdelí, rovnako ako aj používatelia, čo sa musí premietnuť do pravidelných auditov a testov. Rozhodnutie musia mať naďalej pod kontrolou ľudia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV je znepokojený rizikom fragmentácie vyplývajúcim z rôznych národných stratégií a vyzýva členské štáty, aby v záujme EÚ zintenzívnili spoluprácu, najmä v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá je ich zvrchovanou výsadou a ktorá však tvorí os plánu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV vyzýva, aby bola umelá inteligencia udržateľná, pokiaľ ide o jej hospodárske, sociálne a environmentálne ciele, a aby sa rešpektovali hospodárske, sociálne a environmentálne povinnosti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Komisia musí vzhľadom na svoje úplne oprávnené ambície spolupracovať s členskými štátmi, súkromným sektorom a organizovanou občianskou spoločnosťou s cieľom:






  — | urýchliť investície do umelej inteligencie v záujme rýchleho a odolného hospodárskeho a sociálneho oživenia založeného na pokročilých digitálnych riešeniach; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

urýchliť investície do umelej inteligencie v záujme rýchleho a odolného hospodárskeho a sociálneho oživenia založeného na pokročilých digitálnych riešeniach;

| — | včas zaviesť štruktúry a programy plánované na získanie oprávnenej odmeny pre priekopníkov v produkcii alebo zavádzaní technológií; |
| --- | --- |

—

včas zaviesť štruktúry a programy plánované na získanie oprávnenej odmeny pre priekopníkov v produkcii alebo zavádzaní technológií;

| — | optimalizovať súdržnosť politík, aby sa zabránilo rozptýleniu a spoločne splniť túto globálnu výzvu. |
| --- | --- |

—

optimalizovať súdržnosť politík, aby sa zabránilo rozptýleniu a spoločne splniť túto globálnu výzvu.

| 3.2. | EHSV súhlasí so zámerom Komisie využiť program Digitálna Európa a program Horizont Európa v hodnote najmenej 1 miliarda EUR ročne v rokoch 2021 až 2027: očakávaný pákový efekt vyvolá počas rovnakého obdobia investície verejného a súkromného sektora do umelej inteligencie vo výške 20 miliárd eur ročne. Tento pákový efekt posilní Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (FRR). |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Vytváranie správnych podmienok – údaje a infraštruktúra

| 3.3.1. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili spoluprácu a koordináciu pri riadení umelej inteligencie: uplatňovanie národných stratégií, sprostredkovanie poznatkov, odborných znalostí a osvedčených postupov s cieľom urýchliť vývoj a prijatie umelej inteligencie a riešiť globálne výzvy s ňou súvisiace. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Dostupnosť, prístupnosť a voľný tok údajov sú predpokladmi pre rozvoj umelej inteligencie spolu so stratégiou týkajúcou sa údajov, ich ochrany a kybernetickej bezpečnosti. EHSV pripomína, že bezproblémová výmena osobných údajov závisí od úzkej koordinácie a úplného súladu so všeobecným nariadením o ochrane údajov (GDPR). Podobne ako bezpečnosť a transparentnosť údajov, môže norma poskytnúť konkurenčnú výhodu v globálnej konkurencii (4). EHSV podporuje rozvoj európskeho dátového priestoru a osobitných odvetvových priestorov. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | S výnimkou niektorých systémov umelej inteligencie, ktoré nezávisia od údajov, závisí výkonnosť umelej inteligencie priamo od objemu, relevantnosti a kvality dostupných údajov. EHSV sa preto domnieva, že je nevyhnutný optimalizovaný potenciál, ktorý uľahčí pružnú, interoperabilnú a bezpečnú výmenu údajov je nevyhnutný. EHSV podporuje identifikáciu kľúčových odvetví, ako je priemyselná výroba, zelená dohoda, mobilita, zdravotníctvo, financie, energetika, aby bolo možné presne monitorovať vývoj a hodnotiť dosiahnutý pokrok. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV podporuje:






  — | cieľ výrazne zvýšiť výpočtovú kapacitu, ktorá je k dispozícii v Európe na využitie a zhodnotenie údajov v reálnom čase a cieľ vyvíjať a vyrábať nevyhnutné procesory v EÚ spolu s programom udržateľného rozvoja, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

cieľ výrazne zvýšiť výpočtovú kapacitu, ktorá je k dispozícii v Európe na využitie a zhodnotenie údajov v reálnom čase a cieľ vyvíjať a vyrábať nevyhnutné procesory v EÚ spolu s programom udržateľného rozvoja,

| — | koncepciu údajov všeobecného záujmu, ktorá sa chápe ako sprístupnenie údajov verejnými orgánmi s cieľom pomôcť im alebo podporiť spoločné využívanie údajov, ktoré sa považujú za nevyhnutné (5), a to spojením údajov od aktérov pôsobiacich na európskom území, ktorí však nie sú zapojení do jej priemyselnej politiky. |
| --- | --- |

—

koncepciu údajov všeobecného záujmu, ktorá sa chápe ako sprístupnenie údajov verejnými orgánmi s cieľom pomôcť im alebo podporiť spoločné využívanie údajov, ktoré sa považujú za nevyhnutné (5), a to spojením údajov od aktérov pôsobiacich na európskom území, ktorí však nie sú zapojení do jej priemyselnej politiky.

| 3.3.5. | EHSV očakáva väčšie odhodlanie členských štátov v oblasti výskumu a inovácií v záujme rozvíjať štruktúry, infraštruktúry a nástroje potrebné pre spoločné dobro a prispievať k suverenite EÚ v oblasti umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Podpora excelentnosti od laboratória po trh – inovácie a partnerstvá

| 3.4.1. | EHSV podporuje holistický prístup k tomu, aby sa z EÚ stala oblasť excelentnosti, od základného výskumu a inovácií až po uvedenie na trh. EHSV považuje za nevyhnutné, aby EÚ a členské štáty zintenzívnili spoluprácu s cieľom vytvoriť podmienky pre inovácie, podnikateľské príležitosti v oblasti umelej inteligencie a rozvoj talentov a zručností v súlade s európskou víziou zameranou na človeka a dôveru. EHSV víta, že horizontálne štruktúry spolupráce tieto ambície podporujú. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV víta ambície Komisie podporovať experimentovanie, posilňovať regionálne zoskupenia digitálnych inovácií v spolupráci s národnými a regionálnymi iniciatívami a vymieňať si skúsenosti. Okrem cielenej finančnej podpory tieto inovačné centrá a platformy na požiadanie pomáhajú mikropodnikom a malým a stredným (MSP) využívať umelú inteligenciu. EHSV považuje za dôležité podporiť začínajúce podniky, rozširujúce sa podniky a tradičné MSP pri rozvoji umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV však zdôrazňuje, že táto politika centier excelentnosti nesmie narušiť bežné a dlhodobé financovanie „štandardných“ výskumných laboratórií, pretože inak by sa mohol oneskoriť vývoj prelomových technológií. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV chce podporiť akulturačné programy pre organizácie a mikropodniky vytvorením cielených podporných sietí. Bolo by žiaduce, aby sa zavedené iniciatívy na podporu prístupu mikropodnikov a MSP k umelej inteligencii (Testing and experimentation facilities (TEFs), Digital Innovation Hubs (DHI) a AI-on demand platforms) posilnili a hodnotili z hľadiska ich praktických účinkov s cieľom ich zlepšenia. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Nedávna štúdia, ktorú zadal EHSV, ukazuje, do akej miery je nevyhnutné „rozširovanie“, či už ide o prístup k požadovaným zručnostiam, k súborom údajov pre algoritmy alebo k potrebným finančným prostriedkom alebo zameraniu na trh, ktorý je dostatočne rozvinutý na zabezpečenie rýchlej amortizácie nákladnej infraštruktúry. Tvorcovia politík musia preto uprednostniť mikropodniky a MSP a navrhnúť vhodné politiky. Vzhľadom na hospodárske škody spôsobené pandémiou je v súčasnosti naliehavou povinnosťou podpora začínajúcich, rozširujúcich sa podnikov a tradičných malých a stredných podnikov pri rozvoji umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | EHSV podporuje vývoj tzv. experimentálnych regulačných prostredí na testovanie nových myšlienok v podmienkach blízkych realite a na podporu agilnosti. EHSV odporúča lepšie spoločné využívanie výsledkov a ich vzájomné uznávanie bez hraníc. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Excelentnosť vo výskume odráža talent a zručnosti laboratórií, ale aj dôveru používateľov v umelú inteligenciu. EHSV preto žiada, aby programy vysokoškolského vzdelávania vytvárali talent na svetovej úrovni v oblasti inovácií a rozvoja podnikania. Vyzýva EÚ, aby zabezpečila podmienky na udržanie talentov a prilákanie zručností zo zahraničia. EHSV požaduje stabilné a dôveryhodné globálne podnikateľské prostredie, ktoré umožní podnikom a pracovníkom lepšie sa oboznámiť s umelou inteligenciou v prospech výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Organizácie občianskej spoločnosti si zaslúžia podporu pri implementácii riešení umelej inteligencie a zaradenie medzi príjemcov finančných prostriedkov a zdrojov určených na umelú inteligenciu. Platí to najmä pre sociálne služby pri plnom rešpektovaní práva na súkromie a pravidiel spracovania a uchovávania údajov vrátane biometrických údajov. |
| --- | --- |

3.4.8.

3.5.   Zabezpečiť, aby umelá inteligencia fungovala pre občanov – zručnosti a dôvera

| 3.5.1. | EHSV podporuje stratégiu Komisie zameranú na vytvorenie ekosystému excelentnosti a ekosystému dôvery. Tento prístup je predmetom bielej knihy prijatej v roku 2019 (6). Keďže vzdelávanie a odborná príprava sú kľúčovými faktormi pri podpore excelentnosti a zvyšovaní dôvery v umelú inteligenciu, systémy vzdelávania a odbornej prípravy musia uspokojiť širokú škálu potrieb, od základných vedomostí cez všeobecné porozumenie až po získanie špecializovaného know-how a zručností na vysokej úrovni (7). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV víta prijatie nového akčného plánu digitálneho vzdelávania, ktorý Komisia prijala na roky 2020 – 2027. Umožní lepšie pochopenie podstaty a fungovania umelej inteligencie od základnej školy po univerzitu, ako aj obnovenie zručností. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EHSV by uvítal, keby členské štáty vypracovali ponuku vzdelávania v oblasti umelej inteligencie, ktorá by zahŕňala aj súvisiace etické a environmentálne otázky, a podporuje výmenu osvedčených postupov s cieľom propagovať rozmanitosť v prístupe k odbornej príprave, rozvoju a využívaniu umelej inteligencie. Rozvoj umelej inteligencie a jej využitie v prospech všetkých si vyžaduje multidisciplinárny prístup a previazanosť. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EHSV považuje sociálnych partnerov za zásadné subjekty pri predvídaní rozvoja zručností a zmien v oblasti práce. Sociálny dialóg je nevyhnutný na pomoc pracovníkom, ktorých sa týka automatizácia ich úloh. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EHSV zdôrazňuje význam spolupráce medzi vládami, vzdelávacími inštitúciami, sociálnymi partnermi a príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti pri navrhovaní a realizácii nových programov vzdelávania a ďalšieho vzdelávania zameraných predovšetkým na nezamestnaných. Pre mikropodniky, MSP, pre podnikateľov a zamestnancov je potrebná vhodná odborná príprava. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v pláne sa nestanovujú možné spoločné úvahy o svete a budúcnosti práce so zreteľom na automatizáciu. Budovanie dôvery pracovníkov v aplikácie umelej inteligencie si vyžaduje intenzívny sociálny dialóg nevyhnutný na zavedenie systémov umelej inteligencie, ktoré majú vplyv na pracovníkov, najmä v oblasti riadenia alebo ľudských zdrojov. Vzhľadom na možnú stratu pracovných miest, rastúcu nerovnosť a reštrukturalizáciu výrobných odvetví je potrebné zabezpečiť dôkladnú koordináciu medzi členskými štátmi v úzkej spolupráci s podnikmi, územiami, sociálnymi partnermi a sprostredkovateľskými orgánmi s cieľom:






  — | rozvíjať perspektívne, udržateľné a inštitucionalizované kapacity v oblasti automatizácie; |
| --- | --- | --- |

3.5.6.

—

rozvíjať perspektívne, udržateľné a inštitucionalizované kapacity v oblasti automatizácie;

| — | rozvíjať inovatívne a proaktívne mechanizmy na transformáciu povolaní a zručností; |
| --- | --- |

—

rozvíjať inovatívne a proaktívne mechanizmy na transformáciu povolaní a zručností;

| — | zvážiť komplementárnosť nielen pri „rozvoji umelej inteligencie“ v povolaniach, ale aj pri identifikácii kultúrnych a praktických zmien a stanovení noriem „dobrej komplementárnosti“ v prospech silnejšieho postavenia jednotlivca. |
| --- | --- |

—

zvážiť komplementárnosť nielen pri „rozvoji umelej inteligencie“ v povolaniach, ale aj pri identifikácii kultúrnych a praktických zmien a stanovení noriem „dobrej komplementárnosti“ v prospech silnejšieho postavenia jednotlivca.

| 3.5.7. | Keďže dôvera je základom digitalizovanej spoločnosti, EHSV osobitne oceňuje prístup Komisie vo všetkých oblastiach, ktoré slúžia na zabezpečenie všeobecného záujmu, najmä záujmu občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a podnikov vrátane podnikov sociálneho hospodárstva s cieľom zvýšiť všeobecnú úroveň dôvery v umelú inteligenciu: ochrana základných práv, kybernetická bezpečnosť, ochrana údajov, duševné vlastníctvo a udržateľné a efektívne využívanie zdrojov, nezabúdajúc na príslušné právne predpisy o inováciách. Zdá sa, že je dôležité presne určiť možné nebezpečenstvá spojené so zneužitím umelej inteligencie a navrhnúť príslušné nápravné opatrenia. EHSV podporuje opatrenia, ktoré plánuje Komisia na posilnenie bezpečnosti vo všetkých oblastiach a prispôsobenie regulačného rámca výzvam, ktoré prináša umelá inteligencia. V tejto súvislosti pripomína priekopnícku úlohu organizovanej občianskej spoločnosti, napríklad pri hodnotení rizík spojených s rozpoznávaním tváre. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | EHSV plne podporuje ambíciu propagovať na celom svete európsku víziu udržateľnej a dôveryhodnej umelej inteligencie podporovaním definície globálnych noriem pre umelú inteligenciu a rozvoja partnerstiev a spoločných iniciatív s tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.5.8.

3.6.   Rozvíjať strategické vedenie v odvetviach s veľkým vplyvom

| 3.6.1. | EHSV oceňuje realistický prístup Komisie zameraný na opatrenia v odvetviach, v ktorých je vedúce postavenie v oblasti umelej inteligencie zásadné: klíma a životné prostredie, zdravie, robotika a automatizácia, verejné služby, verejná bezpečnosť vrátane boja proti terorizmu a migračných politík, inteligentná mobilita, poľnohospodárstvo a súvisiace odvetvia. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EHSV považuje digitálnu transformáciu za kľúčový nástroj dekarbonizácie a environmentálneho riadenia a zároveň zaručuje, aby bol obmedzený možný negatívny vplyv riešení založených na umelej inteligencii na klímu, životné prostredie a spotrebu energie. Využívanie umelej inteligencie pri riadení energetických a dopravných systémov, ako aj v priemyselných procesoch a poľnohospodárstve podporuje energetickú účinnosť, obehové hospodárstvo a udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi. Ide o faktor produktivity a ekonomickej efektívnosti. Umelá inteligencia tiež poskytuje prostriedky na lepšie pochopenie a kontrolu klimatických a environmentálnych javov. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EHSV žiada, aby sa možnosti, ktoré ponúka umelá inteligencia, využili pri výskume pôvodu chorôb, vývoji nových molekúl, zdravotníckeho vybavenia a vyspelej starostlivosti alebo v oblasti vyšetrovania, diagnostiky a liečby, napr. v boji proti rakovine. Európsky priestor pre údaje týkajúce sa zdravia projektovaný s plným rešpektovaním súkromia a osobných údajov je významným krokom k úplnému využitiu potenciálu umelej inteligencie. Každodenná pomoc pacientom, starším ľuďom alebo osobám so zdravotným postihnutím ukazuje výhody robotickej excelentnosti, ktorá sa netýka ani tak technologických schopností, ako ovládania rozhrania medzi ľuďmi a robotmi. |
| --- | --- |

3.6.3.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe.

1

Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe

(2)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7. 2019, s. 51.

2

(3)  Stanovisko EHSV k nariadeniu o umelej inteligencii (pozri stranu 61 tohto úradného vestníka).

3

(4)  La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne, Zaki Laïdi, 2005.

4

La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne

(5)  Nariadenie o európskej správe údajov.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 87.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1. 2020, s. 46.

7

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/61

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá v oblasti umelej inteligencie (akt o umelej inteligencii) a menia niektoré legislatívne akty Únie

[COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)]

(2021/C 517/09)

| Spravodajkyňa: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Catelijne MULLER

| Konzultácia | Európsky parlament 7. 6. 2021
  Rada 15. 6. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 225/03/06 |

Konzultácia

Európsky parlament 7. 6. 2021

Rada 15. 6. 2021

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

225/03/06

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že návrh aktu o umelej inteligencii, ktorý predložila Komisia, sa nezameriava len na riziká spojené s umelou inteligenciou, ale zároveň podstatne zvyšuje požiadavky na kvalitu, výkonnosť a dôveryhodnosť umelej inteligencie, ktoré je EÚ ochotná prijať. EHSV víta predovšetkým skutočnosť, že akt o umelej inteligencii stavia zdravie, bezpečnosť a základné práva do centra pozornosti a má celosvetový rozsah. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vidí priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o rozsah, vymedzenie a zrozumiteľnosť zakázaných praktík v oblasti umelej inteligencie, dôsledky možností kategorizácie v súvislosti s „rizikovou pyramídou“, účinok požiadaviek na vysokorizikovú umelú inteligenciu zmierňujúci riziko, vykonateľnosť aktu o umelej inteligencii a súvislosť s existujúcimi právnymi predpismi a ďalšími nedávnymi regulačnými návrhmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že umelá inteligencia sa nikdy nevyužívala v nezákonnom svete. Vďaka svojmu širokému rozsahu pôsobnosti a nadradenosti ako nariadenia EÚ by akt o umelej inteligencii mohol viesť k napätiu s existujúcimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ a súvisiacimi regulačnými návrhmi. EHSV odporúča zmeniť odôvodnenie 41 s cieľom náležite zvážiť a objasniť vzťahy medzi aktom o umelej inteligencii a súčasnými a budúcimi právnymi predpismi |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča objasniť vymedzenie pojmu umelá inteligencia vypustením prílohy I a miernou zmenou článku 3 a rozšírením rozsahu pôsobnosti aktu o umelej inteligencii tak, aby zahŕňal „staršie systémy umelej inteligencie“ a zložky umelej inteligencie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako sa uvádza v prílohe IX. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča objasniť zákazy týkajúce sa „podprahových techník“ a „zneužívania zraniteľných miest“ s cieľom odrážať zákaz škodlivej manipulácie a zároveň doplniť „porušenie základných práv, demokracie a právneho štátu“ ako podmienky pre tieto zákazy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že v EÚ nie je žiadny priestor pre hodnotenie dôveryhodnosti občanov EÚ na základe ich sociálneho správania alebo osobných charakteristík, a to bez ohľadu na to, kto toto hodnotenie vykonáva. EHSV odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto zákazu tak, aby zahŕňal aj sociálne hodnotenie súkromných organizácií a poloverejných orgánov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva na zákaz využívania umelej inteligencie na automatické biometrické rozpoznávanie vo verejne alebo súkromne prístupných priestoroch s výnimkou autentifikačných účelov za konkrétnych okolností, ako aj automatické rozpoznávanie ľudských behaviorálnych signálov vo verejne alebo súkromne prístupných priestoroch, s výnimkou veľmi špecifických prípadov, ako sú napríklad niektoré zdravotné účely, pri ktorých môže byť užitočné rozpoznanie emócií pacienta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prístup k vysokorizikovej umelej inteligencii na základe zoznamu predstavuje riziko normalizácie a zavádzania početných systémov a spôsobov využitia umelej inteligencie, ktoré sú aj naďalej ostro kritizované. EHSV zdôrazňuje, že dodržiavanie požiadaviek stanovených pre stredne rizikovú a vysokorizikovú umelú inteligenciu nemusí nevyhnutne viesť k zmierňovaniu rizika poškodenia zdravia, bezpečnosti a základných práv v prípade všetkých typov vysokorizikovej umelej inteligencie. EHSV odporúča, aby sa táto situácia zohľadnila v akte o umelej inteligencii. Prinajmenšom by sa mali doplniť požiadavky na i) ľudský faktor, ii) súkromie, iii) rozmanitosť, nediskrimináciu a spravodlivosť, iv) vysvetliteľnosť a v) spoločenský a environmentálny blahobyt, ktoré sú stanovené v Etických usmerneniach pre dôveryhodnú umelú inteligenciu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV v súlade so svojím dlho obhajovaným prístupom k umelej inteligencii, pri ktorom je vo velení človek, dôrazne odporúča, aby sa aktom o umelej inteligencii zabezpečilo, že určité rozhodnutia zostanú v právomoci ľudí, najmä v oblastiach, kde tieto rozhodnutia majú morálny prvok a právne dôsledky alebo spoločenský dosah, ako napríklad v súdnictve, pri presadzovaní práva, v sociálnych službách, zdravotníctve, v oblasti bývania, vo finančných službách, v rámci pracovnoprávnych vzťahov a vo vzdelávaní. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa posudzovanie zhody treťou stranou stalo povinným prvkom pre všetky typy vysokorizikovej umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča zahrnúť mechanizmus na vybavovanie sťažností a nápravu pre organizácie a občanov, ktorí utrpeli škodu v dôsledku akéhokoľvek systému, praktiky alebo spôsobu využitia umelej inteligencie, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti aktu o umelej inteligencii. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Regulačný návrh o umelej inteligencii – akt o umelej inteligencii

| 2.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta skutočnosť, že návrh aktu o umelej inteligencii, ktorý predložila Komisia, sa nezameriava len na riziká spojené s umelou inteligenciou, ale zároveň podstatne zvyšuje požiadavky na kvalitu, výkonnosť a dôveryhodnosť umelej inteligencie, ktoré je EÚ ochotná prijať. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Všeobecné pripomienky – akt o umelej inteligencii

Cieľ a rozsah pôsobnosti

| 3.1. | EHSV víta cieľ aj rozsah pôsobnosti aktu o umelej inteligencii. EHSV osobitne víta skutočnosť, že Komisia stavia zdravie, bezpečnosť a základné práva do centra pozornosti aktu o umelej inteligencii. EHSV zároveň víta vonkajšie účinky aktu o umelej inteligencii, ktoré zabezpečujú, že umelá inteligencia vyvíjaná mimo EÚ musí spĺňať rovnaké právne normy, ak sa uplatňuje alebo má vplyv v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

Vymedzenie pojmu umelá inteligencia

| 3.2. | Vymedzenie pojmu umelá inteligencia (článok 3 ods. 1 v spojení s prílohou I aktu o umelej inteligencii) vyvolala medzi vedcami v oblasti umelej inteligencie diskusiu o tom, že viacero príkladov uvedených v prílohe I nemožno považovať za umelú inteligenciu a že množstvo významných techník umelej inteligencie v nej chýba. EHSV nevidí žiadny prínos prílohy I a odporúča ju z aktu o umelej inteligencii úplne vypustiť. EHSV zároveň odporúča upraviť vymedzenie pojmu v článku 3 ods. 1 takto:
  „Systém umelej inteligencie“ je softvér, ktorý môže pre daný súbor cieľov vymedzených človekom automatizovaným spôsobom vytvárať výstupy, ako je obsah, predpovede, odporúčania alebo rozhodnutia ovplyvňujúce prostredie, s ktorým sú v interakcii.“ |
| --- | --- |

3.2.

„Systém umelej inteligencie“ je softvér, ktorý môže pre daný súbor cieľov vymedzených človekom automatizovaným spôsobom vytvárať výstupy, ako je obsah, predpovede, odporúčania alebo rozhodnutia ovplyvňujúce prostredie, s ktorým sú v interakcii.“

Zdravie, bezpečnosť a základné práva – riziková pyramída

| 3.3. | Stupňujúca sa „riziková pyramída“ (od nízkeho/stredného rizika po vysoké riziko, až po neprijateľné riziko), ktorá sa používa na kategorizáciu viacerých všeobecných praktík umelej inteligencie a prípadov použitia umelej inteligencie špecifickej pre danú oblasť, uznáva, že nie každá umelá inteligencia predstavuje riziko a nie všetky riziká sú rovnaké alebo si vyžadujú rovnaké zmierňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zvolený prístup vyvoláva dve dôležité otázky. Po prvé, zmierňujú zmierňujúce opatrenia (pre vysokorizikovú a nízko/stredne rizikovú umelú inteligenciu) riziko poškodenia zdravia, bezpečnosti a základných práv skutočne dostatočným spôsobom? Po druhé, sme pripravení umožniť umelej inteligencii, aby do značnej miery nahradila ľudské rozhodovanie, a to aj v kritických oblastiach, ako je presadzovanie práva a súdnictvo? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súvislosti s prvou otázkou EHSV zdôrazňuje, že dodržiavanie požiadaviek stanovených pre stredne rizikovú a vysokorizikovú umelú inteligenciu nemusí nevyhnutne a za každých okolností zmierňovať riziko poškodenia zdravia, bezpečnosti a základných práv. Táto je podrobnejšie rozpracovaná v časti 4. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokiaľ ide o druhú otázku, v akte o umelej inteligencii sa neobjasňuje, že prísľub umelej inteligencie spočíva v posilnení ľudského rozhodovania a ľudskej inteligencie, a nie v ich nahradení. Akt o umelej inteligencii vychádza z hypotézy, že akonáhle budú splnené požiadavky pre stredne rizikovú a vysokorizikovú umelú inteligenciu, umelá inteligencia môže do značnej miery nahradiť ľudské rozhodovanie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV dôrazne odporúča, aby sa aktom o umelej inteligencii zabezpečilo, že určité rozhodnutia zostanú v právomoci ľudí, najmä v oblastiach, kde tieto rozhodnutia majú morálny prvok a právne dôsledky alebo spoločenský dosah, ako napríklad v súdnictve, pri presadzovaní práva, v sociálnych službách, zdravotníctve, v oblasti bývania, vo finančných službách, v rámci pracovnoprávnych vzťahov a vo vzdelávaní. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Systémy umelej inteligencie nefungujú vo svete bez pravidiel. Viaceré právne záväzné predpisy na európskej, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni sa už uplatňujú alebo sú relevantné pre systémy umelej inteligencie. Právne zdroje zahŕňajú, avšak neobmedzujú sa len na: primárne právo EÚ (zmluvy Európskej únie a jej Charta základných práv), sekundárne právo EÚ (ako napríklad všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o zodpovednosti za výrobky, nariadenie o voľnom toku iných ako osobných údajov, antidiskriminačné smernice, spotrebiteľské právo a smernice o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci), zmluvy OSN o ľudských právach a dohovory Rady Európy (ako napríklad Európsky dohovor o ľudských právach) a mnohé právne predpisy členských štátov EÚ. Okrem horizontálne uplatňovaných predpisov existujú rozličné predpisy špecifické pre jednotlivé oblasti, ktoré sa uplatňujú na konkrétne aplikácie umelej inteligencie (ako napríklad nariadenie o zdravotníckych pomôckach v sektore zdravotnej starostlivosti). EHSV odporúča zmeniť odôvodnenie 41 s cieľom náležite zohľadniť túto skutočnosť. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky a odporúčania – akt o umelej inteligencii

Zakázané praktiky v oblasti umelej inteligencie

| 4.1. | EHSV súhlasí s tým, že praktiky v oblasti umelej inteligencie stanovené v článku 5 v skutočnosti nemajú žiadny sociálny prínos a mali by sa zakázať. Domnieva sa však, že niektoré formulácie sú nejasné, a preto by sa niektoré zákazy mohli ťažko vykladať a ľahko obísť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Existujú dôkazy, že podprahové techniky môžu viesť nielen k fyzickej alebo psychickej ujme (súčasné podmienky pre tento konkrétny zákaz musia ešte nadobudnúť účinnosť), ale vzhľadom na prostredie, v ktorom sa uplatňujú, môžu mať aj ďalšie nepriaznivé osobné, spoločenské alebo demokratické účinky, ako napríklad zmenené volebné správanie. Navyše často nejde o samotnú podprahovú techniku, ale o rozhodnutie, na koho sa má táto podprahová technika riadená umelou inteligenciou zamerať. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV v snahe vystihnúť to, čo akt o umelej inteligencii zamýšľa zakázať v článku 5 ods. 1 písm. a) v súvislosti s praktikou manipulovania ľudí k nevhodnému správaniu, odporúča upraviť tento odsek takto: „[...] systém umelej inteligencie nasadený, zameraný alebo používaný na podstatné narušenie správania osoby spôsobom, ktorý spôsobuje alebo môže spôsobiť ujmu pre základné práva tejto osoby, inej osoby alebo skupiny osôb vrátane ich fyzického alebo psychologického zdravia a bezpečnosti, alebo pre demokraciu a právny štát“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV odporúča upraviť zakázanú praktiku zneužívania zraniteľných miest uvedenú v článku 5 ods. 1 písm. b) rovnakým spôsobom, aby tak zahŕňala aj poškodenie základných práv vrátane fyzickej alebo psychickej ujmy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV víta zákaz „sociálneho hodnotenia“ v článku 5 ods. 1 písm. c). EHSV odporúča, aby sa zákaz sociálneho hodnotenia vzťahoval aj na súkromné organizácie a poloverejné orgány, nielen na verejné orgány. V EÚ nie je žiadny priestor pre hodnotenie dôveryhodnosti občanov EÚ na základe ich sociálneho správania alebo osobných charakteristík, a to bez ohľadu na to, kto toto hodnotenie vykonáva. Ak by existoval, EÚ by sprístupnila viaceré oblasti, v ktorých by bolo možné sociálne hodnotenie, napríklad na pracoviskách. Podmienky uvedené v bodoch i) a ii) by sa mali objasniť tak, aby sa jasne rozlíšilo, čo sa považuje za „sociálne hodnotenie“ a čo možno považovať za prijateľnú formu hodnotenia na určitý účel, t. j. keď by sa informácie použité na hodnotenie už nemali považovať za relevantné alebo primerane súvisiace s cieľom hodnotenia. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cieľom aktu o umelej inteligencii je zakázať diaľkovú biometrickú identifikáciu v reálnom čase (napríklad prostredníctvom rozpoznávania tváre) v oblasti presadzovania práva a zaradiť ju do kategórie „vysokoriziková“ v prípade, že sa využíva na iné účely. Umožní to „následnú“ biometrickú identifikáciu a biometrickú identifikáciu v „takmer“ reálnom čase. Takisto povoľuje biometrickú identifikáciu, ktorá nie je zameraná na identifikáciu osoby, ale skôr na hodnotenie správania osoby na základe biometrických znakov (mikro výrazy, chôdza, teplota, srdcová frekvencia atď.). Obmedzenie na „presadzovanie práva“ umožňuje biometrickú identifikáciu, ako aj všetky ostatné formy biometrickej identifikácie, ktoré nie sú zamerané na identifikáciu jednotlivca vrátane všetkých uvedených foriem „rozpoznávania emócií“ na všetky ostatné účely, všetkými ostatnými aktérmi na všetkých verejných a súkromných miestach, a to aj na pracovisku, obchodoch, štadiónoch, divadlách atď. To ponecháva dokorán otvorené dvere pre svet, v ktorom sme neustále „emocionálne posudzovaní“ na akýkoľvek účel, ktorý aktér považuje za potrebné. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Akt o umelej inteligencii vo všeobecnosti považuje „rozpoznávanie emócií“ za nízkorizikové, s výnimkou niekoľkých používateľských domén, kde sa zaraďuje do vysokorizikovej kategórie. Tento typ rozpoznávania biometrických údajov je známy aj ako „rozpoznávanie afektov“ a niekedy „rozpoznávanie správania“. Všetky tieto typy postupov umelej inteligencie sú mimoriadne invazívne, nie sú podložené spoľahlivými vedeckými dôkazmi a predstavujú značné riziko poškodenia viacerých základných práv Charty EÚ, ako je právo na ľudskú dôstojnosť, právo na nedotknuteľnosť osoby (vrátane duševnej nedotknuteľnosti) a právo na súkromný život. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV vo všeobecnosti v súlade s výzvou európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a Európskeho výboru pre ochranu údajov z 21. júna 2021 na zákaz používania umelej inteligencie na automatické rozpoznávanie ľudských prvkov vo verejne prístupných priestoroch a niektorých iných spôsobov používania umelej inteligencie, ktoré môžu viesť k nespravodlivej diskriminácii, požaduje:






  — | zákaz využívania umelej inteligencie na automatické biometrické rozpoznávanie vo verejne a súkromne prístupných priestoroch (ako je napríklad rozpoznávanie tváre, chôdze, hlasu a iných biometrických znakov) s výnimkou autentifikačných účelov za osobitných okolností (napríklad na zabezpečenie prístupu do citlivých bezpečnostných priestorov): |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

zákaz využívania umelej inteligencie na automatické biometrické rozpoznávanie vo verejne a súkromne prístupných priestoroch (ako je napríklad rozpoznávanie tváre, chôdze, hlasu a iných biometrických znakov) s výnimkou autentifikačných účelov za osobitných okolností (napríklad na zabezpečenie prístupu do citlivých bezpečnostných priestorov):

| — | zákaz využívania umelej inteligencie na automatické rozpoznávanie ľudských behaviorálnych signálov vo verejne a súkromne prístupných priestoroch; |
| --- | --- |

—

zákaz využívania umelej inteligencie na automatické rozpoznávanie ľudských behaviorálnych signálov vo verejne a súkromne prístupných priestoroch;

| — | - zákaz systémov umelej inteligencie využívajúcich biometriu na zaraďovanie jednotlivcov do skupín na základe etnického pôvodu, pohlavia, politického presvedčenia alebo sexuálnej orientácie alebo iných dôvodov, na základe ktorých je diskriminácia podľa článku 21 Charty zakázaná; |
| --- | --- |

—

- zákaz systémov umelej inteligencie využívajúcich biometriu na zaraďovanie jednotlivcov do skupín na základe etnického pôvodu, pohlavia, politického presvedčenia alebo sexuálnej orientácie alebo iných dôvodov, na základe ktorých je diskriminácia podľa článku 21 Charty zakázaná;

| — | zákaz využívania umelej inteligencie na odvodenie emócií, správania, zámerov alebo čŕt fyzickej osoby, s výnimkou veľmi špecifických prípadov, ako sú niektoré zdravotné účely, pri ktorých je dôležité rozpoznanie emócií pacienta. |
| --- | --- |

—

zákaz využívania umelej inteligencie na odvodenie emócií, správania, zámerov alebo čŕt fyzickej osoby, s výnimkou veľmi špecifických prípadov, ako sú niektoré zdravotné účely, pri ktorých je dôležité rozpoznanie emócií pacienta.

Vysokoriziková umelá inteligencia

| 4.9. | Pri rozhodovaní o tom, či by sa mali za prísnych podmienok povoliť praktiky umelej inteligencie alebo spôsoby jej využitia, ktoré predstavujú riziko pre zdravie, bezpečnosť alebo základné práva, sa Komisia zamerala na dva prvky: i) či postup alebo spôsob využitia umelej inteligencie môže priniesť sociálne výhody a ii) či riziká ohrozenia zdravia, bezpečnosti a základných práv, ktoré toto využitie napriek tomu predstavuje, možno zmierniť splnením niektorých požiadaviek. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV víta zosúladenie týchto požiadaviek s prvkami Etických usmernení pre dôveryhodnú umelú inteligenciu. Požiadavky na vysokorizikovú umelú inteligenciu sa však osobitne nezaoberajú piatimi dôležitými požiadavkami etických usmernení, konkrétne: i) ľudským faktorom, ii) súkromím, iii) rozmanitosťou, nediskrimináciou a spravodlivosťou, iv) vysvetliteľnosťou a v) environmentálnym a sociálnym blahobytom. EHSV sa domnieva, že ide o premárnenú príležitosť, pretože mnohé riziká spojené s umelou inteligenciou súvisia so súkromím, predpojatosťou, vylúčením, nevysvetliteľnosťou výsledkov rozhodnutí v oblasti umelej inteligencie, oslabovaním ľudského faktora a narúšaním životného prostredia, čo sa následne odráža v našich základných právach. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV odporúča doplniť tieto požiadavky k požiadavkám kapitoly 2 hlavy III aktu o umelej inteligencii s cieľom zlepšiť schopnosť aktu o umelej inteligencii účinne chrániť naše zdravie, bezpečnosť a základné práva pred nepriaznivými dosahmi umelej inteligencie, ktorú využívajú verejné orgány, ako aj súkromné organizácie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV víta „vzájomne prepojený systém“ medzi aktom o umelej inteligencii a harmonizačnými právnymi predpismi Únie. Odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti aktu o umelej inteligencii a požiadaviek na vysokorizikovú umelú inteligenciu aj nad rámec „bezpečnostných komponentov umelej inteligencie“ alebo situáciu, keď je samotný systém umelej inteligencie výrobkom, na ktorý sa vzťahujú harmonizačné právne predpisy Únie uvedené v prílohe II. Je to z toho dôvodu, že umelá inteligencia nepredstavuje riziká len vtedy, keď sa využíva ako bezpečnostný komponent týchto výrobkov, a že samotný systém umelej inteligencie nie je vždy výrobkom. Ak sa používa napríklad ako súčasť diagnostického alebo prognostického nástroja v oblasti medicíny alebo ako termostat založený na umelej inteligencii, ktorý reguluje ohrievač vody. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV však zdôrazňuje, že zvolený prístup k vysokorizikovej umelej inteligencii na základe zoznamu v prílohe III môže viesť k legitimizácii, normalizácii a zavádzaniu viacerých postupov umelej inteligencie, ktoré sú aj naďalej ostro kritizované a pre ktoré sú spoločenské výhody sporné alebo chýbajú. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Riziko poškodenia zdravia, bezpečnosti a základných práv navyše nemožno v každom prípade nevyhnutne zmierniť dodržiavaním piatich požiadaviek na vysokorizikovú umelú inteligenciu, najmä pokiaľ ide o spomínané základné práva, ktoré by mohli byť ovplyvnené umelou inteligenciou, ako napríklad právo na ľudskú dôstojnosť, prezumpcia neviny, právo na spravodlivé a primerané pracovné podmienky, sloboda združovania a zhromažďovania. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV dôrazne odporúča doplniť riadenie a prevádzku telekomunikačnej a internetovej infraštruktúry do bodu 2 prílohy III. EHSV zároveň odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto bodu nad rámec bezpečnostných komponentov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Systémy umelej inteligencie na určovanie prístupu k vzdelaniu a hodnotenie študentov prinášajú množstvo rizík poškodenia zdravia, bezpečnosti a základných práv študentov. Napríklad nástroje na online sledovanie, ktoré údajne umožňujú zaznamenávať „podozrivé správanie“ a „náznaky podvádzania“ počas online skúšok pomocou všetkých druhov biometrie a sledovania správania, sú skutočne invazívne a nie sú podložené vedeckými dôkazmi. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Využívanie systémov umelej inteligencie na monitorovanie, sledovanie a hodnotenie pracovníkov vyvoláva vážne obavy, pokiaľ ide o základné práva pracovníkov na spravodlivé a primerané pracovné podmienky, na informácie a konzultácie a na odôvodnené prepustenie. Pridanie týchto systémov do zoznamu vysokorizikových systémov umelej inteligencie pravdepodobne povedie ku konfliktu s vnútroštátnymi pracovnoprávnymi predpismi a kolektívnymi dohodami v oblasti (ne)spravodlivého prepúšťania, zdravých a bezpečných pracovných podmienok a informácií o pracovníkoch. EHSV žiada, aby sa zaručila plná účasť a informovanie pracovníkov a sociálnych partnerov v rozhodovacom procese o používaní umelej inteligencie na pracovisku a o jej vývoji, obstarávaní a zavádzaní. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Požiadavka na „ľudský dohľad“ je obzvlášť dôležitá v pracovnoprávnych vzťahoch, keďže tento dohľad bude vykonávať pracovník alebo skupina pracovníkov. EHSV zdôrazňuje, že títo pracovníci by mali absolvovať odbornú prípravu o tom, ako túto úlohu vykonávať. Navyše, vzhľadom na predpoklad, že títo pracovníci nebudú povinní zohľadňovať výstupy zo systému umelej inteligencie alebo sa dokonca rozhodnú tento systém nepoužiť, mali by sa zaviesť opatrenia na zabránenie obavám z negatívnych dôsledkov (napríklad z preradenia na nižšiu pozíciu alebo prepustenia), ak prijmú takéto rozhodnutie. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Miera uplatňovania systémov umelej inteligencie v súvislosti s prístupom a využívaním verejných služieb je širšia ako miera používania systémov umelej inteligencie v súvislosti s prístupom a využívaním základných súkromných služieb, v prípade ktorých sa za vysokorizikové považuje iba bodové hodnotenie kreditného rizika (úveruschopnosť) pomocou umelej inteligencie. EHSV odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti bodu 5 písm. b) prílohy III na systémy umelej inteligencie určené na hodnotenie oprávnenosti na základné súkromné služby. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Umelá inteligencia, ktorú využívajú orgány presadzovania práva a ktorá sa využíva pri migrácii, azyle a riadení hraničných kontrol v záujme výkonu individuálnych (trestných alebo bezpečnostných) posúdení rizík predstavuje riziko narušenia prezumpcie neviny, práva na obhajobu a práva na azyl stanovených v Charte EÚ. Systémy umelej inteligencie vo všeobecnosti vyhľadávajú len súvislosti, ktoré sú založené na charakteristikách zistených v iných „prípadoch“. Podozrenie sa v týchto prípadoch nezakladá na skutočnom podozrení konkrétnej osoby z trestného činu alebo prečinu, ale iba na vlastnostiach, ktoré má táto osoba spoločné s odsúdenými zločincami (napríklad adresa, príjem, štátna príslušnosť, dlhy, zamestnanie, správanie, správanie priateľov a členov rodiny atď.). |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Využívanie umelej inteligencie pri výkone súdnych a demokratických procesov je obzvlášť citlivou témou a malo by sa k nej pristupovať s odlišnejším prístupom a väčším dohľadom, ako v súčasnosti. Samotné využívanie systémov na pomoc súdnemu orgánu pri skúmaní a výklade skutočností a právnych predpisov a pri uplatňovaní právnych predpisov na konkrétny súbor skutočností prehliada skutočnosť, že práca súdnych orgánov je oveľa viac, než len vyhľadávanie vzorcov v historických údajoch (čo je v podstate to, čo robia súčasné systémy umelej inteligencie). V texte sa tiež predpokladá, že tieto typy umelej inteligencie budú určené len na pomoc súdnictvu, pričom plne automatizované súdne rozhodovanie bude mimo rozsahu ich pôsobnosti. EHSV tiež vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v texte neuvádzajú systémy umelej inteligencie ani spôsoby ich využitia pri demokratických procesoch, ako sú voľby. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EHSV odporúča doplniť ustanovenie zohľadňujúce situáciu, v ktorej je zrejmé, alebo sa na základe predchádzajúceho posúdenia zhody ukázalo, že týchto šesť požiadaviek nebude schopné dostatočne zmierniť riziko poškodenia zdravia, bezpečnosti a ľudských práv (napríklad zmenou článku 16 písm. g) aktu o umelej inteligencii). |
| --- | --- |

4.22.

Riadenie a vykonateľnosť

| 4.23. | EHSV víta štruktúru riadenia stanovenú aktom o umelej inteligencii. Odporúča rade pre umelú inteligenciu, aby uskutočňovala pravidelné povinné výmeny názorov so širšou spoločnosťou vrátane sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EHSV dôrazne odporúča rozšíriť rozsah pôsobnosti aktu o umelej inteligencii spôsobom, aby zahŕňal aj „staršie systémy umelej inteligencie“, t. j. systémy, ktoré sa už používajú alebo boli nasadené pred nadobudnutím účinnosti aktu o umelej inteligencii, aby sa tak zabránilo zrýchlenému zavádzaniu akejkoľvek zakázanej, vysokorizikovej alebo stredne rizikovej umelej inteligencie v snahe vyhnúť sa dodržiavaniu požiadaviek. EHSV okrem toho dôrazne odporúča nevylúčiť z rozsahu pôsobnosti umelú inteligenciu, ktorá je súčasťou rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako sa uvádza v prílohe IX. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Zložitosť činností v oblasti požiadaviek a zodpovednosti, ako aj sebahodnotenie, predstavujú riziko zjednodušovania tohto postupu na kontrolné zoznamy, v prípade ktorých by na splnenie požiadaviek stačilo jednoduché „áno“ alebo „nie“. EHSV odporúča, aby boli hodnotenia treťou stranou povinné pre všetky typy vysokorizikovej umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | EHSV odporúča, aby sa zaviedli primerané (finančné) podporné opatrenia a jednoduché a dostupné nástroje pre mikroorganizácie a malé organizácie, ako aj pre organizácie občianskej spoločnosti, aby boli schopné porozumieť účelu a významu aktu o umelej inteligencii a aby boli schopné splniť jeho požiadavky. Tieto opatrenia by mali ísť nad rámec podpory centier digitálnych inovácií a mali by spočívať v uľahčení prístupu k odborným znalostiam na vysokej úrovni týkajúcich sa aktu o umelej inteligencii, jeho požiadaviek, povinností, a najmä ich odôvodnenia. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | EHSV odporúča zahrnúť mechanizmus na vybavovanie sťažností a nápravu pre organizácie a občanov, ktorí utrpeli škodu v dôsledku akéhokoľvek systému, postupu alebo spôsobu využitia umelej inteligencie, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti aktu o umelej inteligencii. |
| --- | --- |

4.27.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o strojníckych výrobkoch

[COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)]

(2021/C 517/10)

| Spravodajca: | Martin BÖHME |
| --- | --- |

Spravodajca:

Martin BÖHME

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 9. 6. 2021
  Európsky parlament, 7. 6. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/0/7 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 9. 6. 2021

Európsky parlament, 7. 6. 2021

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Odvetvie strojníckych výrobkov je jedným z kľúčových hospodárskych odvetví Európskej únie. Vďaka novým technickým a inžinierskovedeckým možnostiam sa schopnosti strojov rýchlo vyvíjajú a oblasti ich používania rýchlo rozširujú. Je najvyšší čas viacej zohľadňovať digitálne technológie, ako je umelá inteligencia, internet vecí a robotika. Zodpovedajúco sa musia prispôsobiť aj regulačné požiadavky na ochranu zdravia a bezpečnosť strojových zariadení. V tejto súvislosti má návrh nariadenia veľký význam aj pre vnútorný trh. EHSV sa problematikou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES o strojových zariadeniach (1) podrobne zaoberal v roku 2020 vo svojej informačnej správe na tému Revízia smernice o strojových zariadeniach (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV zdôrazňuje, že napriek nevyhnutnosti regulovať normy pre strojové zariadenia s platnosťou pre celú EÚ, stanoviť právne záväzné požiadavky a zabezpečiť jednotné uplatňovanie sa nesmie zabudnúť na podniky v EÚ, výrobcov a prevádzkovateľov strojových zariadení. Týka sa to veľkých spoločností, ale rovnako aj malých a stredných podnikov. Strojárstvo je medzinárodným obchodom a regulácia EÚ týkajúca sa výrobkov musí byť vhodná na podporu kvality, bezpečnosti a konkurencieschopnosti a pomáhať podnikom vyvíjať inovačné prístupy bez toho, aby ich obmedzovala. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV víta skutočnosť, že návrh nariadenia je naďalej zameraný na pracovníkov obsluhy strojových zariadení a ostatných zamestnancov, ktorých bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci zostáva stredobodom záujmu. Normatívna transformácia smernice o strojových zariadeniach na nariadenie sa navyše považuje za výhodu, pokiaľ ide o jednotnejší výklad predpisu v členských štátoch. Tým sa v budúcnosti ešte ľahšie budú dať odhaliť a odstrániť nedostatky v oblasti bezpečnosti, čo bude prospešné najmä pre pracovníkov obsluhy strojových zariadení. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Odporúčania EHSV Komisii |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Je potrebné spresniť prechodné ustanovenia, aby sa dosiahol taký prechod na nové nariadenie o strojníckych výrobkoch, pri ktorom sa zabezpečí právna istota všetkých aktérov. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | EHSV sa domnieva, že prílohy k návrhu nariadenia potrebujú štrukturálne-obsahovú úpravu. Ešte stále vyvoláva otázky návrh číslovania, priraďovanie typov strojových zariadení a prekrývanie s príbuznými právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Podľa EHSV musí byť jasné, že strojové zariadenia musia byť bezpečné v čase uvádzania na trh aj počas celej svojej životnosti. |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Čoraz komplexnejšie strojové zariadenia si vyžadujú osobitné vyškolenie používateľov, aby zamestnanci neboli vystavovaní zbytočnému nebezpečenstvu (3). Zároveň sú potrebné aj štruktúry, ktoré umožňujú jasné určenie zodpovednosti pri nehodách a úrazoch. Do postupov obstarávania a inštalácie nových strojových zariadení by mali byť zapojení aj zástupcovia zamestnancov. |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Používanie umelej inteligencie si vyžaduje individuálne vymedzený bezpečnostný rámec, v ktorom sa takéto systémy môžu prevádzkovať. |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Povinné zapojenie notifikujúcich orgánov do vypracúvania posúdení zhody strojníckych výrobkov musia byť podniky aj naďalej schopné finančne znášať. |
| --- | --- |

1.4.6

| 1.4.7 | EHSV sa domnieva, že je potrebné neustále monitorovať právne predpisy týkajúce sa strojníckych výrobkov, a to vždy v koordinácii s príslušnými aktérmi, aby bolo možné reagovať na technické inovácie, výzvy, ktorým čelia výrobcovia, a požiadavky ochrany telesného a duševného zdravia pri práci. |
| --- | --- |

1.4.7

2.   Kontext stanoviska a posudzovaného legislatívneho návrhu

| 2.1 | V roku 2018 sa v strojárstve dosiahol obrat 700 miliárd EUR, výroba mala hodnotu 670 miliárd EUR a pridaná hodnota predstavovala 230 miliárd EUR. Celkový vývoz strojov a prídavných zariadení predstavoval 517 miliárd EUR, z čoho približne 50 % predstavovali vývozy do iných členských štátov EÚ (vnútorný obchod EÚ) a zvyšok sa vyviezol do krajín mimo EÚ (obchod s tretími krajinami) (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Návrh nového nariadenia o strojníckych výrobkoch, ktorý predložila Komisia, je súčasťou rozsiahlejšieho „balíka opatrení v oblasti umelej inteligencie“. Tento návrh o strojníckych výrobkoch sa týka revízie smernice o strojových zariadeniach. Jej cieľom je podporiť digitálnu transformáciu a posilniť jednotný trh. Smernica o strojových zariadeniach patrí medzi právne predpisy o bezpečnosti výrobkov. Jej cieľom je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zamestnancov, spotrebiteľov a iných exponovaných osôb tým, že stredobodom záujmu je bezpečnosť samotných strojových zariadení. Ich výrobcov zaväzuje, aby aspekty bezpečnosti zohľadňovali už pri návrhu a konštruovaní strojových zariadení (zásada safety by design). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Návrh nariadenia má šesť špecifických cieľov:






  1) | obmedziť nové riziká súvisiace s novými digitálnymi technológiami; |
| --- | --- | --- |

2.3

1)

obmedziť nové riziká súvisiace s novými digitálnymi technológiami;

| 2) | zabezpečiť jednotný výklad rozsahu pôsobnosti a vymedzenia pojmov a zlepšiť bezpečnosť tradičných technológií; |
| --- | --- |

2)

zabezpečiť jednotný výklad rozsahu pôsobnosti a vymedzenia pojmov a zlepšiť bezpečnosť tradičných technológií;

| 3) | nanovo posúdiť stroje považované za vysokorizikové a súvisiace postupy overovania zhody; |
| --- | --- |

3)

nanovo posúdiť stroje považované za vysokorizikové a súvisiace postupy overovania zhody;

| 4) | zmierniť požiadavky na dokumentáciu v papierovej podobe; |
| --- | --- |

4)

zmierniť požiadavky na dokumentáciu v papierovej podobe;

| 5) | zabezpečiť súlad s ostatnými predpismi nového legislatívneho rámca; |
| --- | --- |

5)

zabezpečiť súlad s ostatnými predpismi nového legislatívneho rámca;

| 6) | zmenšiť možné rozdiely vo výklade vyplývajúce z transpozície. |
| --- | --- |

6)

zmenšiť možné rozdiely vo výklade vyplývajúce z transpozície.

| 2.4 | V rámci posúdenia vplyvu Komisia zvážila rôzne možnosti, čo urobiť so smernicou o strojových zariadeniach, ktorá pochádza z roku 2006, čiže jestvuje už 15 rokov, a ktorej základom bolo nariadenie z roku 1989. Vzhľadom na rýchlosť technického a inžinierskovedeckého vývoja, je to veľmi dlhé obdobie. Preto sa rozhodlo o revízii, ktorou sa má zlepšiť konkurencieschopnosť minimalizáciou zaťaženia výrobcov a taktiež zvýšiť úroveň bezpečnosti jasnejšími, resp. dodatočnými požiadavkami. Pritom sa ráta s dodatočnými nákladmi na dodržiavanie ustanovení. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Normatívnou zmenou zo smernice na nariadenie sa má zabrániť rozdielnej transpozícii v členských štátoch. Komisia si tým sľubuje zlepšenie a všeobecné zabezpečenie súladu pri výklade a presadzovaní tohto právneho predpisu. |
| --- | --- |

2.5

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Na rozdiel od mnohých iných smerníc sa doteraz platná smernica o strojových zariadeniach ešte neprispôsobila takzvanému novému legislatívnemu rámcu. EHSV preto víta skutočnosť, že sa táto právna úprava teraz zaktualizuje a vo forme nariadenia prispôsobí meniacim sa rámcovými podmienkami. Za dôležité sa považujú objasnenia rozsahu pôsobnosti, najmä vymedzenie vo vzťahu k smernici o nízkonapäťových zariadeniach, smernici o tlakových zariadeniach a iným smerniciam, ako aj objasnenia vymedzení pojmov, napríklad pojmu „čiastočne skompletizované strojové zariadenie“. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV sa domnieva, že pre mnohé podniky, mnohých zamestnancov a iné relevantné skupiny v EÚ je návrh revízie zásahom v dôležitej oblasti. Navrhované pravidlá predstavujú ústredný právny základ pre každý podnik, ktorý strojové zariadenia konštruuje, vyrába alebo prevádzkuje. Bezpečnosť pracovníkov obsluhy strojov závisí v rozhodujúcej miere od zosúladeného presadzovania a kontroly požiadaviek v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Je v súlade so zásadou rovnosti v EÚ, že požiadavky na bezpečnosť strojov a ochranu zdravia musia mať rovnaké znenie vo všetkých členských štátoch a byť rovnako záväzné pre všetkých výrobcov, distribútorov a prevádzkovateľov v týchto štátoch. Podľa EHSV je jasné, že ak sú tieto požiadavky splnené, môže sa s výrobkami voľne obchodovať medzi všetkými členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV víta skutočnosť, že v návrhu nariadenia sa zachováva ústredná ambícia doterajšej smernice, ktorou je stanoviť v súvislosti so strojovými zariadeniami základné celoeurópske pravidlá bezpečnosti, ochrany zdravia a voľného obehu tovaru. Hlavným cieľom zostáva na jednej strane bezpečnosť a na druhej strane odstraňovanie prekážok obchodu, ale teraz sú zahrnuté aj súčasné a budúce technické a inžinierskovedecké inovácie v strojárstve. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV poukazuje na potrebu transparentných, primeraných a zrozumiteľných prechodných ustanovení pri prechode zo smernice o strojových zariadeniach na nové nariadenie o strojníckych výrobkoch. Je potrebné spresniť článok 50 návrhu. Nie je jasné, aké pravidlá platia pri strojových zariadeniach vyrobených alebo uvedených na trh počas 30-mesačnej prechodnej fázy a ako sa tieto strojové zariadenia budú rozlišovať vo vzťahu k výrobkom spred prechodnej fázy. Výrobcovia a dovozcovia potrebujú primeraný prípravný čas Užitočným riešením by bolo napríklad ustanoviť, že členské štáty do 42 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti nového nariadenia nesmú brániť uvedeniu na trh strojových zariadení vyrobených v súlade so smernicou 2006/42/ES pred dátumom jej zrušenia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Súčasný návrh týkajúci sa strojníckych výrobkov ďalej rozširuje škálu veľmi odlišných typov strojových zariadení, ktoré je potrebné riešiť v takomto nariadení. EHSV sa domnieva, že je logické, aby sa vytvoril komplexný a zrozumiteľný súbor pravidiel. Práve pre výrobcov, vývozcov a aj nákupcov strojových zariadení je dôležité, aby bola s istotou upravená integrácia systémov umelej inteligencie do strojového parku. Až tento holistický regulačný prístup umožní, aby podniky v každom prípade museli vykonať len jedno posúdenie zhody. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV sa domnieva, že prílohy k návrhu nariadenia potrebujú štrukturálne-obsahovú úpravu. Nie je zrejmý dôvod, prečo sa mení číslovanie súvisiacich príloh navrhovaného nariadenia (príloha IV je teraz prílohou I atď.). Zmeny by sa mali obmedziť na tie prípady, keď sú jednoznačne potrebné. Okrem toho je správne, že určité bezpečnostné konštrukčné prvky z prílohy II, ako sú ROPS, FOPS alebo softvér zaisťujúci bezpečnostné funkcie, sú vzhľadom na ich potenciálne vysoké riziko zahrnuté aj do zoznamu vysokorizikových strojníckych výrobkov uvedených v prílohe I. Okrem toho by sa malo zabrániť rozporným stretom s inými existujúcimi právnymi predpismi EÚ, ktoré sa vzťahujú na strojové zariadenia. Napríklad v prípade smernice o nízkonapäťových zariadeniach. Posudzovanie zhody by sa malo uskutočňovať len raz. To by bolo relevantné napríklad v prípade určitých požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia uvedených v prílohe III tohto návrhu, ktoré súvisia s rizikami (napr. smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/EÚ o rádiových zariadeniach (5) alebo smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/68/EÚ o tlakových zariadeniach (6)). V tomto prípade by sa mali uplatňovať iba postupy posudzovania zhody pred uvedením na trh alebo do prevádzky stanovené v tomto návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV považuje bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov za podstatný činiteľ. Výrobcovia a projektanti strojových zariadení sú zodpovední za ich základnú bezpečnosť. Ak nie je možné zaistiť bezpečnosť, nesmie sa uskutočniť uvedenie do prevádzky. Ľudia, ktorí denne obsluhujú stroje, nesmú byť vystavovaní nebezpečenstvu, ktorému sa dá vyhnúť. Konkrétne to znamená, že strojové zariadenia musia byť bezpečné v čase ich uvedenia na trh aj počas celej životnosti. Dodržiavanie bezpečnostných predpisov sa musí pravidelne kontrolovať. Strojové zariadenia musia byť bezpečne obsluhovateľné a všetky bezpečnostné a ochranné zariadenia musia byť skonštruované tak, aby ich nebolo možné ľahko obísť alebo vypnúť. Okrem toho všetky zvyškové riziká, ktoré nie je možné konštrukčne odstrániť, sa používateľom alebo prevádzkovateľom musia jednoznačne ozrejmiť označením a prostredníctvom technickej dokumentácie, najmä prevádzkového návodu. EHSV odporúča Komisii, aby do návrhu nariadenia zahrnula odporúčanie o potrebe konzultácií so zástupcami zamestnancov a s bezpečnostnými technikmi jednotlivých pracovísk. Okrem toho by sa mala jasne vymedziť zodpovednosť fyzických alebo právnických osôb v prípade nehody alebo úrazu, najmä pokiaľ ide o používanie umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV poukazuje na obsah svojho stanoviska z roku 2019 na tému Koordinovaný plán v oblasti umelej inteligencie (7). Už v ňom sa konštatovalo, že na zmenšenie rizík, ktorým môžu byť ľudia vystavení pri používaní strojov, musia byť pracovníci individuálne vyškolení v používaní umelej inteligencie a robotov, aby mohli s nimi bezpečne pracovať a zastaviť ich v prípade núdze („zásada núdzovej brzdy“). Platí to najmä v prípadoch, keď ľudia a stroje obzvlášť úzko spolupracujú. Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO) prijala zodpovedajúcu normu týkajúcu sa robotov, ktorá je určená výrobcom, uvádzateľom na trh a používateľom. Táto norma poskytuje usmernenia o navrhovaní a organizácii jednotlivých častí pracovísk s cieľom zmenšiť riziká na pracovisku. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV uprednostňuje digitálne prevádzkové návody. Na žiadosť zákazníka môže výrobca poskytnúť prevádzkový návod v papierovej podobe. V odvetví je však známe, že v mnohých prípadoch zákazníci už dnes požadujú digitálne prevádzkové návody. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pri každodennom používaní strojových zariadení sa ukazuje, že rozmanitosť použitia a s tým spojené ohrozenia sotva umožňujú uplatňovať paušálne a údajne jednoduchšie pravidlá, ako je jednoduchý zákaz prítomnosti ostrých kovových hrán, keďže tie sú niekedy súčasťou funkcie stroja. V prípade mnohých typov strojových zariadení, ako sú lisy alebo laserové rezacie zariadenia, sú nebezpečenstvá pre obsluhu strojových zariadení neoddeliteľne spojené s ich požadovanou funkciou. Je zodpovednosťou výrobcov, aby tieto riziká zranení čo najviac zmenšili prijatím vhodných ochranných opatrení. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV považuje za správne, že predložený návrh nariadenia teraz zahŕňa aj také strojové zariadenia, ktoré sú vyspelejšie, a teda menej závislé od ľudskej obsluhy. Očakáva sa, že podiel týchto technológií na celkovom európskom trhu so strojovými zariadeniami v nasledujúcich rokoch prudko porastie. Predovšetkým sú potrebné jednotné normy pre strojové zariadenia schopné samostatného učenia, vďaka ktorému sa potom stávajú autonómnejšími, a teda vykonávajú nové činnosti a obslužné kroky. Je takmer samozrejmé, že digitálne technológie, ako je umelá inteligencia, internet vecí a robotika, prinesú nové výzvy z hľadiska bezpečnosti výrobkov. Práve použitie umelej inteligencie si vyžaduje individuálne vymedzený bezpečnostný rámec, v ktorom sa takéto systémy môžu prevádzkovať. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV zdôrazňuje, že okrem aspektu ochrany (telesného a duševného) zdravia pracovníkov obsluhy strojových zariadení musia mať pri posudzovaní bezpečnosti strojového zariadenia významný vplyv aj environmentálne aspekty a klimatické účinky. Výroba a prevádzka strojového zariadenia a problematika udržateľnosti sa musia posudzovať spoločne a z hľadiska účinku na ľudí a životné prostredie. Strojové zariadenie, ktorý trvalo poškodzuje klímu, možno sotva považovať za bezpečné. Návrh sa zaoberá aj účinkami na životné prostredie. Ide najmä o otázku, čo sa stane, keď sa strojnícke výrobky následne upravia fyzickým zásahom alebo digitálne, s čím možno výrobca nepočítal. To by mohlo znamenať, že už nebudú splnené základné požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia a nebude platné posúdenie zhody, z ktorého sa vychádza. Pri všeobecnom posudzovaní ochrany životného prostredia a klímy, pokiaľ ide o výrobu a prevádzku strojového zariadenia, je potrebné zosúladené prepojenie s inými právnymi predpismi EÚ (napr. o udržateľnosti výrobkov). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | V návrhu Komisie sa stanovuje, že v prípade vysokorizikových strojových zariadení, ktoré sa povinne skúšajú, by sa v budúcnosti mala zrušiť možnosť výrobcu uskutočniť posúdenie zhody úplne vo vlastnej réžii, aj keď sa uplatňujú harmonizované normy. Mnohé z predmetných strojových zariadení sa však vyrábajú v malých sériách alebo ako jedinečné kusy, takže zapojenie externého overovateľa nie je v týchto prípadoch z praktického hľadiska schodným riešením. EHSV preto odporúča, aby sa v jednotlivých odôvodnených prípadoch zachovali súčasné pravidlá. Napríklad aj vtedy, keď sa podiel umelej inteligencie týka len statického softvéru, ktorý sa nemôže ďalej sám vyvíjať, ani sám robiť rozhodnutia. Okrem toho vzniká otázka, či povinné zapojenie notifikujúceho orgánu do posudzovania zhody nespôsobuje značné náklady, ktoré v neposlednom rade veľmi zaťažujú malé a stredné podniky. Platí to práve vtedy, keď je len malá časť strojového zariadenia vybavená umelou inteligenciou, ale musí sa preto úplne otestovať a oznámiť ako vysokorizikové strojové zariadenie. Práve v prípade jednotlivých súčiastok, pri ktorých nie je možné uplatniť vhodnú skúšobnú normu, vznikajú pochybnosti o efektívnosti externého notifikujúceho orgánu. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EHSV víta skutočnosť, že Komisia môže v prípade absencie vhodných harmonizovaných noriem stanoviť vlastné technické špecifikácie. Na tento účel musia byť vopred zapojené všetky príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | V súvislosti s jednotnými postupmi skúšania a oznamovania EHSV odporúča zaviesť pre podniky európske osvedčenie na preukázanie spoľahlivosti dôveryhodných systémov umelej inteligencie (8). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | V návrhu sa stanovuje, že strojnícke výrobky sa môžu uviesť na trh alebo do prevádzky len vtedy, ak sú riadne nainštalované, udržiavané a používané na určený účel. Okrem toho musia byť splnené základné požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia stanovené v prílohe III (článok 7). Čiastočne skompletizované strojové zariadenia sa však nemusia uviesť do prevádzky, a preto by sa ustanovenia o uvádzaní do prevádzky na ne nemali vzťahovať. Na to by sa mohlo napríklad osobitne stanoviť, že čiastočne skompletizované strojové zariadenie sa smie na trh uviesť len vtedy, ak spĺňa základné požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia stanovené v prílohe III, o ktorých výrobca urobil vyhlásenie zhody vo vyhlásení o inštalácii. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EHSV sa domnieva, že v záujme čo najjednotnejšieho vykonávania nariadenia o strojníckych výrobkoch je potrebné neustále monitorovanie Európskou komisiou a všetkými zainteresovanými stranami. To si vyžaduje koordináciu procesov GR GROW, GR EMPL a GR CONNECT. Okrem toho by sa na nepretržitú koordináciu mohol celkom konkrétne zriadiť napríklad orgán, ktorý by mala financovať Komisia, pozostávajúci zo skupiny pre administratívnu spoluprácu (ADCO) v odvetví strojových zariadení a Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (SLIC). |
| --- | --- |

3.18

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES zo 17. mája 2006 o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 24).

1

(2)  Informačná správa na tému Revízia smernice o strojových zariadeniach.

2

Revízia smernice o strojových zariadeniach

(3)  Pozri tiež Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 51.

3

(4)  Zdroj: https://ec.europa.eu/growth/sectors/mechanical-engineering/machinery_sk.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/EÚ zo 16. apríla 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania rádiových zariadení na trhu, ktorou sa zrušuje smernica 1999/5/ES (Ú. v. EÚ L 153, 22.5.2014, s. 62).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/68/EÚ z 15. mája 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupňovania tlakových zariadení na trhu (Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 164).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 51.

7

(8)  Pozri tiež Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 51.

8

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode

[COM(2021) 188 final]

(2021/C 517/11)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európska komisia, 31. 5. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 8. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 191/1/10 |

Konzultácia

Európska komisia, 31. 5. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

8. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

191/1/10

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta balík a zdôrazňuje potenciálnu kľúčovú úlohu delegovaného nariadenia Komisie (ďalej len „delegované nariadenie“) (1) pri vytváraní jasného, súdržného a komplexného rámca s cieľom umožniť ambiciózny rozvoj ekologickejšieho hospodárstva bez efektu odkázanosti a s technickými kritériami, ktoré jasne vymedzujú zelené investície priamo prispievajúce k európskym klimatickým cieľom a ktorým možno prispôsobiť postupy príslušných podnikateľských a finančných sektorov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na to, že je naliehavo potrebné prijať účinné opatrenia s cieľom riešiť otázky týkajúce sa zmeny klímy a zníženia objemu emisií tak, ako sa stanovuje v právnom predpise EÚ v oblasti klímy a v zmysle šiestej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) (2). Preto je nevyhnutné používať efektívne, ľahko použiteľné, inovatívne a produktívne nástroje, ktoré prinášajú rýchle a čitateľné výsledky. Hodnotenie delegovaného nariadenia by sa malo vykonať v tomto duchu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV uznáva zásadnú úlohu delegovaného nariadenia pri vytváraní transparentnosti prostredníctvom jasných kritérií, pokiaľ ide o udržateľné investície, s cieľom pomôcť tým, ktorí chcú investovať do takýchto projektov, a tak predchádzať environmentálne klamlivým tvrdeniam, tzv. greenwashingu, ako aj zvyšovať povedomie o udržateľných projektoch a prilákať do nich investície. Ako také môže vytvoriť spravodlivé a transparentné rovnaké podmienky pre ekologické financovanie v EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jasné a presné vymedzenie technických kritérií stanovených v delegovanom nariadení, ktoré spĺňajú ambície nízkouhlíkového hospodárstva pre Európu, je preto základnou podmienkou pre primeraný, realistický a prijateľný záväzok bez rizika environmentálnych klamlivých tvrdení. Vzhľadom na ústrednú úlohu delegovaného nariadenia v spojitosti s dôveryhodnosťou taxonómie, ktorá je nevyhnutná pre úspech tohto v podstate dobrovoľného systému, je získanie tohto záväzku veľkou výzvou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV preto zastáva názor, že hospodárske činnosti a projekty vymedzené v delegovanom nariadení ako „udržateľné“ musia byť príťažlivé pre investorov v reálnej ekonomike, a predpokladá, že investori budú očakávať, že udržateľný projekt bude realistický, dosiahnuteľný, primerane ziskový a predvídateľný pre účastníkov trhu. Inými slovami, musia byť príťažlivé bez toho, aby vytvárali riziko environmentálnych klamlivých tvrdení. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vo všeobecnosti, a najmä pre MSP v trhovom hospodárstve, sa môže javiť ako zložité alebo nákladné naplniť vysoké ambície so zreteľom na opatrenia na zmiernenie zmeny klímy alebo rozsiahle požiadavky na informácie s dlhodobými prognózami do budúcnosti v spojitosti s adaptáciou na zmenu klímy. Preto sa núka aj otázka širšieho uznania prechodných riešení ako ekologickej cesty, ktorá zaistí hladkú transformáciu. Je však nevyhnutné zabrániť efektu odkázanosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV berie na vedomie obavy aktérov reálnej ekonomiky, pokiaľ ide o negatívne účinky delegovaného nariadenia na možnosti financovania a náklady. Výbor preto zdôrazňuje význam primeraného monitorovania orgánmi dohľadu s cieľom zabrániť rušivým účinkom na finančné trhy, najmä vzhľadom na rozšírenie rozsahu kritérií taxonómie, ktoré zahŕňajú napríklad podávanie nefinančných správ a navrhovanú normu pre európske zelené dlhopisy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež poukazuje na riziko vysokých nákladov pri uplatňovaní kritérií taxonómie stanovených v delegovanom nariadení. EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť ekologické poistenie pre MSP, aby sa toto riziko v súvislosti s nákladmi znížilo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V delegovanom nariadení sa stanovujú environmentálne normy, ktoré sú často ambicióznejšie než normy odvetvových právnych predpisov EÚ. Vzhľadom na potrebu jasnosti a príťažlivosti spomenutú vyššie to môže viesť k zmätočnej situácii vrátane problémov s financovaním pre subjekty, ktoré dodržiavajú najprísnejšie environmentálne normy podľa odvetvových právnych predpisov EÚ. EHSV súhlasí, že je potrebná vysoká úroveň ambícií, avšak z praktických dôvodov a s cieľom vyhnúť sa nejasnostiam odporúča, aby sa na taxonómiu uplatňovali najprísnejšie environmentálne normy stanovené v právnych predpisoch EÚ (prvá úroveň). Okrem toho sa zdá, že delegované nariadenie (akt druhej úrovne) obsahuje niektoré ustanovenia, ktoré sú nekonzistentné, nejasné a nie sú v plnej miere preskúmané. Spolu s vyššie uvedenými vyhláseniami, najmä v bodoch 1.5 – 1.10, to vedie EHSV k pochybnostiam o tom, či je delegované nariadenie v jeho súčasnej podobe napriek chvályhodnému cieľu vhodné na daný účel. EHSV dôrazne odporúča Komisii, aby predložila návrhy na sprísnenie noriem právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV by privítal iniciatívy na zlepšenie systému taxonómie v súlade s uvedenými líniami s cieľom rozšíriť jeho pôsobnosť a zlepšiť ho, ako prostriedok na podporu cieľov politiky EÚ v oblasti klímy prostredníctvom účinného vykonávania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a vyzýva Komisiu, aby v tomto smere prijala ďalšie iniciatívy. Výbor berie na vedomie, že dôležitá otázka taxonómie činností poškodzujúcich klímu a životné prostredie zostáva otvorená. Mala by sa urýchlene riešiť. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Európska komisia 21. apríla 2021 uverejnila balík predpisov v oblasti udržateľného financovania (ďalej len „balík“), ktorý zahŕňa tieto dokumenty:






  — | Oznámenie s názvom Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode (3), |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Oznámenie s názvom Taxonómia EÚ, podávanie správ o udržateľnosti podnikov, preferencie z hľadiska udržateľnosti a fiduciárne povinnosti: nasmerovanie financií k Európskej zelenej dohode (3),

| — | Delegované nariadenie, ktorým sa dopĺňajú dva zo šiestich environmentálnych cieľov stanovených v článkoch 10 a 11 nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) 2020/852 (ďalej len „nariadenie o taxonómii“) (4), v súlade s technickými kritériami preskúmania s cieľom určiť podmienky, za ktorých sa určitá hospodárska činnosť kvalifikuje ako významný prínos k zmierneniu zmeny klímy (článok 10), a podmienky, za ktorých sa označuje za významný prínos k adaptácii na zmenu klímy (článok 11), ako aj v súlade s kritériami, ktorých cieľom je určiť, či predmetná hospodárska činnosť výrazne poškodzuje environmentálne ciele (článok 17). Delegované nariadenie bolo formálne prijaté 4. júna 2021, |
| --- | --- |

—

Delegované nariadenie, ktorým sa dopĺňajú dva zo šiestich environmentálnych cieľov stanovených v článkoch 10 a 11 nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) 2020/852 (ďalej len „nariadenie o taxonómii“) (4), v súlade s technickými kritériami preskúmania s cieľom určiť podmienky, za ktorých sa určitá hospodárska činnosť kvalifikuje ako významný prínos k zmierneniu zmeny klímy (článok 10), a podmienky, za ktorých sa označuje za významný prínos k adaptácii na zmenu klímy (článok 11), ako aj v súlade s kritériami, ktorých cieľom je určiť, či predmetná hospodárska činnosť výrazne poškodzuje environmentálne ciele (článok 17). Delegované nariadenie bolo formálne prijaté 4. júna 2021,

| — | Návrh novej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov, |
| --- | --- |

—

Návrh novej smernice o podávaní správ o udržateľnosti podnikov,

| — | Zmenené delegované akty podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) a smernice o distribúcii poistenia (IDD). Zavádza sa nimi udržateľnosť ako súčasť informácií, ktoré sa majú poskytnúť zákazníkom pred prijatím investičných rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

Zmenené delegované akty podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II) a smernice o distribúcii poistenia (IDD). Zavádza sa nimi udržateľnosť ako súčasť informácií, ktoré sa majú poskytnúť zákazníkom pred prijatím investičných rozhodnutí,

| — | Ďalšie zmeny delegovaných aktov týkajúcich sa fiduciárnych povinností a delegovaných aktov týkajúcich sa správy aktív, poistenia, zaistenia a investícií s cieľom zahrnúť riziká ohrozujúce udržateľnosť hodnoty investícií. |
| --- | --- |

—

Ďalšie zmeny delegovaných aktov týkajúcich sa fiduciárnych povinností a delegovaných aktov týkajúcich sa správy aktív, poistenia, zaistenia a investícií s cieľom zahrnúť riziká ohrozujúce udržateľnosť hodnoty investícií.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Cieľom balíka je v súlade s oznámením poskytnúť nástroje na podporu súkromných investícií do udržateľných projektov, pomôcť poskytnúť rozsiahle finančné zdroje potrebné na dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality stanoveného v zelenej dohode, a to nad rámec zdrojov vyčlenených na pomoc európskemu hospodárstvu, aby sa zotavilo z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V oznámení sa zdôrazňuje význam delegovaného nariadenia pri stanovovaní kritérií, ktoré vymedzujú ekologické hospodárske činnosti významne prispievajúce k dosiahnutiu cieľov zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta balík a zdôrazňuje potenciálnu kľúčovú úlohu delegovaného nariadenia pri vytváraní jasného, súdržného a komplexného rámca s cieľom umožniť ambiciózny rozvoj ekologickejšieho hospodárstva bez efektu odkázanosti a s jasnými a transparentnými technickými kritériami, ktoré vymedzujú zelené investície priamo prispievajúce k európskym klimatickým cieľom a ktorým možno prispôsobiť postupy príslušných podnikateľských a finančných sektorov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV poukazuje na to, že je naliehavo potrebné prijať účinné opatrenia s cieľom riešiť otázky týkajúce sa zmeny klímy a zníženia objemu emisií tak, ako sa stanovuje v právnom predpise EÚ a v zmysle šiestej správy IPCC (5). Preto je nevyhnutné používať efektívne, ľahko použiteľné, inovatívne a produktívne nástroje, ktoré prinášajú rýchle a čitateľné výsledky. Hodnotenie delegovaného nariadenia by sa malo vykonať v tomto duchu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jasné a presné vymedzenie technických kritérií stanovených v delegovanom nariadení, ktoré spĺňajú ambície nízkouhlíkového hospodárstva pre Európu, je preto základnou podmienkou pre primeraný, realistický a prijateľný záväzok bez rizika environmentálnych klamlivých tvrdení. Vzhľadom na ústrednú úlohu delegovaného nariadenia v spojitosti s dôveryhodnosťou taxonómie, ktorá je nevyhnutná pre úspech tohto v podstate dobrovoľného systému, je získanie tohto záväzku veľkou výzvou. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV však napriek tomu víta ambíciu uvedenú v delegovanom nariadení stanoviť jednotnú normu EÚ vymedzujúcu činnosti, ktoré sa kvalifikujú ako činnosti, ktoré významne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy alebo adaptácii na ňu. Technické kritériá by mali poskytnúť jasný rámec pre zelené investície s cieľom vytvoriť rovnaké podmienky na finančných trhoch a zabrániť projektom opierajúcim sa o environmentálne klamlivé tvrdenia. V spojitosti s rozsahom a užitočnosťou prechodných možností sa názory líšia. EHSV sa domnieva, že technické kritériá by mali vo väčšej miere umožniť uznať prechodné riešenia za cestu, ktorá umožní plynulú transformáciu. Je nevyhnutné zabrániť efektu odkázanosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV berie na vedomie vyhlásenie uvedené v oznámení, že delegované nariadenie sa má považovať za živý dokument, ktorý sa bude časom vyvíjať, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti aj úroveň. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV preto uznáva dôležitú úlohu delegovaného nariadenia pri vytváraní transparentnosti vzhľadom na činnosti, ktoré spĺňajú stanovené kritériá a priťahujú investorov, ktorí chcú investovať do udržateľných projektov. Predstavuje teda základ pre vymedzenie hospodárskej činnosti, ktorá je environmentálne udržateľná, ako aj pre uplatňovanie povinných ustanovení o transparentnosti a zverejňovaní informácií stanovených v nariadení o taxonómii. Delegované nariadenie by mohlo mať význam, pokiaľ ide o šírenie osvety o udržateľných projektoch a prilákanie investícií do nich a predchádzanie environmentálnym klamlivým tvrdeniam. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Delegované nariadenie je opísané ako nástroj transparentnosti a je súčasťou dobrovoľného systému v tom zmysle, že účastníci trhu nie sú povinní dodržiavať normy, ktoré stanovuje, ani nie sú povinní investovať do hospodárskych činností alebo projektov spĺňajúcich tieto normy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Preto, ako už bolo uvedené, hospodárske činnosti a projekty vymedzené ako udržateľné podľa delegovaného nariadenia musia byť jednoznačne príťažlivé pre investorov v reálnej ekonomike. Dá sa tiež oprávnene predpokladať, že investori budú investovať do realistických, ziskových a predvídateľných udržateľných ekologických projektov. Očakávaná ziskovosť sa môže líšiť a v situáciách, keď sa financovanie bude realizovať prostredníctvom družstevných bánk alebo bánk v miestnom alebo regionálnom vlastníctve, bude často nižšia, a teda namiesto 11 – 15 %, ako sa vo všeobecnosti predpokladalo, bude predstavovať 5 – 6 %. Vyššia ziskovosť vo všeobecnosti priláka veľké kapitálové toky, zatiaľ čo výber družstevných alebo regionálnych bánk sa zvyčajne môže týkať projektov menšieho rozsahu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Je nevyhnutné, aby sa kritériá stanovené v delegovanom nariadení, ktorými sa riadi environmentálna udržateľnosť hospodárskej činnosti alebo projektu, zdali byť uskutočniteľné za primerané náklady, rentabilné a primerane predvídateľné, inými slovami, aby boli komerčne príťažlivé. V tejto súvislosti je však dôležité mať na pamäti, že najmä MSP môžu často potrebovať podporu na to, aby zvládli ekologickú transformáciu. Taxonómia ako taká by sa predsa len mala obmedziť na technické kritériá. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ak taxonómia nespĺňa kritériá uvedené v predchádzajúcich dvoch bodoch, vyhliadky celého projektu možno spochybniť. Dobrovoľný systém musí byť atraktívny, aby priniesol transformáciu, o ktorú sa usiluje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Na základe uvedených kľúčových prvkov sa viaceré ustanovenia delegovaného nariadenia zdajú byť sporné. Vo všeobecnosti sa vysoká úroveň ambícií so zreteľom na opatrenia na zmiernenie zmeny klímy alebo rozsiahle požiadavky na informácie s dlhodobými prognózami do budúcnosti v spojitosti s adaptáciou na zmenu klímy môžu javiť ako ťažko dosiahnuteľné, príliš zložité, nákladné alebo nedostatočne ziskové v trhovom hospodárstve, s výnimkou malého počtu veľmi veľkých aktérov a s malým ohľadom na praktické účinky, najmä pokiaľ ide o MSP. Tým by sa zabránilo širokému prijatiu týchto kritérií, čo je cieľ, ktorý sa má zrejme dosiahnuť, no zároveň by to spôsobilo ťažkosti s financovaním pre spoločnosti, ktoré dodržiavajú existujúce právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, avšak nie delegované nariadenie. EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť ekologické poistenie pre MSP, aby sa toto riziko v súvislosti s nákladmi znížilo. Niektoré príklady sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Aktéri v reálnej ekonomike vyjadrili obavy, že technické kritériá stanovené v delegovanom nariadení by mohli spôsobiť ťažkosti pri financovaní činností, ktoré nie sú v súlade s nariadením. EHSV súhlasí s tým, že takéto riziko môže existovať vzhľadom na to, že rozsah taxonómie sa rozširuje tak, aby slúžil ako základ pre podávanie nefinančného výkazníctva podľa článku 8 nariadenia o taxonómii, ako aj pre navrhovanú normu pre európske zelené dlhopisy (6). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV preto zdôrazňuje, že je dôležité, aby orgány dohľadu monitorovali uplatňovanie delegovaného nariadenia s cieľom zabrániť diskriminačným účinkom na možnosti poskytovania úverov a úverové náklady vo vzťahu k podnikom, ktoré nespĺňajú kritériá taxonómie. S týmito subjektmi by sa malo aj naďalej zaobchádzať spravodlivo, ak je potrebné získať finančné prostriedky. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV v tejto súvislosti odkazuje na expertízu vedeckého centra nemeckého ministerstva financií, v ktorej sa naznačuje, že snaha o riadenie kapitálových tokov v reálnej ekonomike prostredníctvom finančnej regulácie je veľmi náročná úloha a vyžaduje si ďalekosiahle, podrobné a veľmi dôsledné právne predpisy, a že takáto taxonómia prináša riziko, že bude veľmi zložitá a spojená s nadmernými byrokratickými nákladmi (7). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Jedinými povinnými prvkami balíka, pokiaľ ide o toto stanovisko, sú ustanovenia o transparentnosti uvedené v článkoch 4 až 7 nariadenia o taxonómii a zmenené delegované akty týkajúce sa trhov s finančnými nástrojmi, distribúcie poistenia a rôznych fiduciárnych povinností s cieľom zvýšiť informovanosť o možnostiach a rizikách spojených s udržateľnými investíciami a zabezpečiť, aby zákazníci a budúci zákazníci boli v tejto súvislosti dostatočne informovaní. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Zdá sa, že delegované akty týkajúce sa finančného trhu sú celkovo vhodné na daný účel, a preto sú primeranými nástrojmi na zvyšovanie osvety o udržateľných investíciách, čím sa otvára cesta na nasmerovanie veľmi potrebných zdrojov do takýchto investícií. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V delegovanom nariadení sa stanovujú environmentálne normy, ktoré sú často ambicióznejšie než normy odvetvových právnych predpisov EÚ. Vzhľadom na potrebu jasnosti uvedenú v bode 3.6 môže táto dvojitá norma viesť k zmätočnej situácii vrátane problémov s financovaním pre subjekty, ktoré dodržiavajú najprísnejšie environmentálne normy podľa odvetvových právnych predpisov EÚ. EHSV súhlasí s tým, že je potrebná vysoká úroveň ambícií, avšak z praktických dôvodov a s cieľom vyhnúť sa nejasnostiam odporúča uplatňovať najprísnejšie environmentálne normy stanovené v právnych predpisoch EÚ (prvá úroveň) aj na účely taxonómie, aby mohla účinne plniť svoju povinnosť zabezpečiť transparentnosť finančných produktov a predchádzať environmentálnym klamlivým tvrdeniam. Tieto dôvody, spolu s vyhláseniami uvedenými v bodoch 3.6 a 3.13 – 3.16, vedú EHSV k pochybnostiam o tom, či je delegované nariadenie (akt druhej úrovne) v jeho súčasnej podobe napriek chvályhodnému cieľu vhodné na daný účel (8). EHSV dôrazne odporúča Komisii, aby predložila návrhy na sprísnenie noriem právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Je dobre známe, že ekologické finančné produkty sú pre finančné trhy príťažlivé. EHSV preto oceňuje základný zámer taxonómie vytvoriť transparentnosť, predchádzať environmentálne klamlivým tvrdeniam a upriamiť pozornosť na ekologické finančné produkty, no napriek tomu by chcel varovať pred rizikom vytvárania nevhodných finančných bublín na finančných trhoch. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV by privítal iniciatívy na zlepšenie systému taxonómie v súlade s uvedenými líniami s cieľom rozšíriť jeho pôsobnosť a zlepšiť ho, ako dôležitý prostriedok na podporu dohodnutých cieľov politiky EÚ v oblasti klímy prostredníctvom účinného vykonávania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a vyzýva Komisiu, aby v tomto smere prijala ďalšie iniciatívy. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Výbor berie na vedomie, že dôležitá otázka taxonómie činností poškodzujúcich klímu a životné prostredie zostáva otvorená. Mala by sa urýchlene riešiť. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkrétne pripomienky

Delegované nariadenie

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje kľúčovú úlohu energie z obnoviteľných zdrojov pri prechode na udržateľnosť a upozorňuje na potrebu zabezpečiť vhodné prechodné riešenia, ktoré sú potrebné okrem iného na zabezpečenie riadneho fungovania logistických hodnotových reťazcov, pričom treba venovať pozornosť naliehavej potrebe zabrániť efektu odkázanosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zdá sa, že z bodu 6.3 prílohy I k delegovanému nariadeniu vyplýva, že autobusy, ktoré spĺňajú kritérium nulových výfukových emisií, sa budú považovať za udržateľné len vtedy, ak sa prevádzkujú v mestskej a prímestskej doprave, zatiaľ čo iné autobusové prevádzky sú oprávnené na tzv. prechodné činnosti až do 31. decembra 2025, ak zodpovedajú najvyššej kategórii EURO (EURO VI). V opačnom prípade sa bude uplatňovať kritérium nulových výfukových emisií, no z textu vyplýva, že podľa článku 19 nariadenia o taxonómii sa toto kritérium považuje iba za prechodnú činnosť podliehajúcu opätovnému posúdeniu aspoň každé tri roky. Zdá sa, že neexistuje žiadny odkaz na normy stanovené v smernici o ekologických vozidlách. Kto by sa potom vzhľadom na neistú situáciu po 31. decembri 2025 odvážil investovať do autobusovej spoločnosti? Označiť činnosti, ktoré spĺňajú najprísnejšie environmentálne požiadavky právnych predpisov EÚ (normy EURO VI) za „prechodné“, pôsobí zvláštne a môže spôsobiť zmätok. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Ťažké úžitkové vozidlá (kategória N2 a N3) v nákladnej cestnej doprave (bod 6.6) sa považujú za udržateľné, ak sa kvalifikujú ako vozidlá s nulovými emisiami podľa článku 3 ods. 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1242 (9) s emisiami nižšími ako 1 g CO2/km alebo, v prípade vozidiel nad 7,5 tony, ak to nie je „technologicky alebo hospodársky uskutočniteľné“ dosiahnuť nulové emisie, spĺňajú v rámci prechodnej činnosti normy pre nízke emisie podľa článku 3 ods. 12 Pre ľahké úžitkové vozidlá – ľahké úžitkové vozidlá s maximálnou povolenou hmotnosťou do 3,5 tony (N1) – platia nulové výfukové emisie. Všetky ostatné služby cestnej nákladnej dopravy sú prechodné. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Zaobchádzanie s ťažkými úžitkovými vozidlami poukazuje na pragmatický prístup, ktorý mal byť v delegovanom nariadení častejší. Požiadavka týkajúca sa nulových výfukových emisií pre ľahké úžitkové vozidlá (N1) v bode 6.6 nie je v súlade s bodom 6.5 o preprave motocyklami, automobilmi a ľahkými úžitkovými vozidlami, kde sa bez zjavného dôvodu uplatňujú miernejšie ustanovenia. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Celkovo sa zdá, že rozdiely v kritériách uplatňovaných na cestné vozidlá v rôznych činnostiach vedú k nezrovnalostiam a nejasnostiam, pričom vôbec nie sú vysvetlené veľmi odlišné prístupy prijaté v rôznych kontextoch. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | V opakujúcom sa ustanovení v bode 6 (Doprava) prílohy 1 sa vylučujú vozidlá alebo plavidlá určené na prepravu fosílnych palív, keďže prístup k takýmto palivám by sa nemal uľahčovať. Podľa odôvodnenia 35 sa však môže posúdiť „použiteľnosť“ tejto požiadavky. Zdá sa byť sporné vložiť požiadavku, ak existujú pochybnosti o jej užitočnosti. Okrem toho táto požiadavka nie je jasná. Vozidlo môže často prepravovať fosílne aj alternatívne palivá. Nie je jasné, či sa požiadavka týka konštrukcie alebo používania vozidla alebo plavidla, takže výklad, ani vplyv nie sú jasné. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ďalšími príkladmi sú ustanovenia o analýzach klimatických prínosov v bodoch 1.1, 1.2 a 1.3 prílohy 1, ktoré dopĺňajú napríklad plány zalesňovania, plány obnovy lesov a plány obhospodarovania lesov a ktoré sa vzťahujú na malé podniky s rozlohou 13 hektárov. Požiadavky sa javia ako pomerne zložité a odkaz na dostupnosť online nástrojov, ktoré poskytuje Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, je pre malé podniky pravdepodobne len slabou útechou a poukazuje na nevýhodnú situáciu pre menšie podniky spôsobenú prístupom zhora nadol, ktorý sa používa v delegovanom nariadení. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zachovanie lesov vrátane záchytov uhlíka je nepochybne základným prvkom environmentálnej politiky EÚ, ale administratívne povinnosti musia byť primerané zdrojom cieľových skupín. Zásady, ktoré uplatňuje organizácia Forest Stewadship Council, sú príkladom jasných a primeraných zásad využívania a obhospodarovania lesov (10). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pokiaľ ide o adaptáciu na zmenu klímy, možno odkázať na ustanovenia bodu 1.3 prílohy 2 o obhospodarovaní lesov a v bode 6.3 o mestskej, prímestskej a medzimestskej cestnej osobnej doprave, v ktorom sa stanovuje analýza vplyvov veľkých investícií na klímu od 10 do 30 rokov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Oznámenie je v rozpore s článkom 10 ods. 2 nariadenia o taxonómii vzhľadom na to, že sa v ňom uvádza, že taxonómia neakceptuje činnosti zlepšujúce súčasnú úroveň environmentálnej výkonnosti, ale nedosahujúce úroveň významného prínosu. Preto, ako už bolo navrhnuté, by sa prechodným riešeniam mal poskytnúť väčší priestor. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Delegované nariadenie Komisie, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov, (C/2021/2800 final).

1

(2)  Climate Change 2021 – The Physical Science Basis., IPCC (2021).

2

Climate Change 2021 – The Physical Science Basis

(3)  COM(2021) 188 final.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

4

(5)  Climate Change 2021 – The Physical Science Basis., IPCC (2021).

5

Climate Change 2021 – The Physical Science Basis

(6)  Návrh nariadenia Komisie o európskych zelených dlhopisoch – [COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)].

6

(7)  Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanleihen – Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik? Wissenschaftlicher Beirat beim Bundesministerium der Finanzen – Gutachten 01/2021.

7

Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanleihen – Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik?

(8)  Sustainable finance – Eine kritische Wûrdigung der deutschen und europäischen Vorhaben – IKH München und Oberbayern, Leibnitz – Institut für Wirtschaftsforschung an der Universität München e.V,. 2020.

8

Sustainable finance – Eine kritische Wûrdigung der deutschen und europäischen Vorhaben

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1242 z 20. júna 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá a menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EÚ) 2018/956 a smernica Rady 96/53/ES (Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 202).

9

(10)  www.fsc.org.

10

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/78

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025

[COM(2021) 171 final]

(2021/C 517/12)

| Spravodajca: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konzultácia | Európska komisia, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7.9.2021 |
| Prijaté v pléne | 22.9.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 31.5.2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7.9.2021

Prijaté v pléne

22.9.2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Obchodovanie s ľuďmi je v prvom rade vážnym porušením ľudských práv. Porušujú sa ním základné práva – sloboda, dôstojnosť a rovnosť – zakotvené v mnohých nástrojoch, ako je Všeobecná deklarácia ľudských práv, Európsky dohovor o ľudských právach, Charta základných práv Európskej únie alebo Zmluva o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Hlavné príčiny obchodovania s ľuďmi spočívajú v zraniteľnosti obetí v dôsledku chudoby, rodových nerovností a násilia páchaného na ženách a deťoch, konfliktov a situácií po skončení konfliktu, nedostatočnej sociálnej integrácie, nedostatku príležitostí a zamestnania, nedostatočného prístupu k vzdelávaniu a detskej práce. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Obchodníci s ľuďmi využívajú tieto zraniteľné situácie na rozvoj kriminálneho, komplexného a vysoko lukratívneho obchodného modelu, ktorý je stále nízkorizikový a vysokoziskový. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pandémia zhoršila ekonomickú a sociálnu zraniteľnosť ľudí a obmedzila prístup k spravodlivosti a trestanie trestných činov. Zároveň sa vyvinul nový obchodný model náboru a vykorisťovania obetí prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vo všeobecnosti podporuje stratégiu EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 (ďalej len „stratégia“), ktorú predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“), bez toho, aby boli dotknuté pripomienky, návrhy a odporúčania uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV súhlasí s postojom Komisie, podľa ktorej je potrebné jednotným spôsobom zlepšiť kvalitu údajov zbieraných v členských štátoch v súvislosti s týmto javom (1). Boj proti obchodovaniu s ľuďmi si vyžaduje precízne, dôkladné a včasné pochopenie tohto javu, hlavne všetkých aktérov (obete, obchodníci s ľuďmi, používatelia) a operačných postupov sietí obchodovania s ľuďmi, aby bol tento boj účinnejší, a to najmä pri vypracúvaní vhodných riešení. Ak sa tak nedeje, dochádza k podceňovaniu a podhodnocovaniu skutočného rozsahu obchodovania s ľuďmi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV konštatuje, že opatrenia na boj proti obchodovaniu s ľuďmi nie sú dostatočne účinné a že je potrebné zintenzívniť tento boj v rámci komplexnejšej stratégie a prijatím ďalších opatrení (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV podporuje možnosť revízie smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi na základe vyhodnotenia jej vykonávania, pričom v boji proti obchodovaniu s ľuďmi je síce potrebné zlepšiť prostriedky sankcií, avšak nie je to postačujúce. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV vyzdvihuje a podporuje zámer zaviesť na úrovni EÚ minimálne normy, ktorými sa kriminalizujú siete zapojené do obchodovania s ľuďmi a ich vykorisťovania, ako aj využívanie služieb založených na vykorisťovaní obetí obchodovania s ľuďmi. Bude nevyhnutné zaistiť, aby sa kriminalizácia vzťahovala na celý reťazec obstarávania a uzatvárania subdodávateľských zmlúv zahŕňajúcich vykorisťovanie a obchodovanie s ľuďmi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV sa domnieva, že boj proti obchodovaniu s ľuďmi bude účinnejší len vtedy, ak bude vychádzať z komplexnejšej analýzy zohľadňujúcej sociálny rozmer kontextu, ktorý umožňuje jeho rozšírenie, čo sa pri koncipovaní stratégie berie do úvahy len príležitostne. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV tiež konštatuje (3), že existuje súvislosť medzi rozvojom obchodovania s ľuďmi v krajinách s nízkymi príjmami a obchodovaním s deťmi, „pričom väčšina z nich bola nútená do detskej práce“. Táto situácia súvisí s problémami rodín zaistiť živobytie pre svoje deti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV sa domnieva, že obrovské utrpenie obetí by malo viesť k tomu, že sa k ich situácii bude vo všetkých štátoch uplatňovať humanistický prístup. Hlavný prístup stratégie sa nemôže obmedziť len na repatriáciu alebo dobrovoľný návrat do krajiny pôvodu a podceňovaní tamojších podmienok, v ktorých by sa ocitli, v dôsledku čoho by sa zvýšila ich zraniteľnosť voči obchodníkom s ľuďmi, ale mal by zahŕňať aj uznanie práva na integráciu do hostiteľskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV konštatuje, že neexistuje žiadne opatrenie zamerané na uznanie a presadzovanie práv obetí, ani na poskytovanie okamžitej pomoci, podpory a ochrany (zdravotnej, právnej a inej), najmä pokiaľ ide o akúkoľvek formu sankcií vo vzťahu k tým, ktorí obete využívajú. EHSV navrhuje, aby Komisia tento návrh začlenila do stratégie. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV konštatuje, že v stratégii sa uznávajú ťažkosti, s ktorými sa stretávajú obete pri snahách znovu sa postaviť na nohy, a že príležitosti na ich začlenenie do trhu práce sú obmedzené, ale poukazuje na to, že sa nestanovuje nič, čo by tento stav zmenilo (4). S cieľom vyriešiť túto situáciu EHSV navrhuje, aby sa obetiam priznalo právo na integráciu do hostiteľskej spoločnosti, a to prostredníctvom vhodného a rýchleho procesu integrácie. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | V právnych predpisoch EÚ sa stanovuje možnosť udeliť obetiam povolenie na pobyt len vtedy, ak spolupracujú pri vyšetrovaní a stíhaní obchodníkov s ľuďmi. EHSV upozorňuje na skutočnosť, že táto situácia môže byť mimoriadne nevýhodná pre obete, pretože ich núti, aby prešli opakovane svojimi zážitkami a traumami, ktoré utrpeli, a to bez ohľadu na ich fyzické a duševné zdravie. EHSV navrhuje, aby sa tieto situácie posudzovali individuálne v závislosti od okolností a psychologického profilu každej obete a aby tieto obete mali okrem iného veľkú psychologickú podporu, ktorá by im pomohla opakovane prežiť traumy, ktoré utrpeli, a svedčiť o nich. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV víta pozíciu Komisie, pokiaľ ide o obhajobu nepotrestania obetí za trestnú činnosť, ktorú boli donútené páchať, ako aj – v zmysle ochrany obetí – preskúmanie smernice Rady z roku 2004 o povoleniach na pobyt pre obete obchodovania s ľuďmi. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EHSV v tejto súvislosti navrhuje, aby všetky obete trestného činu obchodovania s ľuďmi boli riadne odškodnené z verejných prostriedkov, pričom sa zohľadní závažnosť utrpenia, ktoré im bolo spôsobené. V prípadoch pracovného vykorisťovania budú mať právo uplatniť si aj nároky vyplývajúce z vykonanej práce a zodpovednosť by niesol priamy príjemca, t. j. konečný zamestnávateľ alebo v konkrétnych prípadoch príjemca poskytovaných služieb, ak sú „dodávateľské reťazce“ nepreniknuteľným labyrintom. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EHSV sa domnieva, že nedostatkom európskych právnych predpisov je skutočnosť, že nezohľadňujú situáciu menej kvalifikovaných a chudobnejších ekonomických prisťahovalcov, ktorí prichádzajú do Európy s cieľom nájsť lepšie životné a pracovné podmienky (čo sa už urobilo pre kvalifikovanejších prisťahovalcov alebo prisťahovalcov disponujúcich väčšími ekonomickými zdrojmi). Tento nedostatok prispel k tomu, že ekonomickí migranti sa zapájali do sietí obchodovania s ľuďmi z dôvodu neexistencie mechanizmov umožňujúcich ich legálne prisťahovalectvo. EHSV odporúča, aby európske inštitúcie vypracovali európske právne predpisy na riešenie tejto situácie. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EHSV sa domnieva, že začlenenie medzinárodného rozmeru (5) do stratégie zefektívňuje boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Konštatuje však, že sa kladie len malý dôraz na potrebu zaistiť dôstojné a vhodné hospodárske a sociálne podmienky (6) pre obyvateľstvo v krajinách pôvodu, čo je hlavným predpokladom sťaženia alebo zabránenia náboru obetí obchodovania s ľuďmi. EHSV navrhuje zhodnotiť a začleniť do stratégie rozmer rozvojovej spolupráce a snahy o dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja ako hlavný prostriedok na vytvorenie takýchto štrukturálnych podmienok. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EHSV konštatuje, že v súvislosti s hospodárskou činnosťou a obchodovaním s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania sa v stratégii nenachádza žiadny odkaz na nekalú hospodársku súťaž, ktorú praktizujú podniky využívajúce túto pracovnú silu, voči iným podnikom rešpektujúcim právne predpisy. Táto forma sociálneho dumpingu je nezlučiteľná so sociálnou zodpovednosťou podnikov a okrem policajnej a právnej oblasti by sa mala riešiť aj v oblasti sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EHSV konštatuje, že v odvetviach hospodárskej činnosti, v ktorých sa uplatňujú neformálnejšie postupy a pre ktoré je charakteristická neexistencia sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, je je väčšia tendencia využívať túto pracovnú silu vo väčšej miere. EHSV navrhuje, aby Komisia v záujme lepšieho boja proti pracovnému vykorisťovaniu zahrnula do stratégie aktívne zapojenie sociálnych partnerov do boja proti obchodovaniu s ľuďmi v súlade s ich právomocami a rešpektujúc ich nezávislosť, a tým aj podporu sociálneho dialógu a kolektívnych zmlúv ako základných nástrojov na tento účel. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EHSV víta nadchádzajúcu iniciatívu Komisie o udržateľnom riadení podnikov, ktorou sa má najmä zaistiť, aby verejné obstarávanie podporovalo transparentnosť a bolo sociálne zodpovedné (7). EHSV konštatuje, že na vnútroštátnej úrovni už boli uzavreté viaceré kolektívne zmluvy s cieľom predchádzať zneužívaniu a obchodovaniu na pracovisku a zabezpečiť odškodnenie obetí (8). EHSV odporúča, aby stratégia zahŕňala uvedené príklady osvedčených postupov, ktoré by sa mali propagovať a nasledovať v členských štátoch ako konkrétna forma zabezpečenia tejto transparentnosti. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | EHSV víta snahy Komisie posilniť účinnosť smernice o sankciách voči zamestnávateľom (ktorí neplnia platné právne predpisy), čo umožní sprísniť sankcie, ktoré sa na ne vzťahujú (9). |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | EHSV konštatuje, že stratégia neobsahuje zmienku o významnom zapojení organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, najmä odborových zväzov. Úloha a činnosti týchto organizácií v priebehu rokov, najmä v oblasti obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho a pracovného vykorisťovania, či vykorisťovania detí, identifikácie, oznamovania a boja proti týmto situáciám a aktívnej podpory obetí, by sa mali riadne zohľadniť a oceniť. EHSV navrhuje, aby sa toto zapojenie začlenilo do stratégie a aby sa tieto organizácie primerane podporovali, a to aj finančne. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | EHSV zároveň konštatuje, že v stratégii sa nespomína dôležitá podpora, ktorú organizácie občianskej spoločnosti, komunitné siete solidarity a sociálni partneri poskytujú pri ochrane, prijímaní a integrácii obetí, ani potreba finančnej podpory na vykonávanie týchto činností. EHSV navrhuje, aby Komisia tieto odporúčania začlenila do stratégie. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | EHSV podporuje názor, že v tomto boji je potrebné zapojiť okrem Europolu a Eurojustu aj Európsky orgán práce (ELA), a to v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi, najmä inšpektorátmi práce, posilniť jeho právomoci a vybaviť ho materiálnymi, najmä digitálnymi a ľudskými zdrojmi. EHSV preto navrhuje, aby Komisia v stratégii vyzvala členské štáty na dodržiavanie kvót stanovených v Dohovore Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 81 (10). |
| --- | --- |

1.26

2.   Súvislosti

| 2.1 | Vidíme, počúvame, čítame a nemôžeme ignorovať, že obchodovanie s ľuďmi spôsobuje obetiam obrovské utrpenie, zasahuje do ich dôstojnosti, zbavuje ich slobody, ničí ich životy. EHSV a všetci jeho členovia, ako aj všetci občania Európskej únie, si plne uvedomujú hrozný charakter obchodovania s ľuďmi a jeho škodlivé dôsledky pre obete a prejavujú im solidaritu a podporujú všetky opatrenia na boj proti tomuto obchodovaniu a jeho odstránenie. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Štúdie a správy prehĺbili poznatky o tomto jave a pomohli zlepšiť stratégie reakcie, napriek tomu však obchodovanie s ľuďmi každoročne ohrozuje tisíce ľudí, najmä žien a detí. Možno konštatovať, že






  i. | v rokoch 2017/-2018 bolo zaregistrovaných ďalších 14 000 obetí a ich počet by mohol byť vyšší, pretože pri zaznamenávaní takýchto prípadov existujú ťažkosti; |
| --- | --- | --- |

2.2

i.

v rokoch 2017/-2018 bolo zaregistrovaných ďalších 14 000 obetí a ich počet by mohol byť vyšší, pretože pri zaznamenávaní takýchto prípadov existujú ťažkosti;

| ii. | takmer polovica obetí sú občania EÚ a zvyšok občania tretích krajín – z Afriky, západného Balkánu a Ázie (11); |
| --- | --- |

ii.

takmer polovica obetí sú občania EÚ a zvyšok občania tretích krajín – z Afriky, západného Balkánu a Ázie (11);

| iii. | väčšinu obetí tvoria ženy a dievčatá, s ktorými sa obchoduje na účely sexuálneho vykorisťovania; |
| --- | --- |

iii.

väčšinu obetí tvoria ženy a dievčatá, s ktorými sa obchoduje na účely sexuálneho vykorisťovania;

| iv. | pracovné vykorisťovanie sa týka 15 % obetí, ale väčšina obetí nie je odhalená; |
| --- | --- |

iv.

pracovné vykorisťovanie sa týka 15 % obetí, ale väčšina obetí nie je odhalená;

| v. | hlavnými odvetviami obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania sú: poľnohospodárstvo/lesníctvo, stravovacie a ubytovacie služby, upratovanie, práce v domácnosti, spracovateľský priemysel (textilný a odevný priemysel, výroba potravín (12)); |
| --- | --- |

v.

hlavnými odvetviami obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania sú: poľnohospodárstvo/lesníctvo, stravovacie a ubytovacie služby, upratovanie, práce v domácnosti, spracovateľský priemysel (textilný a odevný priemysel, výroba potravín (12));

| vi. | väčšina obchodníkov s ľuďmi sú občania EÚ; |
| --- | --- |

vi.

väčšina obchodníkov s ľuďmi sú občania EÚ;

| vii. | táto trestná činnosť prináša obchodníkom s ľuďmi obrovské zisky, ktorých výška sa v roku 2015 odhadovala na 29,4 miliardy EUR, pričom približne 14 miliárd EUR pochádza zo sexuálneho vykorisťovania (13) a sa nezohľadňuje obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania (14); |
| --- | --- |

vii.

táto trestná činnosť prináša obchodníkom s ľuďmi obrovské zisky, ktorých výška sa v roku 2015 odhadovala na 29,4 miliardy EUR, pričom približne 14 miliárd EUR pochádza zo sexuálneho vykorisťovania (13) a sa nezohľadňuje obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania (14);

| viii. | hospodárske náklady súvisiace s obchodovaním s ľuďmi dosiahli v roku 2020 výšku 2,7 miliardy EUR; |
| --- | --- |

viii.

hospodárske náklady súvisiace s obchodovaním s ľuďmi dosiahli v roku 2020 výšku 2,7 miliardy EUR;

| ix. | obchodníci s ľuďmi využívajú sociálne nerovnosti, ako aj hospodársku a sociálnu zraniteľnosť ľudí; |
| --- | --- |

ix.

obchodníci s ľuďmi využívajú sociálne nerovnosti, ako aj hospodársku a sociálnu zraniteľnosť ľudí;

| x. | takmer štvrtina všetkých obetí obchodovania s ľuďmi sú deti a obchoduje sa s nimi na účely sexuálneho vykorisťovania (15); |
| --- | --- |

x.

takmer štvrtina všetkých obetí obchodovania s ľuďmi sú deti a obchoduje sa s nimi na účely sexuálneho vykorisťovania (15);

| xi. | vykorisťovanie obetí obchodovania s ľuďmi má najmä tieto formy: sexuálne vykorisťovanie, nútená práca, nútená trestná činnosť, nútené žobranie, obchodovanie s deťmi (16). |
| --- | --- |

xi.

vykorisťovanie obetí obchodovania s ľuďmi má najmä tieto formy: sexuálne vykorisťovanie, nútená práca, nútená trestná činnosť, nútené žobranie, obchodovanie s deťmi (16).

| 2.3 | Stratégia EÚ v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2021 – 2025 (17) prichádza v kontexte rastúceho povedomia o tom, že na jednej strane je boj proti obchodovaniu s ľuďmi pre EÚ povinnosťou vzhľadom na jej záväzok k ochrane ľudskej dôstojnosti a ľudských práv, a na druhej strane o tom, že dochádza k neustálemu nárastu obchodovania s ľuďmi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Od roku 2002 ide EÚ týmto smerom čoraz rozhodnejšie a pokračuje v ňom prostredníctvom návrhu stratégie (18). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ (19) bolo významným krokom vpred v boji proti obchodovaniu s ľuďmi a správne sa stala známou ako smernica o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Jav, známy ako nezákonné obchodovanie s ľuďmi, sa stal závažnejším a komplexnejším. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Smernicou sa prijala širšia koncepcia obchodovania s ľuďmi s cieľom zahrnúť nové formy vykorisťovania osôb, ktoré sú obeťami obchodovania. EHSV osobitne upozorňuje na jej článok 2 – Trestné činy súvisiace s obchodovaním s ľuďmi, v ktorej sa stanovujú hlavné línie boja proti obchodovaniu s ľuďmi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV pripomína, že už prijal sériu stanovísk, ktoré sa zaoberajú obchodovaním s ľuďmi, a ktorých závery v danom období prispeli k boju proti tomuto problému. Práve v tejto súvislosti Komisia predkladá tento návrh stratégie, ktorý je rozdelený do šiestich kapitol (20). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komisia v jednotlivých kapitolách prijíma svoje záväzky (26) a vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na vykonávanie stratégie v príslušnom rozsahu pôsobnosti (16), pričom celkovo ide o štyridsaťdva činností stanovených v stratégii. |
| --- | --- |

2.8

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Potreba údajov (oboznámenie sa so skutočnosťou)

| 3.1.1 | EHSV vyzdvihuje konštatovanie Komisie, že obchodovanie s ľuďmi v EÚ a počet obetí aj napriek prijatým iniciatívam naďalej rastie, pričom to prináša veľmi vysoké ľudské, sociálne a hospodárske náklady. Je tomu tak najmä v dôsledku obchodných postupov zločineckých organizácií. EHSV poukazuje na to, že počet identifikovaných a predpokladaných obetí odráža závažnosť situácie. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Je však potrebné zvýšiť informovanosť o tejto skutočnosti, pričom je naďalej ťažké oboznámiť sa lepšie so situáciou, najmä vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19, ktorá komplikuje prístup k niektorým údajov v situácii, keď je z dôvodu prísnych obmedzení fyzických kontaktov zredukovaný personál v súkromnom a verejnom sektore. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Boj proti obchodovaniu s ľuďmi

| 3.2.1 | EHSV poukazuje na to, že stratégia sa zameriava na kriminálne a bezpečnostné aspekty boja proti obchodovaniu s ľuďmi ako zločinu, čo je podstatou jej opatrení, a zaoberá sa rôznymi rozmermi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EHSV konštatuje, že v stratégii sa v tejto súvislosti oceňuje úloha právnych predpisov s dôrazom na smernicu o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. Zároveň však poukazuje na to, že aj napriek monitorovaniu jej vykonávania zo strany Komisie je jej transpozícia nerovnomerná a predovšetkým na to, že mnohí páchatelia zostávajú v EÚ nepotrestaní a počet obchodníkov s ľuďmi, ktorí sú potrestaní, je stále nízky (21). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Sociálny rozmer boja proti obchodovaniu s ľuďmi

| 3.3.1 | EHSV berie na vedomie konštatovanie v oznámení (22), že „mladé ženy a maloleté osoby z rómskych komunít sú obzvlášť zraniteľné voči vykorisťovaniu a obchodovaniu s ľuďmi v dôsledku viacerých sociálno-ekonomických faktorov, ako je viacrozmerná chudoba“. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že osoby, ktoré čelia viacrozmernej chudobe v kombinácii s vlastnými charakteristikami (ľudia so zdravotným postihnutím, LGBTI osoby atď.), sú tiež obzvlášť zraniteľní voči vykorisťovaniu a obchodovaniu s ľuďmi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV tiež konštatuje (23), že existuje súvislosť medzi rozvojom obchodovania s ľuďmi v krajinách s nízkymi príjmami a obchodovaním s deťmi, „pričom väčšina z nich bola nútená do detskej práce“. Táto situácia súvisí s problémami rodín zaistiť živobytie pre svoje deti. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EHSV berie na vedomie a veľmi pozitívne hodnotí skutočnosť, že ELA, inšpektoráty práce v členských štátoch, sociálni partneri, mnohé organizácie občianskej spoločnosti a mnohé orgány sociálnej komunikácie a sociálne médiá neustále nahlasujú protispoločenskú činnosť a bojujú proti obchodovaniu s ľuďmi, a to najmä výmenou a šírením informácií, podávaním správ a riešením situácií a hľadaním rôznych riešení na ochranu obetí a postih obchodníkov s ľuďmi. EHSV navrhuje Komisii, aby sa tieto zásahy zahrnuli do stratégie a vyzdvihli ako príklady osvedčených postupov, ktoré je vhodné nasledovať. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EHSV pripomína, že mnohé organizácie občianskej spoločnosti, ktoré prijali mimoriadne užitočné opatrenia v rôznych oblastiach tohto boja a poskytovania podpory obetiam (záchrana stroskotancov na mori, prijímanie obetí, podpora ich integrácie atď.), boli v niektorých prípadoch kriminalizované. EHSV odmieta túto pozíciu a vyzýva Komisiu, aby túto skutočnosť zohľadnila v stratégii. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Práva obetí

| 3.4.1 | EHSV sa domnieva, že situácia obetí nie je v oznámení dôsledne riešená humanistickým spôsobom. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EHSV sa nazdáva, že prístup obetí k svojim právam by mal byť ústrednou otázkou v súlade s prístupom vždy zameraným na ľudskú dôstojnosť obetí a ich ľudské práva. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EHSV zdôrazňuje, že situácia obetí, ktoré nie sú občanmi EÚ, je ešte ťažšia. EHSV pripomína, že existuje mnoho situácií, keď obchodníci s ľuďmi môžu mať prístup k obetiam, či už sú občanmi EÚ alebo tretích krajín, a tieto môžu byť vystavené riziku opätovného obchodovania. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Komplexnosť stratégie a jej vykonávanie

| 3.5.1 | EHSV si uvedomuje skutočnosť, ktorú zdôrazňuje aj Komisia, že obete sú prevádzané do EÚ v rámci zmiešaných migračných tokov pri využití všetkých trás a prostredníctvom všetkých zločineckých organizácií (24). Reakcia na túto skutočnosť sa nemôže obmedziť na boj proti prevádzačskej sieti, ale mala by byť rozsiahlejšia. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EHSV zdôrazňuje, že stratégiu boja proti obchodovaniu s ľuďmi preto nemožno vnímať izolovane od nového Európskeho paktu o prisťahovalectve a azyle, ani od Akčného plánu pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (25). EHSV poukazuje na to, že akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv by sa mal vnímať aj ako zastrešujúci rámec sociálnej stratégie EÚ. EHSV odporúča Komisii, aby zabezpečila hladkú koordináciu s ostatnými sociálnymi politikami EÚ, vytvorila synergie a zefektívnila ich. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EHSV podporuje spoločné vyhlásenia desiatich európskych agentúr, v ktorom sa zaväzujú k spolupráci, a navrhuje, aby sa každoročne podávali správy o vykonanej činnosti. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EHSV víta rodové hľadisko v stratégii, ako aj niekoľko návrhov na zlepšenie boja proti obchodovaniu s ľuďmi, keď sú obeťami deti. |
| --- | --- |

3.5.4

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Kapitola 2

| 4.1.1 | EHSV sa domnieva, že je potrebné účinne zabezpečiť ochranu obetí vo všetkých štádiách, najmä žien a detí (26). Na tento účel treba zapojiť organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v tejto oblasti a sociálnych partnerov do všetkých fáz procesu. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EHSV víta a podporuje postoj Komisie, že vykonávanie smernice o boji proti obchodovaniu s ľuďmi sa musí zabezpečiť vo všetkých členských štátoch a jej preskúmanie by sa malo zakladať na dôkladnom posúdení zistených obmedzení a na vývoji v oblasti obchodovania s ľuďmi, najmä pokiaľ ide o nábor a vykorisťovanie obetí prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EHSV sa domnieva, že v stratégii by mal prevládať prístup, podľa ktorého by obete, ak chcú, mali mať možnosť znovu plne využívať svoje ľudské práva, a to v prvom rade tým, že sa im zabezpečí prístup k ochrane a odškodneniu za utrpenie, ktoré podstúpili, a najmä prístup k práci s príslušnými právami podľa miesta pobytu. Stredobodom by teda nemala byť repatriácia alebo iná forma návratu obetí do ich krajín pôvodu. Vždy by mali byť snahy o integráciu obetí, ak sa tieto rozhodnú zostať v krajine, v ktorej sa nachádzajú, alebo keď sa slobodne rozhodnú vrátiť do svojej krajiny pôvodu. Podľa EHSV by sa obetiam malo priznať právo na integráciu do hostiteľskej spoločnosti, a to prostredníctvom vhodného a rýchleho procesu integrácie. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EHSV víta záväzok Komisie zabezpečiť primerané finančné prostriedky na boj proti obchodovaniu s ľuďmi v rámci EÚ aj mimo nej (27). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Kapitola 3

| 4.2.1 | EHSV víta návrh Komisie, aby členské štáty zvážili kriminalizáciu vedomého využívania služieb vynútených od osôb, ktoré sa stali obeťami obchodovania s ľuďmi (28). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EHSV navrhuje, aby sa v spolupráci s inšpektorátmi práce členských štátov a ELA podporovalo zapojenie sociálnych partnerov do vnútroštátnych a cezhraničných operácií zameraných na monitorovanie a boj proti obchodovaniu s ľuďmi a nútenej práci. EHSV konštatuje, že na vnútroštátnej úrovni už boli uzavreté viaceré kolektívne zmluvy s cieľom predchádzať zneužívaniu a obchodovaniu na pracovisku a zabezpečiť odškodnenie obetí (29). EHSV odporúča, aby stratégia zahŕňala tieto príklady osvedčených postupov, ktoré by sa mali propagovať a nasledovať v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EHSV upozorňuje, že je tiež potrebné analyzovať dôsledky masívneho šírenia nových foriem práce, pokiaľ ide o obchodovanie s ľuďmi, a ich vplyv na nové formy pracovného vykorisťovania. V oznámení sa správne odkazuje na využívanie digitálnych sietí, avšak viac so zameraním na obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania než na pracovné vykorisťovanie, na ktorého účely sa využívajú najmä digitálne platformy. EHSV odporúča, aby stratégia mala v tomto prístupe komplexnú víziu. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EHSV podporuje záväzok Komisie zabezpečiť, aby v hodnotových reťazcoch európskych podnikov nedochádzalo k nútenej práci a aby dodávateľské reťazce podnikov EÚ nezahŕňali detskú prácu (30). |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Kapitola 4

| 4.3.1 | EHSV súhlasí s konštatovaním, že organizovaná trestná činnosť sa snaží preniknúť do legálnej hospodárskej činnosti, s čím súvisia riziká pre samotnú spoločnosť. Je preto potrebné bojovať proti nej, a to najmä prostredníctvom systematického využívania finančného vyšetrovania v rámci policajných vyšetrovaní, ako aj vypracovaním pevného rámca na identifikáciu, zaistenie a konfiškáciu príjmov z trestnej činnosti (31). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné posilniť kapacity na boj proti obchodovaniu s ľuďmi prostredníctvom systematickej odbornej prípravy pracovníkov v oblasti justície a úradníkov orgánov presadzovania práva, pričom treba mať na pamäti, že odborná príprava by mala vždy zohľadňovať hľadisko a potreby obetí (32). EHSV osobitne upozorňuje na potrebu zvýšiť ľudské zdroje útvarov, ktoré sa zaoberajú touto problematikou. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EHSV sa domnieva, že boj proti obchodnému modelu náboru a vykorisťovania obetí prostredníctvom internetu si vyžaduje dodržiavanie právnych povinností, ktoré sú už uložené platformám, a dialóg s technologickými a internetovými spoločnosťami s cieľom obmedziť ich využívanie na nábor a vykorisťovanie obetí (33). EHSV sa nazdáva, že európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií (34) by mohlo byť užitočným nástrojom na monitorovanie nezákonných online náborových kanálov na obchodovanie s ľuďmi. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť, aby poskytovatelia internetových služieb a prepojené spoločnosti podporovali boj proti obchodovaniu s ľuďmi prostredníctvom identifikácie a odstraňovania materiálu súvisiaceho s vykorisťovaním a zneužívaním obetí. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EHSV osobitne upozorňuje na skutočnosť, že úspech boja za rozloženie modelu trestnej činnosti a zastavenie vykorisťovania obetí obchodovania s ľuďmi závisí vo veľkej miere od aktívneho zapojenia spoločnosti ako celku a najmä občanov, miestnych samospráv, vzdelávacieho systému, systému zdravotnej starostlivosti, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti a posolstiev šírených sociálnymi médiami a sieťami Spoločnosť nesie spoločnú zodpovednosť za boj proti trestnej činnosti obchodovania s ľuďmi. EHSV navrhuje, aby sa v stratégii zohľadnili konkrétne informačné a vzdelávacie programy zamerané na týchto inštitucionálnych a sociálnych aktérov, keďže účinnosť stratégie priamo súvisí s ich angažovanosťou a efektívnosťou. |
| --- | --- |

4.3.5

4.4   Kapitola 5

| 4.4.1 | EHSV sa domnieva, že by sa mali podporovať účinnejšie systémy poskytovania informácií obetiam obchodovania s ľuďmi s cieľom zabezpečiť ich ochranu a práva na úrovni všetkých členských štátov prostredníctvom koordinovaných reakcií a s odborno pomocou organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a medzinárodných mimovládnych organizácií, pričom by sa okrem iného mala zohľadniť výmena najlepších postupov (35). |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EHSV podporuje pozíciu Komisie, pokiaľ ide o obhajobu nepotrestania obetí za trestnú činnosť, ktorú boli donútené páchať, ako aj – v zmysle ochrany obetí – preskúmanie smernice Rady z roku 2004 o povoleniach na pobyt pre obete obchodovania s ľuďmi. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EHSV súhlasí s postojom Komisie, pokiaľ ide o posilnenie spolupráce v oblasti európskeho referenčného mechanizmu. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Pokiaľ ide o deti, EHSV upozorňuje na to, že by sa mal zohľadniť ich život, keďže traumatizujúca udalosť v detskom veku sa premietne do obdobia dospievania a dospelosti. EHSV sa domnieva, že monitorovanie vývoja týchto detí by malo byť súčasťou stratégie na podporu obetí. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Kapitola 6

| 4.5.1 | EHSV zdôrazňuje, že na medzinárodnej scéne je dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja kľúčovým pilierom vytvárania hospodárskych, sociálnych, ľudských práv a politických podmienok v krajinách pôvodu, ktoré umožňujú ich občanom žiť dôstojný život v mieri a bezpečnosti. Spolupráca v oblasti udržateľného rozvoja uskutočňovaná zo strany EÚ a členských štátov je jedným z ich hlavných nástrojov, ktorý EHSV vyzdvihuje a podporuje, a tiež navrhuje, aby bola v tejto stratégii uznaná a začlenená. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EHSV podporuje úsilie Komisie v oblasti vonkajšej činnosti v spolupráci s rôznymi agentúrami Organizácie Spojených národov a Rady Európy v boji proti obchodovaniu s ľuďmi, no poukazuje na to, že dlhodobé a plodné skúsenosti v oblasti boja proti obchodovaniu s ľuďmi má MOP (36). Rovnako aj Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) má dôležitý súbor skúseností a osvedčených postupov, ktoré treba zohľadniť. EHSV odporúča, aby Komisia začlenila tieto agentúry do medziinštitucionálnych vzťahov, prostredníctvom ktorých bude pracovať na realizácii stratégie. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | EHSV sa domnieva, že existencia zmiešaných migračných tokov, prostredníctvom ktorých dochádza k prevádzačstvu migrantov súbežne s nezákonným obchodovaním s ľuďmi, by sa nemala vnímať len z hľadiska boja proti prevádzačským sieťam, a poukazuje v tejto súvislosti na Nový pakt o migrácii (37) |
| --- | --- |

4.5.3

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 171 final, s 9, 12.

1

(2)  COM(2021) 171 final, poznámky pod čiarou na s. 4 (20), s. 10 (39 a 41).

2

(3)  COM(2021) 171 final, kapitola 6 – Medzinárodný rozmer.

3

(4)  COM(2021) 171 final, s. 16.

4

(5)  COM(2021) 171 final, kapitola 6 – Medzinárodný rozmer.

5

(6)  COM(2021) 171 final, s. 15.

6

(7)  COM(2021) 171 final, s. 7.

7

(8)  Pozri správu MOP z roku 2021 o prístupe k ochrane a náprave pre obete obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania v Belgicku a Holandsku.

8

prístupe k ochrane a náprave pre obete obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania v Belgicku a Holandsku

(9)  COM(2021) 171 final, s. 7 a s. 8.

9

(10)  V Dohovore MOP č. 81 (o inšpekcii práce) sa stanovuje, že na každých 10 000 pracovníkov pripadá jeden inšpektor práce.

10

(11)  COM(2021) 171 final, s. 1 a s. 17.

11

(12)  COM(2021) 171 final, s. 6.

12

(13)  COM(2021) 171 final, s. 6.

13

(14)  COM(2021) 171 final, s. 6.

14

(15)  COM(2021) 171 final, s. 12.

15

(16)  COM(2021) 171 final, s. 10.

16

(17)  COM(2021) 171 final.

17

(18)  Ide o: Rámcové rozhodnutie Rady 2003/577/SVV z 19. júla 2002 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi (Ú. v. ES L 203, 1.8.2002, s. 1); plán EÚ osvedčených postupov, noriem a spôsobov práce pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi a jeho predchádzanie (2005); Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi (1. februára 2008); Štokholmský program – otvorená a bezpečná Európa, ktorá slúži občanom a chráni ich (2010).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1).

19

(20)  Boj proti obchodovaniu s ľuďmi Ú. v. EÚ C 51, 17.2.2011, s. 50; Preventívne opatrenia na ochranu detí pred sexuálnym zneužívaním Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 154; Stratégia EÚ na roky 2012 – 2016 zameraná na odstránenie obchodovania s ľuďmi Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 115; Európsky program v oblasti bezpečnosti Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 51.

20

(21)  COM(2021) 171 final, s. 10.

21

(22)  COM(2021) 171 final, kapitola 5 – Ochrana, podpora a posilnenie postavenia obetí, najmä žien a detí.

22

(23)  COM(2021) 171 final, kapitola 6 – Medzinárodný rozmer.

23

(24)  COM(2021) 171 final, kapitola 6 – Medzinárodný rozmer.

24

(25)  COM(2021) 171 final, s. 16.

25

(26)  COM(2021) 171 final, kapitola 2.

26

(27)  COM(2021) 171 final, s. 5.

27

(28)  COM(2021) 171 final, s. 6.

28

(29)  Pozri správu MOP z roku 2021 o prístupe k ochrane a náprave pre obete obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania v Belgicku a Holandsku.

29

prístupe k ochrane a náprave pre obete obchodovania s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania v Belgicku a Holandsku

(30)  COM(2021) 171 final, s. 8.

30

(31)  COM(2021) 171 final, s. 9.

31

(32)  COM(2021) 171 final, s. 10.

32

(33)  COM(2021) 171 final, s. 11.

33

(34)  Pozri GR CONNECT Európskej komisie.

34

(35)  V tejto súvislosti je osvedčeným postupom nový systém prijatý v Portugalsku, „Systém vnútroštátnej reklasifikácie detí, ktoré sú (predpokladanými) obeťami obchodovania s ľuďmi“.

35

(36)  Dohovor č. 29/1930 o nútenej alebo povinnej práci, Dohovor č. 105/1957 o zrušení nútenej práce a protokol MOP z roku 2014 k Dohovoru o nútenej alebo povinnej práci.

36

(37)  COM(2021) 171 final, s. 18.

37

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/86

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Stratégia EÚ v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie

[COM(2021) 120 final]

(2021/C 517/13)

| Spravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Spravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Konzultácia | Európska komisia, 31. 5. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 31. 5. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Cieľom stratégie v oblasti udržateľného dobrovoľného návratu a reintegrácie je stanoviť spoločný prístup k navrhovaniu, rozvoju a vykonávaniu programov asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie (AVRR), ktoré realizujú členské štáty, vymedziť spoločné ciele a podporiť súdržnosť medzi národnými programami navzájom a medzi týmito programami a Európskou úniou. Stratégia sa zameriava aj na podporu a vytvorenie spoločných nástrojov a zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veľká rozmanitosť existujúcich nástrojov a prístupov uplatňovaných v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie doteraz viedla k miešaniu iniciatív, programov a projektov, ktorým často chýbajú spoločné referenčné rámce, čo sťažuje ich hodnotenie, ale aj ich účinné vykonávanie. Cieľom tejto stratégie je napredovať v harmonizácii týchto referenčných rámcov a podporiť spoluprácu európskych krajín pri rozvoji programov AVRR. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta stratégiu ako nástroj riadenia zameraný na zlepšenie koordinácie a spoločných cieľov členských štátov v oblasti riadenia migrácie. EHSV súhlasí s prístupom Komisie, ktorá chce okrem iných pretrvávajúcich výziev ďalej preskúmať a harmonizovať nástroje, zhromažďovať údaje a poskytovať poradenstvo zúčastneným osobám s cieľom riešiť fragmentáciu prístupov, znížiť náklady na návrat alebo zlepšiť finančné krytie týchto programov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV však rovnako ako pri predchádzajúcich príležitostiach vyjadruje poľutovanie nad tým, že opatrenia na zlepšenie regulárnych možností vstupu, ktoré sa týkajú väčšiny cudzincov žijúcich v Európskej únii, sa rozvíjajú neskôr a v obmedzenejšom rozsahu ako návrhy zamerané na riešenie problémov súvisiacich s neregulárnosťou. Na ponúknutie alternatív, ktoré prekračujú rámec kontrol na hraniciach a návratu, je nevyhnutný komplexný prístup. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že väčšina návratov nefunguje správne z dôvodu nedostatočného zapojenia krajín pôvodu, ako aj neochoty osôb v neregulárnej situácii. V tejto súvislosti, hoci víta úsilie Komisie, môže len vyjadriť pochybnosti, pokiaľ ide o účinnosť niektorých z uvedených návrhov, ako je sponzorovaný návrat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je zároveň znepokojený budúcou úlohou agentúry Frontex, najmä vzhľadom na uverejnenie správy Európskeho parlamentu o porušovaní práv touto európskou agentúrou (1). EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné vyžadovať, aby sa zaviedli pružné a účinné mechanizmy monitorovania a kontroly činnosti (zodpovednosť) agentúry Frontex a aby sa jej činnosť upravila v súlade s dodržiavaním ľudských práv. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje lepšiu koordináciu medzi všetkými zainteresovanými stranami, ako aj plánované zlepšenia na posilnenie solidarity medzi členskými štátmi a spolupráce s tretími krajinami. Takisto úsilie o zlepšenie poradenstva a usmernení v oblasti návratu a zapojenie občianskej spoločnosti do opatrení v oblasti návratu, a najmä udržateľnej reintegrácie. Zároveň víta úsilie o zlepšenie dostupnosti zdrojov a zhromažďovania údajov, ako aj výmenu osvedčených postupov v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad uvedeným cieľom, ktorým je zvýšenie počtu rýchlych dobrovoľných návratov z vonkajších hraníc, pre nedostatok záruk, ktoré môžu znamenať. Je osobitne znepokojený tým, že dobrovoľné návraty sa môžu stať eufemizmom pre vyhosťovanie alebo poskytovanie finančnej náhrady cieľovým krajinám, aby prijímali týchto navrátilcov, bez toho, aby dostatočne zohľadnili ich želania a, čo je ešte znepokojujúcejšie, ich práva. EHSV tiež upozorňuje na kontraproduktívnosť poskytovania stimulov v rámci programov, ktoré sú založené na existencii osôb v neregulárnej situácii, pretože to môže odradiť krajiny pôvodu od akejkoľvek snahy obmedziť tieto toky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV v tejto súvislosti naďalej považuje takmer výlučné zameranie prisťahovaleckej a azylovej politiky Európskej únie na boj proti neregulárnej situácii, či už na hraniciach alebo prostredníctvom dobrovoľných a nútených návratov, za jej strategickú slabinu. Preto opätovne vyzýva Komisiu, aby preskúmala svoj referenčný rámec a účinne sa snažila o integrovaný prístup k prisťahovaleckej a azylovej politike, ktorá podporuje riadnu, regulárnu a bezpečnú mobilitu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontext

| 2.1. | Uľahčenie dobrovoľného návratu je od prijatia smernice o návrate v roku 2018 strategickým cieľom migračnej politiky Európskej únie, ako sa uvádza aj v Novom pakte o migrácii a azyle. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dobrovoľný návrat sa považuje za nástroj, ktorý umožňuje migrantom neregulárne sa zdržiavajúcim na území EÚ, vrátiť sa do svojich krajín pôvodu. Tento nástroj umožňuje dobrovoľné rozhodovanie migrantov, uľahčuje readmisiu v krajine pôvodu a umožňuje lepšiu reintegráciu do hostiteľskej spoločnosti ako postupy núteného návratu. Zo 491 195 neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol v roku 2019 nariadený návrat, sa do tretej krajiny skutočne vrátilo 142 320 migrantov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom stratégie je stanoviť spoločný prístup k navrhovaniu, rozvoju a vykonávaniu programov asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie (AVRR), ktoré podporujú členské štáty, vymedziť spoločné ciele a podporiť súdržnosť medzi národnými programami navzájom a medzi týmito programami a Európskou úniou. Medzi ciele stratégie patrí aj podpora a vytváranie spoločných nástrojov a zlepšovanie spolupráce medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Účelom pomoci pri návrate a reintegrácii je pomôcť neregulárnym migrantom dobrovoľne sa vrátiť a začať nezávislý život vo svojej krajine pôvodu, čím sa zníži riziko opätovného neregulárneho prisťahovalectva. Pomoc pri návrate môže zahŕňať napríklad poradenstvo pred odchodom, psychologicko-sociálnu podporu a pomoc pri organizácii cesty, pomoc pri riešení okamžitých zdravotných potrieb a/alebo finančnú podporu na uľahčenie návratu a stabilizáciu života po príchode. Cieľom pomoci pri reintegrácii je pomôcť jednotlivcovi úspešne sa opätovne začleniť do spoločnosti a môže zahŕňať okamžitú pomoc a poradenstvo po príchode, podporu pri hľadaní alebo vytváraní činností generujúcich príjem pre navrátilcov, ako aj činnosti s miestnymi komunitami. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EÚ priamo alebo prostredníctvom programov členských štátov financuje značný počet opatrení spojených s dobrovoľným návratom a reintegráciou. V rokoch 2014 až 2018 bolo takmer 60 programov AVRR financovaných z prostriedkov fondu AMIF a podobné iniciatívy sa financovali aj prostredníctvom Európskeho rozvojového fondu a nástrojov, ako je nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) a nástroj predvstupovej pomoci (IPA). Na druhej strane majú mnohé členské štáty vlastné programy AVRR. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Táto rozmanitosť nástrojov viedla k miešaniu iniciatív, programov a projektov, ktorým často chýbajú spoločné referenčné rámce, čo sťažuje ich hodnotenie, ale aj ich účinné vykonávanie. Cieľom tejto stratégie je napredovať v harmonizácii týchto referenčných rámcov a podporiť spoluprácu európskych krajín pri rozvoji programov AVRR. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V stratégii, ktorú predstavila Komisia, sa stanovujú tieto ciele: 1. zvýšiť akceptovanie dobrovoľných návratov medzi migrantmi a ich podiel na celkovom počte návratov; 2. vytvoriť ďalší spôsob spolupráce a solidarity medzi členskými štátmi, ktorý prispeje k sponzorovaniu návratov; 3. zlepšiť efektívnosť individuálnej a komunitnej pomoci, zredukovať nedostatky a duplicitu a posilniť synergie s ostatnými darcami a tretími krajinami, a to aj prostredníctvom lepšej ochrany zraniteľných migrantov; 4. určiť formu opatrení v oblasti udržateľných návratov a reintegrácie s cieľom zohľadniť potreby jednotlivca a reagovať na ne; 5. podporovať udržateľnosť návratov a obmedzovať opätovné neregulárne prisťahovalectvo, a to aj podporou hostiteľských komunít; 6. zlepšiť udržateľnosť individuálnych opatrení v oblasti reintegrácie, ako aj opatrení na úrovni Únie, a ich prínos k rozvojovým plánom tretích krajín, a to aj prostredníctvom prepojenia s inými činnosťami financovanými na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie; 7. zvýšiť kapacity a zapojenie tretích krajín v súvislosti s procesmi návratu, readmisie a reintegrácie; 8. prepojiť uvedené ciele s prístupom založeným na právach a zameraným na migrantov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dobrovoľný návrat ponúka navrátilcom skutočné príležitosti a zohľadňujú sa pri ňom ich potreby, očakávania a vyhliadky po návrate. V rámci spolupráce s tretími krajinami môže zároveň rátať so zapojením krajín návratu. Reintegrácia je kľúčom k efektívnosti a dôveryhodnosti programov návratu, keďže zahŕňa vývoj nástrojov, ktoré pomôžu migrantom prekonať sociálno-ekonomické a psychologicko-sociálne ťažkosti, ktorým čelia pri návrate do vlastnej komunity, a zvýšiť udržateľnosť ich návratu. Regintegrácia by sa mala realizovať so zapojením vnútroštátnych orgánov a miestnych samospráv, miestnych hostiteľských komunít a občianskej spoločnosti, ktoré pomôžu navrátilcovi a jeho miestnej komunite ako celku získať konkrétne vyhliadky do budúcnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Na podporu zainteresovaných strán pri vykonávaní sa v stratégii navrhnú konkrétne operačné postupy v záujme dosiahnutia uvedených cieľov a súbor nástrojov od IT riešení až po odstránenie chýbajúcich informácií a uľahčenie správy údajov s cieľom zamerať sa na riadenie projektov, tvorbu programu v oblasti rozvoja a budovanie kapacít. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Stratégia je výsledkom otvoreného procesu účasti, do ktorého boli zapojení rôzni kľúčoví aktéri, ako aj vnútroštátne orgány zodpovedné za programy AVRR, subjekty zapojené do projektov návratu, siete služieb atď. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Pripomienky k predloženiu stratégie v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie

| 3.1. | EHSV víta stratégiu v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie ako nástroj riadenia zameraný na zlepšenie koordinácie a spoločných cieľov členských štátov v oblasti riadenia migrácie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že revízia nástroja, akým je dobrovoľný návrat a reintegrácia, ponúka priestor na zlepšenia, ako sú tie, ktoré Komisia identifikovala vo svojom oznámení. EHSV sa domnieva, že s cieľom zlepšenia účinnosti týchto nástrojov je dôležité riešiť fragmentáciu prístupov, znížiť náklady na návrat; zlepšiť zhromažďovanie informácií; zlepšiť systém poradenstva pre navrátilcov; zlepšiť koordináciu medzi zapojenými stranami; podporiť udržateľnosť projektov v oblasti dobrovoľného návratu a reintegrácie alebo zvýšiť finančné krytie týchto programov. Takisto sa považuje za nevyhnutné zlepšiť zhromažďovanie údajov a identifikáciu osvedčených postupov s cieľom vymieňať si získané skúsenosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV však rovnako ako pri predchádzajúcich príležitostiach (stanovisko SOC/649 (2)) vyjadruje poľutovanie nad tým, že opatrenia na zlepšenie regulárnych možností vstupu, ktoré sa týkajú väčšiny cudzincov žijúcich v Európskej únii, sa rozvíjajú neskôr a v obmedzenejšom rozsahu ako návrhy zamerané na riešenie problémov súvisiacich s neregulárnym pobytom. Pripomína, že na to, aby sa mohli ponúknuť alternatívy, ktoré prekračujú rámec kontrol na hraniciach a návratu, je nevyhnutný komplexný prístup. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV si uvedomuje ťažkosti, ktorým čelí väčšina členských štátov pri zabezpečovaní účinných návratov, ako aj vôľu Komisie dosiahnuť spoločný a účinný európsky systém návratov. EHSV napriek tomu pripomína, že väčšina návratov nefunguje správne z dôvodu nedostatočného zapojenia krajín pôvodu, ako aj neochoty osôb v neregulárnej situácii. Dobrovoľný návrat s cieľom zabrániť nútenému vyhosteniu nemožno chápať ako opatrenie bez obmedzení. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV opätovne vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o sponzorovaný návrat, keďže stimuly pre členské štáty, aby sa zapojili do tohto mechanizmu, ktorý je aj naďalej založený na dobrovoľnej solidarite, nie sú jasné. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV oceňuje úsilie Komisie v oblasti návratu, a to tak pri monitorovaní národných programov, ako aj pokiaľ ide o iniciatívy financované samotnou EÚ. V tejto súvislosti treba zdôrazniť úlohu Európskej siete pre návrat a reintegráciu, ktorá uľahčuje spoluprácu medzi orgánmi zodpovednými za migráciu. Komisia plánuje, že od roku 2022 prevezme agentúra Frontex činnosť tejto siete, čo je pre EHSV veľkým problémom vzhľadom na správu pracovnej skupiny Európskeho parlamentu o porušovaní práv touto európskou agentúrou. EHSV sa domnieva, že v súvislosti s týmto plánom je potrebné, aby sa zaviedli pružné a účinné mechanizmy monitorovania a kontroly činnosti (zodpovednosť) agentúry Frontex a aby sa jej činnosť upravila v súlade s dodržiavaním ľudských práv (3). Tento bod sa musí zdôrazniť, pretože ochrana ľudských práv je kľúčová vo všetkých činnostiach Európskej únie, a to aj v migračnej politike a v procesoch návratu a reintegrácie, a audit úlohy agentúry Frontex by sa mal dať vykonať (a v prípade potreby urobiť nápravu) v reálnom čase. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Programy návratu a reintegrácie mobilizujú veľkú skupinu aktérov, poskytovateľov služieb a odbornej prípravy, výmenu informácií a zdrojov, a to tak v krajinách odchodu, ako aj v krajinách príchodu. Táto dynamika je založená na prítomnosti osôb v neregulárnej situácii na európskom území a to spôsobuje obavy, že by mohol vzniknúť priestor na ekonomické aktivity, ktoré budú profitovať presne z tejto neregulárnej situácie ľudí, čo môže zase podporiť tento spôsob prisťahovalectva s očakávaním (dobrovoľného alebo núteného) návratu. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Niektoré ďalšie pripomienky k prístupu stratégie

| 4.1. | EHSV naďalej považuje takmer výlučné zameranie prisťahovaleckej a azylovej politiky Európskej únie na boj proti neregulárnej situácii, či už na hraniciach alebo prostredníctvom dobrovoľných a nútených návratov, za strategickú slabinu. Predchádzanie neregulárnosti si vyžaduje vytvorenie pravidelných, flexibilných, bezpečných a účinných mechanizmov vstupu, ktoré zároveň obmedzujú možnosti vytvorenia priestoru na ekonomické využívanie takýchto neregulárnych situácií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad uvedeným cieľom, ktorým je zvýšenie počtu rýchlych dobrovoľných návratov z vonkajších hraníc, pre nedostatok záruk, ktoré môžu znamenať. Ak sa proces dobrovoľného návratu chápe ako premyslené rozhodnutie (danej osoby), ktoré zahŕňa reintegračné opatrenia (so zapojením správnych orgánov oboch krajín), nasadenie tohto modelu na hraniciach by bola nepochopiteľná. V opačnom prípade by sa dobrovoľný návrat mohol chápať ako eufemizmus pre vyhosťovanie alebo poskytovanie finančnej náhrady cieľovým krajinám, ktoré prijímajú týchto navrátilcov, bez toho, aby dostatočne zohľadnili ich želania a, čo je ešte znepokojujúcejšie, ich práva. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Účinná koordinácia medzi všetkými zainteresovanými stranami. EHSV môže len podporiť zlepšenie koordinácie medzi stranami zapojenými do verejnej politiky. Je však znepokojený tým, že sieť aktérov a zainteresovaných strán, ktoré vnímajú dobrovoľný návrat ako podnikateľskú príležitosť, sa rozšíri a že potreby navrátilcov sa dostatočne neriešia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Posilnenie solidarity a spolupráce. Opatrenia v oblasti návratu a reintegrácie by sa mali vykonávať v rámci spolupráce a solidarity medzi členskými štátmi. Cieľom je posilniť koordinačné nástroje nad rámec hospodárskeho prínosu, a to aj podporou prostredníctvom poznatkov, záväzkov a získaných ponaučení. Okrem toho by sa všetky opatrenia mali zakladať na rešpekte a partnerstve s tretími krajinami, v ktorých sa tieto iniciatívy uskutočnia, pričom by sa mala podporovať nielen inštitucionálna účasť, ale aj spolupráca a príspevok občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podpora dobrovoľného návratu a reintegrácia migrantov z tretích krajín a medzi nimi. EHSV sa domnieva, že spolupráca s tretími krajinami je kľúčom k riadeniu migrácie. Zameranie tejto spolupráce na nástroje spájajúce existujúce zdroje s neregulárnosťou sa nezdá byť najvhodnejším spôsobom, ako ju odradiť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Účinné poradenstvo a usmerňovanie v oblasti návratu. Zlepšenie informácií poskytovaných migrantom počas celého procesu je kľúčové vzhľadom na to, že aj v procese vyhostenia sú ľudské práva neodňateľné a musia sa zaručiť. Práve z tohto dôvodu a vzhľadom na veľký počet aktérov, ktorí sa musia zapojiť do programu dobrovoľného návratu (v krajinách pôvodu, cieľových krajinách, v diaspóre atď.), aby bol úspešný, nemôžu byť vytvorené ako expresné nástroje a bez toho, aby boli jasne prepojené s projektmi reintegrácie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zabezpečenie kvalitnej podpory. EHSV opäť nemôže súhlasiť s tým, že je dôležité poskytovať podporu pri dobrovoľnom návrate širokou škálou služieb a služieb od poradenstva, lekárskej a psychologickej podpory, finančnej, právnej a logistickej pomoci až po cestovanie. Opätovne preto treba pripomenúť, že programy AVRR nemožno chápať ako nástroj na rozšírené a všeobecné použitie: napríklad dobrovoľný návrat rodín si vyžaduje osobitnú pozornosť vzhľadom na situáciu maloletých, ktorá je odlišná od iných situácií návratu. Úloha agentúry Frontex pri poskytovaní a hodnotení niektorých z týchto služieb je v súčasnosti dôvodom na znepokojenie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Podpora udržateľnosti reintegračnej podpory a preberania zodpovednosti partnerskými krajinami. Je to kľúčové nielen pre budúcnosť navrátilcov, ale aj pre cieľ zabrániť opätovnému neregulárnemu prisťahovalectvu. EHSV opätovne upozorňuje na kontraproduktívnosť poskytovania stimulov v rámci programov, ktoré sú založené na existencii osôb v neregulárnej situácii, pretože to môže odradiť krajiny pôvodu od akejkoľvek snahy obmedziť tieto toky. Okrem toho, založenie účinnosti politiky, akou je dobrovoľný návrat, len na skutočnosti, ktorá závisí od vôle tretích krajín, môže viesť k kľúčovému oslabeniu dôveryhodnosti a súdržnosti európskej migračnej politiky. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Financovanie dobrovoľného návratu a reintegrácie. Je zrejmé, že EÚ je kľúčovým aktérom pri financovaní programov AVRR v rôznych aspektoch. Je nevyhnutné, aby bola spolupráca s tretími krajinami vo všetkých aspektoch podmienená dodržiavaním medzinárodného práva verejného zo strany tretích krajín, ako aj ochranou ľudských práv a základných slobôd jednotlivcov. Každá oblasť spolupráce s tretími krajinami, v ktorej ide o otázky ľudských práv, by mala podliehať schváleniu Európskym parlamentom. Podmieniť vonkajšiu činnosť a susedskú politiku Európskej únie spoluprácou v oblasti návratu je paradoxne silnejším stimulom pre neregulárne situácie ako mechanizmom na ich odstraňovanie. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations (správa o vyšetrovaní agentúry Frontex na účely zistenia potrebných skutočností v súvislosti s údajným porušovaním základných práv), Výbor LIBE pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, 14. júla 2021, https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021 %20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

1

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations

(2)  Ú. v. EÚ C 123, 9.4.2021, s. 15.

2

(3)  Pozri odporúčania v tomto zmysle obsiahnuté v tejto správe: Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations (správa o vyšetrovaní agentúry Frontex na účely zistenia potrebných skutočností v súvislosti s údajným porušovaním základných práv), Výbor LIBE pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, 14. júla 2021, https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021 %20Final%20Report%20FSWG_en.pdf.

3

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/91

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025

[COM(2021) 170 final]

(2021/C 517/14)

| Spravodajca: | Rafał Bogusław JANKOWSKI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Rafał Bogusław JANKOWSKI

| Konzultácia | Európska komisia, 31. 5. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/0/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 31. 5. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie týkajúci sa stratégie EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025. V tejto stratégii sa stanovujú priority, opatrenia a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v nasledujúcich piatich rokoch. Je to tým dôležitejšie, že ide o prvú stratégiu zameranú na organizovanú trestnú činnosť od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy a stanovujú sa v nej konkrétne strednodobé a dlhodobé ciele, ktoré sa majú dosiahnuť so zreteľom na plné rešpektovanie základných práv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že stratégia je založená najmä na posilnení existujúcich nástrojov na podporu cezhraničnej spolupráce vrátane medzinárodnej spolupráce, na boji proti trestným činom s vysokou prioritou a proti financovaniu trestnej činnosti a metódam infiltrácie do hospodárstva, v neposlednom rade prostredníctvom korupcie, ako aj na podpore opatrení proti používaniu nových technológií páchateľmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že EÚ a členské štáty by mali byť schopné predvídať činnosti zločineckých organizácií, aby mali pred nimi náskok, pričom by sa mali zamerať na monitorovanie, infiltráciu ohrozených prostredí, zber a analýzu údajov, ako aj na preventívne kroky. V tejto súvislosti sa osobitný dôraz musí klásť na rozvoj moderných a komplexných foriem medzinárodnej spolupráce, na rozšírenie funkčných možností používaných systémov a databáz, zintenzívnenie spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj na investovanie do nových technologických nástrojov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta myšlienku ďalej rozvinúť aktivity v rámci cyklu politík EÚ EMPACT (Európska multidisciplinárna platforma proti hrozbám trestnej činnosti). Avizované zvýšenie finančných prostriedkov na túto iniciatívu, ako aj podporu na rozvoj spolupráce s tretími krajinami v tejto súvislosti považuje EHSV za plne opodstatnené. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je presvedčený, že osobitná pozornosť by sa taktiež mala venovať:






  — | pomoci a podpore, ktorú poskytujú Europol a EMCDDA (Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť) pri analýze rizika trestnej činnosti súvisiacej s drogami, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

pomoci a podpore, ktorú poskytujú Europol a EMCDDA (Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť) pri analýze rizika trestnej činnosti súvisiacej s drogami,

| — | rozvoju a zlepšovaniu fungovania existujúcich systémov, ako sú Schengenský informačný systém (SIS), prümský rámec, záznamy o cestujúcich (PNR) a vopred poskytované informácie o cestujúcich (API), |
| --- | --- |

—

rozvoju a zlepšovaniu fungovania existujúcich systémov, ako sú Schengenský informačný systém (SIS), prümský rámec, záznamy o cestujúcich (PNR) a vopred poskytované informácie o cestujúcich (API),

| — | významu rozvoja a zlepšovania sietí spolupráce a medzinárodnej činnosti v záujme účinného boja proti organizovaným zločineckým skupinám, napríklad prostredníctvom platformy pre spoločné vyšetrovacie tímy (JIT) a tzv. cieľov s vysokou hodnotou. |
| --- | --- |

—

významu rozvoja a zlepšovania sietí spolupráce a medzinárodnej činnosti v záujme účinného boja proti organizovaným zločineckým skupinám, napríklad prostredníctvom platformy pre spoločné vyšetrovacie tímy (JIT) a tzv. cieľov s vysokou hodnotou.

| 1.6. | Výbor by chcel zdôrazniť, že podporuje vyčlenenie dodatočných zdrojov na pomoc členským štátom s vyspelými kybernetickými riešeniami, aby mohli získavať elektronické informácie, zabezpečovať elektronické dôkazy a zaistiť osobitné technické vybavenie a softvér na aktívne využívanie pri cezhraničných operáciách a vyšetrovaniach. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV uznáva, že posilnenie opatrení na vymáhanie majetku a boj proti praniu špinavých peňazí, ako aj podpora finančných vyšetrovaní s cieľom odstrániť zisky dosahované organizovanou trestnou činnosťou a predchádzať infiltrácii do zákonného hospodárstva a zákonnej spoločnosti sú v boji proti organizovanej trestnej činnosti kľúčové (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV konštatuje, že organizovaná trestná činnosť môže mať výrazný vplyv na miestne komunity, verejné a obecné služby, ochranu zraniteľných skupín, prostredie pre miestne podnikateľské činnosti, najmä pre MSP, a na činnosti v oblasti klimatickej neutrality. EHSV odporúča, aby mali v boji proti organizovanej trestnej činnosti v širokom slova zmysle, a najmä v oblasti prevencie, väčšiu úlohu MVO, organizácie občianskej spoločnosti, akademická obec, mládežnícke organizácie, inštitúcie sociálnej kontroly a oznamovatelia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV nabáda členské štáty, aby uskutočňovali verejné kampane o organizovanej trestnej činnosti, ktoré občanom poskytnú potrebné informácie o praktikách organizovaných zločineckých skupín a o tom, ako sa pred nimi chrániť. Tieto kampane môže vynikajúcim spôsobom doplniť spolupráca s Európskou sieťou na predchádzanie trestnej činnosti. Každý členský štát by mal vynaložiť maximálne úsilie na to, aby pre incidenty a javy, ktoré môžu súvisieť s organizovanou trestnou činnosťou, vytvoril jasný a bezpečný informačný systém zaručujúci anonymitu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV chce zdôrazniť, že jedným z najdôležitejších aspektov boja proti organizovanej trestnej činnosti je zabezpečiť, aby boli presadzovanie práva a justícia pripravené na digitálny vek, t. j. aby mali okrem iného prístup k digitálnym stopám a dôkazom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | S cieľom zlepšiť prístup občianskej spoločnosti k informáciám navrhuje EHSV vytvoriť mechanizmus (strednodobého a konečného) preskúmania uplatňovania stratégie EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025 na základe informácií poskytnutých Európskou komisiou. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV konštatuje, že na to, aby mohli orgány presadzovania práva účinne predchádzať organizovaným zločineckým skupinám a bojovať proti nim a tiež zaistiť ochranu a bezpečnosť ako jednu z najvyšších priorít pre občanov Európskej únie, musia mať prístup k potrebným informáciám, pričom treba plne rešpektovať základné práva. V súvislosti s ochranou súkromia a rešpektovaním základných práv pri spracúvaní údajov by nemali byť žiadne obavy. Spracúvanie osobných údajov je už veľmi prísne regulované a aktualizované a harmonizované právne predpisy by umožnili účinnejšie preskúmať otázky týkajúce sa ochrany údajov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta a podporuje iniciatívu rozvíjať spoluprácu s tretími krajinami, a najmä:






  — | začať rokovať o dohodách týkajúcich sa spolupráce medzi Eurojustom a tretími krajinami, |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

začať rokovať o dohodách týkajúcich sa spolupráce medzi Eurojustom a tretími krajinami,

| — | zintenzívniť rokovania o spolupráci medzi Europolom a tretími krajinami, |
| --- | --- |

—

zintenzívniť rokovania o spolupráci medzi Europolom a tretími krajinami,

| — | spoločne s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť posilniť medzinárodnú spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

—

spoločne s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť posilniť medzinárodnú spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Cieľom návrhu stratégie EÚ na boj proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2025, ktorý predložila Európska komisia, je komplexne riešiť zložitú a rozsiahlu problematiku organizovanej trestnej činnosti. V tejto stratégii sa stanovujú priority, opatrenia a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v nasledujúcich piatich rokoch. Je to tým dôležitejšie, že ide o prvú stratégiu zameranú na organizovanú trestnú činnosť od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy a stanovujú sa v nej konkrétne strednodobé a dlhodobé ciele, ktoré sa majú dosiahnuť so zreteľom na plné rešpektovanie základných práv. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia zdôrazňuje, že organizovaná trestná činnosť je hlavnou hrozbou pre bezpečnosť ľudí v celej EÚ, kde pôsobí čoraz viac organizovaných zločineckých skupín, ktoré vytvárajú obrovské zisky a využívajú ich na rozšírenie svojich aktivít, ako aj na infiltráciu do zákonného hospodárstva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Priority, ktoré stanovila Európska komisia poukazujú na to, že je potrebné posilniť opatrenia na úrovni EÚ na pomoc členským štátom v boji proti organizovanej trestnej činnosti, a to:






  — | posilnením spolupráce v oblasti presadzovania práva a v oblasti justície, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

posilnením spolupráce v oblasti presadzovania práva a v oblasti justície,

| — | narúšaním štruktúr organizovanej trestnej činnosti a bojom proti trestnej činnosti s vysokou prioritou, |
| --- | --- |

—

narúšaním štruktúr organizovanej trestnej činnosti a bojom proti trestnej činnosti s vysokou prioritou,

| — | odstránením zisku dosahovaného organizovanou trestnou činnosťou a predchádzaním infiltrácii do zákonného hospodárstva a zákonnej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

odstránením zisku dosahovaného organizovanou trestnou činnosťou a predchádzaním infiltrácii do zákonného hospodárstva a zákonnej spoločnosti,

| — | zabezpečením toho, aby presadzovanie práva a justícia boli pripravené na digitálny vek. |
| --- | --- |

—

zabezpečením toho, aby presadzovanie práva a justícia boli pripravené na digitálny vek.

| 2.4. | Všetky iniciatívy, ktoré identifikujú a zintenzívňujú operačnú, neoperačnú a s odbornou prípravou súvisiacu spoluprácu, sú dôležité, rovnako ako tie (iné, rôzne) iniciatívy, ktoré poukazujú na skutočnosť, že vzhľadom na súčasný kontext a rôzne hrozby, ktoré predstavuje organizovaná a závažná trestná činnosť, jedinou možnosťou a cestou je spolupráca, spoločné úsilie, výmena osvedčených postupov s medzinárodnými partnermi, zlepšenie fungovania existujúcich systémov a investovanie do vývoja nových technológií. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Závažná a organizovaná medzinárodná trestná činnosť je jednou z najväčších globálnych hrozieb pre rozvoj moderných spoločností. Organizované zločinecké skupiny sú veľmi mobilné a väčšinou pôsobia v medzinárodnom meradle, takže krajiny nemôžu proti nim účinne bojovať samy. Vzhľadom na cezhraničnú povahu organizovanej trestnej činnosti je potrebná úzka spolupráca medzi útvarmi, inštitúciami a ich zahraničnými partnermi v rámci Európskej únie a medzinárodnými agentúrami. EHSV preto považuje stratégiu Komisie za vhodne načasovanú a veľmi dôležitú. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dnešné hrozby sa premietajú do potreby vytvárať nielen nové oblasti spolupráce, ktoré spájajú kompetencie rôznych aktérov pôsobiacich v oblasti bezpečnosti a ktorých cieľom je posilniť mechanizmy na zastavenie trestnej činnosti a boj proti nej, ale aj využívať iné nástroje a technológie. EHSV sa domnieva, že je preto potrebná úzka spolupráca medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi, ako aj koordinácia a možnosť využiť operačnú podporu Europolu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zastáva názor, že je nevyhnutné viac rozvinúť akčný plán na boj proti organizovaným zločineckým skupinám a cieľom s vysokou hodnotou, ktoré predstavujú najväčšiu hrozbu, pričom treba využívať operačné pracovné skupiny, medzinárodné projekty a regionálne iniciatívy. Takzvané ciele s vysokou hodnotou, ako aj operačné pracovné skupiny by sa mali považovať za príklady praktickej a skutočnej podpory pre členské štáty EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pri trestnej činnosti, ktorú možno v súčasnosti pozorovať v kybernetickom priestore, sa využívajú len vyspelé technológie na páchanie tradičných trestných činov nedovoleného obchodovania so strelnými zbraňami a muníciou, látkami používanými na výrobu výbušnín, drogami a novými psychoaktívnymi látkami. Najväčšou prekážkou účinného odhaľovania tohto druhu trestných činov je nepochybne to, že sa na trestnú činnosť používajú anonymizačné nástroje. Šifrovaná komunikácia prostredníctvom rôznych aplikácií a zariadení na posielanie správ online, ktoré používajú páchatelia trestných činov, predstavuje vážny problém pri ich odhaľovaní. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ako jeden z najväčších nedostatkov treba vidieť to, že orgány presadzovania práva nemajú prístup k šifrovanej komunikácii, ktorú používajú organizované zločinecké skupiny. Nedostatočný prístup k informáciám totiž skutočne bráni včasnému prijatiu opatrení. EHSV sa preto domnieva, že nové dešifrovacie zariadenie Europolu, ktoré uviedla do prevádzky Európska komisia a ktoré pomôže riešiť tieto výzvy, by sa malo pokladať za veľmi praktické a potrebné. Vzhľadom na rýchly vývoj nových technológií je v tejto oblasti v každom prípade potrebné ďalej pracovať. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ďalším aspektom boja proti počítačovej kriminalite je darknet, t. j. oblasť internetu, ktorá je prístupná prostredníctvom siete Tor, a účinne zabezpečuje anonymitu zločincom využívajúcim kryptotrh – nelegálne komerčné služby, ktorými sa realizuje trestná činnosť zahŕňajúca obchodovanie so zbraňami, drogami, ukradnutými údajmi o kreditných kartách či s malvérom, ako aj ponuky nájomných vrahov. Platby za transakcie sa uskutočňujú prostredníctvom virtuálnych mien, ktoré sa ako nástroj na anonymný prevod finančných prostriedkov získaných z trestnej činnosti v kybernetickom priestore (napr. bitcoin) môžu použiť aj na pranie peňazí z trestnej činnosti. Orgány presadzovania práva nemajú vhodné právne nástroje, prostredníctvom ktorých by od poskytovateľov služieb mohli požadovať, aby sprístupnili šifrovacie kľúče umožňujúce prístup k obsahu komunikácie, zabezpečili bezplatný prenos údajov na účely prebiehajúceho konania alebo zaznamenávali údaje používateľov a IP adresy používané na telefonické spojenie a zasielanie správ. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV naliehavo žiada inštitúcie EÚ, aby zlepšili právny rámec v snahe podporiť a posilniť schopnosť špecializovaných inštitúcií v členských štátoch účinne zamedziť týmto hrozbám. Vyhlásenie Komisie, že prostredníctvom svojho Spoločného výskumného centra vytvorí monitorovací nástroj na zhromažďovanie spravodajských informácií o nezákonných činnostiach, ktoré sa rozvíjajú na darknete, by sa malo považovať za mimoriadne ambiciózne. Vytvorenie takéhoto nástroja možno zároveň pokladať za medzník v boji proti organizovanej trestnej činnosti v kybernetickom priestore. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prax a skúsenosti orgánov presadzovania práva poukazujú na zvýšené riziko využívania kryptomien na trestnú činnosť vrátane prania špinavých peňazí a podvodov – najmä prostredníctvom sietí IKT – pri vyplácaní výkupného v prípade ransomvérového útoku. Rovnako dôležitou a predvídateľnou hrozbou je možnosť, že páchatelia trestných činov používajú kryptomeny na to, aby sa vyhli riziku, že im orgány presadzovania práva nezákonne nadobudnutý majetok zhabú. EHSV odporúča ďalšie kroky pri vypracúvaní právnych predpisov na monitorovanie a kontrolu finančných transakcií pomocou týchto typov nástrojov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že technická oblasť by mala byť veľmi vítaná ako ďalšia oblasť podpory pre členské štáty. Sprístupnením modernej infraštruktúry sa zvýši účinnosť opatrení a výrazne zníži finančné zaťaženie jednotlivých inštitúcií (zvýšenie účinnosti finančných prostriedkov vynaložených na vnútroštátnej úrovni). Pre členské štáty je totiž výzvou aktualizovať vybavenie a softvér nástrojov, ktorými sa dá účinne bojovať proti počítačovej kriminalite, čo vzhľadom na rýchlo sa meniaci trh a jeho rozvoj predstavuje pre jednotlivé inštitúcie značnú finančnú záťaž. EHSV preto odporúča, aby Komisia a členské štáty lepšie posúdili potreby inštitúcií a vyčlenili dostatočné zdroje, ktoré im umožnia účinne konať proti týmto hrozbám. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje veľmi dôležité úsilie Európskej komisie navrhnúť právne predpisy na zlepšenie ochrany detí pred sexuálnym zneužívaním, pričom sa bude okrem iného od prevádzkovateľov online služieb vyžadovať, aby odhaľovali známu detskú pornografiu a oznamovali ju orgánom verejnej moci (2). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Súbor nástrojov EÚ na boj proti falšovaniu, v ktorom sa stanovujú zásady pre spoločné opatrenia, spoluprácu a výmenu údajov medzi orgánmi presadzovania práva, nositeľmi práv a sprostredkovateľmi, nadobúda nový význam, najmä v súvislosti s falšovaním zdravotníckych a hygienických výrobkov počas pandémie COVID-19. Organizovaná trestná činnosť sa totiž zamerala aj na výrobu a dodávky falšovaných ochranných prostriedkov, testovacích súprav a liekov. Keďže EHSV považuje spoluprácu a výmenu údajov za kľúčový prvok, podporuje ďalší rozvoj tohto nástroja. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ako sprostredkovateľ názorov európskej občianskej spoločnosť sa EHSV domnieva, že činnosti v oblasti ochrany životného prostredia a kultúrnych statkov si vyžadujú primeranú podporu vrátane budovania kapacít odborníkov a štrukturálnej spolupráce. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV pokladá za dôležité, aby členské štáty využívali možnosti, ktoré ponúka operačná sieť pre boj proti praniu špinavých peňazí, teda neformálna medzinárodná sieť jednotiek presadzovania práva v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, a Camdenská medziagentúrna sieť pre vyhľadávanie majetku (CARIN), teda neformálna sieť aplikujúcich odborníkov v oblasti presadzovania práva a justície špecializovaná na oblasť sledovania, zmrazovania, zhabania a konfiškácie majetku. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV podporuje návrh Komisie na rozvoj systému odbornej prípravy na boj proti počítačovej kriminalite a odporúča najmä vytvoriť systémy certifikácie/akreditácie pre odborníkov na digitálne vyšetrovanie, čo predstavuje veľmi praktický rozmer boja proti počítačovej kriminalite. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Závažná a organizovaná trestná činnosť je jednou z najväčších globálnych hrozieb pre rozvoj moderných spoločností. Boj proti organizovanej trestnej činnosti nebol nikdy taký náročný ako dnes. Metódy páchateľov trestnej činnosti sú čoraz sofistikovanejšie, špecializovanejšie, skryté a maskované pod rúškom iných činností. EHSV sa preto domnieva, že všetky iniciatívy na identifikáciu a zintenzívnenie operačnej, neoperačnej a s odbornou prípravou súvisiacej spolupráce sú dôležité, rovnako ako iniciatívy, ktoré poukazujú na skutočnosť, že vzhľadom na súčasný geopolitický kontext a rôzne hrozby, ktoré predstavuje organizovaná a závažná trestná činnosť, jedinou možnosťou a cestou je spolupráca, spoločné úsilie a výmena osvedčených postupov na medzinárodnej scéne. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Boj proti financovaniu trestnej činnosti a vymáhanie majetku a konfiškácia majú kľúčový význam pri odhaľovaní trestnej činnosti a taktiež je zásadné narúšať zločinecké štruktúry, porušovať kódex mlčania a zabrániť novým trestným činnostiam. Zároveň to bráni infiltrácii do zákonného hospodárstva a zákonnej spoločnosti. Napriek vývoju právneho rámca v tejto oblasti a rozširovaniu taktík, ktoré využívajú orgány presadzovania práva, sa však skonfiškuje len 1 % majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. EHSV sa domnieva, že hlavnými výzvami v boji proti obchodovaniu s drogami na darknete sú rýchlo sa meniaci trh (veľmi krátka životnosť trhov) a zložitý systém na identifikáciu platieb v kryptomene. Nedostatočné znalosti činiteľov v oblasti presadzovania práva, pokiaľ ide o počítačovú kriminalitu vrátane drogovej trestnej činnosti na internete/darknete, sú slabinou, ktorú bude možné odstrániť, keď sa návrhy Komisie zavedú do praxe. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV navrhuje zvážiť opatrenia na predchádzanie trestnej činnosti zvyšovaním povedomia verejnosti. Mohlo by to zahŕňať verejné kampane na zvyšovanie informovanosti občanov o nových hrozbách a oblastiach organizovanej trestnej činnosti, ako aj o používaných praktikách, keďže spoločnosť a občania často nerozoznávajú činnosti organizovaných zločineckých skupín ako trestnú činnosť.
  Vytvorenie systému, prostredníctvom ktorého môžu občania EÚ ľahko informovať orgány presadzovania práva (anonymizácia správ), ak odhalia možné znaky trestnej činnosti, by mohlo výrazne pomôcť zlepšiť pocit bezpečnosti aj účinnosť boja proti organizovanej trestnej činnosti. |
| --- | --- |

3.17.

Vytvorenie systému, prostredníctvom ktorého môžu občania EÚ ľahko informovať orgány presadzovania práva (anonymizácia správ), ak odhalia možné znaky trestnej činnosti, by mohlo výrazne pomôcť zlepšiť pocit bezpečnosti aj účinnosť boja proti organizovanej trestnej činnosti.

| 3.18. | Orgány presadzovania práva a policajné orgány na celom svete najčastejšie reagujú až po spáchaní trestného činu a väčšinou nedokážu vopred prijať také opatrenia, aby mu zabránili. EHSV sa domnieva, že ideálne by bolo reagovať na trestnú činnosť a predchádzať jej, ale každý by si mal byť vedomý toho, že udržať si náskok pred zločineckými skupinami je mimoriadne ťažké. Zločinci s ľahkosťou používajú nové technológie, nie sú obmedzovaní rozpočtami, zákonmi alebo politickou korektnosťou a uprednostňujú zisk pred životmi ľudí. Zločinci sa mimoriadne rýchlo prispôsobujú novým podmienkam, vytvárajú si nové metódy práce a vstupujú do oblastí, na ktoré sa predtým nezameriavali. V tejto súvislosti môže byť príkladom pandémia COVID-19. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Každý rok sa v rámci platformy EMPACT pripravujú operačné akčné plány, ktoré reagujú na najnovšie trendy v oblasti trestnej činnosti na európskej a celosvetovej úrovni. Čo je dôležité, akčné plány zohľadňujú obavy krajín Európskej únie a spolupracujúcich tretích krajín, ako sú Island, Nórsko a Švajčiarsko. Vďaka práci všetkých zapojených aktérov možno nielen identifikovať problémy v počiatočnom štádiu, ale aj vypracovať vhodnú pracovnú metodiku. Takisto je potrebné finančne podporovať operačnú činnosť zameranú na boj proti organizovanej trestnej činnosti. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV by chcel vyzdvihnúť význam nových nástrojov na boj proti organizovanej trestnej činnosti, ako sú: a) Schengenský informačný systém (SIS), prümský rámec, záznamy o cestujúcich (PNR) a vopred poskytované informácie o cestujúcich (API); b) platforma pre spoločné vyšetrovacie tímy (JIT) s cieľom zlepšiť komunikáciu a výmenu informácií a v rovnakej súvislosti posilniť spoluprácu Eurojustu s tretími krajinami; a c) tzv. ciele s vysokou hodnotou, s využitím operačných pracovných skupín, medzinárodných projektov a regionálnych iniciatív v snahe vytvárať siete spolupráce a medzinárodnej činnosti na účinný boj proti organizovaným zločineckým skupinám. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Rozdiely v právnych predpisoch alebo postupoch členských štátov sa často uvádzajú ako dôvody slabej alebo nedostatočnej medzinárodnej spolupráce. Tým viac treba uvítať iniciatívu vytvoriť kódex policajnej spolupráce EÚ. V tejto súvislosti bude nepochybne užitočná externá štúdia, ktorú už začala Európska komisia, s cieľom zhodnotiť rámcové rozhodnutie Rady o boji proti organizovanej trestnej činnosti z roku 2008. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Dôležitú úlohu pri podpore miestneho rozmeru v kombinácii s administratívnym prístupom k boju proti organizovanej trestnej činnosti zohráva metóda, pri ktorej miestne orgány v spolupráci s orgánmi presadzovania práva a občianskou spoločnosťou využívajú administratívne nástroje na predchádzanie infiltrácii organizovanej trestnej činnosti do legálnych podnikov a administratívnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Problém boja proti organizovanej trestnej činnosti, ktorým sa podrobne zaoberá stratégia Európskej komisie na roky 2021 – 2025, spočíva v tom, že ide o neustále sa vyvíjajúci jav, ktorý v rôznych podobách preniká do všetkých oblastí nášho života, ako aj do politickej a sociálnej sféry. Využíva najnovšie pokroky digitálnej éry a ako vždy zneužíva chudobu a najnižšie pudy. Zúfalí ľudia sa stávajú závislými a prinútení hrozbami páchajú trestné činy. EHSV si uvedomuje, že si to vyžaduje spoločné opatrenia EÚ a členských štátov a že je nevyhnutné pochopiť, že treba mať pred zločineckými organizáciami neustále náskok a identifikovať nové trendy v zločineckých skupinách, ktoré pôsobia nezávisle od politických a administratívnych hraníc. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EHSV sa nedávno vo svojich stanoviskách a informačnej správe zaoberal bojom proti terorizmu v súvislosti s bojom proti organizovanej trestnej činnosti. EHSV bude v mene občianskej spoločnosti monitorovať aj ďalšie opatrenia prijaté proti organizovaným zločineckým skupinám, pričom s uspokojením berie na vedomie návrhy Komisie adresované Rade a Európskemu parlamentu zapojiť do tohto spoločného úsilia Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, Eurojust a Europol v rokovaniach o tejto problematike s tretími krajinami (3). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV zdôrazňuje, že s organizáciami občianskej spoločnosti, nezávislými monitorovacími inštitúciami a oznamovateľmi by sa malo konzultovať a mali by byť, s plnou ochranou, zapojení do mechanizmu na boj proti organizovanej trestnej činnosti s cieľom efektívne chrániť občanov, európske hospodárstvo a miestne spoločenstvá a zachovať právny štát a základné práva. |
| --- | --- |

3.25.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 6.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 58.

2

(3)  SOC/673 Posilnenie mandátu Europolu,
  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 66
  ; SOC/675 Hodnotenie smernice o boji proti terorizmu, SOC/676 Program boja proti terorizmu pre EÚ,
  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 71
  .

3

Posilnenie mandátu Europolu

Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 66

Hodnotenie smernice o boji proti terorizmu

Program boja proti terorizmu pre EÚ

Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 71

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

[COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)]

(2021/C 517/15)

| Spravodajkyňa: | Marina Elvira CALDERONE |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Marina Elvira CALDERONE

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 11. 6. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 23. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 185/1/16 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 11. 6. 2021

Právny základ

článok 148 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

7. 9. 2021

Prijaté v pléne

23. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

185/1/16

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto odporúčania sú užitočným podkladom na usmerňovanie politík zamestnanosti, ktoré môžu podporiť želané postupné ukončenie pandemickej krízy a nasmerovať rôzne formy hospodárskej podpory v prospech priaznivého výsledku v oblasti zamestnanosti. Usmernenia budú tiež cennou referenciou na to, aby sa opatreniami zameranými na odolnosť a obnovu položili základy pre vytváranie kvalitných pracovných miest v rámci environmentálne a sociálne udržateľného hospodárstva. Koordinácia efektívnych politík zamestnanosti má zásadný význam, pokiaľ ide o zlepšenie úrovne súdržnosti medzi členskými štátmi a odstraňovanie podmienok sociálnej a hospodárskej nerovnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Usmernenia pre zamestnanosť musia zohľadniť vplyv pandémie COVID-19 na trh práce, akčný plán európskeho piliera sociálnych práv a zistenia zo sociálneho summitu v Porte, v ktorých sa stanovujú ambiciózne sociálne ciele v oblasti zamestnanosti, boja proti chudobe a prístupu k zručnostiam. Bude tiež potrebné monitorovať vplyv nástrojov pomoci, akými sú program SURE a Next Generation EU na zamestnanosť, a to na základe emisií dlhopisov Spoločenstva ako formy vzájomnosti dlhu vytváraného na podporu politík zamestnanosti. Národné plány obnovy a odolnosti tiež zaručia dostupnosť zdrojov pre politiky zamestnanosti členských krajín. Bude ich však dopĺňať osobitná podmienenosť týkajúca sa cieľov, oblastí intervencie a podmienok čerpania s osobitným zameraním na aktívne politiky zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európske politiky musia byť koordinované s cieľmi usmernení v oblasti zamestnanosti, posilniť trh práce, podporiť produktivitu a konkurencieschopnosť podnikov, ako aj sociálne trhové hospodárstvo Európskej únie a posilniť štrukturálne opatrenia na prechod od dočasných opatrení na ochranu pracovných miest k tvorbe kvalitných pracovných miest. V týchto procesoch sa musí podporovať sociálny dialóg, kolektívne vyjednávanie a účasť sociálnych partnerov a zástupcov občianskej spoločnosti na rozhodnutiach. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 5 „Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile“, EHSV sa domnieva, že proces obnovy dopytu musia sprevádzať opatrenia na jeho zvýšenie, ktoré podporujú prístup na trh práce, hospodársku a sociálnu udržateľnosť podnikov, profesionalizáciu pracovníkov a zlepšenie pracovných podmienok. Možno to dosiahnuť plným uplatňovaním príležitostí na transformáciu výrobných systémov, zavedením digitálnych technológií a nástrojov zameraných na environmentálnu udržateľnosť a podporou celoživotného vzdelávania. Opatrenia hospodárskej politiky sa musia výrazne koordinovať s politikami na zvyšovanie dopytu po práci. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 6, ktoré sa týka zvyšovania ponuky pracovnej sily a zlepšovania prístupu k zamestnaniu, schopnostiam a zručnostiam, EHSV konštatuje, že je nevyhnutné v jednotlivých členských štátoch naplánovať účinnú koordináciu opatrení na investovanie do odbornej prípravy a trhu práce stanovených v národných plánoch obnovy a odolnosti a štrukturálnymi fondmi. Súčasná kríza ešte viac ukázala potrebu uznať význam celoživotného vzdelávania a zabezpečiť právo naň, ako aj účinný prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, odbornej príprave a prispôsobovaniu zručností, a potrebu obmedziť nevyváženosť, ktorá v súčasnosti pretrváva pri aktualizácii jednotlivých profesií, a to tak medzi produktívnymi kategóriami, ako aj medzi členskými štátmi. Cieľ prístupu k odbornej príprave stanovený v akčnom pláne sociálneho piliera je cieľom, ktorým sa bude merať schopnosť členských štátov disponovať novými nástrojmi na zmenšenie rozdielov v prístupe a reagovanie na potreby trhu práce v súvislosti s novými potrebnými zručnosťami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 7 „Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu“, EHSV podporuje vytvorenie európskej digitálnej platformy pre dosiahnutie súladu medzi ponukou a dopytom, pokiaľ ide o prácu, ktorá predstavuje spoločnú normu členských štátov a služieb zamestnanosti s cieľom podporiť aktívne politiky a európsku mobilitu, a to aj posilnením verejných aj súkromných služieb zamestnanosti. Prijatie prísnych opatrení v oblasti bezpečnosti a prevencie rizík musí tvoriť základ podpory rozšírenejšej kultúry prevencie v každom členskom štáte ako základného prvku šírenia a zdieľania „pracovnej kultúry“, ktorá zvyšuje potenciál každého jednotlivca, podporuje dobré životné podmienky a eliminuje všetky nebezpečné a rizikové situácie na pracovisku. Sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie sú dôležitým pilierom udržateľnosti a odolnosti európskych ekonomík, v niektorých členských štátoch je však stále potrebný národný regulačný a inštitucionálny rámec na uľahčenie a podporu systémov kolektívnych pracovnoprávnych vzťahov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že spolu s posilnením politík zamestnanosti zameraných na závislú činnosť je dôležité posilniť schopnosť členských štátov presadzovať opatrenia na podporu samostatnej zárobkovej činnosti a slobodných povolaní, najmä so zameraním na mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Usmernenie č. 8: „Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“. EHSV súhlasí s týmto usmernením, keďže sa zdá byť nevyhnutné vypracovať stratégiu politiky zamestnanosti, ktorá zabezpečí rovnaký prístup na trh práce a v oblasti pracovnoprávnych vzťahov. Vzťah medzi dobrými životnými podmienkami, trhom práce, fungovaním hospodárstva a bojom proti nerovnosti a chudobe je základným usmernením a hlavným prvkom politík zamestnanosti, ktoré spájajú hospodársky rast a sociálny rozvoj. EHSV tiež opakuje, že je dôležité navrhnúť účinné politiky začleňovania, ktoré by sa mali považovať za kľúčové investície do samotného rastu a zlepšenia hospodárskych a výrobných systémov. V tomto zmysle sa však javí nevyhnutné zaviesť opatrenia na zabránenie riziku „novej chudoby“ u osôb s nízkymi príjmami, a to spolu s ďalšími koherentnými stratégiami boja proti chudobe. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Súvislosti

2.1.   Úvod

| 2.1.1. | Usmernenia pre politiky zamestnanosti boli prijaté v roku 2019, ale v roku 2020 boli upravené tak, aby zahŕňali niektoré prvky súvisiace s krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ekologickou a digitálnou transformáciou a cieľmi udržateľného rozvoja. EHSV už v stanovisku SOC/646 (1) predložil analýzu a hodnotenie, ktoré pripomíname, ale zámerom tohto stanoviska je zahrnúť pripomienky týkajúce sa vplyvu pandémie na životné a pracovné podmienky európskych občanov a potreby prispôsobiť priority zasahovania členských štátov a európskych inštitúcií. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | V návrhu Komisie sa predpokladá, že usmernenia politík zamestnanosti pripojené k rozhodnutiu Rady EÚ 2020/1512 (2) sa zachovajú aj na rok 2021 a že sú pre členské štáty referenciou pri tvorbe politiky zamestnanosti a národných programoch reforiem. Zdá sa, že prioritou súčasnosti je zabezpečiť pozitívny sociálny vplyv opatrení na podporu odolnosti a oživenia hospodárstva a výroby. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Orientáciu poskytujú:






  — | usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

| — | usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám |
| --- | --- |

—

usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

| — | usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu |
| --- | --- |

—

usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

| — | usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe. |
| --- | --- |

—

usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe.

| 2.3. | V návrhu sa zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty by mali: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporovať spravodlivosť a sociálnu ochranu, ako aj rodovú rovnosť, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv detí. Na sociálnom summite v Porte sa členské štáty zaviazali k plneniu ambicióznych sociálnych cieľov pri definovaní národných politík a nové európske nástroje na podporu ekologickej a digitálnej transformácie a smerovania k hospodárskej a sociálnej konvergencii, ktorá posilňuje konkurencieschopnosť sociálneho trhového hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | zabezpečiť koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu v EÚ, sprevádzať európsky prechod na udržateľné digitálne a ekologické hospodárstvo, aktualizovať zručnosti, zlepšiť konkurencieschopnosť, zaisťovať primerané pracovné podmienky, stimulovať inovácie, podporovať sociálnu spravodlivosť a rovnosť príležitostí, ako aj odstraňovať regionálne nerovnosti a rozdiely. Zdieľanie politík a vykonávanie účinných a jednotných stratégií zamestnanosti je rozhodujúcim prvkom pri prechode od zvládania núdzových situácií k fáze obnovy, ktorá môže podporiť udržateľný rozvoj z environmentálneho a sociálneho hľadiska a vytvárať nové pracovné miesta a lepšie podmienky pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Spolupracovať pri riešení štrukturálnych faktorov, ako sú zmena klímy a environmentálne výzvy, globalizácia, digitalizácia, umelá inteligencia, telepráca, hospodárstvo založené na platformách a demografické zmeny, a v prípade potreby prispôsobiť existujúce systémy. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Prijať potrebné opatrenia a politiky na posilnenie udržateľného hospodárskeho rastu, kvalitnej zamestnanosti a produktivity, ale aj zlepšiť sociálnu a územnú súdržnosť, stimulovať vzostupnú konvergenciu a odolnosť ekonomík a podporiť fiškálnu zodpovednosť členských štátov. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Zabezpečiť, aby sa pri reformách trhu práce vrátane mechanizmov členských štátov na stanovovanie miezd rešpektovali ich postupy sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania s cieľom zaistiť spravodlivé mzdy, dôstojný život a pracovné normy. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Zabezpečiť účinné politiky a nástroje, aby sa zmiernil vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na hospodárstvo, sociálnu oblasť a zamestnanosť. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Členské štáty a EÚ musia pracovať na rozvoji koordinovanej stratégie pre zamestnanosť, a najmä na podporu kvalifikovanej, vyškolenej a kompetentnej pracovnej sily prispôsobenej prebiehajúcim zmenám (ako aj trhov práce orientovaných na budúcnosť a schopných reagovať na hospodárske zmeny). Členské štáty majú považovať podporu zamestnanosti za záležitosť spoločného záujmu a koordinovať svoje zodpovedajúce činnosti v Rade. V článku 148 ZFEÚ sa uvádza, že Rada stanovuje usmernenia pre zamestnanosť, v ktorých sa vymedzí rozsah a smer koordinácie politík členských štátov a ktoré slúžia ako základ odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Treba zdôrazniť, že prítomnosť rizikových faktorov, o čom svedčí vplyv pandémie COVID-19 na hospodárske a sociálne systémy, si vyžaduje podporné nástroje vrátane finančných, ktoré členským štátom umožňujú zdieľať spoločné iniciatívy s cieľom bojovať proti vplyvu kríz na pracovné a životné podmienky európskych občanov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV sa domnieva, že rozhodnutia, ktoré Komisia prijala v posledných mesiacoch a ktoré viedli k schváleniu národných plánov obnovy a odolnosti, sú prijateľné a smerujú k podpore spravodlivého a udržateľného modelu rozvoja. Rovnako treba zabrániť tomu, aby v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou vznikli podmienky na zväčšenie rizika sociálneho vylúčenia a prehĺbenia územnej nerovnováhy, ktorá sa v posledných rokoch zhoršila aj medzi európskymi regiónmi, ako to od roku 2013 vyplýva z indexu regionálnej konkurencieschopnosti vypracovávaného Európskou komisiou, ktorým sa meria konkurencieschopnosť území. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Budovanie inkluzívneho hospodárskeho a rozvojového modelu vyžaduje skombinovať politiky a investície na posilnenie infraštruktúry produktivity, digitalizácie a logistiky s opatreniami zameranými na územnú súdržnosť, podporu ľudského kapitálu, odbornú prípravu pracovnej sily a posilnenie nástrojov na podporu trhu práce a systému sociálnych a iných služieb pre obyvateľstvo. Európa, v ktorej existujú prílišné rozdiely a nejednotný prístup k príležitostiam, je slabšia a EHSV sa domnieva, že súdržnosť musí byť aj naďalej referenčným pilierom politík zameraných na rast. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kríza spôsobená pandémiou zhoršila niektoré štrukturálne problémy vyskytujúce sa na európskom trhu práce a poukázala na problémy, ktoré si vyžadujú komplexnú politiku vhodnú na riešenie situácie najzraniteľnejších skupín a odstraňovanie problematických prvkov v konkrétnych odvetviach trhu práce. Transformácia prebiehajúca v členských štátoch, si vyžaduje silné spoločné a koordinované politiky, činnosti a opatrenia a neustálu podporu sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Všetci pracovníci by mali mať prístup k sociálnej ochrane, a to aj pri telepráci a nových formách práce vrátane práce pre platformy, preto treba posilniť systémy sociálneho zabezpečenia. Treba podporovať začlenenie najzraniteľnejších skupín a plné presadzovanie účasti žien na trhu práce, aby sa predišlo všetkým formám diskriminácie a odstránili rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV aj s odkazom na obsah predchádzajúcich stanovísk o usmerneniach pre politiky zamestnanosti zdôrazňuje nasledujúce body. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Boj proti diskriminácii sa zhoduje so záväzkom zlepšiť kvalitu práce a toto úsilie zahŕňa spoločné stratégie členských štátov s cieľom prepojiť produktivitu a konkurencieschopnosť so systémami, ktoré dokážu podporiť ľudský kapitál a zaistiť najlepšie pracovné podmienky pre pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Krízové situácie majú tendenciu zvyšovať sociálne rizikové faktory, a najmä nerovnosť, a preto musia byť investície a formy podpory hospodárskej obnovy prepojené spoľahlivým systémom investícií do sociálnej a pracovnej infraštruktúry, ktorý je schopný prostredníctvom vhodných politík a opatrení zlepšiť normy sociálnej ochrany v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Proces rastu európskych hospodárskych a sociálnych systémov musí zahŕňať rázne a spoločné opatrenia na predchádzanie sociálnemu dumpingu medzi členskými štátmi, ktorý charakterizuje oslabenie foriem ochrany, záruk a bezpečnosti pracovníkov, pričom je potrebné podporovať spravodlivú hospodársku súťaž zameranú na inovácie a založenú na posilnení pracovnej sily a udržateľnosti výroby a služieb. Potrebné sú aktívne politiky trhu práce, ako sú dočasné stimuly na prijímanie do zamestnania pre zraniteľné skupiny, príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, či podpora pre podnikateľov, a to aj v sociálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | V záujme inovácií je nevyhnutný stimul od novej generácie, ktorej sa musí zaručiť prístup ku kvalitným a stabilným pracovným miestam, čím sa zvýši mobilita pracovníkov medzi členskými krajinami. EHSV súhlasí s obsahom vyhlásenia z Porta, v ktorom sa uvádza, že „mladí ľudia predstavujú pre Európu nenahraditeľný zdroj dynamiky, talentu a tvorivosti“. Aj na tieto účely sú samostatná zárobková činnosť, intelektuálne a slobodné povolania dôležitou súčasťou, ktorú treba podporovať spolu s novými podnikateľskými aktivitami a inovatívnymi startupmi. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Potreba zaručiť sociálnu kvalitu rastu si vyžaduje opätovné zameranie na neproduktívnu prácu, najmä na služby pre obyvateľstvo, územné celky a na formy družstevnej organizácie hospodárskych a sociálnych aktivít v kontexte, v ktorom sa sociálne väzby považujú za základný prvok rozvoja a rastu. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | V tejto súvislosti sa zdá nevyhnutné zamerať tieto usmernenia na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv, z ktorého možno vychádzať, pokiaľ ide o zaručenie primeraného a pozitívneho vplyvu opatrení na prekonanie hospodárskej a sociálnej krízy na spoločnosť v kontexte zvýšeného rizika vylúčenia spôsobeného núdzovou situáciou v oblasti zdravia (3). V troch nových cieľoch uvedených v akčnom pláne týkajúcich sa miery zamestnanosti, prístupu k odbornej príprave a prispôsobovaniu zručností a boja proti chudobe, počínajúc chudobou detí, sa od členských štátov vyžaduje, aby v rámci procesu európskeho semestra identifikovali politiky a nástroje, v ktorých sa stanovia etapy na dosiahnutie uvedených cieľov. Okrem toho výbor už zdôraznil potrebu definovať nové sociálne ukazovatele na meranie pokroku, ktorý dosiahli členské štáty. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Aktívne a štruktúrované zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti je nevyhnutné na vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti a dosiahnutie cieľov akčného plánu. Výbor opakuje, že je potrebné zaviesť formálne konzultačné postupy, ktoré by uľahčili skutočné výmeny s národnými vládami a inštitúciami a odstránili existujúce prekážky účinných konzultácií a účasti občianskej spoločnosti. Okrem toho je potrebné definovať nástroje na posilnenie kolektívneho vyjednávania a podporu zmluvného krytia. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Je úplne zrejmé, že prepojenie medzi sociálnou, hospodárskou a pracovnou politikou tvoria systémy odbornej prípravy a sústavného vzdelávania a že táto ústredná a prierezová povaha zručností je tiež určujúca pre účinnosť aktívnych politík a mala by predstavovať základnú os usmernení. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Kvalitatívny vývoj systémov odbornej prípravy by sa mal uviesť ako prioritný cieľ nielen pri podpore prierezových zručností týkajúcich sa digitálnej a environmentálnej udržateľnosti, ale aj z hľadiska posilnenia mäkkých zručností a schopnosti pracovníkov spolupracovať. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Núdzová situácia viedla k aktivácii osobitných foriem podpory na zvládanie kríz a zmierňovanie rizika nezamestnanosti vrátane programu SURE. Je dôležité, aby Komisia v súvislosti s usmernením 5 a počas procesu obnovy zachovala finančné a podporné nástroje na boj proti kríze, spolu s nástrojmi a politikami, ktoré budú sprevádzať návrat nezamestnaných do práce. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Tieto intervencie by mali umožniť finančnú podporu takých opatrení, ako sú režimy skráteného pracovného času, mechanizmy kompenzácie príjmu a ďalšie opatrenia na predchádzanie nezamestnanosti, kým nepominie súčasná krízová situácia spôsobená ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Z tohto hľadiska je v roku 2021 nevyhnutné pokračovať v politikách, ktoré sa začali uplatňovať od roku 2020 využívaním nástrojov solidarity na zmiernenie najväčších problémov v oblasti zamestnanosti, ktoré budú sprevádzané aktívnymi politikami trhu práce. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Preto je nevyhnuté napomáhať prístup k úverom, podporovať inovatívne a produktívne investície a vo všeobecnosti vytvárať územné, fiškálne a infraštruktúrne podmienky priaznivé pre inovácie a podporu hospodárskych iniciatív, najmä pre MSP a podniky sociálneho hospodárstva, samostatnú zárobkovú činnosť a slobodné povolania, ktoré môžu mať vplyv na zamestnanosť. |
| --- | --- |

3.1.13.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV opakuje svoje vyjadrenia zo stanoviska SOC/646, chce však zdôrazniť niektoré aspekty so zreteľom na vplyv pandémie, ktorá poukázala na kritické problémy, ale aj na priority činnosti a intervencie. Vzhľadom na prehlbovanie nerovností, pričom tento jav prebieha už viac ako desať rokov a vyostruje sa počas krízy spôsobenej dôsledkami ochorenia COVID-19, EHSV považuje za nevyhnutné zasiahnuť účinnými politikami na zosúladenie hospodárskeho rastu so sociálnym rozvojom, a to formou opatrení na podporu konkurencieschopnosti a zlepšenia kvality systémov práce a politík zamestnanosti. V tomto zmysle sa investície spojené s národnými plánmi obnovy a odolnosti musia realizovať v členských štátoch a overovať v súlade s cieľmi usmernení na rok 2021 s osobitným dôrazom na rozšírenie ponuky pracovnej sily a dopytu po nej a na podporu podmienok pre rovnaké príležitosti, fungovanie trhu práce a začlenenie. Treba konať v prospech úzkej a ucelenej koordinácie politík na riešenie núdzovej situácie, jednotlivých foriem podpory zavedených prostredníctvom programu SURE, opatrení a investícií v prospech oživenia prostredníctvom plánu obnovy a toho, čo sa vymedzilo a financovalo prostredníctvom programovania štrukturálnych fondov na roky 2021–2027. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hospodárske oživenie, ktoré sa očakáva v roku 2021 a ktoré umožnia najmä investičné projekty súvisiace s národnými plánmi obnovy a odolnosti, môže viesť k rozsiahlemu oživeniu zamestnanosti, ak ho budú sprevádzať cielené opatrenia členských štátov v sociálnej a pracovnej oblasti, ktoré budú reagovať na výzvy prebiehajúcich zmien. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V tomto scenári treba pripomenúť ciele Európskeho piliera sociálnych práv a Agendy pre udržateľný rozvoj. Ide o rozhodnutia, ktoré musia povzbudzovať Komisiu a členské štáty k prijímaniu rozhodnutí, ktoré nemožno oddialiť, pričom sa počas pandémie ukázali ešte zreteľnejšie a potrebnejšie vo vzťahu k modelu rozvoja, ktorý treba podporovať. Konkrétne ciele uvedené v agende pre hospodársku, sociálnu a environmentálnu udržateľnosť a ústredný význam blaha ľudí naznačujú, že pôjde o mimoriadne významnú činnosť a inšpirujú niektoré základné rozhodnutia uvedené či už v pláne obnovy, alebo v hlavných usmerneniach európskych štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV súhlasí s názorom, že je potrebné zvýšiť dopyt po pracovnej sile (usmernenie č. 5) a zabezpečiť primerané a spravodlivé minimálne mzdy pre všetkých pracovníkov v Európe, a to v súlade s vnútroštátnym právom a postupmi, a rozšíriť sociálnu ochranu a prístup k systémom sociálneho zabezpečenia na všetkých pracovníkov, a to aj v nových formách práce. Pri prechode od krízového riadenia k obnove by sa mal klásť dôraz na udržateľné opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia a účinné stimuly pre nábor zamestnancov, najmä pre MSP. V tejto súvislosti je potrebné podporiť rekvalifikačné opatrenia aj v súvislosti s prácou na čiastočný úväzok v dôsledku pandémie. Mal by sa podporovať sociálny dialóg a sociálni partneri by mali byť zapojení prostredníctvom riadneho procesu pracovnoprávnych vzťahov, pričom sa bude rešpektovať ich autonómia. Zníženie daňového zaťaženia práce nesmie viesť k zníženiu sociálneho krytia, ktoré by malo negatívny vplyv na systémy sociálneho zabezpečenia a ich udržateľnosť. EHSV sa domnieva, že je potrebné posilniť boj proti daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 6, ktoré sa týka zvyšovania ponuky pracovnej sily a zlepšovania prístupu k zamestnaniu, schopnostiam a kompetenciám, EHSV konštatuje, že je nevyhnutné v jednotlivých členských štátoch naplánovať účinnú koordináciu opatrení na investovanie do odbornej prípravy a trhu práce stanovených v národných plánoch obnovy a odolnosti a štrukturálnymi fondmi. Bude sa musieť realizovať najmä koordinácia ESF + a opatrení sociálnej ochrany a ochrany zamestnanosti, s ktorými sa do 31. decembra 2022 počíta v programe SURE a iných nástrojoch s cieľom podporiť vytváranie účinných národných systémov aktivácie pracovných miest, ktoré pracovníkom umožnia integráciu, rekvalifikáciu a pracovnú mobilitu. Na podporu vytvárania pracovných miest počas obnovy by sa mali zvážiť účinné stimuly pri nábore a opatrenia rekvalifikácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pandémia s rozšírením telepráce ešte zreteľnejšie ukázala, že je potrebné stanoviť pravidlá a nástroje na zefektívnenie vzťahu medzi organizáciou práce, prosperitou podnikov a využívaním digitálnych technológií. EHSV pripomína, že je dôležité, aby sa naplno využil potenciál telepráce ako nástroja na zlepšenie podmienok vykonávania práce a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, a aby sa zabezpečilo, že sa nestane možným zdrojom diskriminácie a ťažkostí (4). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Súčasná kríza ešte viac ukázala potrebu uznať význam celoživotného vzdelávania a zabezpečiť právo naň, ako aj účinný prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, odbornej príprave a prispôsobovaniu zručností, a potrebu obmedziť nevyváženosť, ktorá v súčasnosti pretrváva pri aktualizácii jednotlivých profesií, a to tak medzi produktívnymi kategóriami, ako aj medzi členskými štátmi. Cieľ prístupu k odbornej príprave stanovený v akčnom pláne sociálneho piliera je cieľom, ktorým sa bude merať schopnosť členských štátov disponovať novými nástrojmi na zmenšenie rozdielov v prístupe a reagovanie na potreby trhu práce v súvislosti s novými potrebnými zručnosťami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pokiaľ ide o usmernenie 7, ktoré sa týka zlepšovania fungovania trhov práce a účinnosti sociálneho dialógu, EHSV konštatuje, že ciele súvisiace s podporou mobility a zamestnateľnosti pracovníkov by bolo možné dosiahnuť vytvorením európskej digitálnej platformy na riadenie súladu medzi dopytom a ponukou. Stanovila by spoločnú normu členských štátov a služieb zamestnanosti s cieľom podporiť aktívne politiky a európsku mobilitu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie sú dôležitým pilierom udržateľnosti a odolnosti európskych ekonomík, ale na uľahčenie a podporu systémov kolektívnych pracovnoprávnych vzťahov je v niektorých členských štátoch stále potrebný národný regulačný a inštitucionálny rámec (5). Realizácia národných plánov obnovy a odolnosti bude predstavovať zaťažkávaciu skúšku ochoty členských štátov zapojiť občiansku spoločnosť do ich rozhodnutí a do opatrení vnútroštátneho rozvoja. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pokiaľ ide o usmernenie č. 8 zamerané na presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podporu sociálneho začlenenia a boj proti chudobe, EHSV opakuje, že v tejto fáze je dôležité navrhnúť účinné politiky začleňovania, ktoré by sa mali považovať za kľúčové investície do samotného rastu hospodárskych a výrobných systémov. EHSV tiež potvrdzuje úlohu aktivácie uchádzačov ako nástroja začleňovania a boja proti chudobe, vďaka ktorému sa nepoužívajú čisto sociálne opatrenia a podporuje sa začlenenie prostredníctvom zamestnateľnosti a integrovania do zamestnania. V tomto zmysle sa však javí nevyhnutné zaviesť opatrenia na zabránenie riziku „novej chudoby“ u osôb s nízkymi príjmami, a to spolu s ďalšími koherentnými stratégiami boja proti chudobe. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Uplatňovanie spoločných noriem v politikách rodovej rovnosti, integrácie osôb so zdravotným postihnutím a osôb žijúcich v nestabilných podmienkach do zamestnania a vytvorenie systémov sociálnej podpory, ktoré podporujú aktívne starnutie a generačné odovzdávanie zručností, sú kľúčovými prvkami stratégie rovnakých príležitostí. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pandémia jasne poukázala, aké dôležité je investovať do zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a aké naliehavé je posilniť inšpektoráty práce v členských štátoch s cieľom zabezpečiť kontroly na ochranu pracovníkov. Viacero európskych krajín podpísalo so sociálnymi partnermi protokoly o boji proti šíreniu vírusu na pracovisku, ktoré preukazujú zodpovednosť a schopnosť reagovať na núdzové situácie. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 23. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 18.

1

(2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1512 z 13. októbra 2020 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 344, 19.10.2020, s. 22).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 374, 16.9.2021, s. 38.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 13 a Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021 s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 14.

5

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/103

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj akvakultúry EÚ Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Strategické usmernenia pre udržateľnejšiu a konkurencieschopnejšiu akvakultúru EÚ na obdobie 2021 až 2030

[COM (2021) 236 final]

(2021/C 517/16)

| Spravodajca: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Anastasis YIAPANIS

| Konzultácia | Európska komisia, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2021 |
| Prijaté v pléne | 22.9.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 233/2/6 |

Konzultácia

Európska komisia, 31.5.2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

9.9.2021

Prijaté v pléne

22.9.2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

233/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje úsilie a iniciatívy Európskej komisie, ktoré majú pomôcť tomuto odvetviu rásť a stať sa udržateľnejším. Napriek tomu odvetvie akvakultúry EÚ nevyužíva svoj skutočný potenciál rastu. EHSV vyjadruje svoje obavy nad tým, že 65 % produktov vodného prostredia spotrebovaných v Európe pochádza z dovozu (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Voľba spotrebiteľov sa posunula smerom k výživnejšiemu životnému štýlu, pričom na čele zoznamu sa umiestnili produkty z rýb a akvakultúry. Predstavuje to príležitosť na značný rast v tomto odvetví, ale aj zodpovednosť za zaistenie budúcej potravinovej bezpečnosti EÚ. Jednou z hlavných priorít by malo byť zaistiť bezpečné, zdravé a udržateľné potraviny v EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na zvýšenie výrobnej kapacity a ziskovosti odvetvia je potrebné koordinované úsilie Európskej komisie a členských štátov. Okamžité zjednodušenie administratívnych postupov musia dopĺňať prísne environmentálne normy, aby sa zachovali ekosystémy a biodiverzita a zlepšila kvalita vody. EHSV víta návrh Komisie zriadiť jednotné kontaktné miesta pre udeľovanie povolení v odvetví akvakultúry vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Domnieva sa, že je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi zachovaním biodiverzity Zeme a splnením potrebných potravinových požiadaviek, pričom treba zohľadniť sociálny vplyv, zdravý životný štýl a ochranu životného prostredia. Morské a vnútrozemské vody by sa mali zachovať a chrániť a zároveň by sa mali podporovať udržateľné akvakultúrne činnosti, ktoré by zabezpečili potrebné potraviny pre obyvateľstvo EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dostupnosť priestoru predstavuje významnú prekážku rozvoja tohto odvetvia. EHSV sa domnieva, že je potrebné ďalej rozvíjať prevádzky akvakultúry, najmä v pobrežných a vidieckych oblastiach v celej Únii, na miestach, kde nie sú vhodné podmienky na iné hospodárske činnosti. EHSV vyzýva členské štáty, aby uskutočnili koordinované projekty územného plánovania vrátane plánovania na úrovni morských oblastí, obnovy opustených akvakultúrnych prevádzok a systémov analýzy veľkých dát. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že zapojenie sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti do budúcej stratégie rozvoja tohto odvetvia bude pre Úniu predstavovať pridanú hodnotu. Môžu poskytnúť odborné znalosti na vysokej úrovni a ponúknuť vynikajúce príležitosti v oblasti komunikácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že vzťah medzi zainteresovanými subjektmi celého hodnotového reťazca musí byť etickým vzťahom. MSP a začínajúce podniky by sa mali v plnej miere podporiť, aby mohli rásť, poskytovať kvalitné pracovné miesta a vytvárať nové udržateľné hospodárske modely, zatiaľ čo verejno-súkromné partnerstvá by mali využívať finančné nástroje, ktoré pokrývajú dlhodobé záväzky. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Programy vzdelávania a odbornej prípravy môžu v odvetví prispieť k uspokojeniu potreby vysokokvalifikovanej pracovnej sily. Výzvy na predkladanie návrhov pre odvetvie akvakultúry sa v tejto súvislosti môžu financovať z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Požiadavky na označovanie zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri informovaní spotrebiteľov o kvalite produktov akvakultúry. Európskym občanom by sa mali poskytovať dôveryhodné informácie, najmä o produktoch, ktoré pochádzajú z krajín so slabým alebo žiadnym legislatívnym rámcom. Požiadavky na vysledovateľnosť by sa mali spracúvať spätne až po liahne pre všetky produkty na vnútornom trhu. Konečným cieľom by mali byť úplne rovnaké podmienky činnosti na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Informovanie o úsilí a pokroku, ktorý odvetvie dosahuje pri plnení environmentálnych a klimatických cieľov, je mimoriadne dôležité na zabezpečenie spoločenskej akceptácie a oboznámenie spotrebiteľov s vynaloženým úsilím. Pre odvetvie, ktoré má veľký potenciál znížiť svoju environmentálnu stopu, sú naliehavo potrebné systémy nakladania s odpadom. Toto odvetvie má tiež značný potenciál využívať obehovosť a obnoviteľné vodné zdroje a zároveň sa usilovať o zníženie spotreby energie a emisií uhlíka. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Potrebné sú rýchle a rozsiahle verejné a súkromné investície, najmä do výskumných a vývojových činností. Komisia by mala propagovať všetky príslušné dostupné finančné prostriedky EÚ a možnosti partnerstva prostredníctvom sietí sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti s konečným cieľom osloviť všetkých výrobcov, najmä MSP. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV oceňuje a podporuje návrh vytvoriť mechanizmus pomoci EÚ pre odvetvie akvakultúry so špecializovanou online platformou a domnieva sa, že na európskej úrovni je naliehavo potrebná stratégia rastu akvakultúry, ktorá by zvýšila potenciál tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontext

| 2.1. | Podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) by sa svetová populácia mohla v porovnaní so súčasným stavom zvýšiť o viac ako dve miliardy ľudí a do roku 2050 by sa mohla zvýšiť na 9,15 miliardy ľudí. Príjmy budú rásť ešte rýchlejšie. FAO predpokladá, že v záujme uspokojenia zvýšeného dopytu sa celosvetová poľnohospodárska výroba v porovnaní s rokom 2005 zvýši v roku 2050 o 60 % (2). Odvetvie akvakultúry má potenciál rásť a uspokojovať veľkú časť tohto dopytu a do určitej miery uvoľniť tlak, pod ktorý sa dostalo odvetvie poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V produkcii akvakultúry majú dominantné postavenie ázijské krajiny s približne 89-percentným podielom za posledné dve desaťročia (3). Produkcia akvakultúry v EÚ siaha od tradičných nádrží a lagún až po používanie klietok a nádrží na otvorenom mori alebo recirkulačné systémy. Toto odvetvie priamo zamestnáva viac ako 74 000 ľudí vo viac ako 12 000 spoločnostiach (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EÚ je po Číne druhým najväčším obchodníkom s produktmi rybolovu a akvakultúry na svete. EÚ mala ako čistý dovozca v roku 2019 deficit obchodnej bilancie vo výške 21 miliárd EUR. Podľa najnovších údajov predstavuje produkcia akvakultúry v EÚ len 1,15 % celkovej svetovej produkcie (5). Zo štúdie Eurobarometra z roku 2017 (6) vyplýva, že veľká väčšina občanov EÚ konzumuje morské produkty aspoň raz za mesiac, pričom starší spotrebitelia ich konzumujú častejšie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V oznámení Európskej komisie o strategických usmerneniach pre udržateľnejšiu a konkurencieschopnejšiu akvakultúru EÚ (7) sa uvádza veľmi komplexná analýza súčasného stavu odvetvia akvakultúry a prezentuje množstvo vhodných opatrení na to, ako urobiť toto odvetvie udržateľnejším a konkurencieschopnejším. EÚ je jednoznačne odhodlaná ďalej plniť ciele Európskej zelenej dohody a iniciatívy „z farmy na stôl“. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Ryby a iné vodné produkty majú vysokú výživovú hodnotu a sú veľmi odporúčané na zachovanie dobrého zdravia. Došlo k zvýšeniu dopytu spotrebiteľov a ich očakávaní, pokiaľ ide o kvalitné udržateľné produkty, ktoré umožňujú zdravé stravovanie. Vynikajúca kvalita potravín EÚ z vodných živočíchov stále predstavuje významnú konkurenčnú výhodu. Toto odvetvie však nenapĺňa svoj skutočný potenciál rastu a v porovnaní s ostatnými časťami sveta sa zmenšuje, pokiaľ ide o jeho percentuálny podiel na celosvetovej produkcii. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že odvetvie akvakultúry EÚ by malo poskytovať oveľa viac produktov, aby uspokojilo dopyt na vnútornom trhu. Je neuveriteľné, že až 65 % produktov vodného prostredia spotrebovaných v Európe pochádza z dovozu. Európska únia podľa súčasného stavu ohrozuje svoju budúcu potravinovú bezpečnosť. EHSV už konštatoval, že „nevyvážená bilancia zahraničného obchodu s produktmi vodného prostredia nie je prijateľná, a to tak z hľadiska hospodárskeho, keďže tým vzniká obchodný deficit, ako aj z hľadiska sociálneho, keďže sa nevyužívajú pracovné príležitosti (8).“ EHSV považuje skutočne za poľutovaniahodné, že o päť rokov neskôr je situácia rovnaká a očakávané výsledky neboli dosiahnuté. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kontinentálna akvakultúra má vynikajúci potenciál rastu. Rybníkový chov je určite najekologickejšou formou sladkovodnej akvakultúry, ale jeho produktivita je nízka. EÚ má však dostatok praktických skúseností na riadenie rybníkového chovu a intenzívneho poľnohospodárstva environmentálne a klimaticky vhodným spôsobom, ktorý je zároveň v súlade so zásadami obehového hospodárstva. Je potrebné zabezpečiť, aby sa technológie, ktoré sú v súlade s ochranou klímy, v plnej miere začlenili do taxonómie pre zelené investície s cieľom zaistiť plynulé financovanie. Vývoj vertikálneho a horizontálneho spracovania potravín vrátane nových druhov môže napokon zvýšiť pridanú hodnotu, akceptáciu spotrebiteľmi, zamestnanosť a recirkuláciu potravín a odpadu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zvýšený dopyt po potravinách v nadchádzajúcich rokoch sa musí uspokojiť prostredníctvom udržateľných projektov, ktoré zabezpečujú kvalitné potraviny a chránia životné prostredie. EÚ je priekopníkom v plnení cieľov udržateľného rozvoja a EHSV sa domnieva, že ide o správnu cestu vpred. Odvetvie akvakultúry je mimoriadne dôležité pre dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (najmä cieľa č. 2 – Ukončiť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo, cieľa č. 12 – Zabezpečiť udržateľnú spotrebu a výrobné systémy a cieľa č. 15 – Chrániť, obnovovať a podporovať udržateľné využívanie suchozemských ekosystémov). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že toto odvetvie má značný potenciál využívať obehovosť a obnoviteľné vodné zdroje a zároveň sa usilovať o zníženie spotreby energie a emisií uhlíka. Informovanie o úsilí a pokroku, ktorý odvetvie dosahuje pri zlepšovaní environmentálne a klimaticky vhodných opatrení, je mimoriadne dôležité na zabezpečenie spoločenskej akceptácie potrebnej na ďalší rast odvetvia a spotrebiteľského dopytu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Občania dnes očakávajú, že strava bude výživnejšia, pričom produkty rybolovu a akvakultúry patria medzi najžiadanejšie (9). Na druhej strane s výrobou potravín súvisí veľká environmentálna stopa a vysoké náklady. Je úplne jasné, že zásadu „pokračovať ako doposiaľ“ nemožno vnímať ako udržateľnú a mali by sa rozvíjať nové hospodárske modely. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa tej istej správy existuje len jeden spôsob, ako získať podstatne viac potravín a biomasy z oceánov, a tým je zber morských produktov, ktoré pochádzajú v priemere z nižšej trofickej úrovne ako dnes. Morská akvakultúra sa k tomu zdá byť najbližšie. V skutočnosti by to znamenalo nový obchodný model zameraný na také druhy rybolovu, ktoré sa v súčasnosti buď vôbec nevyužívajú, alebo sa využívajú len v obmedzenej miere. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mäkkýše a riasy zohrávajú dôležitú úlohu, pretože sú v spodnej časti potravinového reťazca a svoje živiny získavajú priamo z vody. Hoci sa riasy v mnohých ázijských krajinách pestujú a konzumujú vo veľkom rozsahu, v EÚ sa môžu považovať za nový produkt a úspešne sa pestujú len niektoré z nich. Aj keď nemajú vysokú energetickú hodnotu, sú bohaté na vlákniny, ktoré sú rôznym spôsobom prospešné zdraviu. EHSV víta zámer Európskej komisie pripraviť konkrétnu iniciatívu na podporu konzumácie rias. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že konkurencieschopnosť tohto odvetvia možno výrazne zlepšiť a zároveň vytvoriť kvalitné pracovné miesta v pobrežných a vidieckych oblastiach v celej Únii, kde je rozvoj iných hospodárskych činností dosť zložitý. Rozvoj budúcich sociálnych noriem, zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a odstránenie neprijateľných praktík považuje za mimoriadne dôležité, pokiaľ ide o schopnosť vytvárať pracovné miesta, ale aj pre dodávateľské reťazce. Pri zabezpečovaní potravinovej bezpečnosti musí existovať rovnováha medzi tromi aspektmi udržateľného rozvoja: environmentálnym, sociálnym a hospodárskym. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Keďže akvakultúra sa riadi prostredníctvom spoločnej právomoci Európskej komisie a členských štátov, na zlepšenie udržateľnosti a ziskovosti odvetvia je potrebné koordinované úsilie. To zahŕňa zjednodušenie administratívnych postupov a plnohodnotnú spoluprácu Komisie s národnými a regionálnymi orgánmi verejnej správy. Zjednodušenie nepotrebnej a pretrvávajúcej administratívnej záťaže v odvetví treba doplniť o prísne environmentálne normy s cieľom zachovať ekosystémy a biodiverzitu a zlepšiť kvalitu vody. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV už poukázal na to, že „administratívne postupy týkajúce sa prevádzkovania akvakultúry sú zdĺhavé a že neexistuje dostatok lokalít, čoho hlavnou príčinou je zložité uplatňovanie právnych predpisov Európskej únie v oblasti životného prostredia – a to najmä rámcovej smernice o vode, rámcovej smernice o morskej stratégii a predpisov súvisiacich so sústavou Natura 2000 – zo strany orgánov verejnej správy členských štátov a ich regiónov. V dôsledku toho sú na podniky akvakultúry kladené požiadavky, ktoré ich neprimerane ekonomicky zaťažujú a ktoré paradoxne nezabezpečujú väčšiu ochranu životného prostredia (10).“ |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta návrh Komisie zriadiť jednotné kontaktné miesta pre udeľovanie povolení pre odvetvie akvakultúry vo všetkých členských štátoch. Výrazne by sa tým skrátil súčasný, neúmerne zdĺhavý schvaľovací proces. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mimoriadne dôležité je poskytovanie primeraného súkromného aj verejného financovania iniciatív v oblasti udržateľnej akvakultúry. EHSV sa domnieva, že Komisia by všetky príslušné dostupné finančné prostriedky EÚ mala propagovať prostredníctvom sietí sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti s konečným cieľom osloviť všetkých výrobcov, a najmä MSP. Začínajúce podniky by sa mali v plnej miere podporiť, aby mohli rásť a poskytovať kvalitné pracovné miesta, a nové verejno-súkromné partnerstvá by sa mali podporiť prostredníctvom finančných nástrojov, ktoré pokrývajú dlhodobé záväzky. EHSV sa tiež domnieva, že vzťahy medzi výrobcami, maloobchodníkmi a inými zainteresovanými subjektmi vo všetkých fázach spracovania, manipulácie a distribúcie musia byť etické, aby sa zabezpečil prístup na trh pre malých výrobcov a odstránili nekalé praktiky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pre odvetvie, ktoré chce rásť a je schopné poskytovať zdravé a udržateľné potraviny, sú potrebné rýchle a rozsiahle investície do výskumu a vývoja. EÚ musí vypracovať stratégiu rastu pre odvetvie akvakultúry, ktorá by posilnila potenciál tohto odvetvia. V odvetví, v ktorom prevládajú MSP, je mimoriadne dôležité zvyšovať informovanosť výrobcov o dostupných možnostiach financovania z prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že vnútorný trh je schopný absorbovať aspoň trojnásobok súčasnej výrobnej kapacity. Jednou z hlavných priorít by malo byť zaistiť bezpečné, zdravé a udržateľné potraviny v EÚ. Okrem toho by sa v novom prístupe k udržateľnej akvakultúre mal zohľadniť vplyv brexitu, keďže odvetvie európskej akvakultúry bolo výrazne zasiahnuté vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že dovážané produkty budú spĺňať rovnaké požiadavky a normy, aké platia pre miestnych výrobcov. EHSV už žiadal, aby verejné orgány „od dovážaných výrobkov vyžadovali rovnaké bezpečnostné záruky ako od európskej produkcie s plnou vysledovateľnosťou „od vylovenia po stôl“ (11). Vysledovateľnosť sa musí spracúvať spätne až po liahne pre všetky produkty vstupujúce na jednotný trh. Je nevyhnutné zabezpečiť rovnaké podmienky činnosti európskych výrobcov a kvalitné a bezpečné výrobky pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Požiadavky na označovanie zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri informovaní európskych spotrebiteľov o kvalite produktov udržateľnej akvakultúry. Právne predpisy EÚ poskytujú právny rámec na zabezpečenie rovnakých podmienok, no nie vždy sa dodržiavajú alebo sa nedodržiavajú v plnej miere. Je potrebné zintenzívniť činnosti kontroly kvality a označovania s cieľom chrániť spotrebiteľov aj legitímne podniky a poskytovať dôveryhodné informácie, najmä o produktoch pochádzajúcich z krajín so slabým alebo žiadnym legislatívnym rámcom. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa domnieva, že konečným cieľom Komisie a členských štátov by mali byť úplne rovnaké podmienky činnosti na vnútornom trhu. To možno dosiahnuť, len ak sa zabezpečí úplný súlad s normami EÚ pre všetky produkty, ktoré sa predávajú na vnútornom trhu, či už sú vyrobené lokálne alebo dovezené. EHSV požaduje plne vysledovateľné produkty, ktoré spĺňajú environmentálne a kvalitatívne normy. EHSV sa domnieva, že vysledovateľnosť produktov akvakultúry a transparentnosť na úrovni dodávateľského reťazca sú veľmi dôležité, najmä pokiaľ ide o ohrozené druhy. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MSP sú neprimerane zaťažené byrokraciou a vysokými administratívnymi nákladmi spojenými so zakladaním a prevádzkovaním akvakultúrneho podniku. Keďže tomuto odvetviu dominujú MSP a malé rodinné podniky, EHSV žiada, aby sa vo všetkých členských štátoch zriadili informačné centrá typu jednotného kontaktného miesta. Mali by byť plne digitalizované a poskytovať výrobcom, investorom a spotrebiteľom aktuálne informácie v reálnom čase. EHSV sa okrem toho domnieva, že by sa malo vytvoriť viac organizácií výrobcov, keďže sú mimoriadne dôležité pre konkurencieschopnosť odvetvia, najmä MSP. EHSV sa domnieva, že je potrebná aj špecializovaná platforma, ktorá by podporovala pokračovanie v podnikaní a preberanie podnikov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV požaduje osobitný stimulačný rámec, ktorý by podporil toto odvetvie a nasmeroval ho k udržateľnosti. Odporúča, aby sa v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 14 začal bezodkladne vyvíjať systém stimulov založený na udržateľnosti. Ďalšou alternatívou, ktorou sa treba ďalej zaoberať, sú daňové stimuly na podporu udržateľnej akvakultúrnej produkcie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Dostupnosť priestoru predstavuje ďalšiu výzvu pre odvetvie akvakultúry, pretože často konkuruje iným odvetviam, ako je stavba lodí, obnoviteľné zdroje energie, rekreačné činnosti, ťažba atď. Členské štáty by mali zaviesť koordinované projekty územného plánovania vrátane plánovania na úrovni morských oblastí, obnovy opustených akvakultúrnych prevádzok a systémov analýzy veľkých dát. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Zber a hodnotenie údajov môžu zohrávať dôležitú úlohu pri rozvoji odvetvia a EHSV v tejto súvislosti žiada, aby sa čo najskôr prijali potrebné opatrenia. Výsledky budú závisieť od sprístupnenia potrebných finančných prostriedkov a priameho zapojenia verejných orgánov aj súkromných subjektov. Okrem toho zabezpečením prenosu najlepších postupov z miestnych akčných skupín (MAS) do rybárskych miestnych akčných skupín (RMAS) a zvýšením finančných prostriedkov pre skupiny RMAS sa zlepší kapacita malých výrobcov. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Programy vzdelávania a odbornej prípravy môžu pomôcť uspokojovať potreby akvakultúrneho odvetvia a zároveň zvyšovať povedomie mladej generácie o pracovných príležitostiach a kariére v tomto odvetví. EHSV tiež požaduje celoživotné kurzy odbornej prípravy v oblasti udržateľných akvakultúrnych postupov. V tejto súvislosti môžu byť výzvy na predkladanie návrhov financované z Európskeho sociálneho fondu a konkrétne určené pre odvetvie akvakultúry. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pre odvetvie, ktoré má veľký potenciál znížiť svoju environmentálnu stopu, sú naliehavo potrebné systémy nakladania s odpadom spolu s kontrolou kvality a normami v oblasti zdravia a bezpečnosti potravín. Osobitne dôležité by to bolo pre budúcu udržateľnosť odvetvia. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Opatrenia prijaté na podporu odvetvia akvakultúry v nasledujúcich piatich rokoch sú mimoriadne dôležité pre budúcnosť tohto odvetvia a budú zohrávať kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o určenie stupňa závislosti od dovozu. EHSV sa domnieva, že zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do procesu navrhovania a vykonávania je mimoriadne dôležité a vytvorí pridanú hodnotu pre Úniu tým, že posilní udržateľnú produktivitu a konkurencieschopnosť tohto odvetvia. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV sa nazdáva, že morské a vnútrozemské vody by sa mali zachovať a chrániť a zároveň by sa mali podporovať udržateľné akvakultúrne činnosti, ktoré by zabezpečili potrebné potraviny pre obyvateľstvo EÚ. Je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi zachovaním biodiverzity Zeme a splnením potrebných potravinových požiadaviek, pričom treba zohľadniť sociálne vplyvy, zdravý životný štýl a ochranu životného prostredia. Voda, živiny, umiestnenie podniku a energia patria medzi najdôležitejšie aspekty, ktoré určujú ekologickú udržateľnosť akvakultúrnych podnikov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV na záver oceňuje všetko úsilie a iniciatívy Európskej komisie s cieľom pomôcť tomuto odvetviu rásť a stať sa udržateľnejším. Pre výrobcov je mimoriadne dôležitý návrh na vytvorenie mechanizmu pomoci EÚ pre odvetvie akvakultúry so špecializovanou online platformou. Takisto je potrebné zlepšiť výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.18.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf.

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/esag/docs/AT2050_revision_summary.pdf.

2

(3)  Expertná pracovná skupina pre hospodársku správu o odvetví akvakultúry EÚ.

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/economic/-/asset_publisher/d7Ie/document/id/2871698.

4

(5)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf.

5

(6)  Special Eurobarometer 450: EU consumer habits regarding fishery and aquaculture products.

6

Special Eurobarometer 450: EU consumer habits regarding fishery and aquaculture products

(7)  Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry EÚ.

7

Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry EÚ

(8)  Stanovisko EHSV na tému Odstránenie prekážok udržateľnej akvakultúry v Európe, (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 73).

8

Odstránenie prekážok udržateľnej akvakultúry v Európe

(9)  Science Advice for Policy by European Academies – Food from the Oceans.

9

Science Advice for Policy by European Academies – Food from the Oceans

(10)  Stanovisko EHSV na tému Odstránenie prekážok udržateľnej akvakultúry v Európe (Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 73).

10

Odstránenie prekážok udržateľnej akvakultúry v Európe

(11)  Stanovisko EHSV na tému Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry (Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 150).

11

Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/108

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ – Transformácia modrého hospodárstva EÚ v záujme udržateľnej budúcnosti

[COM(2021) 240 final]

(2021/C 517/17)

| Spravodajca: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Simo TIAINEN

| Konzultácia | Európska komisia, 31. 5. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 229/0/11 |

Konzultácia

Európska komisia, 31. 5. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

9. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

229/0/11

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Modré hospodárstvo zohráva významnú úlohu a má čoraz väčší potenciál v hospodárstve EÚ a svetovom hospodárstve, pri vytváraní pracovných miest a zabezpečovaní blahobytu. EHSV sa domnieva, že je mimoriadne dôležité využiť tieto príležitosti v maximálnom rozsahu a súčasne minimalizovať nepriaznivý vplyv na klímu, biodiverzitu a životné prostredie. Dobrá kvalita vody a zdravé vodné ekosystémy sú predpokladom prosperujúceho udržateľného modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Okrem problémov v oblasti životného prostredia musia subjekty pôsobiace v modrom hospodárstve čeliť takým výzvam, ako je nespravodlivá globálna konkurencia a rýchly technologický rozvoj. Množstvo činností, najmä v odvetví cestovného ruchu, tvrdo zasiahla pandémia COVID-19. Plynulá a úspešná obnova má preto pre modré hospodárstvo zásadný význam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Modré hospodárstvo zahŕňa širokú škálu tradičných aj vznikajúcich odvetví a operácií. Rastúca rozmanitosť činností modrého hospodárstva priniesla výzvy z hľadiska ich vzájomnej kompatibility a súťaženie o morský priestor a morské zdroje. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu námorného priestorového plánovania pri umožňovaní koexistencie rôznych činností a pri príprave na adaptáciu na zmenu klímy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala rozvoj a zavádzanie digitálnych a zelených technológií a riešení pre námorné činnosti s cieľom dosiahnuť hospodársky, sociálny a environmentálny prínos. Zároveň poukazuje na význam oceánografického výskumu sprevádzaného výskumom sociálno-ekonomických a environmentálnych vplyvov činností modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV naliehavo vyzýva EÚ, aby zabezpečila priaznivé a predvídateľné inovačné a investičné prostredie so zjednodušenými administratívnymi postupmi a istotou v regulačných a finančných podmienkach. Výbor víta značné finančné prostriedky EÚ, ktoré sú k dispozícii na podporu udržateľného modrého hospodárstva a poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť pre subjekty na národnej a miestnej úrovni jednoduchý prístup k financovaniu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje potrebu vnímať modré hospodárstvo EÚ a jeho potenciál v globálnom kontexte, a to vrátane vonkajších a obchodných vzťahov. Vyzýva EÚ, aby podnikom z EÚ zabezpečila rovnaké podmienky, aké majú ich medzinárodní konkurenti, a aby zlepšila globálne vykonávanie medzinárodných dohovorov a dohôd týkajúcich sa hospodárskej spolupráce, pracovných podmienok a životného prostredia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzdvihuje ústrednú úlohu sociálnych partnerov pri predvídaní zmien v pracovných podmienkach, podpore rozvoja zručností a zvyšovaní miery zamestnateľnosti pracovníkov v modrom hospodárstve. Sociálny dialóg na odvetvovej a národnej úrovni, ako aj na úrovni pracovísk je navyše kľúčom k zabezpečeniu vhodných pracovných podmienok. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na svoju horizontálnu povahu sa modré hospodárstvo musí pri tvorbe politiky zohľadňovať komplexným a súdržným spôsobom. To si vyžaduje bezproblémovú spoluprácu medzi tvorcami politík na všetkých úrovniach: medzi EÚ a členskými štátmi, medzi členskými štátmi v rôznych regiónoch a medzi rôznymi oblasťami politiky, ako sú priemysel, rybolov, obchod, doprava, energetika, zamestnanosť a životné prostredie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že je nutné, aby politiky modrého hospodárstva vychádzali zo spoľahlivých vedeckých poznatkov a databáz a aby plne zohľadňovali potreby a názory aktérov a zainteresovaných strán v modrom hospodárstve. Vyzýva na intenzívne zapojenie zamestnávateľov, pracovníkov a ďalších zainteresovaných strán občianskej spoločnosti do vypracúvania, vykonávania a monitorovania politík EÚ a národných politík modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Hoci je dôležité a nevyhnutné pristupovať k modrému hospodárstvu holistickým a horizontálnym spôsobom, je tiež dôležité pozerať sa na jednotlivé odvetvia a činnosti z hľadiska ich konkrétnych príležitostí a problémov, čo umožní poskytnúť príspevok politikám modrého hospodárstva zdola nahor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV navyše upriamuje pozornosť na potrebu vzdelávania a opatrení na zlepšenie povedomia verejnosti o význame modrého hospodárstva pri zabezpečovaní príležitostí v oblasti zdravého stravovania, mobility a rekreácie, ako aj z hľadiska pracovných miest a prosperity, a význam ochrany morského prostredia napríklad pred plastovými odpadkami. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta oznámenie Európskej komisie o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ a súhlasí s jeho cieľom, ktorým je podpora prechodu na klimaticky neutrálne, konkurencieschopné hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje v súlade s Európskou zelenou dohodou. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV podporuje a presadzuje integrovaný prístup k modrému hospodárstvu, pokiaľ ide o jednotlivé rozmery udržateľného rozvoja, a zdôrazňuje, že modré hospodárstvo prispieva k väčšine cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä k tým, ktoré sa týkajú oceánov, morí a morských zdrojov, klimatických opatrení, boja proti chudobe a hladu, podpory zdravia a blahobytu, zodpovednej spotreby a výroby, dôstojnej práce a hospodárskeho rastu (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Modré hospodárstvo zohráva významnú úlohu a má čoraz väčší potenciál pri posilňovaní hospodárstva EÚ a svetového hospodárstva, zvyšovaní kvality pracovných miest a zabezpečovaní blahobytu na rôznych miestach s osobitnými prínosmi pre vidiecke a pobrežné oblasti. EHSV sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby sa tieto príležitosti využili v maximálnom rozsahu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV zároveň považuje za nevyhnutné minimalizovať znečistenie vody a ovzdušia, vznik odpadu a nepriaznivý vplyv na klímu a biodiverzitu. Je to nesmierne dôležité nielen z environmentálneho hľadiska, ale aj z toho dôvodu, že dobrá kvalita životného prostredia a zdravé ekosystémy sú nevyhnutné na zabezpečenie vhodných podmienok a zdrojov pre samotné modré hospodárstvo. Riadenie environmentálnych aspektov sa preto musí považovať za neoddeliteľnú súčasť akejkoľvek hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Modré hospodárstvo zahŕňa širokú škálu činností, ktoré sú nevyhnutné pre každodenný život ľudí, a rozsah zúčastnených podnikov siaha od veľkých medzinárodných spoločností až po miestne malé a stredné podniky. Výroba potravín a energie, ťažba, námorný priemysel, doprava a cestovný ruch sú hlavnými oblasťami súvisiacimi s námorným odvetvím, pričom existujú aj nové odvetvia, ako je produkcia nových druhov výrobkov modrého biohospodárstva. Obehové hospodárstvo a činnosti zamerané na ochranu vody sú takisto vnútorne prepojené s modrým hospodárstvom. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Keďže modré hospodárstvo sa v svojej podstate vzťahuje na oceány, moria a pobrežia, týka sa predovšetkým krajín ležiacich pri mori. Vzhľadom na cezhraničné dodávateľské reťazce a spoločné trhy a tiež spoločnú klímu a životné prostredie je však modré hospodárstvo predmetom záujmu celej EÚ a všetkých jej členských štátov – od Stredozemného mora po Baltské more a Severný ľadový oceán a od Čierneho mora po Atlantický oceán a Severné more. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zároveň pripomína, že koncepcia modrého hospodárstva by sa nemala obmedzovať iba na oceány a moria, keďže existujú zodpovedajúce hospodárske činnosti založené na sladkovodných zdrojoch a keďže vnútrozemské vodné toky v konečnom dôsledku prúdia do morí a oceánov. Vyzdvihuje to význam regionálnej spolupráce pri kontrole znečistenia vôd. |
| --- | --- |

2.7.

2.8.   Výzvy a príležitosti

| 2.8.1. | Rastúca rozmanitosť činností modrého hospodárstva prináša výzvy z hľadiska ich vzájomnej kompatibility a súťaženie o morský priestor a morské zdroje. EHSV preto zdôrazňuje úlohu námorného priestorového plánovania vrátane integratívneho manažmentu a posudzovania kumulatívnych vplyvov a vyzýva členské štáty, aby hľadali a vyhradzovali vhodné priestory na rôzne činnosti s cieľom umožniť ich rozvoj a koexistenciu s minimálnym nepriaznivým vplyvom na ostatných aktérov a morské prostredie. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Aj napriek tomu, že oceány a moria zohrávajú významnú úlohu pri zachytávaní uhlíka, morské ekosystémy a pobrežné oblasti sú citlivé na zmenu klímy a jej dôsledky vrátane otepľovania vody, zvyšovania hladiny morí a extrémnych výkyvov počasia. Modré hospodárstvo preto musí byť dostatočne pripravené na adaptáciu na zmenu klímy. EHSV vyzýva členské štáty, aby adaptáciu na zmenu klímy považovali za dôležitú súčasť námorného priestorového plánovania a aby uprednostňovali opatrenia, ktoré zároveň pomáhajú zachovávať biodiverzitu. Zvyšujúci sa výskyt období sucha a nedostatok sladkovodných zdrojov si navyše vyžaduje nové riešenia na zaistenie potravinovej bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | EHSV poukazuje na to, že subjekty pôsobiace v modrom hospodárstve zároveň čelia výzvam, ako je nespravodlivá globálna konkurencia a rýchly technologický rozvoj. Pandémia COVID-19 okrem toho vážne zasiahla mnohé činnosti, v ktorých je potrebné vyrovnať sa s jej dôsledkami. Týka sa to najmä odvetvia cestovného ruchu a súvisiacich služieb. Plynulá a úspešná obnova v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou je preto pre modré hospodárstvo kľúčová. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Modré hospodárstvo vo všeobecnosti ponúka množstvo príležitostí, pokiaľ ide o digitálnu a zelenú transformáciu. Na využitie týchto príležitostí bude potrebné vyvinúť intenzívne úsilie v oblasti výskumu a inovácií. Je to nevyhnutné na rozvoj tradičných aj vytváranie nových činností, čo zároveň pomáha prilákať mladých ľudí a diverzifikovať spektrum modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | EHSV vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala vývoj a zavádzanie digitálnych riešení pre námorné činnosti vrátane ich využívania pri mapovaní morí a pri monitorovaní, skúmaní, modelovaní a prognózovaní stavu morského prostredia a zdrojov. Inovácie sú potrebné aj na zlepšenie energetickej a materiálovej efektívnosti a pomáhajú znižovať emisie skleníkových plynov, znečistenie ovzdušia a vody, ako aj množstvo odpadu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore malých podnikov pri ekologickej a digitálnej transformácii. EHSV zároveň naliehavo vyzýva na výmenu osvedčených postupov a rozšírenie sociálnych inovácií, ktoré zaviedli aktéri a zainteresované strany v modrom hospodárstve, a to aj s cieľom zlepšiť prepojenosť, odolnosť, transparentnosť a spravodlivosť hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.8.6. | Rozvoj udržateľného modrého hospodárstva si vyžaduje správne pochopenie fyzikálnych, chemických a biologických javov spojených s morským prostredím a ich zmien. EHSV zdôrazňuje význam oceánografického výskumu sprevádzaného výskumom sociálno-ekonomických a environmentálnych vplyvov činností modrého hospodárstva s voľným sprístupnením vedeckých výsledkov a využívaním občianskych vedeckých projektov. |
| --- | --- |

2.8.6.

| 2.8.7. | Pri využívaní potenciálu modrého hospodárstva vytvárať pracovné miesta je nevyhnutné rozširovať ponuku vysokokvalitných pracovných miest, ktoré podporujú blahobyt. Vyžaduje si to aj rozvoj pokrokovej odbornej prípravy a prenosných zručností, vzájomné uznávanie kvalifikácií, medziodvetvovú mobilitu a adaptabilitu na zmeny trhu práce. EHSV vyzýva členské štáty a poskytovateľov vzdelávania, aby v spolupráci so zástupcami subjektov modrého hospodárstva a sociálnymi partnermi zohľadnili tieto potreby pri príprave programov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj pri zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii, a aby na to okrem iných zdrojov využili aj Európsky sociálny fond plus. |
| --- | --- |

2.8.7.

| 2.8.8. | EHSV tiež upriamuje pozornosť na zásadnú úlohu sociálnych partnerov pri predvídaní zmien v pracovných podmienkach, podpore rozvoja zručností a zvyšovaní miery zamestnateľnosti pracovníkov v modrom hospodárstve. Okrem toho je sociálny dialóg na odvetvovej a národnej úrovni, ako aj na úrovni pracovísk vrátane kolektívneho vyjednávania nevyhnutný nielen na zabezpečenie určitých minimálnych noriem, ale aj na zlepšenie pracovných podmienok vo všetkých odvetviach modrého hospodárstva. |
| --- | --- |

2.8.8.

2.9.   Investície, financovanie a medzinárodný rámec

| 2.9.1. | V snahe využiť potenciál udržateľného modrého hospodárstva EHSV naliehavo vyzýva EÚ, aby zabezpečila priaznivé a predvídateľné inovačné, investičné a operačné prostredie vrátane zjednodušených administratívnych postupov a istoty v regulačných a finančných podmienkach. Stanovením dlhodobej vízie a komplexného rámca sa oznámenie Komisie stáva cenným nástrojom na zabezpečenie predvídateľnosti. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | EHSV víta značné finančné prostriedky EÚ, ktoré sú k dispozícii na podporu udržateľného modrého hospodárstva, vrátane osobitných prostriedkov pre námorné odvetvie a všeobecné nástroje, ako sú program Horizont Európa, štrukturálne a investičné fondy a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. EHSV zdôrazňuje potrebu zjednodušiť pre subjekty na národnej a miestnej úrovni prístup k finančným prostriedkom EÚ. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Zároveň je na rozvoj modrého hospodárstva potrebné využívať súkromné finančné prostriedky, čo si vyžaduje projekty, ktoré budú príťažlivé pre súkromných investorov a finančných odborníkov a pripravené podľa zásad a noriem udržateľného financovania. EHSV navyše požaduje, aby sa zlepšili partnerské projekty medzi verejným sektorom, podnikmi a ľuďmi na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | EHSV zdôrazňuje potrebu vnímať modré hospodárstvo EÚ a jeho potenciál v globálnom kontexte, keďže väčšina jeho činností je medzinárodne prepojená prostredníctvom obchodných a dodávateľských reťazcov alebo prostredníctvom spoločných morských oblastí. Na zabezpečenie rovnakých podmienok a zabránenie konfliktom, pokiaľ ide o morské zdroje, je preto nevyhnutná medzinárodná spolupráca a spoločné pravidlá. EHSV vyzýva EÚ, aby nad rámec Dohovoru OSN o morskom práve zlepšila globálne vykonávanie medzinárodných dohovorov a dohôd v takých oblastiach, ako je obchod, doprava, pracovné podmienky, klíma a životné prostredie. |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | EHSV dôrazne žiada EÚ, aby zabezpečila, že podmienky pre modré hospodárstvo v EÚ budú konkurencieschopné v porovnaní s podmienkami iných medzinárodných aktérov, napríklad Číny. Je to nevyhnutné z toho dôvodu, aby podniky v EÚ mohli vyvážať udržateľné výrobky, technológie a riešenia modrého hospodárstva na medzinárodné trhy a úspešne konkurovať dovozu z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | EHSV tiež poukazuje na príležitosti, ktoré poskytuje spolupráca s rozvojovými krajinami, a vyzýva EÚ, aby ako základný prvok partnerstva s Afrikou posilnila modré hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.9.6.

2.10.   Súdržná a inkluzívna tvorba politiky

| 2.10.1. | Vzhľadom na svoju horizontálnu povahu sa modré hospodárstvo musí pri tvorbe politiky zohľadňovať komplexným a súdržným spôsobom. To si vyžaduje bezproblémovú vertikálnu a horizontálnu spoluprácu tvorcov politík na všetkých úrovniach: medzi rozhodovacími orgánmi EÚ a členských štátov, medzi členskými štátmi navzájom, ako aj v rôznych oblastiach politiky, ako je priemysel, rybolov, obchod, doprava, energetika, zamestnanosť a životné prostredie. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | Regionálna spolupráca medzi členskými štátmi a s krajinami mimo EÚ je obzvlášť dôležitá vzhľadom na to, že morské oblasti aj mnohé vnútrozemské vodné toky majú cezhraničný charakter (2). Táto spolupráca je tiež nevyhnutná na zaistenie bezpečnosti námorných činností a na ochranu ľudských práv a životného prostredia pred množstvom rozličných vnútorných a vonkajších hrozieb, a to od geopolitických rizík až po pirátstvo, environmentálne priestupky a počítačovú kriminalitu. |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.10.3. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa politiky a opatrenia v oblasti modrého hospodárstva opierali o fakty vychádzajúce zo spoľahlivých vedeckých poznatkov a databáz. Vzhľadom na zásadnú úlohu aktérov občianskej spoločnosti pri vytváraní udržateľného modrého hospodárstva v praxi výbor navyše požaduje intenzívne zapájanie organizácií zamestnávateľov a zamestnancov, ako aj environmentálnych a ďalších príslušných organizácií do vypracúvania, vykonávania a monitorovania politík EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

2.10.3.

| 2.10.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo vypracúvaní špecifickejšieho akčného plánu, ktorý by sa mal zakladať na spätnej väzbe a príspevkoch rôznych aktérov a zúčastnených strán v modrom hospodárstve, a aby využila dialóg, ktorý sa má uskutočniť v rámci modrého fóra pre subjekty využívajúce moria. |
| --- | --- |

2.10.4.

| 2.10.5. | EHSV zároveň zdôrazňuje potrebu zvýšiť povedomie verejnosti o význame modrého hospodárstva pri zabezpečovaní príležitostí v oblasti zdravého stravovania, mobility a rekreácie, ako aj z hľadiska pracovných miest a prosperity, a o význame ochrany morského prostredia napríklad pred plastovými odpadkami. |
| --- | --- |

2.10.5.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Hoci je dôležité a nevyhnutné pristupovať k modrému hospodárstvu holistickým a horizontálnym spôsobom, je tiež dôležité pozerať sa na jednotlivé odvetvia a činnosti z hľadiska ich konkrétnych príležitostí a problémov. To umožní poskytnúť príspevok zdola nahor a skombinovať ho s prístupom zhora nadol uvedenom v oznámení. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Doprava a prístavy

| 3.2.1. | Námorná doprava má zásadný význam pre logistiku nákladnej dopravy a osobnú dopravu v rámci EÚ aj mimo nej. EHSV vyzýva EÚ, aby zlepšila podmienky na posilnenie medzinárodnej konkurencieschopnosti, digitalizácie a ekologizácie lodnej dopravy a pracovala na odstránení praktík nekalej konkurencie, ako sú nekalé praktiky v súvislosti s plavbou pod cudzou vlajkou. Okrem individuálneho technologického vývoja pomáhajú digitálne riešenia na systémovej úrovni zlepšovať hospodárske a environmentálne vlastnosti dopravy napr. prostredníctvom lepšieho zosúladenia ponuky a dopytu. Výhody príbrežnej námornej dopravy by sa mali v plnej miere využívať aj pri znižovaní vplyvu dopravy na životné prostredie. EHSV navyše upozorňuje na príležitosti, ktoré prinášajú nové svetové dopravné trasy, napríklad Severná morská cesta v arktickej oblasti. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV zdôrazňuje významnú úlohu prístavov ako uzlov modrého hospodárstva, a to aj pri ekologickej a digitálnej transformácii. Hoci zostáva zachovaná tradičná úloha prístavov, ktorá spočíva v umožňovaní námornej dopravy a vykladania rybolovných úlovkov, pribúdajú aj ďalšie úlohy, ktoré zahŕňajú nové činnosti, ako je uľahčovanie týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov a obehového hospodárstva. To si vyžaduje investície do infraštruktúry a novú formu riadenia vo všeobecnosti. Vďaka novým úlohám môžu byť pre daný región dôležitejšie aj menšie prístavy. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Rybolov, akvakultúra a nové biovýrobky

| 3.3.1. | EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu rybolovu, akvakultúry a súvisiacich odvetví pri zabezpečovaní nízkouhlíkového a zdravého stravovania Európanov. Vzhľadom na veľké množstvo rýb a morských plodov, ktoré sa dovážajú do EÚ, existuje jasný motív na zmenšenie závislosti od dovozu potravín a vytvorenie konkurenčných podmienok pre európsky rybolov, akvakultúru a súvisiace odvetvia s cieľom reagovať na potrebu potravinovej bezpečnosti a sebestačnosti. Vzhľadom na pokročilý vek rybárskej flotily EÚ by sa finančné prostriedky z Európskeho fondu pre námorníctvo, rybárstvo a akvakultúru mali vyčleniť na modernizáciu flotíl, a tým na zlepšenie ich environmentálnych vlastností, pracovných podmienok a príťažlivosti. EHSV uznáva a podporuje pokračujúce úsilie v oblasti rybolovu o udržanie zásob rýb na udržateľnej úrovni a ochranu morských ekosystémov. Podporuje aj spoločné využívanie určitých postupov, ako je pomoc plavidiel s vlečnou sieťou pri zbere plastového odpadu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pokiaľ ide o akvakultúru, EHSV odkazuje na svoje ďalšie stanovisko, ktoré je zamerané na nové strategické usmernenia pre akvakultúru EÚ (3). Zároveň podporuje rozvoj nových biovýrobkov, ako sú farmaceutické výrobky, potraviny a potravinové prísady, krmivá, kozmetika a nové materiály vyrábané z rias a iných morských organizmov. Tieto biovýrobky dopĺňajú spektrum modrého biohospodárstva, ktorým sa EHSV zaoberal vo svojom predchádzajúcom stanovisku venovanom aj sladkovodným tokom (4). |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Cestovný ruch a súvisiace služby

| 3.4.1. | Námorný a prímorský cestovný ruch, ako aj viacero súvisiacich oblastí, ako je doprava, hotelové a reštauračné služby, majú pre mnohé regióny EÚ zásadný význam. Pokiaľ ide o opatrenia na riešenie problémov spôsobených pandémiou, EHSV odkazuje na svoje stanovisko k cestovnému ruchu a doprave (5). Po zotavení z pandémie by mal cestovný ruch opäť nadobudnúť dôležitú úlohu pri prispievaní k miestnym hospodárstvam a pracovným miestam, často založeným na malých a stredných podnikoch, a to takým spôsobom, ktorý zaisťuje jeho celkovú udržateľnosť. EHSV poukazuje na to, že udržateľný cestovný ruch je hlavným spôsobom, ako ľuďom poskytnúť nielen rekreačné služby, ale aj poznatky a skúsenosti o rozmanitosti kultúr a životných prostredí EÚ. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Stavba lodí a námorné technológie

| 3.5.1. | Stavba lodí je tradičným námorným odvetvím v rámci nákladnej a osobnej dopravy. V súčasnosti sa však v súlade s digitálnou a zelenou transformáciou zavádza veľa nových prvkov a prístupov. Napríklad pokroková automatizácia plavidiel prispieva k zlepšeniu energetickej účinnosti a bezpečnosti dopravy a vývoj a uplatňovanie technológií čistého pohonu a palív z obnoviteľných zdrojov sú kľúčom k minimalizácii emisií do ovzdušia. V rámci tohto vývoja sú tiež nevyhnutné technológie a postupy opravy, údržby a demontáže lodí, ktoré zlepšujú obehové hospodárstvo. EHSV preto vyzýva EÚ, aby zabezpečila priaznivé podmienky na rozvoj a investície do námorných technológií vrátane vybavenia a softvéru, ako aj práce. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Energetika

| 3.6.1. | Hoci sa energetické činnosti súvisiace s morským prostredím zvyčajne zameriavajú na využívanie fosílnych palív, v súčasnosti sa orientujú na energiu z obnoviteľných zdrojov, najmä na veternú energiu a energiu z oceánov. Zavádzanie energií z obnoviteľných zdrojov je kľúčom k pokroku v dosiahnutí klimatickej neutrality, pričom energia z obnoviteľných morských zdrojov môže významne prispieť k budúcej kombinácii energetických zdrojov a zníženiu emisií CO2. Zároveň je potrebné nájsť riešenia konfliktu záujmov, pokiaľ ide o rôzne spôsoby využívania morských oblastí. Výbor vyjadril svoje názory na energiu z obnoviteľných zdrojov získavanú na mori vo svojom nedávnom stanovisku k stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori (6). |
| --- | --- |

3.6.1.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/oceans/.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Iniciatíva pre udržateľný rozvoj modrej ekonomiky v západnom Stredozemí, (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 82).

2

Iniciatíva pre udržateľný rozvoj modrej ekonomiky v západnom Stredozemí

(3)  Stanovisko EHSV na tému Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry (pozri stranu 103 tohto úradného vestníka).

3

Strategické usmernenia pre udržateľný rozvoj odvetvia akvakultúry

(4)  Stanovisko EHSV na tému Modré biohospodárstvo (Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 58).

4

Modré biohospodárstvo

(5)  Stanovisko EHSV na tému Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 219).

5

Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období

(6)  Stanovisko EHSV na tému Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti (Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 152).

6

Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/114

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne pre napredovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby

[COM(2021) 141 final]

(2021/C 517/18)

| Spravodajca: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Andreas THURNER

| Konzultácia | Európska komisia, 21. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2021 |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 185/3/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 21. 4. 2021

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

9. 9. 2021

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

185/3/4

1.   Závery a odporúčania

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV):

| 1.1. | uznáva úlohu ekologického poľnohospodárstva pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody a víta toto oznámenie Európskej komisie o akčnom pláne pre napredovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby. Považuje ho za solídny základ, na ktorom možno udržateľne rozvíjať ekologickú poľnohospodársku výrobu; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | hodnotí cieľ stanovený v Európskej zelenej dohode, aby sa do roku 2030 minimálne 25 % poľnohospodárskej plochy v EÚ obhospodarovalo ekologickým spôsobom, fako veľmi ambiciózny; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | podporuje najmä trhovo orientovaný prístup Európskej komisie spočívajúci v ďalšom zvyšovaní dopytu a dôvery spotrebiteľa v produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby. Pre úspešný rozvoj odvetvia je rozhodujúci vyvážený pomer dopytu a ponuky; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | odporúča, aby sa z dôvodu rôznej východiskovej situácie v členských štátoch zriadil twinningový mechanizmus s cieľom zlepšiť výmenu skúseností medzi členskými štátmi. Mala by sa podporovať aj výmena skúseností medzi poľnohospodármi. EHSV bude ochotne k dispozícii ako partner pri všetkých činnostiach zameraných na zvyšovanie povedomia o ekologickej výrobe (napr. v rámci každoročného Dňa ekologických potravín); |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami vypracovali národné/regionálne akčné plány pre oblasť ekologickej poľnohospodárskej výroby a využívali možnosti SPP na podporu ekologického poľnohospodárstva. Osobitnú pozornosť si pri tom vyžaduje náročná fáza prechodu na ekologické obhospodarovanie; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | považuje navrhované opatrenia na zlepšenie transparentnosti trhu a vedomostnej základne v odvetví ekologickej poľnohospodárskej výroby za dôležité. V tomto kontexte EHSV vyzýva, aby sa aj na výročnej konferencii o vyhliadkach pre poľnohospodárstvo organizovanej GR AGRI náležite odzrkadlil vývoj v ekologickej poľnohospodárskej výrobe; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | pripomína, že spotrebitelia si čoraz viac cenia regionálne potraviny. EHSV sa domnieva, že kratšie a lokálne výrobné a marketingové reťazce ekologického poľnohospodárstva, v ktorých sa zohľadňuje aj aspekt sezónnosti výrobkov, môžu byť sľubným spôsobom ako dosiahnuť väčšiu pridanú hodnotu v celom potravinovom reťazci. Navyše tu EHSV vidí potenciál ďalších pracovných príležitostí vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | poukazuje na to, že produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby stoja spravidla viac ako konvenčné výrobky. Pre určité sociálne skupiny s nižším príjmom to predstavuje prekážku. EHSV žiada, aby sa prijali náležité sprievodné opatrenia, pomocou ktorých sa produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby sprístupnia aj sociálne slabším skupinám; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | považuje najmä orgány verejnej správy (obecné, mestské, regionálne a celoštátne) za zodpovedné za to, aby sa vo verejnom obstarávaní (napr. v jedálňach) častejšie vyberali regionálne ekologické potraviny. Pritom je potrebné zohľadniť aj aspekt sezónnosti; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | zdôrazňuje potrebu dostatočných finančných zdrojov na výskum a inováciu na podporu ekologického poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Európska komisia v rámci Európskej zelenej dohody stanovila prostredníctvom stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie pre biodiverzitu ambiciózny cieľ pre ekologickú poľnohospodársku výrobu: do roku 2030 by sa malo najmenej 25 % poľnohospodárskej plochy obhospodarovať ekologicky. Európska komisia k tomu 25. marca 2021 uverejnila akčný plán pre ekologickú poľnohospodársku výrobu (1), ktorý má členské štáty podporovať pri plnení tohto cieľa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podľa Európskej komisie tento akčný plán pre ekologickú poľnohospodársku výrobu vychádza z úspechov akčného plánu na roky 2014 – 2020 a zohľadňuje výsledok verejnej konzultácie o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, ktorá sa konala od septembra do novembra 2020 (2). Skladá sa z troch prepojených osí:






  — | Os 1: stimulovať dopyt a zaručiť dôveru spotrebiteľov |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Os 1: stimulovať dopyt a zaručiť dôveru spotrebiteľov

| — | Os 2: stimulovať konverziu a posilniť celý hodnotový reťazec |
| --- | --- |

—

Os 2: stimulovať konverziu a posilniť celý hodnotový reťazec

| — | Os 3: zlepšiť príspevok ekologického poľnohospodárstva k udržateľnosti |
| --- | --- |

—

Os 3: zlepšiť príspevok ekologického poľnohospodárstva k udržateľnosti

| 2.3. | Tieto tri osi sa opierajú o 23 opatrení a na tieto účely by sa mali mobilizovať rôzne zdroje financovania. Finančná podpora ekologickej poľnohospodárskej výroby sa bude naďalej ponúkať prostredníctvom záväzkov v oblasti rozvoja vidieka (pilier 2) a tiež sa môže sprístupniť dodatočný tok financovania prostredníctvom ekologických režimov (pilier 1). Okrem toho sa v rámci propagačnej politiky EÚ vyčlení ambiciózny rozpočet na podporu spotreby produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aby sa podporila výmena poznatkov o ekologickom poľnohospodárstve, mali by sa zriadiť poľnohospodárske poradenské služby. Na podporu ambícií akčného plánu plánuje Európska komisia vyčleniť aspoň 30 % rozpočtu na opatrenia týkajúce sa výskumu a inovácie v oblasti poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a vidieckych oblastí, a to na témy, ktoré sú špecifické alebo relevantné pre odvetvie ekologickej poľnohospodárskej výroby, ako je zvýšenie výnosov plodín, genetická rozmanitosť a alternatívy k sporným produktom. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Podrobnejšie sa navrhované opatrenia v rámci troch rôznych osí zameriavajú na tieto ciele: |
| --- | --- |

2.5.

Os 1: stimulovať dopyt a zaručiť dôveru spotrebiteľov

| a) | podporovať ekologické poľnohospodárstvo a propagovať logo EÚ; |
| --- | --- |

a)

podporovať ekologické poľnohospodárstvo a propagovať logo EÚ;

| b) | podporovať ponuku potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby v jedálňach a intenzívnejšie využívať zelené verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

b)

podporovať ponuku potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby v jedálňach a intenzívnejšie využívať zelené verejné obstarávanie;

| c) | posilniť školské programy z hľadiska produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby; |
| --- | --- |

c)

posilniť školské programy z hľadiska produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby;

| d) | predchádzať potravinovým podvodom a posilniť dôveru spotrebiteľov; |
| --- | --- |

d)

predchádzať potravinovým podvodom a posilniť dôveru spotrebiteľov;

| e) | zlepšiť vysledovateľnosť; |
| --- | --- |

e)

zlepšiť vysledovateľnosť;

| f) | uľahčiť príspevok súkromného sektora; |
| --- | --- |

f)

uľahčiť príspevok súkromného sektora;

Os 2: stimulovať konverziu a posilniť celý hodnotový reťazec

| a) | podporovať konverziu, investovanie a výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

a)

podporovať konverziu, investovanie a výmeny najlepších postupov;

| b) | vyvinúť sektorovú analýzu v záujme zvýšenia transparentnosti na trhu; |
| --- | --- |

b)

vyvinúť sektorovú analýzu v záujme zvýšenia transparentnosti na trhu;

| c) | podporovať organizáciu potravinového reťazca; |
| --- | --- |

c)

podporovať organizáciu potravinového reťazca;

| d) | posilniť spracúvanie na miestnej úrovni a v malom rozsahu a podporiť krátke obchodné trasy; |
| --- | --- |

d)

posilniť spracúvanie na miestnej úrovni a v malom rozsahu a podporiť krátke obchodné trasy;

| e) | zlepšiť výživu zvierat v súlade s pravidlami ekologickej poľnohospodárskej výroby; |
| --- | --- |

e)

zlepšiť výživu zvierat v súlade s pravidlami ekologickej poľnohospodárskej výroby;

| f) | posilniť ekologickú akvakultúru; |
| --- | --- |

f)

posilniť ekologickú akvakultúru;

Os 3: zlepšiť príspevok ekologického poľnohospodárstva k udržateľnosti

| a) | znížiť klimatickú a environmentálnu stopu a zmierniť prispievanie k zmene klímy; |
| --- | --- |

a)

znížiť klimatickú a environmentálnu stopu a zmierniť prispievanie k zmene klímy;

| b) | zlepšiť genetickú rozmanitosť a zvýšiť výnosy; |
| --- | --- |

b)

zlepšiť genetickú rozmanitosť a zvýšiť výnosy;

| c) | vyvíjať alternatívy k sporným vstupným produktom a iným prípravkom na ochranu rastlín; |
| --- | --- |

c)

vyvíjať alternatívy k sporným vstupným produktom a iným prípravkom na ochranu rastlín;

| d) | zlepšiť životné podmienky zvierat; |
| --- | --- |

d)

zlepšiť životné podmienky zvierat;

| e) | efektívnejšie využívať zdroje. |
| --- | --- |

e)

efektívnejšie využívať zdroje.

| 2.6. | Na účely vykonávania Európska komisia odporúča členským štátom, aby s prihliadnutím na regionálne okolnosti vypracovali primerané národné akčné plány pre oblasť ekologickej poľnohospodárskej výroby s jasnými cieľmi a náležite ich zohľadňovali v národnom strategickom pláne SPP. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Toto stanovisko by sa malo vnímať v súvislosti s predchádzajúcimi stanoviskami EHSV o udržateľnosti výroby a spotreby potravín, okrem iného so stanoviskami na nasledujúce témy: Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou (3), Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (4), Podpora krátkych a alternatívnych potravinových reťazcov v Európskej únii: úloha agroekológie (5) a Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (6). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV hodnotí cieľ stanovený v Európskej zelenej dohode, aby sa do roku 2030 minimálne 25 % poľnohospodárskej plochy v EÚ obhospodarovalo ekologickým spôsobom, ako veľmi ambiciózny; V súčasnosti sa v EÚ ekologicky obhospodaruje v priemere približne 8,5 % hospodárskej plochy. Vzhľadom na stanovený cieľ to znamená, že poľnohospodársky využívaná ekologická plocha by sa do roku 2030 mala približne strojnásobiť. Na porovnanie: v rokoch 2009 až 2019 sa ekologicky obhospodarovaná plocha rozšírila z približne 8,3 na približne 13,8 milióna hektárov (+ 70 %), pričom je možné pozorovať progresívny trend. Cieľová hodnota 25 % znamená rozšírenie ekologicky obhospodarovanej plochy na približne 40 miliónov hektárov, čo značne presahuje aktualizáciu súčasného trendu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta trhovo orientovaný prístup Európskej komisie spočívajúci v ďalšom posilňovaní dopytu a dôvery spotrebiteľa v produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby. Pre úspešný rozvoj ekologického odvetvia je rozhodujúci vyvážený pomer dopytu a ponuky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ekologická poľnohospodárska výroba sa tiež musí rozširovať podľa dopytu. Je potrebné zabezpečiť, aby sa rastúca ponuka predvídala aj prostredníctvom náležitého vývoja dopytu. Ak výroba ekologických potravín bude napredovať rýchlejšie, ako sa bude rásť dopyt, neodvratne to povedie k negatívnej hospodárskej súťaži na trhu a ďalším dôsledkom bude prepad výrobných cien. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ekologické hospodárstvo znamená v porovnaní s konvenčným hospodárstvom spravidla vyššie výrobné náklady na výrobnú jednotku (podmienené dodatočnými nákladmi a nižším ziskom). Na udržateľný rozvoj ekologickej poľnohospodárskej výroby musia byť tieto dodatočné náklady pokryté primeranými trhovými výnosmi. S napredujúcou profesionalizáciou v celom ekologickom potravinovom reťazci by sa však mal pozitívne vyvíjať pomer ceny a vlastností výrobkov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Východisková situácia sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši. Na jednej strane sú členské štáty, v ktorých je dobre etablovaná ekologická poľnohospodárska výroba aj umiestňovanie jej výrobkov na trh. Na druhej strane existujú členské štáty, v ktorých podiel ekologicky obhospodarovanej plochy zatiaľ predstavuje len nízke jednociferné percentuálne číslo. Tieto rozdielne regionálne východiskové body je potrebné náležite zohľadniť pri plánovaní opatrení. EHSV odporúča, aby sa zriadil twinningový mechanizmus s cieľom posilniť výmenu skúseností medzi členskými štátmi. Členské štáty s dobre etablovanou ekologickou poľnohospodárskou výrobou často zvolili koncepciu tlaku a príťažlivosti a prijali opatrenia na podporu tejto výroby, ako aj opatrenia na zvýšenie dopytu po ekologicky vyrobených potravinách. V rozvoji ekologickej poľnohospodárskej výroby zohráva významnú úlohu aj potravinový maloobchod. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rozmanité štruktúry a veľké regionálne rozdiely v Európe sú opakovane príčinou zložitých situácií a problémov pri vykonávaní ustanovení nariadenia o ekologickej poľnohospodárskej výrobe. V záujme úspešného rozvoja tohto odvetvia je dôležité nájsť pri vykonávaní nariadenia rovnováhu, na základe ktorej sa splní požiadavka jednotného uplatňovania pravidiel v celej EÚ a naplnia sa očakávania spotrebiteľov a ktorá zároveň prinesie dostatočnú flexibilitu na to, aby sa mohli primerane zohľadňovať miestne rozdiely a danosti, pokiaľ to nariadenie dovoľuje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Predložený akčný plán Európskej komisie s tromi osami (podpora spotreby, budovanie výroby a ďalšie zvyšovanie udržateľnosti) predstavuje pevný základ pre udržateľný rozvoj odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby. Vykonávanie v členských štátoch by mal sprevádzať proces nepretržitého monitorovania a hodnotenia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Členské štáty by v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami mali vypracovať národné/regionálne akčné plány pre oblasť ekologickej poľnohospodárskej výroby a využívať možnosti SPP (okrem iného pri príprave národných strategických plánov SPP) na podporu ekologického poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Podmienkou úspechu ekologickej poľnohospodárskej výroby je vysoká miera dôvery spotrebiteľov. Je potrebné, aby sa spotrebitelia mohli spoľahnúť na dodržiavanie platných výrobných štandardov v rámci celého potravinového reťazca od výroby cez spracovanie až po spotrebu. Na to sú mimoriadne dôležité plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a zlepšenie vysledovateľnosti. Na tento účel by sa mali využívať najmä možnosti digitalizácie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Plánované opatrenia na zlepšenie transparentnosti trhu a dostupnosti údajov v odvetví ekologickej poľnohospodárskej výroby podporia hospodárske subjekty pri prijímaní správnych rozhodnutí. Doteraz sa v štatistike na európskej úrovni väčšinou nerozlišovalo medzi konvenčnými segmentmi výrobkov a segmentami výrobkov z ekologickej poľnohospodárskej výroby. Zohľadňovanie ekologickej poľnohospodárskej výroby v analýzach stredísk GR AGRI pre monitorovanie trhu je správnym krokom. V tejto súvislosti sa vyžaduje, aby sa aj na výročnej konferencii o vyhliadkach pre poľnohospodárstvo organizovanej GR AGRI náležite odzrkadlil vývoj v odvetví ekologickej poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Plánované posilnenie poľnohospodárskych poradenských služieb, ako aj opatrení na podporu výmeny poznatkov o ekologickom poľnohospodárstve predstavuje dôležité sprievodné opatrenia. Mala by sa zintenzívniť komunikačná výmena medzi oblasťami hospodárstva, poradenstva, vzdelávania, poľnohospodármi a spoločnosťou. Regionálne a medzinárodné výmenné programy by mohli byť prínosom najmä pre mladých poľnohospodárov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Aj spotrebitelia by mali byť pomocou vhodných opatrení na zvyšovanie informovanosti (ideálne už od školy) informovaní o výhodách a výzvach produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby. Dobre tu možno nadviazať na program EÚ na podporu konzumácie ovocia, zeleniny a mlieka v školách (7). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Na zlepšenie informovanosti o ekologickej poľnohospodárskej výrobe plánuje Európska komisia okrem iného zaviesť Deň ekologických potravín, ako aj zorganizovať udeľovanie cien za vynikajúce výsledky vo všetkých oblastiach ekologického potravinového reťazca. EHSV s potešením poskytne v tejto súvislosti pomoc v úlohe partnera. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Spotrebitelia si čoraz viac cenia regionálne potraviny. V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 ľudia ešte citlivejšie vnímajú kvalitu potravín. Kratšie a miestne výrobné a marketingové reťazce v oblasti ekologickej poľnohospodárskej výroby môžu preto spoločne predstavovať sľubnú cestu, ako dosiahnuť väčšiu pridanú hodnotu v celom potravinovom reťazci. Aj vzhľadom na udržateľnosť by sa mali aspekty ekologickej poľnohospodárskej výroby, regionálnosť a sezónnosť zohľadňovať v čo najväčšej miere spoločne. Ďalšie posilňovanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby by sa mohlo uskutočňovať v súlade s posilňovaním zavedených národných/regionálnych značiek ekologickej poľnohospodárskej výroby. Informácie o pôvode potravín (surovín) by mali byť čo najkonkrétnejšie, pričom by nemalo ísť iba o označenie „poľnohospodárstvo krajín EÚ/mimo EÚ“, a podľa možnosti by mali obsahovať aj údaj o krajine alebo regióne pôvodu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veľký potenciál môže v súvislosti s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby spočívať v cestovnom ruchu a gastronómii. Predpokladom toho je transparentnosť a dôveryhodné certifikačné systémy. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ekologické poľnohospodárstvo z dôvodu rozmanitých výrobných procesov často sprevádza zvýšené využívanie pracovnej sily, čím v sebe skrýva potenciál na ďalšie pracovné príležitosti na vidieku. Na druhej strane môžu vysoké náklady práce brzdiť rozvoj ekologickej poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ekologické výrobky zvyčajne stoja viac ako konvenčné výrobky, pričom cenové rozdiely majú klesajúcu tendenciu (jednak zvyšovaním produktivity v ekologickom poľnohospodárstve, a jednak sprísňovaním environmentálnych požiadaviek na iné formy poľnohospodárstva v súvislosti s vývojom SPP). Pre určité sociálne skupiny s nižším príjmom, ako sú dôchodcovia, mladí ľudia alebo rodiny zo sociálne slabších vrstiev, to predstavuje prekážku. EHSV preto vyzýva, aby sa prijali príslušné opatrenia, pomocou ktorých sa produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby sprístupnia aj týmto sociálnym skupinám. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Orgány ochrany spotrebiteľa poukazujú na to, že percentuálne marže v obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby sú čiastočne oveľa vyššie ako pri produktoch nepochádzajúcich z ekologickej poľnohospodárskej výroby, čo by sa následne mohlo odraziť na tvorbe cien produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby v porovnaní s konvenčnými potravinami. Obchodné rozpätia by mali byť primerané. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | V niektorých členských štátoch predstavuje veľký cenový rozdiel v porovnaní s konvenčnými výrobkami významnú prekážku pre rast spotrebiteľského trhu s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby. Ceny za ekologické potraviny pritom zahŕňajú aj vyšší príspevok k verejným statkom, napríklad biodiverzita na ornej pôde alebo dobré životné podmienky zvierat. Z tohto dôvodu môže zahrnutie vonkajších okolností (skutočná cena) do všetkých výrobkov predstavovať spôsob, ako podporiť ekologické poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Podľa EHSV by najmä orgány verejnej správy(obecné, mestské, regionálne a celoštátne) mali ísť tiež príkladom a vo verejnom obstarávaní (napr. v jedálňach) by mali častejšie vyberať sezónne a regionálne ekologické potraviny. Mnohé európske mestá (8) (vrátane Kodane, Viedne, Norimbergu) v tejto súvislosti už zaviedli veľmi úspešné koncepcie. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Kratšie potravinové reťazce, ako aj možnosti priameho predaja výrobkov sú pre výrobcov aj spotrebiteľov príležitosťou na spravodlivú cenotvorbu. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Rastúci podiel ekologicky obhospodarovanej pôdy bude prinášať nové výzvy. Rastúci tlak spôsobený škodcami a ochoreniami rastlín by sa mal v súvislosti so zrýchľujúcou sa zmenou klímy dôkladne sledovať pomocou monitorovania. Vyžadujú sa dostatočné prostriedky na súvisiaci výskum, aby sa mohli vypestovať vhodné druhy pre ekologické poľnohospodárstvo, ako aj vyvinúť účinné opatrenia na ochranu rastlín a inovatívne riešenia. EHSV pritom zdôrazňuje, že naďalej musí byť zaručený voľný prístup k odrodám a k osivu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | V oblasti výživy zvierat sú už niekoľko rokov problémy s dostatočným obstarávaním ekologicky vyrobených bielkovinových krmív a esenciálnych aminokyselín (vitamín B). Sľúbené zintenzívnenie výskumu alternatív v tejto oblasti je naliehavo potrebné a veľmi vítané. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pre poľnohospodárov predstavuje prechodné obdobie mimoriadnu výzvu, pretože v tomto období sa už prejavujú zvýšené náklady (napr. náklady na kontrolu, náklady na ekologické vstupné produkty), hoci výrobky zatiaľ nemožno uvádzať na trh ako ekologický tovar. Členské štáty by mali v tejto súvislosti naplánovať vhodné podporné opatrenia. Malo by sa preskúmať, či možno prípadne zriadiť trh s „prechodným tovarom“ (medzi ekologickým a konvenčným). |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/organic-action-plan_sk.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12555-Ekologicke-polnohospodarstvo-akcny-plan-rozvoja-ekologickej-vyroby-EU_sk.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 66).

3

Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou

(4)  Stanovisko EHSV na tému Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 268).

4

Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu

(5)  Stanovisko EHSV na tému Podpora krátkych a alternatívnych potravinových reťazcov v Európskej únii: úloha agroekológie (Ú. v. EÚ C 353,18.10.2019, s. 65).

5

Podpora krátkych a alternatívnych potravinových reťazcov v Európskej únii: úloha agroekológie

(6)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

6

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(7)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/school-fruit-vegetables-and-milk-scheme_sk.

7

(8)  https://www.organic-cities.eu/.

8

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/120

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Cezhraničná infraštruktúra prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv – predĺženie obdobia platnosti Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2222, pokiaľ ide o cezhraničnú infraštruktúru spájajúcu Úniu a Spojené kráľovstvo prostredníctvom pevného spojenia cez Lamanšský prieliv

[COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)]

(2021/C 517/19)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 15.7.2021
  Európsky parlament, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 22.9.2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 239/1/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 15.7.2021

Európsky parlament, 13.9.2021

Právny základ

článok 91 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

22.9.2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

239/1/5

Keďže výbor bez výhrad usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 563. plenárnom zasadnutí 22. a 23. septembra 2021 (schôdza z 22. septembra) rozhodol 239 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/121

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v regionálnom riadiacom výbore Dopravného spoločenstva, pokiaľ ide o prijatie rozpočtu Dopravného spoločenstva na rok 2022

[COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)]

(2021/C 517/20)

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 25. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 238/0/7 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 25. 8. 2021

Právny základ

článok 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

238/0/7

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 563. plenárnom zasadnutí 22. a 23. septembra 2021 (schôdza z 22. septembra) rozhodol 238 hlasmi za, pričom 7 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/122

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody o GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more) (prepracované znenie)

[COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)]

(2021/C 517/21)

| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 9. 2021
  Rada, 3. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 235/1/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13. 9. 2021

Rada, 3. 9. 2021

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

235/1/2

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 563. plenárnom zasadnutí 22. a 23. septembra 2021 (schôdza z 22. septembra) rozhodol 235 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 517/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 517/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013, pokiaľ ide o obmedzenia prístupu do vôd Únie

[COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

(2021/C 517/22)

| Konzultácia | Európsky parlament, 8. 7. 2021
  Rada, 16. 7. 2021 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 22. 9. 2021 |
| Plenárne zasadnutie č. | 563 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 232/0/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 8. 7. 2021

Rada, 16. 7. 2021

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

22. 9. 2021

Plenárne zasadnutie č.

563

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

232/0/5

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 563. plenárnom zasadnutí 22. a 23. septembra 2021 (schôdza z 22. septembra) rozhodol 232 hlasmi za, pričom 5 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 22. septembra 2021

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---