# Eiropas Savienības C 41E/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 41E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 19. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 41E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 19. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | Eiropas Parlaments2007.―2008. GADA SESIJA2008. gada 15.―17 janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

  PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris |
| 2009/C 041E/01 | CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējumsEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu 21. gadsimtam (2007/2120(INI)) | 1 |
| 2009/C 041E/02 | Nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijāsEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (2007/2144(INI)) | 10 |
| 2009/C 041E/03 | Kopienas stratēģija veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadam (2007/2146(INI)) | 14 |
| | Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris |
| 2009/C 041E/04 | Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībāmEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām (2007/2093(INI)) | 24 |
| 2009/C 041E/05 | Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu māciesEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija par pieaugušo izglītību. Mūžu dzīvo — mūžu mācies (2007/2114(INI)) | 46 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris |
| 2009/C 041E/06 | Efektīvāka ES politika attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībaiEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībai (2007/2076(INI)) | 53 |
| 2009/C 041E/07 | Pieeja Melnās jūras reģionālās politikas jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (2007/2101(INI)) | 64 |
| 2009/C 041E/08 | KenijaEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par Keniju | 70 |
| 2009/C 041E/09 | Sieviešu loma rūpniecībāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par sieviešu lomu rūpniecībā (2007/2197(INI)) | 73 |
| 2009/C 041E/10 | Otrais Interneta pārvaldības forums, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrimEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par otro Interneta pārvaldības forumu, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim | 80 |
| 2009/C 041E/11 | Ķīnas disidenta Hu Jia arestēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par ķīniešu disidenta Hu Jia arestu | 82 |
| 2009/C 041E/12 | Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošana kā kara noziegumsEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu | 83 |
| 2009/C 041E/13 | ĒģipteEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Ēģiptē | 86 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

Eiropas Parlaments2007.―2008. GADA SESIJA2008. gada 15.―17 janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

  PIEŅEMTIE TEKSTI

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris

2009/C 041E/01

CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējumsEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par CARS 21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu 21. gadsimtam (2007/2120(INI))

1

2009/C 041E/02

Nodokļu režīms attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijāsEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (2007/2144(INI))

10

2009/C 041E/03

Kopienas stratēģija veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadamEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadam (2007/2146(INI))

14

Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris

2009/C 041E/04

Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībāmEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām (2007/2093(INI))

24

2009/C 041E/05

Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu māciesEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija par pieaugušo izglītību. Mūžu dzīvo — mūžu mācies (2007/2114(INI))

46

Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris

2009/C 041E/06

Efektīvāka ES politika attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībaiEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībai (2007/2076(INI))

53

2009/C 041E/07

Pieeja Melnās jūras reģionālās politikas jomāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (2007/2101(INI))

64

2009/C 041E/08

KenijaEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par Keniju

70

2009/C 041E/09

Sieviešu loma rūpniecībāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par sieviešu lomu rūpniecībā (2007/2197(INI))

73

2009/C 041E/10

Otrais Interneta pārvaldības forums, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrimEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par otro Interneta pārvaldības forumu, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim

80

2009/C 041E/11

Ķīnas disidenta Hu Jia arestēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par ķīniešu disidenta Hu Jia arestu

82

2009/C 041E/12

Situācija Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošana kā kara noziegumsEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu

83

2009/C 041E/13

ĒģipteEiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Ēģiptē

86

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2007.―2008. GADA SESIJA2008. gada 15.―17 janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

  PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris |
| 2009/C 041E/14 | Partnerību izveidošana atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam *Eiropas Parlamenta 2008. gada 15 janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (COM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS)) | 89 |
| 2009/C 041E/15 | Direktīvas 95/50/EK attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 95/50/EK attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/16 | Diskriminācijas atcelšana pārvadājumu cenās un nosacījumos ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu — transporta aspekti (COM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD)) | 90 |
| 2009/C 041E/17 | Lidostu nodevas ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lidostu nodevām (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD)) | 93 |
| P6_TC1-COD(2007)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par lidostu nodevām | 93 |
| 2009/C 041E/18 | Bīstamo ķīmisko vielu eksports un imports ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (COM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0246Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu | 102 |
| PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR DZĪVSUDRABA UN ARSĒNA STATUSU SASKAŅĀ AR PIC REGULU | 102 |
| 2009/C 041E/19 | Sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošana darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (COM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD)) | 103 |
| P6_TC1-COD(2007)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā | 103 |
| | Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris |
| 2009/C 041E/20 | Pasākumi, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.—2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (COM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS)) | 104 |
| 2009/C 041E/21 | Patēriņa kredīts ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2002)0222Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK | 107 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris |
| 2009/C 041E/22 | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu (COM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS)) | 108 |
| 2009/C 041E/23 | Eiropas Policijas biroja (Europol) izveide *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (COM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS)) | 111 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments2007.―2008. GADA SESIJA2008. gada 15.―17 janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

  PIEŅEMTIE TEKSTI

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008.

Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris

2009/C 041E/14

Partnerību izveidošana atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam *Eiropas Parlamenta 2008. gada 15 janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (COM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS))

89

2009/C 041E/15

Direktīvas 95/50/EK attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 95/50/EK attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD))

90

2009/C 041E/16

Diskriminācijas atcelšana pārvadājumu cenās un nosacījumos ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu — transporta aspekti (COM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD))

90

2009/C 041E/17

Lidostu nodevas ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lidostu nodevām (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))

93

P6_TC1-COD(2007)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par lidostu nodevām

93

2009/C 041E/18

Bīstamo ķīmisko vielu eksports un imports ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (COM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0246Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu

102

PIELIKUMSKOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR DZĪVSUDRABA UN ARSĒNA STATUSU SASKAŅĀ AR PIC REGULU

102

2009/C 041E/19

Sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošana darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (COM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD))

103

P6_TC1-COD(2007)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā

103

Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris

2009/C 041E/20

Pasākumi, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku *Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.—2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (COM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS))

104

2009/C 041E/21

Patēriņa kredīts ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD))

106

P6_TC2-COD(2002)0222Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK

107

Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris

2009/C 041E/22

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu (COM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS))

108

2009/C 041E/23

Eiropas Policijas biroja (Europol) izveide *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (COM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS))

111

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

Eiropas Parlaments 2007.―2008. GADA SESIJA 2008. gada 15.―17 janvāra sēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/1

---

P6_TA(2008)0007

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par
  CARS
  21: konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu 21. gadsimtam (2007/2120(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam: Komisijas nostāja attiecībā uz augsta līmeņa grupas CARS 21 nobeiguma ziņojumu — Ieguldījums ES stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai”(COM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam: Komisijas nostāja attiecībā uz augsta līmeņa grupas CARS 21 nobeiguma ziņojumu — Ieguldījums ES stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai”(COM(2007)0022),

| — | ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2007. gada 21.—22. maija sanāksmes prezidentvalsts secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konkurētspējas padomes 2007. gada 21.—22. maija sanāksmes prezidentvalsts secinājumus,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa grupas nobeiguma ziņojumu “CARS 21 — Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa grupas nobeiguma ziņojumu “CARS 21 — Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, kā arī Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0494/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, kā arī Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0494/2007),

| A. | tā kā Komisija ir atbildējusi uz ziņojumu, ko izstrādāja augsta līmeņa darba grupa CARS 21, kurā tika vienkopus aicinātas visas ieinteresētās puses, lai izpētītu galvenās politikas jomas, kas ietekmē autobūves nozari Eiropas Savienībā, un izstrādātu ieteikumus turpmākajam tiesiskajam regulējumam; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ir atbildējusi uz ziņojumu, ko izstrādāja augsta līmeņa darba grupa CARS 21, kurā tika vienkopus aicinātas visas ieinteresētās puses, lai izpētītu galvenās politikas jomas, kas ietekmē autobūves nozari Eiropas Savienībā, un izstrādātu ieteikumus turpmākajam tiesiskajam regulējumam;

| B. | tā kā Eiropas Savienības autobūves nozare ir viena no tās svarīgākajiem ekonomikas sektoriem, un kura ražo 19 miljonu transportlīdzekļu gadā un tieši nodrošina 2,3 miljonu darbavietu, kā arī vēl 10 miljonu darbavietu ar to saistītajos sektoros; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības autobūves nozare ir viena no tās svarīgākajiem ekonomikas sektoriem, un kura ražo 19 miljonu transportlīdzekļu gadā un tieši nodrošina 2,3 miljonu darbavietu, kā arī vēl 10 miljonu darbavietu ar to saistītajos sektoros;

| C. | tā kā daudzzīmolu tirgum saistībā ar transportlīdzekļu rezerves daļām, kā arī transportlīdzekļu tehniskās apkopes un remonta tirgum ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pieejamu mobilitāti, uzlabotu patērētāju izvēles iespējas tiem 270 miljoniem ES autovadītāju, kuri rūpējas par saviem transportlīdzekļiem pēc to iegādes, uzturētu drošus un tīrus transportlīdzekļus uz Eiropas autoceļiem un, visbeidzot, — nodarbinot 3,5 miljonus cilvēku mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), saglabātu labvēlīgu vidi MVU Eiropā; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzzīmolu tirgum saistībā ar transportlīdzekļu rezerves daļām, kā arī transportlīdzekļu tehniskās apkopes un remonta tirgum ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pieejamu mobilitāti, uzlabotu patērētāju izvēles iespējas tiem 270 miljoniem ES autovadītāju, kuri rūpējas par saviem transportlīdzekļiem pēc to iegādes, uzturētu drošus un tīrus transportlīdzekļus uz Eiropas autoceļiem un, visbeidzot, — nodarbinot 3,5 miljonus cilvēku mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), saglabātu labvēlīgu vidi MVU Eiropā;

| D. | tā kā Komisija atbalsta integrētu stratēģiju, lai nodrošinātu to, ka uzņēmējsabiedrības Eiropas Savienībā saglabā konkurētspēju arvien globālākā vidē, un tā kā šī stratēģija ir izklāstīta tās ziņojumā “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē — Ieguldījums ES izaugsmes un darba vietu stratēģijā”(COM(2006)0567), ziņojumam “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”(SEC(2007)0452) pievienotajā dokumentā un tā ziņojumā “Globālā Eiropa. Eiropas tirdzniecības aizsardzības instrumenti mainīgajā globālajā ekonomikā. Zaļā grāmata publiskai apspriešanai”(COM(2006)0763); |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija atbalsta integrētu stratēģiju, lai nodrošinātu to, ka uzņēmējsabiedrības Eiropas Savienībā saglabā konkurētspēju arvien globālākā vidē, un tā kā šī stratēģija ir izklāstīta tās ziņojumā “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē — Ieguldījums ES izaugsmes un darba vietu stratēģijā”(COM(2006)0567), ziņojumam “Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum”(SEC(2007)0452) pievienotajā dokumentā un tā ziņojumā “Globālā Eiropa. Eiropas tirdzniecības aizsardzības instrumenti mainīgajā globālajā ekonomikā. Zaļā grāmata publiskai apspriešanai”(COM(2006)0763);

| E. | tā kā šajos dokumentos izklāstīto stratēģiju pašlaik īsteno sarunās attiecībā uz vairākiem divpusējiem un reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā šajos dokumentos izklāstīto stratēģiju pašlaik īsteno sarunās attiecībā uz vairākiem divpusējiem un reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem;

| F. | tā kā autobūves nozare dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras stratēģiju, struktūras un darbības plašuma ziņā un tā kā šīs atšķirības ir pilnībā jāņem vērā, izstrādājot jaunu un globālāk orientētu tirdzniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā autobūves nozare dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras stratēģiju, struktūras un darbības plašuma ziņā un tā kā šīs atšķirības ir pilnībā jāņem vērā, izstrādājot jaunu un globālāk orientētu tirdzniecības stratēģiju;

| G. | tā kā ES autobūves nozare 2006. gadā eksportēja aptuveni 20 % no tās saražotajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un tā kā 2004. gadā mehāniskie transportlīdzekļi un to daļas un aprīkojums veidoja attiecīgi 8,7 % un 2,8 % no ES rūpniecības eksporta, — kas norāda, ka autobūves nozare ir īpaši atkarīga no eksporta noteikumiem, un tā kā 2004. gadā ES transportlīdzekļu aprīkojuma eksports pārsniedza importu par EUR 60,2 miljardiem; tā kā ES nozīme pasaulē ir tik liela, jo īpaši tādēļ, ka tā ir pasaulē lielākā vieglo automobiļu un otra lielākā kravas automašīnu ražotāja, kā arī tās iekšējais tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un šī tirgus konsolidācijas pakāpe ir ļoti augsta, Eiropā ražoto automašīnu zīmolu reputācija un Eiropā sniegto pakalpojumu kvalitāte ir ļoti augsta, un Eiropas ražotāji ir nostiprinājuši eksporta pozīcijas un atrašanos tirgos, uzturot augstu izaugsmes potenciālu, |
| --- | --- |

G.

tā kā ES autobūves nozare 2006. gadā eksportēja aptuveni 20 % no tās saražotajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un tā kā 2004. gadā mehāniskie transportlīdzekļi un to daļas un aprīkojums veidoja attiecīgi 8,7 % un 2,8 % no ES rūpniecības eksporta, — kas norāda, ka autobūves nozare ir īpaši atkarīga no eksporta noteikumiem, un tā kā 2004. gadā ES transportlīdzekļu aprīkojuma eksports pārsniedza importu par EUR 60,2 miljardiem; tā kā ES nozīme pasaulē ir tik liela, jo īpaši tādēļ, ka tā ir pasaulē lielākā vieglo automobiļu un otra lielākā kravas automašīnu ražotāja, kā arī tās iekšējais tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un šī tirgus konsolidācijas pakāpe ir ļoti augsta, Eiropā ražoto automašīnu zīmolu reputācija un Eiropā sniegto pakalpojumu kvalitāte ir ļoti augsta, un Eiropas ražotāji ir nostiprinājuši eksporta pozīcijas un atrašanos tirgos, uzturot augstu izaugsmes potenciālu,

| 1. | atzinīgi vērtē augsta līmeņa grupas CARS 21 nobeiguma ziņojumu un Komisijas paziņojumu, kuros iezīmēta autobūves politikas turpmākā virzība; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē augsta līmeņa grupas CARS 21 nobeiguma ziņojumu un Komisijas paziņojumu, kuros iezīmēta autobūves politikas turpmākā virzība;

| 2. | cer, ka dalībvalstu parlamenti un reģioni vēlēsies būt saistīti ar CARS 21 procesa rezultātu; aicina nodrošināt, lai Parlamenta koordinētais parlamentu sadarbības tīkls autobūves jautājumu apspriešanai sniegtu reālu ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā, vides aizsardzībā, jaunradē un konkurētspējā; |
| --- | --- |

2.

cer, ka dalībvalstu parlamenti un reģioni vēlēsies būt saistīti ar CARS 21 procesa rezultātu; aicina nodrošināt, lai Parlamenta koordinētais parlamentu sadarbības tīkls autobūves jautājumu apspriešanai sniegtu reālu ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā, vides aizsardzībā, jaunradē un konkurētspējā;

Automobiļu iekšējā tirgus pabeigšana

| 3. | aicina dalībvalstu iestādes cieši sadarboties ar Komisiju CARS 21 ieteikumu īstenošanā; īpaši atzīmē vajadzību nodrošināt, ka jaunu regulējumu ieviešana autobūves nozarē notiek saskaņoti un izvairoties no iekšējā tirgus kropļojumiem; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstu iestādes cieši sadarboties ar Komisiju CARS 21 ieteikumu īstenošanā; īpaši atzīmē vajadzību nodrošināt, ka jaunu regulējumu ieviešana autobūves nozarē notiek saskaņoti un izvairoties no iekšējā tirgus kropļojumiem;

| 4. | uzsver, ka ir nepieciešams pilnveidot ES sistēmu tipa apstiprinājumam attiecībā uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir nepieciešams pilnveidot ES sistēmu tipa apstiprinājumam attiecībā uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem;

| 5. | apstiprina savu atbalstu efektīvai tipa apstiprinājuma procedūrai, kā norādīts Parlamenta 2007. gada 10. maijā pieņemtajā nostājā otrajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (1); |
| --- | --- |

5.

apstiprina savu atbalstu efektīvai tipa apstiprinājuma procedūrai, kā norādīts Parlamenta 2007. gada 10. maijā pieņemtajā nostājā otrajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (1);

| 6. | aicina Komisiju katru gadu ziņojumā informēt Parlamentu par tipa apstiprinājuma procedūru darbību un par tās veikto komitoloģijas procedūras uzraudzību; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju katru gadu ziņojumā informēt Parlamentu par tipa apstiprinājuma procedūru darbību un par tās veikto komitoloģijas procedūras uzraudzību;

| 7. | aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu pareizi īstenota tās 2002. gada 31. jūlija(Regula (EK) Nr. 1400/2002 (2) par mehānisko transportlīdzekļu izplatīšanu Eiropas Savienībā (Grupālā atbrīvojuma regula); turklāt uzskata, ka, pārskatot šo regulu, Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam arī jāpiemēro integrētā pieeja likumdošanai šajā nozarē; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu pareizi īstenota tās 2002. gada 31. jūlija(Regula (EK) Nr. 1400/2002 (2) par mehānisko transportlīdzekļu izplatīšanu Eiropas Savienībā (Grupālā atbrīvojuma regula); turklāt uzskata, ka, pārskatot šo regulu, Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam arī jāpiemēro integrētā pieeja likumdošanai šajā nozarē;

| 8. | lai palielinātu Eiropas Savienības mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības konkurētspēju, ierosina Grupālā atbrīvojuma regulas pārskatīšanu saistīt ar CARS 21 termiņa vidusposma pārskatu, tādējādi sekmējot šīs nozares uzņēmēju savstarpējo sadarbību, neļaujot piesavināties valsts atbalstu un veicinot konkurences politiku starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

8.

lai palielinātu Eiropas Savienības mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības konkurētspēju, ierosina Grupālā atbrīvojuma regulas pārskatīšanu saistīt ar CARS 21 termiņa vidusposma pārskatu, tādējādi sekmējot šīs nozares uzņēmēju savstarpējo sadarbību, neļaujot piesavināties valsts atbalstu un veicinot konkurences politiku starptautiskā līmenī;

| 9. | aicina Komisiju ierosināt pasākumus, ar kuriem garantētu reģistrācijas procedūru, kas atvieglotu pārrobežu tirdzniecību, jo īpaši saistībā ar lietotiem automobiļiem; atbalsta Komisijas viedokli par mehānisko transportlīdzekļu reģistrācijas procedūrām (3) un par problēmām, ko iekšējā tirgus darbībai rada daži valstu noteikumi; atzīmē valstu noteikumu ietekmi uz tādiem ekonomikas sektoriem kā transportlīdzekļu izpirkumnoma un noma; aicina dalībvalstis iespējami drīz veikt nepieciešamās izmaiņas noteikumos; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju ierosināt pasākumus, ar kuriem garantētu reģistrācijas procedūru, kas atvieglotu pārrobežu tirdzniecību, jo īpaši saistībā ar lietotiem automobiļiem; atbalsta Komisijas viedokli par mehānisko transportlīdzekļu reģistrācijas procedūrām (3) un par problēmām, ko iekšējā tirgus darbībai rada daži valstu noteikumi; atzīmē valstu noteikumu ietekmi uz tādiem ekonomikas sektoriem kā transportlīdzekļu izpirkumnoma un noma; aicina dalībvalstis iespējami drīz veikt nepieciešamās izmaiņas noteikumos;

Konkurētspējīgs automobiļu pēcpārdošanas tirgus

| 10. | vērš uzmanību uz nesen ieviestajiem rezerves daļu ražotājiem paredzētajiem noteikumiem, kas ietekmē drošību un vides aspektus, un atzīmē, ka ar šiem noteikumiem tiks izveidots šādu daļu vienots tirgus; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz nesen ieviestajiem rezerves daļu ražotājiem paredzētajiem noteikumiem, kas ietekmē drošību un vides aspektus, un atzīmē, ka ar šiem noteikumiem tiks izveidots šādu daļu vienots tirgus;

| 11. | atzinīgi vērtē noteikumu iekļaušanu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulā (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (4), kā arī Regulā (EK) Nr. 1400/2002, kas prasa neierobežotu piekļuvi atbilstošai tehniskajai remonta informācijai, un aicina Komisiju turpināt centienus, lai konkurences tiesību noteikumi tiktu piemēroti motorizēto transportlīdzekļu nozarē visā Kopienā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē noteikumu iekļaušanu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulā (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (4), kā arī Regulā (EK) Nr. 1400/2002, kas prasa neierobežotu piekļuvi atbilstošai tehniskajai remonta informācijai, un aicina Komisiju turpināt centienus, lai konkurences tiesību noteikumi tiktu piemēroti motorizēto transportlīdzekļu nozarē visā Kopienā;

| 12. | aicina Komisiju turpināt efektīvas konkurences veicināšanu automobiļu pēcpārdošanas tirgū, iekļaujot autobūves nozares turpmākās politikas vadlīnijās un visos tiesību aktos, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1400/2002, kuras darbības laiks beigsies 2010. gada 31. maijā, jautājumus par patērētāju izvēli, neatkarīgo tirgus dalībnieku efektīvu piekļuvi tehniskai informācijai, apmācībai, rezerves daļām, daudzzīmolu diagnostikas instrumentiem un pārbaudes iekārtām; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju turpināt efektīvas konkurences veicināšanu automobiļu pēcpārdošanas tirgū, iekļaujot autobūves nozares turpmākās politikas vadlīnijās un visos tiesību aktos, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1400/2002, kuras darbības laiks beigsies 2010. gada 31. maijā, jautājumus par patērētāju izvēli, neatkarīgo tirgus dalībnieku efektīvu piekļuvi tehniskai informācijai, apmācībai, rezerves daļām, daudzzīmolu diagnostikas instrumentiem un pārbaudes iekārtām;

| 13. | atzīmē, cik svarīga patērētājiem ir vispārējās patērētāju aptaujās savāktā informācija par transportlīdzekļu izturību un uzticamību ekspluatācijā; atzīmē, ka valsts iestādes varētu atvieglot aptauju veikšanu, ļaujot reģistrēšanas iestādēm sniegt to transportlīdzekļu īpašnieku kontaktinformāciju, kas piekrīt piedalīties šādās aptaujās; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, cik svarīga patērētājiem ir vispārējās patērētāju aptaujās savāktā informācija par transportlīdzekļu izturību un uzticamību ekspluatācijā; atzīmē, ka valsts iestādes varētu atvieglot aptauju veikšanu, ļaujot reģistrēšanas iestādēm sniegt to transportlīdzekļu īpašnieku kontaktinformāciju, kas piekrīt piedalīties šādās aptaujās;

| 14. | mudina Komisiju visās jaunajās likumdošanas iniciatīvās, iesaistot visus attiecīgos ģenerāldirektorātus, pienācīgi risināt jautājumu par transportlīdzekļu “atvērtību labojumiem”, lai nodrošinātu patērētāja izvēles iespējas un konkurenci pēcpārdošanas tirgū; uzskata, ka tas jāattiecina arī uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar transportlīdzekļu jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un automatizētu transporta sistēmu popularizēšanu; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju visās jaunajās likumdošanas iniciatīvās, iesaistot visus attiecīgos ģenerāldirektorātus, pienācīgi risināt jautājumu par transportlīdzekļu “atvērtību labojumiem”, lai nodrošinātu patērētāja izvēles iespējas un konkurenci pēcpārdošanas tirgū; uzskata, ka tas jāattiecina arī uz turpmākajiem pasākumiem saistībā ar transportlīdzekļu jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un automatizētu transporta sistēmu popularizēšanu;

| 15. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu vienotu tirgu automobiļu aprīkojuma daļām — pēc īpaša pasūtījuma izgatavotām daļām un aprīkojuma (tuning) aksesuāriem, tādām kā speciālas riepas, diski un citas aprīkojuma un rezerves daļas, jo pašreizējo dalībvalstu noteikumu dažādība rada šķēršļus šā sektora tālākai attīstībai, un kurš tādējādi gūs labumu no Kopienas mērogā saskaņotiem tiesību aktiem un atbilstīgas intelektuālā īpašuma aizsardzības; |
| --- | --- |

15.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu vienotu tirgu automobiļu aprīkojuma daļām — pēc īpaša pasūtījuma izgatavotām daļām un aprīkojuma (tuning) aksesuāriem, tādām kā speciālas riepas, diski un citas aprīkojuma un rezerves daļas, jo pašreizējo dalībvalstu noteikumu dažādība rada šķēršļus šā sektora tālākai attīstībai, un kurš tādējādi gūs labumu no Kopienas mērogā saskaņotiem tiesību aktiem un atbilstīgas intelektuālā īpašuma aizsardzības;

| 16. | aicina Komisiju pastiprināt cīņu pret viltotu automašīnu daļu ievešanu; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju pastiprināt cīņu pret viltotu automašīnu daļu ievešanu;

Tiesību aktu labāka izstrāde un regulatīvās vides internacionalizācija

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi samazināt nevajadzīgo birokrātismu, tostarp noteikumu dublēšanos saistībā ar esošajiem starptautisko konvenciju noteikumiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir svarīgi samazināt nevajadzīgo birokrātismu, tostarp noteikumu dublēšanos saistībā ar esošajiem starptautisko konvenciju noteikumiem;

| 18. | uzsver labāka regulējuma principu (tādu kā pienācīgs ietekmes novērtējums, rentabilitātes princips, piemēroti pārejas termiņi utt.) izšķirošo nozīmi konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskā regulējuma izstādē, un kuri tika atbalstīti CARS 21 procesā; atgādina, ka regulatīvais ceļvedis ir CARS 21 nobeiguma ziņojuma neatņemama sastāvdaļa un ka tas ir jārespektē; |
| --- | --- |

18.

uzsver labāka regulējuma principu (tādu kā pienācīgs ietekmes novērtējums, rentabilitātes princips, piemēroti pārejas termiņi utt.) izšķirošo nozīmi konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskā regulējuma izstādē, un kuri tika atbalstīti CARS 21 procesā; atgādina, ka regulatīvais ceļvedis ir CARS 21 nobeiguma ziņojuma neatņemama sastāvdaļa un ka tas ir jārespektē;

| 19. | atzīst, ka nozares lielāku konkurētspēju un godīgu konkurenci var sekmēt, bez izņēmumiem piemērojot un ietverot autobūves starptautiskajā tiesiskajā regulējumā noteikumus, kuri ir labāk izstrādāti, pārredzami un kuri atbilst pašreizējām sociālajām un vides prasībām; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka nozares lielāku konkurētspēju un godīgu konkurenci var sekmēt, bez izņēmumiem piemērojot un ietverot autobūves starptautiskajā tiesiskajā regulējumā noteikumus, kuri ir labāk izstrādāti, pārredzami un kuri atbilst pašreizējām sociālajām un vides prasībām;

| 20. | uzskata, ka stratēģiska standartizācija ir būtisks konkurētspējas virzītājspēks; tāpēc aicina Komisiju veikt pasākumus, lai Eiropas standarti tiktu atzīti visā pasaulē; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka stratēģiska standartizācija ir būtisks konkurētspējas virzītājspēks; tāpēc aicina Komisiju veikt pasākumus, lai Eiropas standarti tiktu atzīti visā pasaulē;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu aizstāt 38 Kopienas direktīvas ar spēkā esošajām ANO/EEK regulām, kā arī paredzēt automātiskas vai virtuālas pārbaudes iespēju, un aicina Komisiju turpināt tiesību aktu vienkāršošanas procesu; uzstāj, ka Parlaments atbalstīs šos priekšlikumus tikai tad, ja tiek atzīts, ka Parlaments patur sev tiesības pieprasīt tiesību aktu neatkarību no ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sistēmas gadījumos, kad uzskata to par nepieciešamu, lai īstenotu ES saistības; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas plānu aizstāt 38 Kopienas direktīvas ar spēkā esošajām ANO/EEK regulām, kā arī paredzēt automātiskas vai virtuālas pārbaudes iespēju, un aicina Komisiju turpināt tiesību aktu vienkāršošanas procesu; uzstāj, ka Parlaments atbalstīs šos priekšlikumus tikai tad, ja tiek atzīts, ka Parlaments patur sev tiesības pieprasīt tiesību aktu neatkarību no ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sistēmas gadījumos, kad uzskata to par nepieciešamu, lai īstenotu ES saistības;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu katru gadu iesniegt Parlamentam dokumentu par ANO Eiropas Ekonomikas komisijā paveikto un komitoloģijas procesa attīstību; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu katru gadu iesniegt Parlamentam dokumentu par ANO Eiropas Ekonomikas komisijā paveikto un komitoloģijas procesa attīstību;

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi ieviest pārskatīšanas un pārbaudes mehānismu, ņemot vērā tehnoloģijas un straujās attīstības īpašo nozīmi mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē; tomēr arī uzskata, ka tiesību aktos vairāk ir jāizmanto “turpināmības klauzula”, lai nodrošinātu, ka tiesību akti nekavē pētniecības un attīstības (P&A) un tirgus konjunktūras diktēto tehnoloģisko progresu, vai pat nedarbojas pret to; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi ieviest pārskatīšanas un pārbaudes mehānismu, ņemot vērā tehnoloģijas un straujās attīstības īpašo nozīmi mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē; tomēr arī uzskata, ka tiesību aktos vairāk ir jāizmanto “turpināmības klauzula”, lai nodrošinātu, ka tiesību akti nekavē pētniecības un attīstības (P&A) un tirgus konjunktūras diktēto tehnoloģisko progresu, vai pat nedarbojas pret to;

| 24. | aicina Komisiju pēc iespējas drīz sākt tādu direktīvu vienkāršošanas procesu kā Direktīva 74/297/EEK (5), 76/115/EEK (6) un 78/932/EEK (7), kā arī ANO/EEK Noteikumu Nr. 122 vienkāršošanu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju pēc iespējas drīz sākt tādu direktīvu vienkāršošanas procesu kā Direktīva 74/297/EEK (5), 76/115/EEK (6) un 78/932/EEK (7), kā arī ANO/EEK Noteikumu Nr. 122 vienkāršošanu;

Vides standartu pieņemšana 21. gadsimtam

| 25. | atzīmē, ka Kopienas tiesību akti regulē tirgu, kurā pārdod 17—18 miljonus transportlīdzekļu gadā un kurš ir līdzvērtīgs vieglo automobiļu tirgum Amerikas Savienotajās Valstīs; sagaida, ka emisiju vērienīgas samazināšanas politika atstās labvēlīgu ietekmi visā pasaulē transporta emisiju samazinājuma ziņā; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka Kopienas tiesību akti regulē tirgu, kurā pārdod 17—18 miljonus transportlīdzekļu gadā un kurš ir līdzvērtīgs vieglo automobiļu tirgum Amerikas Savienotajās Valstīs; sagaida, ka emisiju vērienīgas samazināšanas politika atstās labvēlīgu ietekmi visā pasaulē transporta emisiju samazinājuma ziņā;

| 26. | uzskata, ka personu mobilitāte un autobūves nozare jāapskata plašākā ilgtspējīgas mobilitātes kontekstā; uzskata, ka mobilitāte un vides aizsardzība nebūt neizslēdz viena otru un ka nākotnes autobūves tehnoloģijai būs jāveicina to saskaņošana; uzskata arī, ka klimata pārmaiņu problēmas risināšanā jo īpaši jāizmanto iespējas, ko sniedz tehnoloģiju progress un jaunrade; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka personu mobilitāte un autobūves nozare jāapskata plašākā ilgtspējīgas mobilitātes kontekstā; uzskata, ka mobilitāte un vides aizsardzība nebūt neizslēdz viena otru un ka nākotnes autobūves tehnoloģijai būs jāveicina to saskaņošana; uzskata arī, ka klimata pārmaiņu problēmas risināšanā jo īpaši jāizmanto iespējas, ko sniedz tehnoloģiju progress un jaunrade;

| 27. | apzinās transportlīdzekļu nozīmi vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu mobilitātei, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

27.

apzinās transportlīdzekļu nozīmi vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu mobilitātei, jo īpaši lauku apvidos;

| 28. | aicina Komisiju radīt vidi, kura nodrošina, ka autotransports ir ekoloģiski ilgtspējīgs, un kura sekmē ražošanas sistēmu elastīgumu un paaugstina ES darbaspēka prasmju līmeņus; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju radīt vidi, kura nodrošina, ka autotransports ir ekoloģiski ilgtspējīgs, un kura sekmē ražošanas sistēmu elastīgumu un paaugstina ES darbaspēka prasmju līmeņus;

| 29. | uzskata, ka piesārņotāju emisiju normu pieņemšana ir bijusi patiesi sekmīga, un tās jau tagad ir veicinājušas īpaši tīrus vieglos automobiļus; uzsver, ka ļoti svarīgi šādu sasniegumu panākt arī attiecībā uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem; uzskata, ka ieguvumi no stingriem ES vides noteikumiem autobūves nozarē varētu sniegties daudz tālāk par ES tirgu; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka piesārņotāju emisiju normu pieņemšana ir bijusi patiesi sekmīga, un tās jau tagad ir veicinājušas īpaši tīrus vieglos automobiļus; uzsver, ka ļoti svarīgi šādu sasniegumu panākt arī attiecībā uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem; uzskata, ka ieguvumi no stingriem ES vides noteikumiem autobūves nozarē varētu sniegties daudz tālāk par ES tirgu;

| 30. | atzinīgi vērtē Euro-5 un Euro-6 standartu ātru ieviešanu, lai samazinātu privāto automašīnu radītās piesārņojošās emisijas; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Euro-5 un Euro-6 standartu ātru ieviešanu, lai samazinātu privāto automašīnu radītās piesārņojošās emisijas;

| 31. | uzskata, ka labāku gaisa kvalitāti var sasniegt, vienīgi straujāk atjaunojot automobiļu parku un vienlaikus ieviešot mazāk piesārņojošus transportlīdzekļus; uzskata, ka jāveic finansiāli pasākumi, lai pamudinātu patērētājus aizstāt vecos automobiļus ar mazāk piesārņojošiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka labāku gaisa kvalitāti var sasniegt, vienīgi straujāk atjaunojot automobiļu parku un vienlaikus ieviešot mazāk piesārņojošus transportlīdzekļus; uzskata, ka jāveic finansiāli pasākumi, lai pamudinātu patērētājus aizstāt vecos automobiļus ar mazāk piesārņojošiem transportlīdzekļiem;

| 32. | atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (8)(degvielas kvalitātes direktīvu), lai ņemtu vērā autotransporta degvielu aprites ciklā radušās siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (8)(degvielas kvalitātes direktīvu), lai ņemtu vērā autotransporta degvielu aprites ciklā radušās siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| 33. | saistībā ar Kopienas tiesību aktiem aicina Komisiju sākt emisiju kontroles procedūru atkārtotu novērtēšanu un pārskatīšanu, lai labāk atspoguļotu reālos ekspluatācijas apstākļus, neskarot pašreizējās diskusijas par automobiļu radītajām CO2 emisijām; |
| --- | --- |

33.

saistībā ar Kopienas tiesību aktiem aicina Komisiju sākt emisiju kontroles procedūru atkārtotu novērtēšanu un pārskatīšanu, lai labāk atspoguļotu reālos ekspluatācijas apstākļus, neskarot pašreizējās diskusijas par automobiļu radītajām CO2 emisijām;

| 34. | pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas Parlamenta un padomes 2000. gada 18. septembra direktīva 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (9) netiek ieviesta saskaņoti; uzskata, ka direktīva nav pietiekami vērienīga; |
| --- | --- |

34.

pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas Parlamenta un padomes 2000. gada 18. septembra direktīva 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (9) netiek ieviesta saskaņoti; uzskata, ka direktīva nav pietiekami vērienīga;

CO2 emisiju būtiska samazināšana

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus samazināt CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem; uzskata, ka vispiemērotākā metode ir integrēta pieeja, ņemot vērā visas CO2 samazināšanas iespējas, tādas kā infrastruktūra, autovadītāju uzvedība, tādu stimulu sistēma, lai cilvēki izmantotu tīrākus vieglos automobiļus, biodegvielas un transportlīdzekļu tehnoloģijas; mudina Komisiju apsvērt vienotu pamatnostādņu izstrādi, lai koordinētu tādu neitrālas tehnoloģijas un iespējami saskaņotu fiskālo stimulu, kas saistīti ar CO2, piemērošanu, kam ir ievērojamas iespējas samazināt CO2 emisijas, vienlaikus izvairoties no konkurences kropļojumiem; prasa Padomei panākt vienošanos par Komisijas priekšlikumu saistīt nodokļus par vieglajiem automobiļiem ar to piesārņojošām emisijām, piemēram, CO2, lai izvairītos no turpmākas iekšējā tirgus fragmentācijas, ko rada atšķirīga piemērošana dalībvalstīs; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas plānus samazināt CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem; uzskata, ka vispiemērotākā metode ir integrēta pieeja, ņemot vērā visas CO2 samazināšanas iespējas, tādas kā infrastruktūra, autovadītāju uzvedība, tādu stimulu sistēma, lai cilvēki izmantotu tīrākus vieglos automobiļus, biodegvielas un transportlīdzekļu tehnoloģijas; mudina Komisiju apsvērt vienotu pamatnostādņu izstrādi, lai koordinētu tādu neitrālas tehnoloģijas un iespējami saskaņotu fiskālo stimulu, kas saistīti ar CO2, piemērošanu, kam ir ievērojamas iespējas samazināt CO2 emisijas, vienlaikus izvairoties no konkurences kropļojumiem; prasa Padomei panākt vienošanos par Komisijas priekšlikumu saistīt nodokļus par vieglajiem automobiļiem ar to piesārņojošām emisijām, piemēram, CO2, lai izvairītos no turpmākas iekšējā tirgus fragmentācijas, ko rada atšķirīga piemērošana dalībvalstīs;

| 36. | mudina Komisiju izvirzīt tālejošus, bet vienlaikus reālus mērķus, ņemot vērā patieso stāvokli ES tirgū, kur autoparka atjaunošanas līmenis patlaban ir zemāks par 10 % gadā; tāpēc uzsver, ka izšķiroša nozīme Kopienas mērķa sasniegšanai ir tam, lai cilvēki varētu atļauties iegādāties jaunus automobiļus; uzsver — jo vērienīgāki ir obligātie CO2 emisiju samazināšanas mērķi, jo vairāk laika jāpiešķir autobūves nozarei, lai tiem piemērotos; |
| --- | --- |

36.

mudina Komisiju izvirzīt tālejošus, bet vienlaikus reālus mērķus, ņemot vērā patieso stāvokli ES tirgū, kur autoparka atjaunošanas līmenis patlaban ir zemāks par 10 % gadā; tāpēc uzsver, ka izšķiroša nozīme Kopienas mērķa sasniegšanai ir tam, lai cilvēki varētu atļauties iegādāties jaunus automobiļus; uzsver — jo vērienīgāki ir obligātie CO2 emisiju samazināšanas mērķi, jo vairāk laika jāpiešķir autobūves nozarei, lai tiem piemērotos;

| 37. | atgādina Komisijai, ka jauna veida vieglo automobiļu izstrādnei vajadzīgi pieci līdz septiņi gadi; uzskata, ka, nosakot obligātos mērķus, jādod pietiekams laiks atbilstīgai autobūves nozares darbībai; tāpēc aicina Komisiju nenoteikt nekādus galīgos obligātos mērķus CO2 emisijām laikposmam pirms 2015. gada; |
| --- | --- |

37.

atgādina Komisijai, ka jauna veida vieglo automobiļu izstrādnei vajadzīgi pieci līdz septiņi gadi; uzskata, ka, nosakot obligātos mērķus, jādod pietiekams laiks atbilstīgai autobūves nozares darbībai; tāpēc aicina Komisiju nenoteikt nekādus galīgos obligātos mērķus CO2 emisijām laikposmam pirms 2015. gada;

| 38. | uzskata, ka vidējais CO2 samazināšanas mērķis — 125g/km — jauniem vieglajiem automobiļiem līdz 2015. gadam ir sasniedzams; uzsver, ka Komisijai jāizstrādā vērienīgāki CO2 emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķi autobūves nozarē; šajā sakarā uzskata par izšķirošu to, lai mērķvērtības tiktu graduētas atbilstīgi transportlīdzekļa svaram; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka vidējais CO2 samazināšanas mērķis — 125g/km — jauniem vieglajiem automobiļiem līdz 2015. gadam ir sasniedzams; uzsver, ka Komisijai jāizstrādā vērienīgāki CO2 emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķi autobūves nozarē; šajā sakarā uzskata par izšķirošu to, lai mērķvērtības tiktu graduētas atbilstīgi transportlīdzekļa svaram;

| 39. | atzīmē Komisijas plānu noteikt saistošu mērķi attiecībā uz agrodegvielām un aicina Komisiju izstrādāt obligātu visaptverošu sertifikācijas sistēmu, kuru piemēro ES tirgū laistām agrodegvielām; uzskata, ka sertifikācijas kritēriji jāizstrādā tā, lai nodrošinātu, ka šo degvielu ekspluatācijas laikā siltumnīcefekta gāzu emisijas tiek samazinātas vismaz par 50 % salīdzinājumā ar tradicionālo degvielu, vienlaikus ievērojot vides un sociālos kritērijus; |
| --- | --- |

39.

atzīmē Komisijas plānu noteikt saistošu mērķi attiecībā uz agrodegvielām un aicina Komisiju izstrādāt obligātu visaptverošu sertifikācijas sistēmu, kuru piemēro ES tirgū laistām agrodegvielām; uzskata, ka sertifikācijas kritēriji jāizstrādā tā, lai nodrošinātu, ka šo degvielu ekspluatācijas laikā siltumnīcefekta gāzu emisijas tiek samazinātas vismaz par 50 % salīdzinājumā ar tradicionālo degvielu, vienlaikus ievērojot vides un sociālos kritērijus;

| 40. | atzīmē, ka ir būtiski atbalstīt tāda vietēja līmeņa iekārtu tīkla izveidi, kas dotu iespēju iedzīvotājiem iegādāties biodegvielu un ūdeņradi, lai varētu sasniegt ekoloģiskās efektivitātes palielināšanas nolūkā uzstādīto mērķi — palielināt biodegvielu un ūdeņraža izmantošanu; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka ir būtiski atbalstīt tāda vietēja līmeņa iekārtu tīkla izveidi, kas dotu iespēju iedzīvotājiem iegādāties biodegvielu un ūdeņradi, lai varētu sasniegt ekoloģiskās efektivitātes palielināšanas nolūkā uzstādīto mērķi — palielināt biodegvielu un ūdeņraža izmantošanu;

| 41. | pauž viedokli, ka pasākumos saistībā ar CO2 emisiju samazināšanu lielāks uzsvars jāliek uz autovadītāju izpratnes paaugstināšanu par ekonomisku automobiļu vadīšanas tehniku un par to, kā labāk izmantot jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

41.

pauž viedokli, ka pasākumos saistībā ar CO2 emisiju samazināšanu lielāks uzsvars jāliek uz autovadītāju izpratnes paaugstināšanu par ekonomisku automobiļu vadīšanas tehniku un par to, kā labāk izmantot jaunās tehnoloģijas;

| 42. | uzskata, ka patērētāju izpratnes līmeņa paaugstināšana, izmantojot degvielas efektivitātes labāku marķējumu un precīzākus datus par piesārņojošām emisijām, sekmēs CO2 samazināšanu; tāpēc prasa pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību (10), un ņemot vērā nesen iegūto paraugpraksi; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka patērētāju izpratnes līmeņa paaugstināšana, izmantojot degvielas efektivitātes labāku marķējumu un precīzākus datus par piesārņojošām emisijām, sekmēs CO2 samazināšanu; tāpēc prasa pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību (10), un ņemot vērā nesen iegūto paraugpraksi;

| 43. | atgādina, ka transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju samazināšanu visvieglāk var panākt pārstrukturējot sabiedriskā transporta sistēmu; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka transportlīdzekļu radīto CO2 emisiju samazināšanu visvieglāk var panākt pārstrukturējot sabiedriskā transporta sistēmu;

| 44. | atzīmē vadošo lomu, kāda ir Starptautiskajai Automobiļu federācijai (Federation Internationale d'Automobile (FIA)), kura ir priekšgalā, veicot novatoriskas, videi nekaitīgu tehnoloģiju maiņas, kas visiem jaunajiem automobiļiem vienlaikus dod CO2 emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un energotaupības iespējas; |
| --- | --- |

44.

atzīmē vadošo lomu, kāda ir Starptautiskajai Automobiļu federācijai (Federation Internationale d'Automobile (FIA)), kura ir priekšgalā, veicot novatoriskas, videi nekaitīgu tehnoloģiju maiņas, kas visiem jaunajiem automobiļiem vienlaikus dod CO2 emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un energotaupības iespējas;

| 45. | mudina FIA vēl vairāk pastiprināt centienus, lai sekmētu pētījumus autotransporta jauninājumu jomā, kuri cita starpā uzlabotu vieglo automobiļu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

45.

mudina FIA vēl vairāk pastiprināt centienus, lai sekmētu pētījumus autotransporta jauninājumu jomā, kuri cita starpā uzlabotu vieglo automobiļu energoefektivitāti;

| 46. | atzīst nozīmi, kāda ir motosportam, lai mainītu patērētāju uzvedību un attieksmi pret vidi saudzējošu tehnoloģiju; tāpēc aicina FIA un citus 1. Formulas motoru cīņā iesaistītos dalībniekus attiecīgi mainīt savus noteikumus, lai videi labvēlīgas tehnoloģijas, piemēram, biodegvielas, četrcilindru dzinējus un hibrīdos dzinējus, varētu vieglāk piemērot; |
| --- | --- |

46.

atzīst nozīmi, kāda ir motosportam, lai mainītu patērētāju uzvedību un attieksmi pret vidi saudzējošu tehnoloģiju; tāpēc aicina FIA un citus 1. Formulas motoru cīņā iesaistītos dalībniekus attiecīgi mainīt savus noteikumus, lai videi labvēlīgas tehnoloģijas, piemēram, biodegvielas, četrcilindru dzinējus un hibrīdos dzinējus, varētu vieglāk piemērot;

| 47. | prasa veikt izpēti, lai noskaidrotu, kādi papildu pasākumi līdztekus tehniskajiem ir īstenoti, lai samazinātu CO2 emisijas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

47.

prasa veikt izpēti, lai noskaidrotu, kādi papildu pasākumi līdztekus tehniskajiem ir īstenoti, lai samazinātu CO2 emisijas Eiropas Savienībā;

Padarot autotransportu vēl drošāku

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus samazināt negadījumu skaitu uz autoceļiem, tostarp sekmējot nozīmīgas jaunas tehnoloģijas; mudina Komisiju saskaņā ar labāka regulējuma principiem, par kuriem vienojās augsta līmeņa darba grupā CARS 21, nodrošināt, lai ikviens drošības līdzeklis, kuru paredzēts iebūvēt transportlīdzekļa aprīkojumā, reāli tiktu iebūvēts; uzsver, ka vajadzīga integrēta pieeja, kas aptver transportlīdzekļu tehnoloģijas uzlabojumus, infrastruktūru, izglītību, informāciju, kā arī atbilstīga ieviešana, lai ceļu satiksmes drošības mērķus varētu īstenot ekonomiski izdevīgi; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus samazināt negadījumu skaitu uz autoceļiem, tostarp sekmējot nozīmīgas jaunas tehnoloģijas; mudina Komisiju saskaņā ar labāka regulējuma principiem, par kuriem vienojās augsta līmeņa darba grupā CARS 21, nodrošināt, lai ikviens drošības līdzeklis, kuru paredzēts iebūvēt transportlīdzekļa aprīkojumā, reāli tiktu iebūvēts; uzsver, ka vajadzīga integrēta pieeja, kas aptver transportlīdzekļu tehnoloģijas uzlabojumus, infrastruktūru, izglītību, informāciju, kā arī atbilstīga ieviešana, lai ceļu satiksmes drošības mērķus varētu īstenot ekonomiski izdevīgi;

| 49. | atzinīgi vērtē augstākās kvalitātes automobiļu tirgus segmenta katalizatora darbību, pirmajam ieviešot jaunās tehnoloģijas; tomēr norāda, ka ar papildu drošības sistēmām vieglo automobiļu svars varētu vēl palielināties, tādējādi izraisot CO2 emisiju pieaugumu; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē augstākās kvalitātes automobiļu tirgus segmenta katalizatora darbību, pirmajam ieviešot jaunās tehnoloģijas; tomēr norāda, ka ar papildu drošības sistēmām vieglo automobiļu svars varētu vēl palielināties, tādējādi izraisot CO2 emisiju pieaugumu;

| 50. | pauž bažas par to negatīvo ietekmi uz ceļu satiksmes drošību, ko izraisa transportlīdzekļu ātruma palielināšanās; šajā sakarībā iesaka īstenot Starptautiskās motorizēto transportlīdzekļu pārbaudes komitejas (CITA) 2007. gadā publicētā pētījuma ieteikumus satiksmes drošības likumdošanas pilnveidošanai Eiropas Savienībā; iesaka atbalstīt kampaņu par automobiļu drošu modificēšanu (tuning), kā arī centienus, lai pēc iespējas drīz stabilitātes elektroniskās kontroles sistēmas (ESC) kļūtu par standarta aprīkojumu; |
| --- | --- |

50.

pauž bažas par to negatīvo ietekmi uz ceļu satiksmes drošību, ko izraisa transportlīdzekļu ātruma palielināšanās; šajā sakarībā iesaka īstenot Starptautiskās motorizēto transportlīdzekļu pārbaudes komitejas (CITA) 2007. gadā publicētā pētījuma ieteikumus satiksmes drošības likumdošanas pilnveidošanai Eiropas Savienībā; iesaka atbalstīt kampaņu par automobiļu drošu modificēšanu (tuning), kā arī centienus, lai pēc iespējas drīz stabilitātes elektroniskās kontroles sistēmas (ESC) kļūtu par standarta aprīkojumu;

| 51. | aicina Komisiju uzlabot ceļu satiksmes drošības sistēmu, pieprasot dalībvalstīm paaugstināt prasības personu apmācībai autovadītāja tiesību iegūšanai, paplašināt obligāto apmācību un ieviest noteikumus, kas paredz periodiskas mācības profesionāliem autovadītājiem; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju uzlabot ceļu satiksmes drošības sistēmu, pieprasot dalībvalstīm paaugstināt prasības personu apmācībai autovadītāja tiesību iegūšanai, paplašināt obligāto apmācību un ieviest noteikumus, kas paredz periodiskas mācības profesionāliem autovadītājiem;

| 52. | aicina Komisiju veikt vides novērtējumu par 2007.—2009. gadu, par ko tā paziņojusi un kas ir nepieciešams, lai veiktu attiecīgus pasākumus ceļu negadījumos cietušo skaita samazināšanā; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju veikt vides novērtējumu par 2007.—2009. gadu, par ko tā paziņojusi un kas ir nepieciešams, lai veiktu attiecīgus pasākumus ceļu negadījumos cietušo skaita samazināšanā;

| 53. | prasa Komisijai izstrādāt sistēmu, ar kuru autobūvētājiem bez sankcijām būtu atļauts ražot transportlīdzekļus, kuru CO2 emisijas pārsniedz attiecīgu līmeni, ja šīs papildu emisijas rodas Kopienas mērogā veiktu juridiski saistošu drošības pasākumu dēļ; |
| --- | --- |

53.

prasa Komisijai izstrādāt sistēmu, ar kuru autobūvētājiem bez sankcijām būtu atļauts ražot transportlīdzekļus, kuru CO2 emisijas pārsniedz attiecīgu līmeni, ja šīs papildu emisijas rodas Kopienas mērogā veiktu juridiski saistošu drošības pasākumu dēļ;

| 54. | uzskata, ka nav vajadzīga obligāta prasība dienas laikā ES teritorijā braukt ar ieslēgtām gaismām; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka nav vajadzīga obligāta prasība dienas laikā ES teritorijā braukt ar ieslēgtām gaismām;

| 55. | aicina Komisiju kā prioritāru jautājumu uzlabot transportlīdzekļu pārrobežu inspekciju režīmu un noteikt pārrobežu līmenī naudassodu iekasēšanu par citā dalībvalstī izdarītu satiksmes noteikumu pārkāpumu; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju kā prioritāru jautājumu uzlabot transportlīdzekļu pārrobežu inspekciju režīmu un noteikt pārrobežu līmenī naudassodu iekasēšanu par citā dalībvalstī izdarītu satiksmes noteikumu pārkāpumu;

Ieviešot vienlīdzīgus apstākļus automobiļu tirdzniecības attiecībās

| 56. | pauž viedokli, ka ES autobūves nozare ir viena no konkurētspējīgākajām nozarēm pasaulē; taču uzskata, ka negodīga konkurence un intelektuālā īpašuma tiesību neievērošana apdraud šo pozīciju; |
| --- | --- |

56.

pauž viedokli, ka ES autobūves nozare ir viena no konkurētspējīgākajām nozarēm pasaulē; taču uzskata, ka negodīga konkurence un intelektuālā īpašuma tiesību neievērošana apdraud šo pozīciju;

| 57. | uzsver PTO nozīmi autobūves nozarei arvien globālākā tirdzniecības vidē; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai pašreizējā Dohas attīstības sarunu kārta automobiļu ražotājiem sniegtu iespējami plašāku piekļuvi trešo valstu tirgiem, it īpaši jauno tirgus ekonomikas valstu tirgiem, kas kļūst nozīmīgi šajā nozarē; |
| --- | --- |

57.

uzsver PTO nozīmi autobūves nozarei arvien globālākā tirdzniecības vidē; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai pašreizējā Dohas attīstības sarunu kārta automobiļu ražotājiem sniegtu iespējami plašāku piekļuvi trešo valstu tirgiem, it īpaši jauno tirgus ekonomikas valstu tirgiem, kas kļūst nozīmīgi šajā nozarē;

| 58. | uzsver PTO strīdu izšķiršanas mehānisma nozīmi to problēmu risināšanā, kuras attiecas uz eksportu uz trešām valstīm; atgādina PTO izskatīto strīdu pozitīvo iznākumu Kanādas, Indijas un Indonēzijas gadījumā; |
| --- | --- |

58.

uzsver PTO strīdu izšķiršanas mehānisma nozīmi to problēmu risināšanā, kuras attiecas uz eksportu uz trešām valstīm; atgādina PTO izskatīto strīdu pozitīvo iznākumu Kanādas, Indijas un Indonēzijas gadījumā;

| 59. | prasa Komisijai būt uzmanīgai, pilnībā pārskatot tirdzniecības aizsardzības instrumentus; atgādina, ka autobūves nozarei trešās valstis var piemērot pretkonkurences pasākumus, un mudina Komisiju, aizstāvot ES rūpniecību pret negodīgu praksi, aizsargāt pamatideju par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem; |
| --- | --- |

59.

prasa Komisijai būt uzmanīgai, pilnībā pārskatot tirdzniecības aizsardzības instrumentus; atgādina, ka autobūves nozarei trešās valstis var piemērot pretkonkurences pasākumus, un mudina Komisiju, aizstāvot ES rūpniecību pret negodīgu praksi, aizsargāt pamatideju par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem;

| 60. | atgādina, ka ES prioritātei joprojām jābūt veiksmīgai daudzpusējo tirdzniecības sarunu pabeigšanai; tomēr atbalsta Komisijas vēlmi apspriesties par jauniem divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, galvenokārt ar Āzijas valstīm, lai uzlabotu tirgus pieejamības nosacījumus; uzsver, ka brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis vienmēr ir sasniegt augsta līmeņa tirgus pieejamību partnervalstī; uzstāj, ka ES politikai jāaizsargā konkurētspēja ES autoražotājiem, kuri darbojas ES un ārpuskopienas valstīs; ir pārliecināts, ka autobūves nozarei ir svarīgi, lai ES noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) valstīm, Indiju un Dienvidu kopējā tirgus (Mercosur) valstīm; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka ES prioritātei joprojām jābūt veiksmīgai daudzpusējo tirdzniecības sarunu pabeigšanai; tomēr atbalsta Komisijas vēlmi apspriesties par jauniem divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, galvenokārt ar Āzijas valstīm, lai uzlabotu tirgus pieejamības nosacījumus; uzsver, ka brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis vienmēr ir sasniegt augsta līmeņa tirgus pieejamību partnervalstī; uzstāj, ka ES politikai jāaizsargā konkurētspēja ES autoražotājiem, kuri darbojas ES un ārpuskopienas valstīs; ir pārliecināts, ka autobūves nozarei ir svarīgi, lai ES noslēgtu divpusējus nolīgumus ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) valstīm, Indiju un Dienvidu kopējā tirgus (Mercosur) valstīm;

| 61. | mudina Komisiju pašlaik notiekošo sarunu ietvaros saistībā ar ES un Korejas brīvā tirdzniecības nolīguma slēgšanu pārliecināties, ka Koreja atceļ visus esošos tarifa un beztarifa šķēršļus un nerada jaunus un ka tā īstenos citus ANO/EEK noteikumus; pieprasa Komisijai apsvērt stratēģiju, kā pakāpeniski atcelt ES importa tarifus, veicot aizsardzības pasākumus, un tādēļ iesaka šo atcelšanu saistīt ar beztarifu šķēršļu atcelšanu no Korejas puses; |
| --- | --- |

61.

mudina Komisiju pašlaik notiekošo sarunu ietvaros saistībā ar ES un Korejas brīvā tirdzniecības nolīguma slēgšanu pārliecināties, ka Koreja atceļ visus esošos tarifa un beztarifa šķēršļus un nerada jaunus un ka tā īstenos citus ANO/EEK noteikumus; pieprasa Komisijai apsvērt stratēģiju, kā pakāpeniski atcelt ES importa tarifus, veicot aizsardzības pasākumus, un tādēļ iesaka šo atcelšanu saistīt ar beztarifu šķēršļu atcelšanu no Korejas puses;

| 62. | atgādina, ka Koreja ir parakstījusi un ratificējusi 1958. gada ANO/EEK nolīgumu un tādējādi ir apņēmusies ieviest ANO/EEK noteikumus; mudina Komisiju to uzsvērt turpmākajās sarunās un pieprasīt šo noteikumu ātru ieviešanu; norāda, ka jebkurā gadījumā brīvās tirdzniecības nolīgumā skaidri jāprasa Korejai atļauj tās tirgū pārdot ES ražotus automobiļus, kas atbilst ANO/EEK standartiem; |
| --- | --- |

62.

atgādina, ka Koreja ir parakstījusi un ratificējusi 1958. gada ANO/EEK nolīgumu un tādējādi ir apņēmusies ieviest ANO/EEK noteikumus; mudina Komisiju to uzsvērt turpmākajās sarunās un pieprasīt šo noteikumu ātru ieviešanu; norāda, ka jebkurā gadījumā brīvās tirdzniecības nolīgumā skaidri jāprasa Korejai atļauj tās tirgū pārdot ES ražotus automobiļus, kas atbilst ANO/EEK standartiem;

| 63. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju izveidot autotransporta darba grupu un ieviest īpašu, paātrinātu strīdu izšķiršanas kārtību ar autobūvi saistītajos jautājumos, kā tas paredzēts ASV un Korejas brīvās tirdzniecības nolīgumā; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju izvērtēt iespēju izveidot autotransporta darba grupu un ieviest īpašu, paātrinātu strīdu izšķiršanas kārtību ar autobūvi saistītajos jautājumos, kā tas paredzēts ASV un Korejas brīvās tirdzniecības nolīgumā;

| 64. | uzsver ciešas partnerības ar Ķīnu nozīmīgumu tāda tiesiskā regulējuma izstrādē, kurš piedāvā līdzvērtīgus konkurences nosacījumus; paziņo, ka šādas partnerības priekšnoteikums ir intelektuālā īpašuma tiesību efektīva aizsardzība; |
| --- | --- |

64.

uzsver ciešas partnerības ar Ķīnu nozīmīgumu tāda tiesiskā regulējuma izstrādē, kurš piedāvā līdzvērtīgus konkurences nosacījumus; paziņo, ka šādas partnerības priekšnoteikums ir intelektuālā īpašuma tiesību efektīva aizsardzība;

| 65. | atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu PTO izveidot īpašu struktūrvienību, kura izskatītu neatrisinātos jautājumus saistībā ar transportlīdzekļu daļām, kas ievestas no Ķīnas un kas, pēc Komisijas domām, neatbilst vairākiem dažādu PTO nolīgumu pantiem; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē Komisijas lūgumu PTO izveidot īpašu struktūrvienību, kura izskatītu neatrisinātos jautājumus saistībā ar transportlīdzekļu daļām, kas ievestas no Ķīnas un kas, pēc Komisijas domām, neatbilst vairākiem dažādu PTO nolīgumu pantiem;

| 66. | atbalsta Komisijas centienus saistībā ar dažādiem Ķīnas normatīvās vides aspektiem, kuru mērķis ir nodrošināt ES rūpniecības nozarēm, kas darbojas šajā tirgū, godīgus noteikumus un juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

66.

atbalsta Komisijas centienus saistībā ar dažādiem Ķīnas normatīvās vides aspektiem, kuru mērķis ir nodrošināt ES rūpniecības nozarēm, kas darbojas šajā tirgū, godīgus noteikumus un juridisko noteiktību;

| 67. | norāda, ka ES riepu ražotāji dod ievērojamu ieguldījumu Eiropas autobūves nozares veiksmīgā attīstībā; tāpēc aicina Komisiju sīkāk izpētīt jautājumu par nepamatotām tehniskām tirdzniecības barjerām, piemēram, vietējiem tehniskiem noteikumiem, ar ko riepu ražotāji saskaras galvenajās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs Āzijā; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka ES riepu ražotāji dod ievērojamu ieguldījumu Eiropas autobūves nozares veiksmīgā attīstībā; tāpēc aicina Komisiju sīkāk izpētīt jautājumu par nepamatotām tehniskām tirdzniecības barjerām, piemēram, vietējiem tehniskiem noteikumiem, ar ko riepu ražotāji saskaras galvenajās jaunajās tirgus ekonomikas valstīs Āzijā;

P&A autobūves nozarē

| 68. | atzinīgi vērtē sasniegumus, kuri jau gūti ar Kopienas Pētniecības un attīstības fonda palīdzību un sadarbībā vairākās programmās, tādās kā Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un i2010; mudina Komisiju darbības programmās galveno uzmanību pievērst jo īpaši autobūves nozares vajadzībām saistībā ar turpmākajiem tiesību aktiem vai obligātajiem mērķiem; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē sasniegumus, kuri jau gūti ar Kopienas Pētniecības un attīstības fonda palīdzību un sadarbībā vairākās programmās, tādās kā Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un i2010; mudina Komisiju darbības programmās galveno uzmanību pievērst jo īpaši autobūves nozares vajadzībām saistībā ar turpmākajiem tiesību aktiem vai obligātajiem mērķiem;

| 69. | prasa Komisijai pirms 2012. gada pieņemt stratēģiju, lai ievērojami un pietiekami palielinātu finansējumu pētniecībai un attīstībai autobūves nozarē, pievēršot īpašu uzmanību nozarēm, kas nodrošina autobūves nozari; |
| --- | --- |

69.

prasa Komisijai pirms 2012. gada pieņemt stratēģiju, lai ievērojami un pietiekami palielinātu finansējumu pētniecībai un attīstībai autobūves nozarē, pievēršot īpašu uzmanību nozarēm, kas nodrošina autobūves nozari;

| 70. | mudina dalībvalstis palielināt valstu finansējumu turpmākam pētniecības un attīstības atbalstam autobūves nozarē, ievērojot to, ka noteiktie CO2 mērķi ir juridiski saistoši; |
| --- | --- |

70.

mudina dalībvalstis palielināt valstu finansējumu turpmākam pētniecības un attīstības atbalstam autobūves nozarē, ievērojot to, ka noteiktie CO2 mērķi ir juridiski saistoši;

| 71. | uzsver, ka ir svarīgi ieviest izmaiņas transportlīdzekļu izmantošanā pilsētās; uzskata, ka vienlaikus ar automašīnām, kurām ir ekonomiskāks degvielas patēriņš, ir svarīgi ieviest pilsētas elektromobiļus; tāpēc aicina atbalstīt P&A saistībā ar nepieciešamajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir svarīgi ieviest izmaiņas transportlīdzekļu izmantošanā pilsētās; uzskata, ka vienlaikus ar automašīnām, kurām ir ekonomiskāks degvielas patēriņš, ir svarīgi ieviest pilsētas elektromobiļus; tāpēc aicina atbalstīt P&A saistībā ar nepieciešamajām tehnoloģijām;

| 72. | aicina visas dalībvalstis un ES iestādes sniegt visu nepieciešamo atbalstu P&A saistībā ar novatoriskām tehnoloģijām, piemēram, saistībā ar ūdeņraža dzinējiem degvielas elementiem vai hibrīdiem; |
| --- | --- |

72.

aicina visas dalībvalstis un ES iestādes sniegt visu nepieciešamo atbalstu P&A saistībā ar novatoriskām tehnoloģijām, piemēram, saistībā ar ūdeņraža dzinējiem degvielas elementiem vai hibrīdiem;

| 73. | uzsver iespējas, kādas ir informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST), lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vidi un sabiedrības veselību, negadījumiem un enerģijas nelietderīgas izmantošanas, visā ES ieviešot viedās satiksmes kontroles un pārvaldības sistēmas, kas paredzētas, lai nodrošinātu netraucētu satiksmes plūsmu; uzskata, ka, lai nodrošinātu efektīvu transportlīdzekļa un infrastruktūras saziņu, komunikācijas iekārtām visās dalībvalstīs jāatbilst ES standartam; |
| --- | --- |

73.

uzsver iespējas, kādas ir informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST), lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vidi un sabiedrības veselību, negadījumiem un enerģijas nelietderīgas izmantošanas, visā ES ieviešot viedās satiksmes kontroles un pārvaldības sistēmas, kas paredzētas, lai nodrošinātu netraucētu satiksmes plūsmu; uzskata, ka, lai nodrošinātu efektīvu transportlīdzekļa un infrastruktūras saziņu, komunikācijas iekārtām visās dalībvalstīs jāatbilst ES standartam;

| 74. | pauž viedokli, ka īpaši svarīga ir viedā automobiļa iniciatīva (11), “Galileo” un citas programmas, kas veicina automatizētu transporta sistēmu; tāpēc aicina Komisiju stingri atbalstīt šīs izstrādnes; |
| --- | --- |

74.

pauž viedokli, ka īpaši svarīga ir viedā automobiļa iniciatīva (11), “Galileo” un citas programmas, kas veicina automatizētu transporta sistēmu; tāpēc aicina Komisiju stingri atbalstīt šīs izstrādnes;

| 75. | stingri atbalsta ar IST saistītu inovāciju P&A turpināšanu; uzskata, ka jaunu tehnoloģiju izstrāde ir jāievieš viedā automobiļa iniciatīvā, lai palīdzētu racionalizēt satiksmes plūsmas tādējādi, lai, atvieglojot transportlīdzekļu vadītājiem pieņemt pareizo lēmumu un izvēlēties visīsāko ceļu, transports kļūtu energoefektīvāks; aicina visas ieinteresētās puses, it īpaši dalībvalstis, veikt vajadzīgos pasākumus eCall iniciatīvas īstenošanai; |
| --- | --- |

75.

stingri atbalsta ar IST saistītu inovāciju P&A turpināšanu; uzskata, ka jaunu tehnoloģiju izstrāde ir jāievieš viedā automobiļa iniciatīvā, lai palīdzētu racionalizēt satiksmes plūsmas tādējādi, lai, atvieglojot transportlīdzekļu vadītājiem pieņemt pareizo lēmumu un izvēlēties visīsāko ceļu, transports kļūtu energoefektīvāks; aicina visas ieinteresētās puses, it īpaši dalībvalstis, veikt vajadzīgos pasākumus eCall iniciatīvas īstenošanai;

| 76. | uzskata darbu pie automatizētām transporta sistēmām par būtisku priekšnoteikumu mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības sekmīgai darbībai un panākumiem centienos samazināt šīs rūpniecības nozares ietekmi uz vidi; uzskata, ka “Galileo” ir jāmin kā piemērs, un tādēļ prioritāram jābūt uzdevumam rast risinājumu “Galileo” finansēšanas problēmai, visām ieinteresētajām pusēm sadarbojoties un dodot kopīgu ieguldījumu šajā projektā; |
| --- | --- |

76.

uzskata darbu pie automatizētām transporta sistēmām par būtisku priekšnoteikumu mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības sekmīgai darbībai un panākumiem centienos samazināt šīs rūpniecības nozares ietekmi uz vidi; uzskata, ka “Galileo” ir jāmin kā piemērs, un tādēļ prioritāram jābūt uzdevumam rast risinājumu “Galileo” finansēšanas problēmai, visām ieinteresētajām pusēm sadarbojoties un dodot kopīgu ieguldījumu šajā projektā;

| 77. | uzskata, ka Eiropas Jaunrades un tehnoloģiju institūta vienai no pirmajām zinību un jaunrades apvienībām savā darbībā jāparedz CO2 samazināšana transportlīdzekļu tehnoloģijā; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka Eiropas Jaunrades un tehnoloģiju institūta vienai no pirmajām zinību un jaunrades apvienībām savā darbībā jāparedz CO2 samazināšana transportlīdzekļu tehnoloģijā;

Pārstrukturēšanas politika un turpmākā attīstība

| 78. | uzskata, ka jānosaka vispārēji nosacījumi, lai padarītu ES autobūves nozari ilgtspējīgu un nodrošinātu tās vietas saglabāšanu tehnoloģiskās, ekoloģiskās un sociālās jomas jaunrades priekšplānā, to atbalstot ar augsti kvalificētu darbaspēku; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka jānosaka vispārēji nosacījumi, lai padarītu ES autobūves nozari ilgtspējīgu un nodrošinātu tās vietas saglabāšanu tehnoloģiskās, ekoloģiskās un sociālās jomas jaunrades priekšplānā, to atbalstot ar augsti kvalificētu darbaspēku;

| 79. | atzīst, ka gan ražotājiem, gan piegādātājiem autobūves nozarē ES ir pieejams augsti kvalificēts darbaspēks, — faktors, kas lielā mērā pozitīvi ietekmējis ES autobūves nozares augsto izpildes kvalitāti; |
| --- | --- |

79.

atzīst, ka gan ražotājiem, gan piegādātājiem autobūves nozarē ES ir pieejams augsti kvalificēts darbaspēks, — faktors, kas lielā mērā pozitīvi ietekmējis ES autobūves nozares augsto izpildes kvalitāti;

| 80. | norāda, cik svarīga autobūves nozare ir nodarbinātības, izaugsmes, jaunrades un konkurētspējas ziņā; pauž viedokli, ka būs nepieciešamas būtiskas pārmaiņas autobūves nozarē, kā arī jāveic pielāgojumi politikā, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumu dēļ netiktu samazināts darbavietu skaits; |
| --- | --- |

80.

norāda, cik svarīga autobūves nozare ir nodarbinātības, izaugsmes, jaunrades un konkurētspējas ziņā; pauž viedokli, ka būs nepieciešamas būtiskas pārmaiņas autobūves nozarē, kā arī jāveic pielāgojumi politikā, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumu dēļ netiktu samazināts darbavietu skaits;

| 81. | apgalvo, ka Kopienas tiesību aktos vides, ceļu satiksmes drošības un energoefektivitātes jomā norādīts, ka darba ņēmējiem nepieciešama pienācīga izglītība un arodmācības, lai viņi varētu vieglāk piemēroties izmaiņām, — gan tehniskām, gan attiecībā uz noteikumiem, un lai viņiem būtu attiecīgā darba vai labāka darba perspektīvas; |
| --- | --- |

81.

apgalvo, ka Kopienas tiesību aktos vides, ceļu satiksmes drošības un energoefektivitātes jomā norādīts, ka darba ņēmējiem nepieciešama pienācīga izglītība un arodmācības, lai viņi varētu vieglāk piemēroties izmaiņām, — gan tehniskām, gan attiecībā uz noteikumiem, un lai viņiem būtu attiecīgā darba vai labāka darba perspektīvas;

| 82. | aicina Komisiju koordinēt struktūrfondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda efektīvu izmantošanu saistībā ar autobūves nozari; |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju koordinēt struktūrfondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda efektīvu izmantošanu saistībā ar autobūves nozari;

| 83. | pieprasa, lai Kopiena nesniedz atbalstu tiem uzņēmumiem, kuri pēc tam, kad vienā no dalībvalstīm ir saņēmuši šādu palīdzību, pārvieto ražotnes uz citu valsti, pilnībā neizpildot ar attiecīgo dalībvalsti noslēgtās vienošanās; |
| --- | --- |

83.

pieprasa, lai Kopiena nesniedz atbalstu tiem uzņēmumiem, kuri pēc tam, kad vienā no dalībvalstīm ir saņēmuši šādu palīdzību, pārvieto ražotnes uz citu valsti, pilnībā neizpildot ar attiecīgo dalībvalsti noslēgtās vienošanās;

| 84. | uzsver, ka attiecībā uz turpmāko pārstrukturizācijas procesu ES un dalībvalstīm uzmanība ir jāpievērš arī pārstrukturizācijas sekmēšanai, tās radīto seku mazināšanai un jaunu iespēju piedāvāšanai darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka attiecībā uz turpmāko pārstrukturizācijas procesu ES un dalībvalstīm uzmanība ir jāpievērš arī pārstrukturizācijas sekmēšanai, tās radīto seku mazināšanai un jaunu iespēju piedāvāšanai darba ņēmējiem;

| 85. | uzskata, ka ir jāpastiprina darba ņēmējiem pieejamie informācijas un konsultāciju veidi un mehānismi, izdarot nepieciešamo Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvas 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (12) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka ir jāpastiprina darba ņēmējiem pieejamie informācijas un konsultāciju veidi un mehānismi, izdarot nepieciešamo Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvas 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (12) pārskatīšanu;

| 86. | apgalvo, ka Eiropas mērogā jāpaplašina apspriešanās ar darba ņēmējiem un jāstiprina viņu tiesības būt informētiem, lai viņi varētu iesaistīties lēmumu pieņemšanā agrīnākā posmā un tādējādi mazinātu pārstrukturizācijas negatīvo ietekmi; tādēļ norāda, cik svarīgs ir priekšlikums par pārstrukturizācijas forumu, atsaucoties uz iepriekšminēto Komisijas paziņojumu par CARS 21 ziņojumu; |
| --- | --- |

86.

apgalvo, ka Eiropas mērogā jāpaplašina apspriešanās ar darba ņēmējiem un jāstiprina viņu tiesības būt informētiem, lai viņi varētu iesaistīties lēmumu pieņemšanā agrīnākā posmā un tādējādi mazinātu pārstrukturizācijas negatīvo ietekmi; tādēļ norāda, cik svarīgs ir priekšlikums par pārstrukturizācijas forumu, atsaucoties uz iepriekšminēto Komisijas paziņojumu par CARS 21 ziņojumu;

| 87. | aicina sociālos partnerus īstenot atbilstošu politiku attiecībā uz tiem darba ņēmējiem, kurus apdraud nozares pārstrukturizācija; |
| --- | --- |

87.

aicina sociālos partnerus īstenot atbilstošu politiku attiecībā uz tiem darba ņēmējiem, kurus apdraud nozares pārstrukturizācija;

| 88. | prasa sniegt plašāku informāciju un vairāk apspriesties ar darba ņēmējiem procesā, kad nozare piemērojas jaunajiem uzdevumiem, kas saistīti ar videi nekaitīgāku transportlīdzekļu izstrādi un ražošanu; |
| --- | --- |

88.

prasa sniegt plašāku informāciju un vairāk apspriesties ar darba ņēmējiem procesā, kad nozare piemērojas jaunajiem uzdevumiem, kas saistīti ar videi nekaitīgāku transportlīdzekļu izstrādi un ražošanu;

| 89. | norāda, ka jāpārskata pašreizējās ražotāju un komercaģentu attiecības, kuru ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju rada nopietnus zaudējumus daudziem MVU šajā nozarē; uzskata, ka sadarbība pētījumu un attīstības jomā un rūpniecības stratēģijās ir jāsekmē uz stabilākiem pamatiem; šajā nolūkā mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt nepieciešamās politikas pamatnostādnes vai izveidot sistēmu, lai stabilizētu šīs attiecības un pārvarētu esošās grūtības; |
| --- | --- |

89.

norāda, ka jāpārskata pašreizējās ražotāju un komercaģentu attiecības, kuru ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju rada nopietnus zaudējumus daudziem MVU šajā nozarē; uzskata, ka sadarbība pētījumu un attīstības jomā un rūpniecības stratēģijās ir jāsekmē uz stabilākiem pamatiem; šajā nolūkā mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt nepieciešamās politikas pamatnostādnes vai izveidot sistēmu, lai stabilizētu šīs attiecības un pārvarētu esošās grūtības;

| 90. | norāda, ka ir svarīgi sistemātiskāk izmantot Eiropas Investīciju Bankas resursus, lai atbalstītu MVU autobūves nozarē un palīdzētu tiem iegūt pieeju riska kapitālam; |
| --- | --- |

90.

norāda, ka ir svarīgi sistemātiskāk izmantot Eiropas Investīciju Bankas resursus, lai atbalstītu MVU autobūves nozarē un palīdzētu tiem iegūt pieeju riska kapitālam;

| 91. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

91.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0176.

(2)  OV L 203, 1.8.2002., 30. lpp.

(3)  Komisijas skaidrojošs paziņojums par procedūrām to mehānisko transportlīdzekļu reģistrācijai, kuru izcelsmes valsts ir citā dalībvalstī (OV C 68, 24.3.2007., 15. lpp.).

(4)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

(5)  Padomes 1974. gada 4. jūnija Direktīva 74/297/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu iekšējo apdari (stūres mehānisma reakcija uz triecienu) (OV L 165, 20.6.1974., 16. lpp.).

(6)  Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīva 76/115/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiem (OV L 24, 30.1.1976., 6. lpp.).

(7)  Padomes 1978. gada 16. oktobra Direktīva 78/932/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu sēdekļu pagalvjiem (OV L 325, 20.11.1978., 1. lpp.).

(8)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

(9)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.

(10)  OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.

(11)  COM(2006)0059.

(12)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/10

---

P6_TA(2008)0008

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (2007/2144(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (COM(2006)0824), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās (COM(2006)0824),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Nodokļu un muitas politikas ieguldījumu Lisabonas stratēģijā (COM(2005)0532), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Nodokļu un muitas politikas ieguldījumu Lisabonas stratēģijā (COM(2005)0532),

| — | ņemot vērā attiecīgo Eiropas Kopienu Tiesas praksi, jo īpaši lietu C-250/95, Futura Participations SA un Singer pret Administration des contributions
   (1), C-141/99, AMID pret Belgische Staat
   (2), apvienotās lietas C-397/98 un C-410/98 Metallgesellschaft Ltd. un citi pret Commisioners of Inland Revenue un HM Attorney General
   (3), C-446/03, Marks & Spencer plc pret David Halsey (HM Inspector of Taxes)
   (4), un C-231/05, Oy AA
   (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgo Eiropas Kopienu Tiesas praksi, jo īpaši lietu C-250/95, Futura Participations SA un Singer pret Administration des contributions
   (1), C-141/99, AMID pret Belgische Staat
   (2), apvienotās lietas C-397/98 un C-410/98 Metallgesellschaft Ltd. un citi pret Commisioners of Inland Revenue un HM Attorney General
   (3), C-446/03, Marks & Spencer plc pret David Halsey (HM Inspector of Taxes)
   (4), un C-231/05, Oy AA
   (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 13. decembra rezolūciju par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem Eiropas Savienībā — kopēja konsolidēta uzņēmuma peļņas nodokļa bāze (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 13. decembra rezolūciju par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem Eiropas Savienībā — kopēja konsolidēta uzņēmuma peļņas nodokļa bāze (7),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Īstenojot Kopienas programmu labākai izaugsmei un nodarbinātībai un stiprākai ES uzņēmumu konkurētspējai — 2006. gadā sasniegtais un turpmākie pasākumi kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) priekšlikuma sagatavošanā”(COM(2007)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Īstenojot Kopienas programmu labākai izaugsmei un nodarbinātībai un stiprākai ES uzņēmumu konkurētspējai — 2006. gadā sasniegtais un turpmākie pasākumi kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) priekšlikuma sagatavošanā”(COM(2007)0223),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju par Vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu — šķēršļu un neefektivitātes novēršana, veicot labāku īstenošanu un izpildi (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju par Vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu — šķēršļu un neefektivitātes novēršana, veicot labāku īstenošanu un izpildi (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0481/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0481/2007),

| A. | tā kā dalībvalstu nodokļu sistēmām aizvien vairāk jārēķinās ar ekonomikas globalizāciju un jāievēro iekšējā tirgus noteikumi un darbība, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus attiecībā uz izaugsmi un konkurētspēju; |
| --- | --- |

A.

tā kā dalībvalstu nodokļu sistēmām aizvien vairāk jārēķinās ar ekonomikas globalizāciju un jāievēro iekšējā tirgus noteikumi un darbība, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus attiecībā uz izaugsmi un konkurētspēju;

| B. | tā kā ekonomikas globalizācija ir palielinājusi nodokļu konkurenci tādējādi, ka rūpnieciski attīstītajās valstīs pēdējo 30 gadu laikā ir strauji samazinājušās vidējās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomikas globalizācija ir palielinājusi nodokļu konkurenci tādējādi, ka rūpnieciski attīstītajās valstīs pēdējo 30 gadu laikā ir strauji samazinājušās vidējās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes;

| C. | tā kā kopš pēdējās Eiropas Savienības paplašināšanās nodokļa likmes samazinās straujāk un tā kā ir skaidri vērojama tendence, ka dalībvalstīs tiek ieviestas īpašas nodokļu sistēmas, it īpaši mobilu uzņēmumu piesaistīšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš pēdējās Eiropas Savienības paplašināšanās nodokļa likmes samazinās straujāk un tā kā ir skaidri vērojama tendence, ka dalībvalstīs tiek ieviestas īpašas nodokļu sistēmas, it īpaši mobilu uzņēmumu piesaistīšanai;

| D. | tā kā 27 dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana ES kavē iekšējā tirgus netraucētu darbību, rada nozīmīgas papildu izmaksas pārrobežu tirdzniecībai un uzņēmējdarbībai vadības un atbilstības nodrošināšanas ziņā, apgrūtina uzņēmumu pārstrukturēšanu un ir iemesls nodokļu dubultai uzlikšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 27 dažādu nodokļu sistēmu pastāvēšana ES kavē iekšējā tirgus netraucētu darbību, rada nozīmīgas papildu izmaksas pārrobežu tirdzniecībai un uzņēmējdarbībai vadības un atbilstības nodrošināšanas ziņā, apgrūtina uzņēmumu pārstrukturēšanu un ir iemesls nodokļu dubultai uzlikšanai;

| E. | tā kā ar dažādo valstu korporatīvo nodokļu likumu ievērošanu saistīto izmaksu samazināšana, noteikumu pārskatāmība, nodokļu sistēmu radīto, pārrobežu darbību kavējošo šķēršļu novēršana un vienādu konkurences apstākļu nodrošināšana ES uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, var veicināt ekonomikas izaugsmi visā Eiropas Savienībā, radot dinamisku uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar dažādo valstu korporatīvo nodokļu likumu ievērošanu saistīto izmaksu samazināšana, noteikumu pārskatāmība, nodokļu sistēmu radīto, pārrobežu darbību kavējošo šķēršļu novēršana un vienādu konkurences apstākļu nodrošināšana ES uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, var veicināt ekonomikas izaugsmi visā Eiropas Savienībā, radot dinamisku uzņēmējdarbības vidi;

| F. | tā kā atbilstīga nodokļu koordinācija ES mērogā, necenšoties saskaņot nodokļu likmes, var palīdzēt izvairīties no konkurences izkropļojumiem un radīt priekšrocības, kas kļūtu vēl pieejamākas uzņēmumiem, to darbiniekiem, patērētājiem, dalībvalstīm un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstīga nodokļu koordinācija ES mērogā, necenšoties saskaņot nodokļu likmes, var palīdzēt izvairīties no konkurences izkropļojumiem un radīt priekšrocības, kas kļūtu vēl pieejamākas uzņēmumiem, to darbiniekiem, patērētājiem, dalībvalstīm un iedzīvotājiem;

| G. | tā kā Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama dalībvalstu nodokļu politikas lielāka koordinācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai ir nepieciešama dalībvalstu nodokļu politikas lielāka koordinācija;

| H. | tā kā dalībvalstis parasti mēģināja saskaņot savus nodokļu režīmus, veidojot plašu divpusēju nodokļu nolīgumu sistēmu, kas pilnībā neaptver tādus jautājumus kā pārrobežu zaudējumi; tā kā Eiropas Savienībā divpusēja pieeja ir mazāk iedarbīga un nodrošina mazāku atbilstību, nekā daudzpusēja un koordinēta pieeja; tā kā kopēja ES pieeja uz konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes — kā priekšlikums par KKUINB — ir vispiemērotākais risinājums pārrobežu peļņas un zaudējumu kompensēšanai iekšējā tirgū un ar to uzlabos pārredzamību, ieguldījumus un konkurētspēju; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstis parasti mēģināja saskaņot savus nodokļu režīmus, veidojot plašu divpusēju nodokļu nolīgumu sistēmu, kas pilnībā neaptver tādus jautājumus kā pārrobežu zaudējumi; tā kā Eiropas Savienībā divpusēja pieeja ir mazāk iedarbīga un nodrošina mazāku atbilstību, nekā daudzpusēja un koordinēta pieeja; tā kā kopēja ES pieeja uz konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes — kā priekšlikums par KKUINB — ir vispiemērotākais risinājums pārrobežu peļņas un zaudējumu kompensēšanai iekšējā tirgū un ar to uzlabos pārredzamību, ieguldījumus un konkurētspēju;

| I. | tā kā dalībvalstis īsteno dažādus noteikumus attiecībā uz nodokļu atvieglojumu piešķiršanu par filiāļu, meitas uzņēmumu un uzņēmumu grupu struktūrvienību ciestajiem zaudējumiem, tādējādi iekšējā tirgū kropļojot uzņēmējdarbības lēmumus un ieguldījumu politiku, kas rada sekas attiecībā uz to ilgtermiņa stratēģijām un nodokļu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā dalībvalstis īsteno dažādus noteikumus attiecībā uz nodokļu atvieglojumu piešķiršanu par filiāļu, meitas uzņēmumu un uzņēmumu grupu struktūrvienību ciestajiem zaudējumiem, tādējādi iekšējā tirgū kropļojot uzņēmējdarbības lēmumus un ieguldījumu politiku, kas rada sekas attiecībā uz to ilgtermiņa stratēģijām un nodokļu ieņēmumiem;

| J. | tā kā patiesībā visās nodokļu sistēmās Eiropas Savienībā peļņa un zaudējumi ar nodokļiem tiek aplikti asimetriski, citiem vārdiem sakot, nodokļus no pelņas iekasē tajā nodokļu gadā, kad peļņa gūta, savukārt zaudējumu nodokļu vērtību automātiski neatmaksā laikā, kad zaudējums radies; tā kā pēdējā laikā Eiropas Kopienu Tiesas praksē šis laika faktors un tā nozīme attiecībā uz pieaugošajiem pārrobežu ieguldījumiem Eiropas Savienībā netiek pienācīgi analizēti; |
| --- | --- |

J.

tā kā patiesībā visās nodokļu sistēmās Eiropas Savienībā peļņa un zaudējumi ar nodokļiem tiek aplikti asimetriski, citiem vārdiem sakot, nodokļus no pelņas iekasē tajā nodokļu gadā, kad peļņa gūta, savukārt zaudējumu nodokļu vērtību automātiski neatmaksā laikā, kad zaudējums radies; tā kā pēdējā laikā Eiropas Kopienu Tiesas praksē šis laika faktors un tā nozīme attiecībā uz pieaugošajiem pārrobežu ieguldījumiem Eiropas Savienībā netiek pienācīgi analizēti;

| K. | tā kā pārrobežu nodokļu atvieglojuma režīma piemērošana zaudējumiem būtu līdzvērtīga tam, ja dažās dalībvalstīs atteiktos no nodokļu ieņēmumiem bez noteikta juridiskā nodrošinājuma; |
| --- | --- |

K.

tā kā pārrobežu nodokļu atvieglojuma režīma piemērošana zaudējumiem būtu līdzvērtīga tam, ja dažās dalībvalstīs atteiktos no nodokļu ieņēmumiem bez noteikta juridiskā nodrošinājuma;

| L. | tā kā mātes uzņēmuma tīrajā peļņā automātiski tiek ņemti vērā tās iekšzemes filiāļu ciestie zaudējumi, bet stāvoklis nav tik skaidrs attiecībā uz zaudējumiem, kas radušies ārvalstu filiāļu, kā arī uzņēmuma grupas iekšzemes un ārvalstu locekļiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā mātes uzņēmuma tīrajā peļņā automātiski tiek ņemti vērā tās iekšzemes filiāļu ciestie zaudējumi, bet stāvoklis nav tik skaidrs attiecībā uz zaudējumiem, kas radušies ārvalstu filiāļu, kā arī uzņēmuma grupas iekšzemes un ārvalstu locekļiem;

| M. | tā kā pārrobežu zaudējumu segšanas trūkums apgrūtina iekļūšanu dažos tirgos, radot priekšrocības uzņēmumu dibināšanai lielās dalībvalstīs, kur iekšzemes tirgus apmēri ir pietiekami, lai palīdzētu amortizēt iespējamos zaudējumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā pārrobežu zaudējumu segšanas trūkums apgrūtina iekļūšanu dažos tirgos, radot priekšrocības uzņēmumu dibināšanai lielās dalībvalstīs, kur iekšzemes tirgus apmēri ir pietiekami, lai palīdzētu amortizēt iespējamos zaudējumus;

| N. | tā kā aprakstītā situācija nostāda mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) neizdevīgā stāvoklī, jo tie nav tik spējīgi veikt pārrobežu ieguldījumus, neesot skaidrībā par zaudējumu segšanu un bieži ciestajiem darbības uzsākšanas zaudējumiem, |
| --- | --- |

N.

tā kā aprakstītā situācija nostāda mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) neizdevīgā stāvoklī, jo tie nav tik spējīgi veikt pārrobežu ieguldījumus, neesot skaidrībā par zaudējumu segšanu un bieži ciestajiem darbības uzsākšanas zaudējumiem,

| 1. | pauž nopietnas bažas par negatīvo ietekmi uz iekšējā tirgus darbību, ko rada dalībvalstu atšķirīgie risinājumi pārrobežu zaudējumu gadījumos; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par negatīvo ietekmi uz iekšējā tirgus darbību, ko rada dalībvalstu atšķirīgie risinājumi pārrobežu zaudējumu gadījumos;

| 2. | atzīmē, ka ikviens pasākums, kas apgrūtina brīvību veikt uzņēmējdarbību, ir pretrunā ar EK Līguma 43. pantu un tādēļ tā atcelšanai jāparedz konkrēti šim mērķim paredzēta rīcība; atgādina, ka atšķirīgi uzņēmuma nodokļu režīmi apgrūtina iekļūšanu dažādos vietējos tirgos un pienācīgu iekšējā tirgus darbību, ES līmenī kropļo konkurenci un neļauj uzturēt vienādus konkurences apstākļus uzņēmumiem, tādēļ šai problēmai jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka ikviens pasākums, kas apgrūtina brīvību veikt uzņēmējdarbību, ir pretrunā ar EK Līguma 43. pantu un tādēļ tā atcelšanai jāparedz konkrēti šim mērķim paredzēta rīcība; atgādina, ka atšķirīgi uzņēmuma nodokļu režīmi apgrūtina iekļūšanu dažādos vietējos tirgos un pienācīgu iekšējā tirgus darbību, ES līmenī kropļo konkurenci un neļauj uzturēt vienādus konkurences apstākļus uzņēmumiem, tādēļ šai problēmai jāpievērš īpaša uzmanība;

| 3. | uzskata, ka ES līmeņa mērķtiecīgai rīcībai attiecībā uz nodokļu samazinājumu pārrobežu zaudējumu gadījumos būtu labvēlīga ietekme uz iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES līmeņa mērķtiecīgai rīcībai attiecībā uz nodokļu samazinājumu pārrobežu zaudējumu gadījumos būtu labvēlīga ietekme uz iekšējā tirgus darbību;

| 4. | pauž atbalstu Komisijas paziņojumam par nodokļu režīmu zaudējumiem pārrobežu situācijās, uzskatot to par nozīmīgu soli šīs problēmas risināšanā un aicina dalībvalstu starpā veikt attiecīgu grafiku un risinājumu koordinēšanu; |
| --- | --- |

4.

pauž atbalstu Komisijas paziņojumam par nodokļu režīmu zaudējumiem pārrobežu situācijās, uzskatot to par nozīmīgu soli šīs problēmas risināšanā un aicina dalībvalstu starpā veikt attiecīgu grafiku un risinājumu koordinēšanu;

| 5. | uzsver, ka jebkuri mērķpasākumi pārrobežu zaudējumu segšanas ieviešanai jādefinē un jāīsteno, balstoties uz daudzpusēju kopēju pieeju un dalībvalstu koordinētu darbību, lai nodrošinātu saskaņotu iekšējā tirgus attīstību; atgādina, ka šādi mērķpasākumi ir pagaidu risinājums līdz KKUINB pieņemšanai; uzskata, ka KKUINB ir vispiemērotākais visaptverošais ilgtermiņa risinājums nodokļu šķēršļiem, kas saistīti ar pārrobežu peļņas un zaudējumu kompensēšanu, kā arī iekšējo cenu noteikšanai un pārrobežu apvienošanās, pārņemšanas un pārstrukturēšanas darbībām, un iekšējā tirgus sasniegumiem tā pievienos godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka jebkuri mērķpasākumi pārrobežu zaudējumu segšanas ieviešanai jādefinē un jāīsteno, balstoties uz daudzpusēju kopēju pieeju un dalībvalstu koordinētu darbību, lai nodrošinātu saskaņotu iekšējā tirgus attīstību; atgādina, ka šādi mērķpasākumi ir pagaidu risinājums līdz KKUINB pieņemšanai; uzskata, ka KKUINB ir vispiemērotākais visaptverošais ilgtermiņa risinājums nodokļu šķēršļiem, kas saistīti ar pārrobežu peļņas un zaudējumu kompensēšanu, kā arī iekšējo cenu noteikšanai un pārrobežu apvienošanās, pārņemšanas un pārstrukturēšanas darbībām, un iekšējā tirgus sasniegumiem tā pievienos godīgu konkurenci;

| 6. | norāda, ka dažas dalībvalstis piemēro atšķirīgas metodes dubultās aplikšanas ar nodokļiem novēršanai, vai nu kreditējot ārvalstīs samaksātos nodokļus (kredīta metode), vai arī atbrīvojot ārvalstīs gūtos ienākumus no nodokļu bāzes (atbrīvojuma metode); atzīmē, ka tikai dažas no tām dalībvalstīm, kuras piemēro atbrīvojuma metodi, neparedz zaudējumu segšanu, kas radušies ārvalstīs izvietotām filiālēm; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka dažas dalībvalstis piemēro atšķirīgas metodes dubultās aplikšanas ar nodokļiem novēršanai, vai nu kreditējot ārvalstīs samaksātos nodokļus (kredīta metode), vai arī atbrīvojot ārvalstīs gūtos ienākumus no nodokļu bāzes (atbrīvojuma metode); atzīmē, ka tikai dažas no tām dalībvalstīm, kuras piemēro atbrīvojuma metodi, neparedz zaudējumu segšanu, kas radušies ārvalstīs izvietotām filiālēm;

| 7. | vērš uzmanību uz to, ka gadījumos, kad zaudējumi radušies pastāvīgiem uzņēmumiem, tos nedrīkst atrēķināt no galvenā uzņēmuma peļņas, un, salīdzinot ar iekšzemes situāciju, šeit ir atšķirīga pieeja, un tas traucē brīvību veikt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz to, ka gadījumos, kad zaudējumi radušies pastāvīgiem uzņēmumiem, tos nedrīkst atrēķināt no galvenā uzņēmuma peļņas, un, salīdzinot ar iekšzemes situāciju, šeit ir atšķirīga pieeja, un tas traucē brīvību veikt uzņēmējdarbību;

| 8. | uzskata, ka rīcībai par labu uzņēmumu grupām, kuras darbojas vairākās dalībvalstīs, jābūt prioritātei, jo tieši šīs grupas cieš no atšķirīgiem risinājumiem pārrobežu zaudējumu gadījumos, bet ne uzņēmumu grupas, kas veic uzņēmējdarbību vienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka rīcībai par labu uzņēmumu grupām, kuras darbojas vairākās dalībvalstīs, jābūt prioritātei, jo tieši šīs grupas cieš no atšķirīgiem risinājumiem pārrobežu zaudējumu gadījumos, bet ne uzņēmumu grupas, kas veic uzņēmējdarbību vienā dalībvalstī;

| 9. | uzskata, ka nesabalansētība, ko rada valstu atšķirīgās sistēmas, jo īpaši kaitē MVU salīdzinājumā ar to potenciālajiem konkurentiem, un tāpēc prasa Komisijai šajā jomā veikt īpašus pasākumus; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka nesabalansētība, ko rada valstu atšķirīgās sistēmas, jo īpaši kaitē MVU salīdzinājumā ar to potenciālajiem konkurentiem, un tāpēc prasa Komisijai šajā jomā veikt īpašus pasākumus;

| 10. | atgādina, ka pastāv daži vispārēji pasākumi attiecībā uz zaudējumu segšanu starp dažādās dalībvalstīs izvietotiem meitas uzņēmumiem un mātes uzņēmumiem (grupām) un tādēļ uzņēmumu grupās zaudējumus neņem vērā automātiski, kā tas notiek atsevišķā uzņēmumā; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka pastāv daži vispārēji pasākumi attiecībā uz zaudējumu segšanu starp dažādās dalībvalstīs izvietotiem meitas uzņēmumiem un mātes uzņēmumiem (grupām) un tādēļ uzņēmumu grupās zaudējumus neņem vērā automātiski, kā tas notiek atsevišķā uzņēmumā;

| 11. | norāda, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas iekšzemes zaudējumu segšanas sistēmu grupām, tādējādi patiesībā uzskatot tās par vienu vienību, bet tikai dažas šo principu piemēros arī pārrobežu gadījumos; atgādina, ka pārrobežu grupām paredzētas zaudējumu segšanas sistēmas trūkums var negatīvi ietekmēt ieguldījumu lēmumus gan attiecībā uz grupas darbības vietu, gan tās juridisko veidu (filiāle vai meitas uzņēmums); |
| --- | --- |

11.

norāda, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas iekšzemes zaudējumu segšanas sistēmu grupām, tādējādi patiesībā uzskatot tās par vienu vienību, bet tikai dažas šo principu piemēros arī pārrobežu gadījumos; atgādina, ka pārrobežu grupām paredzētas zaudējumu segšanas sistēmas trūkums var negatīvi ietekmēt ieguldījumu lēmumus gan attiecībā uz grupas darbības vietu, gan tās juridisko veidu (filiāle vai meitas uzņēmums);

| 12. | atzīst, ka ir grūti vienkārši attiecināt iekšzemes nodokļu režīmu arī uz pārrobežu situācijām, jo ir atšķirīgas nodokļu bāzes; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka ir grūti vienkārši attiecināt iekšzemes nodokļu režīmu arī uz pārrobežu situācijām, jo ir atšķirīgas nodokļu bāzes;

| 13. | mudina atzīt pārrobežu zaudējumu segšanas nozīmi, lai gan ir jānorāda, ka jāturpina sīkāk noteikt pārrobežu zaudējumu segšanas sistēmu; ierosina lemt par to, vai pārrobežu zaudējumu segšana būtu jāierobežo līdz meitasuzņēmumiem attiecībā uz mātes uzņēmumu vai otrādi un tādēļ rūpīgi izvērtēt tādas sistēmas ietekmi uz budžetu, kurā meitasuzņēmumu peļņa drīkst kompensēt mātes uzņēmuma zaudējumus; |
| --- | --- |

13.

mudina atzīt pārrobežu zaudējumu segšanas nozīmi, lai gan ir jānorāda, ka jāturpina sīkāk noteikt pārrobežu zaudējumu segšanas sistēmu; ierosina lemt par to, vai pārrobežu zaudējumu segšana būtu jāierobežo līdz meitasuzņēmumiem attiecībā uz mātes uzņēmumu vai otrādi un tādēļ rūpīgi izvērtēt tādas sistēmas ietekmi uz budžetu, kurā meitasuzņēmumu peļņa drīkst kompensēt mātes uzņēmuma zaudējumus;

| 14. | uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Marks & Spencer lietā atzīst dalībvalstu tiesības saglabāt savas nodokļu sistēmas, it īpaši ņemot vērā bažas par iespējamu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Marks & Spencer lietā atzīst dalībvalstu tiesības saglabāt savas nodokļu sistēmas, it īpaši ņemot vērā bažas par iespējamu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas;

| 15. | atzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Oy AA lietā liecina par to, ka dažādu valstu nodokļu sistēmās ir atšķirīga pieeja zaudējumiem un tādējādi nav skaidrs, vai šos zaudējumus vienai grupai var konsolidēt visos pārrobežu gadījumos, pat ja šie zaudējumi ir galīgie, un tādējādi rada nesamērīgu situāciju, kā tas norādīts Marks & Spencer lietā; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Oy AA lietā liecina par to, ka dažādu valstu nodokļu sistēmās ir atšķirīga pieeja zaudējumiem un tādējādi nav skaidrs, vai šos zaudējumus vienai grupai var konsolidēt visos pārrobežu gadījumos, pat ja šie zaudējumi ir galīgie, un tādējādi rada nesamērīgu situāciju, kā tas norādīts Marks & Spencer lietā;

| 16. | uzskata, ka attieksmei pret uzņēmumu grupām jābūt pēc iespējas vienlīdzīgai neatkarīgi no tā vai tās darbojas vairākās dalībvalstīs, vai arī tikai vienā dalībvalstī; uzsver, ka situācijās, kad pārrobežu zaudējumi radušies ārvalstu meitasuzņēmumiem, jāizvairās no nodokļu dubultas uzlikšanas mātes uzņēmumam, jālīdzsvaro nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums starp dalībvalstīm, jānovērš dubulta zaudējumu atlīdzināšana un jānovērš izvairīšanās no nodokļu nemaksāšanas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka attieksmei pret uzņēmumu grupām jābūt pēc iespējas vienlīdzīgai neatkarīgi no tā vai tās darbojas vairākās dalībvalstīs, vai arī tikai vienā dalībvalstī; uzsver, ka situācijās, kad pārrobežu zaudējumi radušies ārvalstu meitasuzņēmumiem, jāizvairās no nodokļu dubultas uzlikšanas mātes uzņēmumam, jālīdzsvaro nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums starp dalībvalstīm, jānovērš dubulta zaudējumu atlīdzināšana un jānovērš izvairīšanās no nodokļu nemaksāšanas;

| 17. | uzskata, ka būtu lietderīgi uzsākt diskusiju par uzņēmumu grupu definīciju un īpašībām Eiropas Savienībā, ņemot vērā to, ka pastāv kopīgas Eiropas iestādes, piemēram, “Eiropas uzņēmums” un “Eiropas kooperatīvā sabiedrība”, tomēr necenšoties attiecināt pārrobežu zaudējumu segšanas pasākumu darbības jomu tikai uz šādām iestādēm; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka būtu lietderīgi uzsākt diskusiju par uzņēmumu grupu definīciju un īpašībām Eiropas Savienībā, ņemot vērā to, ka pastāv kopīgas Eiropas iestādes, piemēram, “Eiropas uzņēmums” un “Eiropas kooperatīvā sabiedrība”, tomēr necenšoties attiecināt pārrobežu zaudējumu segšanas pasākumu darbības jomu tikai uz šādām iestādēm;

| 18. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi definēt “uzņēmumu grupas” jēdzienu, lai novērstu to, ka uzņēmumi patvaļīgi sadala peļņu un zaudējumus ES dalībvalstīs; uzskata, ka uzņēmumu grupas definēšanas nolūkos var būt lietderīgi noteikt uzņēmumos īpašus kritērijus, kas paredzēti Direktīvā 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi definēt “uzņēmumu grupas” jēdzienu, lai novērstu to, ka uzņēmumi patvaļīgi sadala peļņu un zaudējumus ES dalībvalstīs; uzskata, ka uzņēmumu grupas definēšanas nolūkos var būt lietderīgi noteikt uzņēmumos īpašus kritērijus, kas paredzēti Direktīvā 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās ieteiktos trīs izvēles risinājumus; pauž atbalstu mērķpasākumiem, kas ārvalstu meitas uzņēmumiem ļaus efektīvi un nekavējoties atskaitīt zaudējumus (ikgadējos, bet ne vienkārši galīgos, kā Marks and Spencer lietā), kurus atgūs, tiklīdz meitasuzņēmums atkal gūst peļņu, uzliekot atbilstīgu papildu nodokli mātes uzņēmumam; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā par nodokļu režīmu attiecībā uz zaudējumiem pārrobežu situācijās ieteiktos trīs izvēles risinājumus; pauž atbalstu mērķpasākumiem, kas ārvalstu meitas uzņēmumiem ļaus efektīvi un nekavējoties atskaitīt zaudējumus (ikgadējos, bet ne vienkārši galīgos, kā Marks and Spencer lietā), kurus atgūs, tiklīdz meitasuzņēmums atkal gūst peļņu, uzliekot atbilstīgu papildu nodokli mātes uzņēmumam;

| 20. | lai šos priekšlikumus varētu īstenot, novēršot nodokļu nemaksāšanu, iesaka nolemt, vai būtu lietderīgi izveidot automātisku informācijas apmaiņas sistēmu, kas būtu līdzīga PVN informācijas apmaiņas sistēmai (VIES), lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, vai pastāv negatīvas nodokļu bāzes, ko meitasuzņēmumi ir deklarējuši citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

20.

lai šos priekšlikumus varētu īstenot, novēršot nodokļu nemaksāšanu, iesaka nolemt, vai būtu lietderīgi izveidot automātisku informācijas apmaiņas sistēmu, kas būtu līdzīga PVN informācijas apmaiņas sistēmai (VIES), lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, vai pastāv negatīvas nodokļu bāzes, ko meitasuzņēmumi ir deklarējuši citās dalībvalstīs;

| 21. | tomēr mudina Komisiju izpētīt turpmākās iespējas nodrošināt uzņēmumiem konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi to darbībai visā ES; |
| --- | --- |

21.

tomēr mudina Komisiju izpētīt turpmākās iespējas nodrošināt uzņēmumiem konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi to darbībai visā ES;

| 22. | norāda, ka turpmākai rūpīgai analīzei ir milzīga nozīme, novērtējot, ciktāl ierosinātā pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas sistēma veicinātu MVU pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka turpmākai rūpīgai analīzei ir milzīga nozīme, novērtējot, ciktāl ierosinātā pārrobežu zaudējumu atlīdzināšanas sistēma veicinātu MVU pārrobežu darbību;

| 23. | norāda, ka atsevišķu dalībvalstu veikts mērķpasākums attiecībā uz nodokļu piemērošanu zaudējumiem pārrobežu situācijās viens pats vēl neatrisina problēmu par konkurences traucējumiem un augstām atbilstības izmaksām tādiem ES uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, un tas izriet no tā, ka saglabājas 27 atšķirīgas nodokļu sistēmas; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka atsevišķu dalībvalstu veikts mērķpasākums attiecībā uz nodokļu piemērošanu zaudējumiem pārrobežu situācijās viens pats vēl neatrisina problēmu par konkurences traucējumiem un augstām atbilstības izmaksām tādiem ES uzņēmumiem, kas darbojas iekšējā tirgū, un tas izriet no tā, ka saglabājas 27 atšķirīgas nodokļu sistēmas;

| 24. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm rīkoties koordinēti, ieviešot mērķpasākumus pārrobežu zaudējumu segšanai kāda uzņēmumā vai grupā; atgādina, ka ir nepieciešama ciešāka nodokļu jautājumu koordinēšana dalībvalstu starpā, un aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm rīkoties koordinēti, ieviešot mērķpasākumus pārrobežu zaudējumu segšanai kāda uzņēmumā vai grupā; atgādina, ka ir nepieciešama ciešāka nodokļu jautājumu koordinēšana dalībvalstu starpā, un aicina Komisiju uzņemties aktīvu lomu;

| 25. | atbalsta Komisijas centienus izveidot visai ES kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB); atzīmē, ka KKUINB nodrošinās lielāku pārredzamību un efektivitāti, ļaujot uzņēmumiem darboties saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem gan pašu valstī, gan ārvalstīs, radot vienādus konkurences apstākļus un palielinot ES uzņēmumu konkurētspēju, palielinās pārrobežu tirdzniecības un ieguldījumu apjomu, tādējādi radot nosacījumus, lai pilnībā baudītu priekšrocības, ko attiecībā uz ieguldījumiem un izaugsmi sniedz iekšējais tirgus, turklāt būtiski samazinās administratīvo slogu un atbilstības izmaksas, kā arī nodokļu nemaksāšanas un krāpšanas iespējas; |
| --- | --- |

25.

atbalsta Komisijas centienus izveidot visai ES kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB); atzīmē, ka KKUINB nodrošinās lielāku pārredzamību un efektivitāti, ļaujot uzņēmumiem darboties saskaņā ar vieniem un tiem pašiem noteikumiem gan pašu valstī, gan ārvalstīs, radot vienādus konkurences apstākļus un palielinot ES uzņēmumu konkurētspēju, palielinās pārrobežu tirdzniecības un ieguldījumu apjomu, tādējādi radot nosacījumus, lai pilnībā baudītu priekšrocības, ko attiecībā uz ieguldījumiem un izaugsmi sniedz iekšējais tirgus, turklāt būtiski samazinās administratīvo slogu un atbilstības izmaksas, kā arī nodokļu nemaksāšanas un krāpšanas iespējas;

| 26. | atgādina, ka KKUINB paredz kopīgus noteikumus attiecībā uz nodokļu bāzi un nekādi neskar dalībvalstu brīvību arī turpmāk noteikt pašām savas nodokļu likmes; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka KKUINB paredz kopīgus noteikumus attiecībā uz nodokļu bāzi un nekādi neskar dalībvalstu brīvību arī turpmāk noteikt pašām savas nodokļu likmes;

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sākt KKUINB piemērošanu pat ciešākas sadarbības kontekstā; tomēr norāda, ka šis ir otrais labākais risinājums, jo, nepastāvot vispārējai ES mēroga sistēmai, var daļēji mazināties pārredzamības un zemāku administratīvo izmaksu sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sākt KKUINB piemērošanu pat ciešākas sadarbības kontekstā; tomēr norāda, ka šis ir otrais labākais risinājums, jo, nepastāvot vispārējai ES mēroga sistēmai, var daļēji mazināties pārredzamības un zemāku administratīvo izmaksu sniegtās priekšrocības;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  ECR [1997], I-2471. lpp.

(2)  ECR [2000], I-11619. lpp.

(3)  ECR [2001], I-1727.

(4)  ECR [2005], I-10837. lpp.

(5)  2007. gada 18. jūlija spriedums.

(6)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp.

(7)  OV C 286 E, 23.11.2006., 229. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0367.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/14

---

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūcija par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadam (2007/2146(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu (COM(2007)0062) “Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007.—2012. gadam”, kā arī šo paziņojumu papildinošos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2007)0214), (SEC(2007)0215), un (SEC(2007)0216), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu (COM(2007)0062) “Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007.—2012. gadam”, kā arī šo paziņojumu papildinošos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2007)0214), (SEC(2007)0215), un (SEC(2007)0216),

| — | ņemot vērā EK līgumu un jo īpaši tā 2., 136., 137., 138., 139., 140., 143. un 152. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līgumu un jo īpaši tā 2., 136., 137., 138., 139., 140., 143. un 152. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1) un jo īpaši tās 27., 31. un 32. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (1) un jo īpaši tās 27., 31. un 32. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbā,

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2)(pamatdirektīva), un tās atsevišķās direktīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2)(pamatdirektīva), un tās atsevišķās direktīvas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku vielu iedarbību darba vietā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku vielu iedarbību darba vietā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Direktīvu 2007/30/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Direktīvu 2007/30/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc Eiropadomes 2007. gada 8.—9. marta sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc Eiropadomes 2007. gada 8.—9. marta sanāksmes,

| — | ņemot vērā savu 2002. gada 23. oktobra rezolūciju par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2000.—2006. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2002. gada 23. oktobra rezolūciju par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2000.—2006. gadam (5),

| — | ņemot vērā savu 2005. gada 24. februāra rezolūciju par veselības aizsardzības un drošības veicināšanu darba vietās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2005. gada 24. februāra rezolūciju par veselības aizsardzības un drošības veicināšanu darba vietās (6),

| — | ņemot vērā savu 2006. gada 6. jūlija rezolūciju, kurā iekļauti ieteikumi Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2006. gada 6. jūlija rezolūciju, kurā iekļauti ieteikumi Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (7),

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu visiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu visiem (8),

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 13. novembra rezolūciju par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 13. novembra rezolūciju par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9),

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 29. marta deklarāciju par C hepatītu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 29. marta deklarāciju par C hepatītu (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0518/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0518/2007),

| A. | tā kā no vispārējo rezultātu, darba kavējumu, personāla mainības radītāju, darbinieku motivācijas, uzlabota korporatīvā tēla un ražīguma viedokļa pastāv pozitīva saistība starp veselības aizsardzības un drošības standartiem darba vietā un finansiālo stāvokli; |
| --- | --- |

A.

tā kā no vispārējo rezultātu, darba kavējumu, personāla mainības radītāju, darbinieku motivācijas, uzlabota korporatīvā tēla un ražīguma viedokļa pastāv pozitīva saistība starp veselības aizsardzības un drošības standartiem darba vietā un finansiālo stāvokli;

| B. | tā kā visvairāk konkurētspējīgajām tautsaimniecībām ir vislabākie rādītāji saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbā un ka augsts veselības aizsardzības un drošības līmenis labvēlīgi ietekmē publiskās finanses, jo tiek gūti ietaupījumi sociālās drošības jomā un panākts augstāks ražīgums; tā kā veselības un drošības aizsardzība ne tikai uzlabo ražīgumu, rezultātus un darba ņēmēju labklājību, bet arī rada ietaupījumus tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā visvairāk konkurētspējīgajām tautsaimniecībām ir vislabākie rādītāji saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbā un ka augsts veselības aizsardzības un drošības līmenis labvēlīgi ietekmē publiskās finanses, jo tiek gūti ietaupījumi sociālās drošības jomā un panākts augstāks ražīgums; tā kā veselības un drošības aizsardzība ne tikai uzlabo ražīgumu, rezultātus un darba ņēmēju labklājību, bet arī rada ietaupījumus tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā;

| C. | tā kā darbinieku labākai aizsardzībai ir nepieciešams veikt vairāk pētījumu par atsevišķu nodarbinātības veidu ilgtermiņa ietekmi uz veselību, jo dažas slimības parādās tikai vairākus gadus pēc šo slimību izraisošo darbību veikšanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā darbinieku labākai aizsardzībai ir nepieciešams veikt vairāk pētījumu par atsevišķu nodarbinātības veidu ilgtermiņa ietekmi uz veselību, jo dažas slimības parādās tikai vairākus gadus pēc šo slimību izraisošo darbību veikšanas;

| D. | tā kā pastāv bažas par to, ka nelaimes gadījumu darba vietā un arodslimību samazināšanās nav vienmērīga, jo dažās darbinieku kategorijās (piemēram, migranti, darbinieki ar nestabiliem darba līgumiem, sievietes, gados jauni un veci darbinieki), dažos uzņēmumos (galvenokārt mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mikrouzņēmumos), dažās darbības jomās (īpaši celtniecībā, zivsaimniecībā, lauksaimniecībā un transporta jomā) un dažās dalībvalstīs nelaimes gadījumu darba vietā un arodslimību rādītāji būtiski pārsniedz vidējos ES rādītājus; |
| --- | --- |

D.

tā kā pastāv bažas par to, ka nelaimes gadījumu darba vietā un arodslimību samazināšanās nav vienmērīga, jo dažās darbinieku kategorijās (piemēram, migranti, darbinieki ar nestabiliem darba līgumiem, sievietes, gados jauni un veci darbinieki), dažos uzņēmumos (galvenokārt mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mikrouzņēmumos), dažās darbības jomās (īpaši celtniecībā, zivsaimniecībā, lauksaimniecībā un transporta jomā) un dažās dalībvalstīs nelaimes gadījumu darba vietā un arodslimību rādītāji būtiski pārsniedz vidējos ES rādītājus;

| E. | tā kā darbinieku veselības un drošības aizsardzības pasākumiem vajadzētu būt neatņemamai uzņēmējdarbības kultūras sastāvdaļai un tā kā šai kultūrai vajadzētu būt cieši saistītai ar darbinieku un vadītāju apmācību mūža garumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā darbinieku veselības un drošības aizsardzības pasākumiem vajadzētu būt neatņemamai uzņēmējdarbības kultūras sastāvdaļai un tā kā šai kultūrai vajadzētu būt cieši saistītai ar darbinieku un vadītāju apmācību mūža garumā;

| F. | tā kā konsekventa darbinieku arodveselības un darba drošības aizsardzības kultūras ievērošana uzņēmumos varētu veicināt veselības aizsardzības un darba drošības procedūru ieviešanu birokrātiski neapgrūtinātā veidā un tādējādi nodrošināt efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā konsekventa darbinieku arodveselības un darba drošības aizsardzības kultūras ievērošana uzņēmumos varētu veicināt veselības aizsardzības un darba drošības procedūru ieviešanu birokrātiski neapgrūtinātā veidā un tādējādi nodrošināt efektīvu aizsardzību;

| G. | tā kā atpūtas laikam ir ārkārtīgi būtiska nozīme, lai darbiniekiem nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību un darba drošību; |
| --- | --- |

G.

tā kā atpūtas laikam ir ārkārtīgi būtiska nozīme, lai darbiniekiem nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību un darba drošību;

| H. | tā kā saskaņā ar SDO aprēķiniem Eiropas Savienībā 2006. gadā nelaimes gadījumos darba vietā un no arodslimībām miruši apmēram 167 000 cilvēku, un Komisijas paziņojumā par kvalitātes un ražīguma celšanu darbā norādīts, ka ik gadu apmēram 300 000 darbinieku dažādā mērā cieš no pastāvīgas invaliditātes; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar SDO aprēķiniem Eiropas Savienībā 2006. gadā nelaimes gadījumos darba vietā un no arodslimībām miruši apmēram 167 000 cilvēku, un Komisijas paziņojumā par kvalitātes un ražīguma celšanu darbā norādīts, ka ik gadu apmēram 300 000 darbinieku dažādā mērā cieš no pastāvīgas invaliditātes;

| I. | tā kā patiesai veselības aizsardzības un darba drošības stratēģijai jābūt balstītai uz šādiem instrumentiem, tos pareizi kombinējot: visu pušu pietiekama informētība, mērķtiecīga izglītība un apmācība, piemēroti profilakses dienesti un kampaņas, sociālais dialogs un darbinieku līdzdalība, atbilstoši tiesību akti un to īstenošana, noteiktām grupām, darbības jomām un uzņēmumu veidiem veltīta īpaša uzmanība, efektīvas inspekcijas un efektīvi, samērīgi un preventīvi sodi; |
| --- | --- |

I.

tā kā patiesai veselības aizsardzības un darba drošības stratēģijai jābūt balstītai uz šādiem instrumentiem, tos pareizi kombinējot: visu pušu pietiekama informētība, mērķtiecīga izglītība un apmācība, piemēroti profilakses dienesti un kampaņas, sociālais dialogs un darbinieku līdzdalība, atbilstoši tiesību akti un to īstenošana, noteiktām grupām, darbības jomām un uzņēmumu veidiem veltīta īpaša uzmanība, efektīvas inspekcijas un efektīvi, samērīgi un preventīvi sodi;

| J. | tā kā vecāka gadagājuma darba ņēmējiem pēc iespējas ilgāk jāsaglabā laba veselība, darba spējas un nodarbinātības iespējas, un ir jāpielāgo attiecīgi pasākumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā vecāka gadagājuma darba ņēmējiem pēc iespējas ilgāk jāsaglabā laba veselība, darba spējas un nodarbinātības iespējas, un ir jāpielāgo attiecīgi pasākumi;

| K. | tā kā inspekcijām ir svarīga nozīme, lai realizētu pastāvošos tiesību aktus un novērstu ekspluatāciju darba vietā, tādējādi veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātības principus; uzskatot, ka inspektoru darbs jāatbalsta, īstenojot ciešāku sadarbību un informācijas apmaiņu starp inspektoriem un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā inspekcijām ir svarīga nozīme, lai realizētu pastāvošos tiesību aktus un novērstu ekspluatāciju darba vietā, tādējādi veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātības principus; uzskatot, ka inspektoru darbs jāatbalsta, īstenojot ciešāku sadarbību un informācijas apmaiņu starp inspektoriem un dalībvalstīm;

| L. | tā kā riska novērtējumiem uzņēmumu līmenī jābūt nevis vienreizējiem, bet gan regulāri veicamiem pasākumiem, kas jāpielāgo jauniem apstākļiem un/vai riskiem; tā kā riska novērtējumu neveikšana vai to neatbilstoša īstenošana ir pretlikumīga un ir viens no galvenajiem nelaimes gadījumu darbā un arodslimību izraisītājiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā riska novērtējumiem uzņēmumu līmenī jābūt nevis vienreizējiem, bet gan regulāri veicamiem pasākumiem, kas jāpielāgo jauniem apstākļiem un/vai riskiem; tā kā riska novērtējumu neveikšana vai to neatbilstoša īstenošana ir pretlikumīga un ir viens no galvenajiem nelaimes gadījumu darbā un arodslimību izraisītājiem;

| M. | tā kā nav pieejami statistikas dati par ugunsgrēku negatīvo ietekmi uz veselību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

M.

tā kā nav pieejami statistikas dati par ugunsgrēku negatīvo ietekmi uz veselību un drošību darba vietā;

| N. | tā kā veselības aprūpē nodarbinātie darba ņēmēji ir pakļauti riskam inficēties ar vairāk nekā 20 dzīvībai bīstamiem vīrusiem, tostarp ar B hepatītu, C hepatītu un HIV/AIDS; |
| --- | --- |

N.

tā kā veselības aprūpē nodarbinātie darba ņēmēji ir pakļauti riskam inficēties ar vairāk nekā 20 dzīvībai bīstamiem vīrusiem, tostarp ar B hepatītu, C hepatītu un HIV/AIDS;

| O. | tā kā viens no Lisabonas stratēģijas uzdevumiem ir panākt, ka līdz 2010. gadam nodarbinātības līmenis sasniedz 70 % un ka sieviešu nodarbinātības līmenis sasniedz 60 % un vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības līmenis — 50 %, un tā kā darba ņēmēji, kuri cieš no hroniskām vai ilgstošām slimībām, bieži neatgriežas darbā, lai gan tiek uzskatīts, ka viņu veselības stāvoklis ļauj strādāt, un tā kā tie, kas atgriežas, bieži saskaras ar dažāda veida diskrimināciju, piemēram, ienākumu samazināšanu, un tā kā šī situācija īpaši skar vēža slimniekus, jo jaunākie pētījumi liecina par to, ka viena piektdaļa krūts vēža slimnieču neatgriežas darbā, kaut gan viņas būtu spējīgas strādāt; |
| --- | --- |

O.

tā kā viens no Lisabonas stratēģijas uzdevumiem ir panākt, ka līdz 2010. gadam nodarbinātības līmenis sasniedz 70 % un ka sieviešu nodarbinātības līmenis sasniedz 60 % un vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības līmenis — 50 %, un tā kā darba ņēmēji, kuri cieš no hroniskām vai ilgstošām slimībām, bieži neatgriežas darbā, lai gan tiek uzskatīts, ka viņu veselības stāvoklis ļauj strādāt, un tā kā tie, kas atgriežas, bieži saskaras ar dažāda veida diskrimināciju, piemēram, ienākumu samazināšanu, un tā kā šī situācija īpaši skar vēža slimniekus, jo jaunākie pētījumi liecina par to, ka viena piektdaļa krūts vēža slimnieču neatgriežas darbā, kaut gan viņas būtu spējīgas strādāt;

| P. | tā kā neoficiālajā, nenodrošinātājā darba tirgū sievietes ir nodarbinātas lielākā skaitā nekā vīrieši, un tam neizbēgami ir būtiska ietekme uz veselības aizsardzības un drošības nosacījumiem, kas saistīti ar šo nodarbinātību; |
| --- | --- |

P.

tā kā neoficiālajā, nenodrošinātājā darba tirgū sievietes ir nodarbinātas lielākā skaitā nekā vīrieši, un tam neizbēgami ir būtiska ietekme uz veselības aizsardzības un drošības nosacījumiem, kas saistīti ar šo nodarbinātību;

| Q. | tā kā sievietes un vīrieši neveido viendabīgu grupu un tādēļ stratēģijas un pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot drošību un veselības aizsardzību darba vietā, ir īpaši jāpielāgo noteiktām darba vietām, ievērojot, ka dažu faktoru ietekme uz vīriešiem un sievietēm var būt atšķirīga, |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes un vīrieši neveido viendabīgu grupu un tādēļ stratēģijas un pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot drošību un veselības aizsardzību darba vietā, ir īpaši jāpielāgo noteiktām darba vietām, ievērojot, ka dažu faktoru ietekme uz vīriešiem un sievietēm var būt atšķirīga,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas tālejošo mērķi visā ES vidēji par 25 % samazināt nelaimes gadījumu skaitu darba vietās; atzīst, ka šis rādītājs dažādās valstīs var būt atšķirīgs, ņemot vērā atšķirīgo sākumstāvokli, taču uzskata, ka tomēr ir svarīgi paredzēt skaidrus un mērķtiecīgus pasākumus, to īstenošanas grafiku un finanšu saistības, lai vēlāk varētu veikt salīdzinājumu un novērtējumu; ņemot vērā šādu pasākumu, grafika un apņemšanās trūkumu, aicina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu par progresu tās stratēģijas 2007. līdz 2012. gadam īstenošanas vidusposmā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas tālejošo mērķi visā ES vidēji par 25 % samazināt nelaimes gadījumu skaitu darba vietās; atzīst, ka šis rādītājs dažādās valstīs var būt atšķirīgs, ņemot vērā atšķirīgo sākumstāvokli, taču uzskata, ka tomēr ir svarīgi paredzēt skaidrus un mērķtiecīgus pasākumus, to īstenošanas grafiku un finanšu saistības, lai vēlāk varētu veikt salīdzinājumu un novērtējumu; ņemot vērā šādu pasākumu, grafika un apņemšanās trūkumu, aicina Komisiju iesniegt Parlamentam ziņojumu par progresu tās stratēģijas 2007. līdz 2012. gadam īstenošanas vidusposmā;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā ne vien dalībvalstu starpā, bet arī pašās dalībvalstīs pastāvošo nevienlīdzību un mudina uzņemties saistības mazināt šo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā ne vien dalībvalstu starpā, bet arī pašās dalībvalstīs pastāvošo nevienlīdzību un mudina uzņemties saistības mazināt šo nevienlīdzību;

| 3. | atzīmē Komisijas priekšlikumu gadījumā, ja nav iespējams realizēt saistošus tiesību aktus vai tie ir nepiemēroti, izmantot nesaistošus instrumentus, tādējādi ļaujot dalībvalstīm elastīgi izvēlēties risinājumus, ar kuriem šo valstu specifiskajos apstākļos ir iespējams panākt vislabākos rezultātus attiecībā uz veselību un drošību; |
| --- | --- |

3.

atzīmē Komisijas priekšlikumu gadījumā, ja nav iespējams realizēt saistošus tiesību aktus vai tie ir nepiemēroti, izmantot nesaistošus instrumentus, tādējādi ļaujot dalībvalstīm elastīgi izvēlēties risinājumus, ar kuriem šo valstu specifiskajos apstākļos ir iespējams panākt vislabākos rezultātus attiecībā uz veselību un drošību;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija lielu uzmanību pievērš normatīvās vides vienkāršošanai un administratīvā sloga samazināšanai, un uzsver, ka vienkāršošana ne tikai sniedz lielāku labumu iedzīvotājiem, bet arī palīdz darba devējiem un darbiniekiem pievērsties veselības aizsardzības un drošības jautājumu praktiskai risināšanai, tādējādi nodrošinot labākus rezultātus saistībā ar veselību un drošību; uzskata, ka vissvarīgākā nozīme piemīt tam, lai šī vienkāršošana nekādā gadījumā nemazinātu darba ņēmējiem paredzētās aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija lielu uzmanību pievērš normatīvās vides vienkāršošanai un administratīvā sloga samazināšanai, un uzsver, ka vienkāršošana ne tikai sniedz lielāku labumu iedzīvotājiem, bet arī palīdz darba devējiem un darbiniekiem pievērsties veselības aizsardzības un drošības jautājumu praktiskai risināšanai, tādējādi nodrošinot labākus rezultātus saistībā ar veselību un drošību; uzskata, ka vissvarīgākā nozīme piemīt tam, lai šī vienkāršošana nekādā gadījumā nemazinātu darba ņēmējiem paredzētās aizsardzības līmeni;

| 5. | aicina Komisiju tās stratēģijā par prioritārām uzskatīt tās darbības jomas un/vai nozares, kuras ir saistītas ar īpašiem riskiem (piemēram, metālapstrāde, celtniecība, enerģētika, mežsaimniecība utt.); |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju tās stratēģijā par prioritārām uzskatīt tās darbības jomas un/vai nozares, kuras ir saistītas ar īpašiem riskiem (piemēram, metālapstrāde, celtniecība, enerģētika, mežsaimniecība utt.);

| 6. | aicina Komisiju ciešāk iesaistīt šajā procesā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (OSHA), un lūgt šo aģentūru sagatavot novērtējumu par to, kurās nozarēs ir vislielākais nelaimes gadījumu darbā un arodslimību risks un kā efektīvi novērst šādu risku; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju ciešāk iesaistīt šajā procesā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (OSHA), un lūgt šo aģentūru sagatavot novērtējumu par to, kurās nozarēs ir vislielākais nelaimes gadījumu darbā un arodslimību risks un kā efektīvi novērst šādu risku;

| 7. | uzskata, ka Komisija pievērš izcilu uzmanību atbalsta sniegšanai MVU, lai tie varētu pildīt savas saistības attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību, un pilnībā atbalsta Komisijas pieeju; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Komisija pievērš izcilu uzmanību atbalsta sniegšanai MVU, lai tie varētu pildīt savas saistības attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību, un pilnībā atbalsta Komisijas pieeju;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas ziņojumā nav informācijas par mērķiem saistībā ar arodslimību samazināšanu, tomēr izprot arodslimību novērtēšanas grūtības; tādēļ aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo statistikas procedūru izmantošanu un īstenošanu, lai pareizi noteiktu un novērtētu arodslimības, jo īpaši ar profesionālo darbību saistītus vēža saslimšanas gadījumus, un lai definētu mērķus to ierobežošanai; aicina Komisiju izskatīt iespēju aizstāt Komisijas Ieteikumu 2003/670/EK par Eiropas grafiku arodslimību novēršanai (11) ar direktīvu; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas ziņojumā nav informācijas par mērķiem saistībā ar arodslimību samazināšanu, tomēr izprot arodslimību novērtēšanas grūtības; tādēļ aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo statistikas procedūru izmantošanu un īstenošanu, lai pareizi noteiktu un novērtētu arodslimības, jo īpaši ar profesionālo darbību saistītus vēža saslimšanas gadījumus, un lai definētu mērķus to ierobežošanai; aicina Komisiju izskatīt iespēju aizstāt Komisijas Ieteikumu 2003/670/EK par Eiropas grafiku arodslimību novēršanai (11) ar direktīvu;

| 9. | uzsver, ka, risinot jautājumus par veselības aizsardzību un drošību darbā, ir jāņem vērā dzimumu aspekti un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kurā aicināts izstrādāt unikālas metodes, lai novērtētu ietekmi uz veselību un drošību darbā, ņemot vērā dzimumu specifiku; tomēr kritiski vērtē to, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā dzimumu jautājumus savā paziņojumā vai ietekmes novērtējumā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka, risinot jautājumus par veselības aizsardzību un drošību darbā, ir jāņem vērā dzimumu aspekti un atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kurā aicināts izstrādāt unikālas metodes, lai novērtētu ietekmi uz veselību un drošību darbā, ņemot vērā dzimumu specifiku; tomēr kritiski vērtē to, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā dzimumu jautājumus savā paziņojumā vai ietekmes novērtējumā;

| 10. | aicina Komisiju novērtēt, vai Kopienas līmenī ir pieejami pa dzimumiem sadalīti statistikas dati par slimībām, kas saistītas ar nodarbinātību un ir nāvējošas, kā arī tām arodslimībām, kas neizraisa nāvi; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju novērtēt, vai Kopienas līmenī ir pieejami pa dzimumiem sadalīti statistikas dati par slimībām, kas saistītas ar nodarbinātību un ir nāvējošas, kā arī tām arodslimībām, kas neizraisa nāvi;

| 11. | mudina dalībvalstis īstenot spēkā esošās direktīvas par drošību un veselības aizsardzību darba vietā, pievēršot lielāku uzmanību dzimumu jautājumam, un novērtēt šo direktīvu ietekmi uz dzimumiem; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis īstenot spēkā esošās direktīvas par drošību un veselības aizsardzību darba vietā, pievēršot lielāku uzmanību dzimumu jautājumam, un novērtēt šo direktīvu ietekmi uz dzimumiem;

| 12. | uzsver, ka darbinieku rehabilitācija un reintegrācija pēc veselības stāvokļa pasliktināšanās vai nelaimes gadījuma darbā ir ļoti svarīga, un tāpēc atzinīgi vērtē to, ka valstu stratēģijās rehabilitācijai un reintegrācijai ir pievērsta īpaša uzmanība; ir svarīgi, lai valdības savās veselības aizsardzības un drošības stratēģijās paredzētu prasību saglabāt darbavietas (ar apmācības, uzdevumu pārdales utt. palīdzību) cilvēkiem, kuri profesionālās dzīves laikā ir pārcietuši fizisku vai garīgu slimību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka darbinieku rehabilitācija un reintegrācija pēc veselības stāvokļa pasliktināšanās vai nelaimes gadījuma darbā ir ļoti svarīga, un tāpēc atzinīgi vērtē to, ka valstu stratēģijās rehabilitācijai un reintegrācijai ir pievērsta īpaša uzmanība; ir svarīgi, lai valdības savās veselības aizsardzības un drošības stratēģijās paredzētu prasību saglabāt darbavietas (ar apmācības, uzdevumu pārdales utt. palīdzību) cilvēkiem, kuri profesionālās dzīves laikā ir pārcietuši fizisku vai garīgu slimību;

| 13. | aicina Komisiju ievākt vairāk rādītāju un datu par darba ņēmējiem, kuri cieš no hroniskām slimībām, un analizēt viņu darba apstākļus, kā arī sagatavot hartu par vēža slimnieku un ar citām hroniskām slimībām sirgstošu cilvēku tiesību aizsardzību darba vietā, lai tādējādi uzņēmumiem uzliktu par pienākumu nodrošināt, ka slimnieki var turpināt darbu ārstēšanās laikā un pēc izveseļošanās atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju ievākt vairāk rādītāju un datu par darba ņēmējiem, kuri cieš no hroniskām slimībām, un analizēt viņu darba apstākļus, kā arī sagatavot hartu par vēža slimnieku un ar citām hroniskām slimībām sirgstošu cilvēku tiesību aizsardzību darba vietā, lai tādējādi uzņēmumiem uzliktu par pienākumu nodrošināt, ka slimnieki var turpināt darbu ārstēšanās laikā un pēc izveseļošanās atgriezties darba tirgū;

| 14. | pauž nopietnas bažas par pārlieku lielo nelaimes gadījumu skaitu pagaidu, īslaicīgo un mazkvalificēto darba ņēmēju vidū, jo dažās dalībvalstīs tas ir vismaz divreiz lielāks nekā nelaimes gadījumu skaits citu nodarbināto darba ņēmēju vidū, un vienlaikus atzīst, ka pastāv saikne starp šīm nodarbināto kategorijām un nodarbinātību tādās nozarēs, kas saistītas ar lielāku risku, piemēram, celtniecības nozarē; uzsver, ka Padomes 1991. gada 25. jūnija Direktīva 91/383/EEK, kas papildina pasākumus, kuru mērķis ir veicināt uzlabojumus darba drošībā un veselības aizsardzībā attiecībā uz darba ņēmējiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai arī īslaicīgā darbā (12), nosaka, ka attiecībā uz arodveselību pagaidu darbiniekiem parasti ir tādas pašas tiesības kā darbiniekiem, kuriem līgums ir uz nenoteiktu laiku, tomēr direktīvā nav noteikti speciāli mehānismi, kuri ļautu šo principu īstenot praksē; aicina Komisiju steidzamā kārtā izskatīt šīs nepilnības; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par pārlieku lielo nelaimes gadījumu skaitu pagaidu, īslaicīgo un mazkvalificēto darba ņēmēju vidū, jo dažās dalībvalstīs tas ir vismaz divreiz lielāks nekā nelaimes gadījumu skaits citu nodarbināto darba ņēmēju vidū, un vienlaikus atzīst, ka pastāv saikne starp šīm nodarbināto kategorijām un nodarbinātību tādās nozarēs, kas saistītas ar lielāku risku, piemēram, celtniecības nozarē; uzsver, ka Padomes 1991. gada 25. jūnija Direktīva 91/383/EEK, kas papildina pasākumus, kuru mērķis ir veicināt uzlabojumus darba drošībā un veselības aizsardzībā attiecībā uz darba ņēmējiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai arī īslaicīgā darbā (12), nosaka, ka attiecībā uz arodveselību pagaidu darbiniekiem parasti ir tādas pašas tiesības kā darbiniekiem, kuriem līgums ir uz nenoteiktu laiku, tomēr direktīvā nav noteikti speciāli mehānismi, kuri ļautu šo principu īstenot praksē; aicina Komisiju steidzamā kārtā izskatīt šīs nepilnības;

| 15. | turklāt konstatē, ka tiek noslēgts arvien vairāk netipisku darba līgumu, un uzsver, ka šo līgumu nosacījumi nedrīkst apdraudēt darba ņēmēju un līgumslēdzēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

15.

turklāt konstatē, ka tiek noslēgts arvien vairāk netipisku darba līgumu, un uzsver, ka šo līgumu nosacījumi nedrīkst apdraudēt darba ņēmēju un līgumslēdzēju veselību un drošību;

| 16. | aicina ieviest pasākumus, lai uzraudzītu, kā tiek ievērotas sieviešu tiesības saistītā ar drošību un veselības aizsardzību netipiskās darba vietās, piemēram, to sieviešu tiesības, kuras aprūpē slimniekus mājās; |
| --- | --- |

16.

aicina ieviest pasākumus, lai uzraudzītu, kā tiek ievērotas sieviešu tiesības saistītā ar drošību un veselības aizsardzību netipiskās darba vietās, piemēram, to sieviešu tiesības, kuras aprūpē slimniekus mājās;

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā ņemt vērā demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz veselības aizsardzību un drošību darbā; īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt profilaktiskos pasākumus un noteikt pasākumus fizisko spēju samazināšanās kompensēšanai, izmantojot ergonomiku un darba vietas projektēšanu, kā arī pasākumus un stimulus vecāka gadagājuma darbā ņēmēju motivācijas, spēju un veselības saglabāšanai; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā ņemt vērā demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz veselības aizsardzību un drošību darbā; īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt profilaktiskos pasākumus un noteikt pasākumus fizisko spēju samazināšanās kompensēšanai, izmantojot ergonomiku un darba vietas projektēšanu, kā arī pasākumus un stimulus vecāka gadagājuma darbā ņēmēju motivācijas, spēju un veselības saglabāšanai;

| 18. | atzīmē zinātniski pierādīto saikni starp pieaugošo stresu darba vietā un tā izraisītajām slimībām, jo īpaši hroniskām slimībām, sirds un asinsvadu slimībām, kā arī muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem; |
| --- | --- |

18.

atzīmē zinātniski pierādīto saikni starp pieaugošo stresu darba vietā un tā izraisītajām slimībām, jo īpaši hroniskām slimībām, sirds un asinsvadu slimībām, kā arī muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem;

| 19. | uzskata, ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt spēkā esošo juridisko instrumentu, kas saistīti ar veselības aizsardzību un drošību darbā, labāku piemērošanu, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus rīcībā esošos līdzekļus, lai sasniegtu šo mērķi; vēlams izskatīt šādus pasākumus —






  a) | prasību minimums saistībā ar profilakses dienestu un darba inspekcijas kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

19.

uzskata, ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt spēkā esošo juridisko instrumentu, kas saistīti ar veselības aizsardzību un drošību darbā, labāku piemērošanu, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus rīcībā esošos līdzekļus, lai sasniegtu šo mērķi; vēlams izskatīt šādus pasākumus —

a)

prasību minimums saistībā ar profilakses dienestu un darba inspekcijas kvalitāti;

| b) | stingrākas sankcijas; |
| --- | --- |

b)

stingrākas sankcijas;

| c) | labāks tiesību aktu ieviešanas novērtējums; |
| --- | --- |

c)

labāks tiesību aktu ieviešanas novērtējums;

| d) | paraugprakses apmaiņa; |
| --- | --- |

d)

paraugprakses apmaiņa;

| e) | profilakses kultūras un agrīno brīdinājuma sistēmu pastiprināta veicināšana, tostarp plašāka sabiedrības piekļuve informācijai par darba un drošības apstākļiem darba vietā; |
| --- | --- |

e)

profilakses kultūras un agrīno brīdinājuma sistēmu pastiprināta veicināšana, tostarp plašāka sabiedrības piekļuve informācijai par darba un drošības apstākļiem darba vietā;

| f) | darba ņēmēju labāka iesaistīšana darba vietā; |
| --- | --- |

f)

darba ņēmēju labāka iesaistīšana darba vietā;

| g) | darbinieku stimulēšana pildīt pienākumus darba drošības un veselības aizsardzības sfērā; |
| --- | --- |

g)

darbinieku stimulēšana pildīt pienākumus darba drošības un veselības aizsardzības sfērā;

| h) | sociālajā dialogā panākto vienošanos pastiprināta izmantošana; |
| --- | --- |

h)

sociālajā dialogā panākto vienošanos pastiprināta izmantošana;

| 20. | uzskata, ka Komisijai ļoti trūkst resursu, lai pienācīgi pārbaudītu, vai pieņemtās direktīvas par darba drošību ir efektīvi transponētas un ieviestas; uzskata, ka Komisijai jāizmanto visi tai pieejamie līdzekļi, tostarp plašāk jāizmanto pārkāpumu tiesvedība; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Komisijai ļoti trūkst resursu, lai pienācīgi pārbaudītu, vai pieņemtās direktīvas par darba drošību ir efektīvi transponētas un ieviestas; uzskata, ka Komisijai jāizmanto visi tai pieejamie līdzekļi, tostarp plašāk jāizmanto pārkāpumu tiesvedība;

| 21. | atzīmē, ka arodveselības un darba drošības aizsardzībai vienādā mērā jāattiecas uz visiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, ka šādas aizsardzības pamatā ir fiziskās neaizskaramības pamattiesības un ka izvairīšanās no tiesību aktu piemērošanas arodveselības un darba drošības aizsardzības jomā negatīvi ietekmē darba ņēmēju veselību un iespēju līdztiesību un var izraisīt attiecīgo standartu pavājināšanos (race to the bottom); |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka arodveselības un darba drošības aizsardzībai vienādā mērā jāattiecas uz visiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, ka šādas aizsardzības pamatā ir fiziskās neaizskaramības pamattiesības un ka izvairīšanās no tiesību aktu piemērošanas arodveselības un darba drošības aizsardzības jomā negatīvi ietekmē darba ņēmēju veselību un iespēju līdztiesību un var izraisīt attiecīgo standartu pavājināšanos (race to the bottom);

| 22. | aicina Komisiju attiecībā uz ietekmes novērtējumiem par veselību un drošību darba vietā uzņemties tādas pašas saistības kā uz ietekmes novērtējumiem saistībā ar vidi; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju attiecībā uz ietekmes novērtējumiem par veselību un drošību darba vietā uzņemties tādas pašas saistības kā uz ietekmes novērtējumiem saistībā ar vidi;

| 23. | uzskata, ka darba inspekcijas ir būtiska ar veselības aizsardzību un drošību saistīto tiesību aktu īstenošanas sastāvdaļa;






  a) | tādēļ aicina Komisiju:






  i) | piešķirt Vecāko darbs inspektoru komitejas (SLIC) efektīvas darbības nodrošināšanai nepieciešamos resursus, pirms tam veicot darbības efektivitātes un līdzekļu lietderīga izmantojuma iespēju novērtējumu; |
| --- | --- | --- | --- |

23.

uzskata, ka darba inspekcijas ir būtiska ar veselības aizsardzību un drošību saistīto tiesību aktu īstenošanas sastāvdaļa;

a)

tādēļ aicina Komisiju:

i)

piešķirt Vecāko darbs inspektoru komitejas (SLIC) efektīvas darbības nodrošināšanai nepieciešamos resursus, pirms tam veicot darbības efektivitātes un līdzekļu lietderīga izmantojuma iespēju novērtējumu;

| ii) | turpināt attīstīt zināšanu apmaiņas sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu reakciju uz informācijas un sadarbības pieprasījumiem; |
| --- | --- |

ii)

turpināt attīstīt zināšanu apmaiņas sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu reakciju uz informācijas un sadarbības pieprasījumiem;

| iii) | uzsākt pētījumus, kuru mērķis — novērtēt SLIC ierosināto inspekciju efektivitāti un ietekmi, lai noteiktu kopīgus kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus, tādējādi veicinot inspicējošo iestāžu izmantošanu, jo tās var atvieglot efektīvas un iedarbīgas veselības aizsardzības un drošības kultūras izveidi darba ņēmēju vidū; |
| --- | --- |

iii)

uzsākt pētījumus, kuru mērķis — novērtēt SLIC ierosināto inspekciju efektivitāti un ietekmi, lai noteiktu kopīgus kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus, tādējādi veicinot inspicējošo iestāžu izmantošanu, jo tās var atvieglot efektīvas un iedarbīgas veselības aizsardzības un drošības kultūras izveidi darba ņēmēju vidū;

| iv) | izstrādāt dalībvalstu inspekcijas sistēmu novērtēšanas veidus un līdzekļus, piemēram, izveidojot rezultātu tabulu (scoreboard); |
| --- | --- |

iv)

izstrādāt dalībvalstu inspekcijas sistēmu novērtēšanas veidus un līdzekļus, piemēram, izveidojot rezultātu tabulu (scoreboard);

| b) | un aicina dalībvalstis:






  i) | nodrošināt valstu inspekcijas iestādēm pietiekami daudz darbinieku un finanšu resursus; |
| --- | --- | --- |

b)

un aicina dalībvalstis:

i)

nodrošināt valstu inspekcijas iestādēm pietiekami daudz darbinieku un finanšu resursus;

| ii) | atbilstoši SDO ieteikumiem palielināt darba inspektoru īpatsvaru, nodrošinot vismaz vienu inspektoru uz 10000 darbiniekiem; |
| --- | --- |

ii)

atbilstoši SDO ieteikumiem palielināt darba inspektoru īpatsvaru, nodrošinot vismaz vienu inspektoru uz 10000 darbiniekiem;

| iii) | paaugstināt darba inspektoru kvalifikāciju, paredzot vairāk daudznozaru apmācības iespēju tādās jomās kā psiholoģija, ergonomika, higiēna, vides riski un toksikoloģija; |
| --- | --- |

iii)

paaugstināt darba inspektoru kvalifikāciju, paredzot vairāk daudznozaru apmācības iespēju tādās jomās kā psiholoģija, ergonomika, higiēna, vides riski un toksikoloģija;

| iv) | koncentrēt pārbaudes uz prioritārām jomām, nozarēm un uzņēmumiem, kuros ir paaugstināts nelaimes gadījumu risks un kuros ir plaši pārstāvētas mazāk aizsargātas grupas, piemēram, migrējošie darbinieki, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki, mazāk kvalificētie darbinieki, kā arī gados jauni un vecāka gadagājuma darbinieki; |
| --- | --- |

iv)

koncentrēt pārbaudes uz prioritārām jomām, nozarēm un uzņēmumiem, kuros ir paaugstināts nelaimes gadījumu risks un kuros ir plaši pārstāvētas mazāk aizsargātas grupas, piemēram, migrējošie darbinieki, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki, mazāk kvalificētie darbinieki, kā arī gados jauni un vecāka gadagājuma darbinieki;

| 24. | atzīst, ka profilaksei ir sevišķi svarīga nozīme, un aicina Komisiju tās stratēģijā:






  a) | nodrošināt, ka darba devēji izprot savu pienākumu ikvienā darbavietā paredzēt atbilstošus profilakses dienestus un īsteno šo pienākumu, vienlaikus atzīstot, ka svarīgi ir arī tas, lai pašiem darba ņēmējiem būtu atbildīga attieksme pret savu veselību un drošību; |
| --- | --- | --- |

24.

atzīst, ka profilaksei ir sevišķi svarīga nozīme, un aicina Komisiju tās stratēģijā:

a)

nodrošināt, ka darba devēji izprot savu pienākumu ikvienā darbavietā paredzēt atbilstošus profilakses dienestus un īsteno šo pienākumu, vienlaikus atzīstot, ka svarīgi ir arī tas, lai pašiem darba ņēmējiem būtu atbildīga attieksme pret savu veselību un drošību;

| b) | veicināt to, ka profilakses dienesti ir daudznozaru dienesti, kuros tiek ievērota pamatdirektīvā 89/391/EEK paredzētā pasākumu hierarhija; |
| --- | --- |

b)

veicināt to, ka profilakses dienesti ir daudznozaru dienesti, kuros tiek ievērota pamatdirektīvā 89/391/EEK paredzētā pasākumu hierarhija;

| c) | uzsvērt, ka riska novērtējumam jābūt nepārtrauktam procesam, kurā pilnībā iesaistīti darbinieki, nevis vienreiz izpildāmam pienākumam; |
| --- | --- |

c)

uzsvērt, ka riska novērtējumam jābūt nepārtrauktam procesam, kurā pilnībā iesaistīti darbinieki, nevis vienreiz izpildāmam pienākumam;

| d) | nodrošināt, ka profilaktiskos pasākumus, cik vien iespējams, īsteno darbavietā; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka profilaktiskos pasākumus, cik vien iespējams, īsteno darbavietā;

| e) | nodrošināt, ka medicīniskā uzraudzība ir cieši saistīta ar profilaksi; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka medicīniskā uzraudzība ir cieši saistīta ar profilaksi;

| f) | regulāri pielāgot savus tiesību aktus veselības aizsardzības un darba drošības jomā, ņemot vērā tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

f)

regulāri pielāgot savus tiesību aktus veselības aizsardzības un darba drošības jomā, ņemot vērā tehnoloģisko attīstību;

| 25. | uzsver, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis valsts līmenī nodrošinātu bezmaksas piekļuvi tehniskajiem dokumentiem un standartiem, kas saistīti ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis valsts līmenī nodrošinātu bezmaksas piekļuvi tehniskajiem dokumentiem un standartiem, kas saistīti ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā iekļautos priekšlikumus par izglītību un apmācību un uzskata, ka tas ir viens no galvenajiem aspektiem, veidojot profilakses kultūru, un ka tam turklāt jābūt nepārtrauktam, darbavietas tehnoloģiskajiem apstākļiem pielāgotam procesam, kas attiecas arī uz tiem darba ņēmējiem, kuri atgriežas darbā pēc slimības vai karjeras pārtraukuma ģimenes aprūpes pienākumu dēļ; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā iekļautos priekšlikumus par izglītību un apmācību un uzskata, ka tas ir viens no galvenajiem aspektiem, veidojot profilakses kultūru, un ka tam turklāt jābūt nepārtrauktam, darbavietas tehnoloģiskajiem apstākļiem pielāgotam procesam, kas attiecas arī uz tiem darba ņēmējiem, kuri atgriežas darbā pēc slimības vai karjeras pārtraukuma ģimenes aprūpes pienākumu dēļ;

| 27. | uzskata, ka darba ņēmējiem un veselības aizsardzības un drošības pārstāvjiem ir jānodrošina piemērota profesionālā izglītība un pārkvalifikācija veselības aizsardzības un darba drošības jomā, īpašu uzmanību pievēršot līgumdarbam, pagaidu darbam, nepilnas slodzes darbam, sievietēm un migrējošiem darbiniekiem; uzskata, ka šim nolūkam arī turpmāk jāizmanto dalībvalstu un ES līdzekļi; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka darba ņēmējiem un veselības aizsardzības un drošības pārstāvjiem ir jānodrošina piemērota profesionālā izglītība un pārkvalifikācija veselības aizsardzības un darba drošības jomā, īpašu uzmanību pievēršot līgumdarbam, pagaidu darbam, nepilnas slodzes darbam, sievietēm un migrējošiem darbiniekiem; uzskata, ka šim nolūkam arī turpmāk jāizmanto dalībvalstu un ES līdzekļi;

| 28. | uzskata, ka jānosaka darba devējiem pienākums piedāvāt nepilna laika un sezonas darbiniekiem medicīniskās apskates iespējas; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka jānosaka darba devējiem pienākums piedāvāt nepilna laika un sezonas darbiniekiem medicīniskās apskates iespējas;

| 29. | aicina Komisiju pilnībā izmantot Kopienas fondu (piemēram, Eiropas Sociālā fonda) līdzekļus, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar veselību un drošību (profilakse un profilakses kultūras attīstība, informētības veicināšana, profesionālā izglītība, mūžizglītība, darbinieku, kuri cietuši nelaimes gadījumos darbā vai sirguši ar arodslimībām, rehabilitācija un reintegrācija), un īpašu uzmanību pievērst MVU; aicina Komisiju piešķirt citus Kopienas līdzekļus (piemēram, Septītās pētniecības pamatprogrammas līdzekļi) un dalībvalstu līdzekļi jāpiešķir arodslimību zinātniskajai izpētei; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju pilnībā izmantot Kopienas fondu (piemēram, Eiropas Sociālā fonda) līdzekļus, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar veselību un drošību (profilakse un profilakses kultūras attīstība, informētības veicināšana, profesionālā izglītība, mūžizglītība, darbinieku, kuri cietuši nelaimes gadījumos darbā vai sirguši ar arodslimībām, rehabilitācija un reintegrācija), un īpašu uzmanību pievērst MVU; aicina Komisiju piešķirt citus Kopienas līdzekļus (piemēram, Septītās pētniecības pamatprogrammas līdzekļi) un dalībvalstu līdzekļi jāpiešķir arodslimību zinātniskajai izpētei;

| 30. | ņemot vērā paaugstināto darba vides risku kalnrūpniecības, metālu ieguves, dzelzs un tērauda rūpniecības un kuģu būvniecības nozarēs, uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai jāparedz pietiekami daudz līdzekļu nepieciešamajām investīcijām, lai garantētu drošību un veselības aizsardzību darba vietā; |
| --- | --- |

30.

ņemot vērā paaugstināto darba vides risku kalnrūpniecības, metālu ieguves, dzelzs un tērauda rūpniecības un kuģu būvniecības nozarēs, uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai jāparedz pietiekami daudz līdzekļu nepieciešamajām investīcijām, lai garantētu drošību un veselības aizsardzību darba vietā;

| 31. | lūdz dalībvalstis un Komisiju, izstrādājot dalībvalstu un Kopienas stratēģijas saistībā ar drošību un veselības aizsardzību darbā, izvēlēties sistemātisku pieeju, kurā tiek ņemti vērā dzimumu jautājumi, un aicina dalībvalstis un Komisiju, apkopojot statistikas datus, veicot apsekojumus un īstenojot pētījumus par drošību un veselības aizsardzību darbā, izmantot finansējuma iespējas, ko šiem mērķiem piedāvā PROGRESS programma, jo īpaši šīs programmas sadaļa, kas saistīta ar dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

31.

lūdz dalībvalstis un Komisiju, izstrādājot dalībvalstu un Kopienas stratēģijas saistībā ar drošību un veselības aizsardzību darbā, izvēlēties sistemātisku pieeju, kurā tiek ņemti vērā dzimumu jautājumi, un aicina dalībvalstis un Komisiju, apkopojot statistikas datus, veicot apsekojumus un īstenojot pētījumus par drošību un veselības aizsardzību darbā, izmantot finansējuma iespējas, ko šiem mērķiem piedāvā PROGRESS programma, jo īpaši šīs programmas sadaļa, kas saistīta ar dzimumu līdztiesību;

| 32. | aicina dalībvalstis izskatīt iespējas paredzēt finansiālus stimulus veselības aizsardzības un drošības darbā veicināšanai, jo īpaši nodokļu atvieglojumus vai to, ka konkursu uzaicinājumos priekšroka tiek dota drošiem uzņēmumiem un veselības un drošības ziņā sertificētiem uzņēmumiem, “prēmiju/sodu”(bonus-malus) principu ieviešanu attiecībā uz apdrošināšanas politiku un sociālās apdrošināšanas iemaksām, kā arī finansiālu stimulu ieviešanu novecojuša un nedroša aprīkojuma aizstāšanai; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis izskatīt iespējas paredzēt finansiālus stimulus veselības aizsardzības un drošības darbā veicināšanai, jo īpaši nodokļu atvieglojumus vai to, ka konkursu uzaicinājumos priekšroka tiek dota drošiem uzņēmumiem un veselības un drošības ziņā sertificētiem uzņēmumiem, “prēmiju/sodu”(bonus-malus) principu ieviešanu attiecībā uz apdrošināšanas politiku un sociālās apdrošināšanas iemaksām, kā arī finansiālu stimulu ieviešanu novecojuša un nedroša aprīkojuma aizstāšanai;

| 33. | turklāt ierosina dalībvalstīm apsvērt iespēju iekļaut valsts pasūtījuma līgumu piešķiršanas procedūrās atsevišķus veselības aizsardzības un darba drošības noteikumus; |
| --- | --- |

33.

turklāt ierosina dalībvalstīm apsvērt iespēju iekļaut valsts pasūtījuma līgumu piešķiršanas procedūrās atsevišķus veselības aizsardzības un darba drošības noteikumus;

| 34. | ņemot vērā pašreiz notiekošās sociālās un ekonomiskās pārmaiņas, kas ietekmē un maina arī darba tirgu, aicina Komisiju veicināt labu nodarbinātības politiku un pienācīgas kvalitātes darba apstākļus un mudina darba devējus sekmēt veselīga dzīvesveida ievērošanu darba vietā, rīkojot arodveselības veicināšanas kampaņas, aizliedzot smēķēt darba vietā un izveidojot sistēmu, lai palīdzētu smēķējošiem darbiniekiem atmest smēķēšanu, un nodrošināt atbildības un politikas saskaņotību ar citām jomām, jo īpaši — ar sabiedrības veselības jomu; |
| --- | --- |

34.

ņemot vērā pašreiz notiekošās sociālās un ekonomiskās pārmaiņas, kas ietekmē un maina arī darba tirgu, aicina Komisiju veicināt labu nodarbinātības politiku un pienācīgas kvalitātes darba apstākļus un mudina darba devējus sekmēt veselīga dzīvesveida ievērošanu darba vietā, rīkojot arodveselības veicināšanas kampaņas, aizliedzot smēķēt darba vietā un izveidojot sistēmu, lai palīdzētu smēķējošiem darbiniekiem atmest smēķēšanu, un nodrošināt atbildības un politikas saskaņotību ar citām jomām, jo īpaši — ar sabiedrības veselības jomu;

| 35. | aicina Komisiju ierosināt pārskatīt Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (13); |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju ierosināt pārskatīt Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (13);

| 36. | uzskata, ka veselības problēmas, kas saistītas ar azbesta ietekmi, ir labi zināmas un ka Eiropas noteikumi saistībā azbestu ir pieņemami; uzsver, ka atbilstoši prognozēm turpmāko gadu laikā azbesta izraisīto slimību skaits Eiropā būs ļoti augsts; tāpēc aicina Komisiju organizēt uzklausīšanu par to, kā cīnīties pret ievērojamām arodveselības un darba drošības problēmām, kas saistītas ar ēkās un citās konstrukcijās, piemēram, kuģos, vilcienos un iekārtās, esošo azbestu; aicina arī dalībvalstis izstrādāt valsts rīcības plānu pakāpeniskai azbesta izmantošanas pārtraukšanai, šajā plānā iekļaujot pienākumu atzīmēt azbestu ēku plānos un paredzēt azbesta drošu aizvākšanu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka veselības problēmas, kas saistītas ar azbesta ietekmi, ir labi zināmas un ka Eiropas noteikumi saistībā azbestu ir pieņemami; uzsver, ka atbilstoši prognozēm turpmāko gadu laikā azbesta izraisīto slimību skaits Eiropā būs ļoti augsts; tāpēc aicina Komisiju organizēt uzklausīšanu par to, kā cīnīties pret ievērojamām arodveselības un darba drošības problēmām, kas saistītas ar ēkās un citās konstrukcijās, piemēram, kuģos, vilcienos un iekārtās, esošo azbestu; aicina arī dalībvalstis izstrādāt valsts rīcības plānu pakāpeniskai azbesta izmantošanas pārtraukšanai, šajā plānā iekļaujot pienākumu atzīmēt azbestu ēku plānos un paredzēt azbesta drošu aizvākšanu;

| 37. | pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Parlamenta atkārtotiem un konkrētiem pieprasījumiem, Komisija vēl gatavojas iesniegt Direktīvas 2000/54/EK grozījumu, lai risinātu jautājumu saistībā ar nopietniem riskiem, kam pakļauti veselības aprūpes darbinieki, strādājot ar adatām un asiem medicīniskiem instrumentiem; aicina Komisiju ātrāk pabeigt ietekmes novērtējumu saistībā ar konkursu Nr. 2007/S 139-171103 un aicina pieņemt atbilstīgus grozījumus līdz likumdošanas perioda beigām 2009. gada vidū, kas būtu saskaņoti ar tā iepriekšminēto rezolūciju par veselības aprūpes darbinieku aizsardzību no asins radītām infekcijām, kas radušās no adatu ievainojumiem; aicina Komisiju īstenot atbilstošus profilakses un uzraudzības pasākumus, lai mazinātu risku inficēties ar slimībām, kas izplatās ar asinīm, piemēram, C hepatītu; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Parlamenta atkārtotiem un konkrētiem pieprasījumiem, Komisija vēl gatavojas iesniegt Direktīvas 2000/54/EK grozījumu, lai risinātu jautājumu saistībā ar nopietniem riskiem, kam pakļauti veselības aprūpes darbinieki, strādājot ar adatām un asiem medicīniskiem instrumentiem; aicina Komisiju ātrāk pabeigt ietekmes novērtējumu saistībā ar konkursu Nr. 2007/S 139-171103 un aicina pieņemt atbilstīgus grozījumus līdz likumdošanas perioda beigām 2009. gada vidū, kas būtu saskaņoti ar tā iepriekšminēto rezolūciju par veselības aprūpes darbinieku aizsardzību no asins radītām infekcijām, kas radušās no adatu ievainojumiem; aicina Komisiju īstenot atbilstošus profilakses un uzraudzības pasākumus, lai mazinātu risku inficēties ar slimībām, kas izplatās ar asinīm, piemēram, C hepatītu;

| 38. | aicina Komisiju uzņemties vadību, izstrādājot un panākot vienošanos par ES prakses kodeksu attiecībā uz infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, novēršanu; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju uzņemties vadību, izstrādājot un panākot vienošanos par ES prakses kodeksu attiecībā uz infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, novēršanu;

| 39. | aicina Komisiju uzlabot veselības aizsardzību un drošību veselības aprūpes jomā, tostarp pansionātos, uzsākot pasākumus ar mērķi veicināt veselības aprūpes jomā strādājošo regulāras pārbaudes, lai agrā stadijā diagnosticētu slimības un uzsāktu ārstēšanu, tādējādi mazinot infekcijas, kas tiek iegūtas vai izplatās darbā, piemēram, MRSA (pret mecitilīnu rezistentais zeltainais stafilokoks); |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju uzlabot veselības aizsardzību un drošību veselības aprūpes jomā, tostarp pansionātos, uzsākot pasākumus ar mērķi veicināt veselības aprūpes jomā strādājošo regulāras pārbaudes, lai agrā stadijā diagnosticētu slimības un uzsāktu ārstēšanu, tādējādi mazinot infekcijas, kas tiek iegūtas vai izplatās darbā, piemēram, MRSA (pret mecitilīnu rezistentais zeltainais stafilokoks);

| 40. | atzinīgi vērtē prasību, lai dalībvalstis izstrādātu valsts stratēģiju; uzsver, ka valstu stratēģijām vajadzētu attiekties uz vienu un to pašu laikposmu un sākties vienā un tajā pašā gadā, lai tādējādi būtu vieglāk salīdzināt gan šīs stratēģijas, gan to rezultātus, un uzsver, ka to mērķiem vajadzētu būt skaidriem un izmērojamiem, turklāt galveno uzmanību jāpievērš MVU un mazāk aizsargātām grupām, kā migrējoši darbinieki, gados jauni un vecāka gadagājuma darbinieki, sievietes, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki un darbinieki invalīdi; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē prasību, lai dalībvalstis izstrādātu valsts stratēģiju; uzsver, ka valstu stratēģijām vajadzētu attiekties uz vienu un to pašu laikposmu un sākties vienā un tajā pašā gadā, lai tādējādi būtu vieglāk salīdzināt gan šīs stratēģijas, gan to rezultātus, un uzsver, ka to mērķiem vajadzētu būt skaidriem un izmērojamiem, turklāt galveno uzmanību jāpievērš MVU un mazāk aizsargātām grupām, kā migrējoši darbinieki, gados jauni un vecāka gadagājuma darbinieki, sievietes, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki un darbinieki invalīdi;

| 41. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi padarīt darba vietas pieejamas un drošas darbiniekiem invalīdiem, nodrošinot atbilstošus pielāgojumus, īpašām vajadzībām piemērotu speciālu aprīkojumu un medicīnas aprūpes pakalpojumus, kas cilvēkiem ar īpašām vajadzībām nepieciešami invaliditātes dēļ, tostarp pakalpojumus turpmāku invaliditātes risku mazināšanai un novēršanai; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi padarīt darba vietas pieejamas un drošas darbiniekiem invalīdiem, nodrošinot atbilstošus pielāgojumus, īpašām vajadzībām piemērotu speciālu aprīkojumu un medicīnas aprūpes pakalpojumus, kas cilvēkiem ar īpašām vajadzībām nepieciešami invaliditātes dēļ, tostarp pakalpojumus turpmāku invaliditātes risku mazināšanai un novēršanai;

| 42. | lūdz gan Komisiju, gan dalībvalstis pilnībā piemērot un īstenot pamatdirektīvu un spēkā esošos veselības aizsardzības un drošības noteikumus, attiecinot tos uz visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no šo darba ņēmēju juridiskā statusa, un veikt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos, ja tie nav pietiekami efektīvi attiecībā uz atsevišķām riska grupas profesijām, tostarp bieži novārtā atstātām darba ņēmēju kategorijām, piemēram, lauksaimniecībā nodarbinātām personām, veselības aprūpes darbiniekiem, profesionāliem šoferiem, mājsaimniecībā nodarbinātām personām, mājās strādājošiem un, ja nepieciešams, militārpersonām; tāpat aicina nodrošināt Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14), pilnīgu piemērošanu un īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis arī izskatīt visas iespējas attiecināt ES veselības un drošības noteikumus uz pašnodarbinātajiem un uz aizsargātu nodarbinātību, ko piedāvā invalīdiem; |
| --- | --- |

42.

lūdz gan Komisiju, gan dalībvalstis pilnībā piemērot un īstenot pamatdirektīvu un spēkā esošos veselības aizsardzības un drošības noteikumus, attiecinot tos uz visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no šo darba ņēmēju juridiskā statusa, un veikt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos, ja tie nav pietiekami efektīvi attiecībā uz atsevišķām riska grupas profesijām, tostarp bieži novārtā atstātām darba ņēmēju kategorijām, piemēram, lauksaimniecībā nodarbinātām personām, veselības aprūpes darbiniekiem, profesionāliem šoferiem, mājsaimniecībā nodarbinātām personām, mājās strādājošiem un, ja nepieciešams, militārpersonām; tāpat aicina nodrošināt Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14), pilnīgu piemērošanu un īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis arī izskatīt visas iespējas attiecināt ES veselības un drošības noteikumus uz pašnodarbinātajiem un uz aizsargātu nodarbinātību, ko piedāvā invalīdiem;

| 43. | aicina dalībvalstis rūpīgi izskatīt dažādos veselības un drošības riskus, ar kuriem saskaras strādājošās sievietes un vīrieši, un šo risku novēršanas nolūkā nodrošināt atšķirīgu sociālo un fizisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

43.

aicina dalībvalstis rūpīgi izskatīt dažādos veselības un drošības riskus, ar kuriem saskaras strādājošās sievietes un vīrieši, un šo risku novēršanas nolūkā nodrošināt atšķirīgu sociālo un fizisko infrastruktūru;

| 44. | uzsver, ka nepieciešamība analizēt riskus, ar kuriem saskaras sievietes un vīrieši, un veikt piemērotus pasākumus nenozīmē nedz aizsargājošu un atstumjošu politiku atkārtotu ieviešanu, nedz arī atšķirīgu darba pienākumu izveidošanu sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka nepieciešamība analizēt riskus, ar kuriem saskaras sievietes un vīrieši, un veikt piemērotus pasākumus nenozīmē nedz aizsargājošu un atstumjošu politiku atkārtotu ieviešanu, nedz arī atšķirīgu darba pienākumu izveidošanu sievietēm un vīriešiem;

| 45. | uzskata, ka, lai gan darba devējiem jāievēro pienākums garantēt darba drošību tikai attiecībā pret tām personām, ar kurām noslēgts juridiski saistošs darba līgums, tomēr darba devējus vajadzētu mudināt, ja iespējams, pārbaudīt arī savu apakšuzņēmumu un apakšuzņēmēju ķēdes īstenoto veselības aizsardzības un drošības politiku, lai tādējādi veselības aizsardzības un drošības politika kļūtu par daļu no uzņēmumu sociālās atbildības politikas; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka, lai gan darba devējiem jāievēro pienākums garantēt darba drošību tikai attiecībā pret tām personām, ar kurām noslēgts juridiski saistošs darba līgums, tomēr darba devējus vajadzētu mudināt, ja iespējams, pārbaudīt arī savu apakšuzņēmumu un apakšuzņēmēju ķēdes īstenoto veselības aizsardzības un drošības politiku, lai tādējādi veselības aizsardzības un drošības politika kļūtu par daļu no uzņēmumu sociālās atbildības politikas;

| 46. | gaida darba devēju un darbinieku apspriežu par muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem otrā posma rezultātus un aicina Komisiju izskatīt iespēju nākt klajā ar priekšlikumu attiecīgai direktīvai, ņemot vērā to, ka muskuļu un skeleta sistēmas traucējumu skaits palielinās un spēkā esošie tiesību akti nav atbilstoši, jo tie neaptver visas nodarbinātības situācijas un visus riskus, kas saistīti ar darba izraisītiem muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem; aicina pilnībā ņemt vērā zinātniskos principus; |
| --- | --- |

46.

gaida darba devēju un darbinieku apspriežu par muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem otrā posma rezultātus un aicina Komisiju izskatīt iespēju nākt klajā ar priekšlikumu attiecīgai direktīvai, ņemot vērā to, ka muskuļu un skeleta sistēmas traucējumu skaits palielinās un spēkā esošie tiesību akti nav atbilstoši, jo tie neaptver visas nodarbinātības situācijas un visus riskus, kas saistīti ar darba izraisītiem muskuļu un skeleta sistēmas traucējumiem; aicina pilnībā ņemt vērā zinātniskos principus;

| 47. | gaida darba devēju un darbinieku apspriežu otrā posma rezultātus saistībā ar 2004. gada direktīvas par kancerogēnām vielām pārskatīšanu un uzskata, ka vēlamais variants varētu būt grozīt direktīvu, tajā iekļaujot mutagēnas vielas un vielas ar toksisku ietekmi uz reproduktīvo funkciju, un ierosināt pārskatīt direktīvā norādītās kancerogēno vielu arodekspozīcijas saistošās robežvērtības, un noteikt jaunas robežvērtības dažām kancerogēnām un mutagēnām vielām un vielām ar toksisku ietekmi uz reproduktīvo funkciju, kuras direktīvā līdz šim vēl nav iekļautas; |
| --- | --- |

47.

gaida darba devēju un darbinieku apspriežu otrā posma rezultātus saistībā ar 2004. gada direktīvas par kancerogēnām vielām pārskatīšanu un uzskata, ka vēlamais variants varētu būt grozīt direktīvu, tajā iekļaujot mutagēnas vielas un vielas ar toksisku ietekmi uz reproduktīvo funkciju, un ierosināt pārskatīt direktīvā norādītās kancerogēno vielu arodekspozīcijas saistošās robežvērtības, un noteikt jaunas robežvērtības dažām kancerogēnām un mutagēnām vielām un vielām ar toksisku ietekmi uz reproduktīvo funkciju, kuras direktīvā līdz šim vēl nav iekļautas;

| 48. | atgādina, ka apdraudēta ir ne tikai fiziska darba strādnieku veselība un darba drošība; prasa veltīt vairāk uzmanības iemesliem, kas darba vidē var izraisīt garīgu slimību veidošanos, atkarību un garīgās veselības un psiholoģiskus apdraudējumus, piemēram, stress, uzmākšanās, psiholoģiskais terors un vardarbība, turklāt pieprasa pievērst lielāku uzmanību darba devēju īstenotajai labas fiziskās un garīgās veselības veicināšanas politikai; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka apdraudēta ir ne tikai fiziska darba strādnieku veselība un darba drošība; prasa veltīt vairāk uzmanības iemesliem, kas darba vidē var izraisīt garīgu slimību veidošanos, atkarību un garīgās veselības un psiholoģiskus apdraudējumus, piemēram, stress, uzmākšanās, psiholoģiskais terors un vardarbība, turklāt pieprasa pievērst lielāku uzmanību darba devēju īstenotajai labas fiziskās un garīgās veselības veicināšanas politikai;

| 49. | uzskata, ka ir svarīgi gan panākt labāku koordināciju ar Helsinkos izveidoto jauno Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA), gan saskaņot un precizēt vairākus jautājumus, kuri radušies, mijiedarbojoties Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)
   (15), un citām direktīvām par veselības aizsardzību darba vietā; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ir svarīgi gan panākt labāku koordināciju ar Helsinkos izveidoto jauno Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA), gan saskaņot un precizēt vairākus jautājumus, kuri radušies, mijiedarbojoties Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)
   (15), un citām direktīvām par veselības aizsardzību darba vietā;

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā, ka gan Kopienas stratēģija, gan REACH regula ir jāīsteno vienlaikus, turklāt stratēģijai ir jābūt tādai, kas papildina REACH regulu attiecībā uz aizsardzību pret ķīmisko vielu radītu apdraudējumu un kas saistībā ar REACHīstenošanu nodrošina iespēju veicināt profilaktiskus pasākumus pret ķīmisku vielu radītiem apdraudējumiem darba vietā; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā, ka gan Kopienas stratēģija, gan REACH regula ir jāīsteno vienlaikus, turklāt stratēģijai ir jābūt tādai, kas papildina REACH regulu attiecībā uz aizsardzību pret ķīmisko vielu radītu apdraudējumu un kas saistībā ar REACHīstenošanu nodrošina iespēju veicināt profilaktiskus pasākumus pret ķīmisku vielu radītiem apdraudējumiem darba vietā;

| 51. | atzinīgi vērtē starp sociālajiem partneriem nesen noslēgto pamatnolīgumu par uzmākšanos un vardarbību darba vietā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šajā nolīgumā nav skaidri aplūkots jautājums par trešo pušu vardarbību; tādēļ aicina sociālos partnerus apspriesties par šo jautājumu; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē starp sociālajiem partneriem nesen noslēgto pamatnolīgumu par uzmākšanos un vardarbību darba vietā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šajā nolīgumā nav skaidri aplūkots jautājums par trešo pušu vardarbību; tādēļ aicina sociālos partnerus apspriesties par šo jautājumu;

| 52. | uzsver, ka daudziem pa Eiropu braucošajiem kravas automašīnu vadītājiem ir smagi darba apstākļi, jo trūkst atbilstošu atpūtas vietu, un uzsver, ka Regulas (EK) Nr. 561/2006 (16) par vadīšanas un atpūtas laikposmiem 12. pantā ir skaidri atzīts, cik svarīgi ir nodrošināt ES autoceļu tīklā pietiekamu daudzumu drošu un aizsargātu atpūtas vietu profesionāliem autovadītājiem; tāpēc mudina Komisiju pārraudzīt Parlamenta uzsākto izmēģinājuma projektu par drošām transportlīdzekļu novietošanas zonām, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā (17) ieteiktos pasākumus drošu un aizsargātu transportlīdzekļu novietošanas zonu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka daudziem pa Eiropu braucošajiem kravas automašīnu vadītājiem ir smagi darba apstākļi, jo trūkst atbilstošu atpūtas vietu, un uzsver, ka Regulas (EK) Nr. 561/2006 (16) par vadīšanas un atpūtas laikposmiem 12. pantā ir skaidri atzīts, cik svarīgi ir nodrošināt ES autoceļu tīklā pietiekamu daudzumu drošu un aizsargātu atpūtas vietu profesionāliem autovadītājiem; tāpēc mudina Komisiju pārraudzīt Parlamenta uzsākto izmēģinājuma projektu par drošām transportlīdzekļu novietošanas zonām, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā (17) ieteiktos pasākumus drošu un aizsargātu transportlīdzekļu novietošanas zonu nodrošināšanai;

| 53. | aicina Komisiju veikt pētījumu par to, cik īstenojama un kādu labumu veselības aizsardzībai un drošībai darbā un visai sabiedrībai kopumā var sniegt prasība par to, lai visās jaunuzceltajās ēkās, kuras paredzēts izmantot kā darba vietas, tiktu uzstādīti ugunsdzēšamie izsmidzinātāji, ja vien to uzstādīšana ir droša; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju veikt pētījumu par to, cik īstenojama un kādu labumu veselības aizsardzībai un drošībai darbā un visai sabiedrībai kopumā var sniegt prasība par to, lai visās jaunuzceltajās ēkās, kuras paredzēts izmantot kā darba vietas, tiktu uzstādīti ugunsdzēšamie izsmidzinātāji, ja vien to uzstādīšana ir droša;

| 54. | uzsver, cik svarīgs ir nepārtraukts dialogs starp visām ieinteresētajām pusēm, tostarp valsts iestādēm, darba devējiem, darba ņēmējiem, to pārstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, jo šāds dialogs ir galvenais instruments augstu veselības aizsardzības un drošības standartu efektīvai izveidei; šāda dialoga rezultātā ir jāiegūst labākas zināšanas par patiesajiem riskiem, kuri apdraud darba ņēmēju veselību un drošību, kā arī par atsevišķu kategoriju darba ņēmēju īpašajām vajadzībām un prasībām uzņēmumu un nozaru līmenī, un jāīsteno paraugprakses apmaiņa; |
| --- | --- |

54.

uzsver, cik svarīgs ir nepārtraukts dialogs starp visām ieinteresētajām pusēm, tostarp valsts iestādēm, darba devējiem, darba ņēmējiem, to pārstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, jo šāds dialogs ir galvenais instruments augstu veselības aizsardzības un drošības standartu efektīvai izveidei; šāda dialoga rezultātā ir jāiegūst labākas zināšanas par patiesajiem riskiem, kuri apdraud darba ņēmēju veselību un drošību, kā arī par atsevišķu kategoriju darba ņēmēju īpašajām vajadzībām un prasībām uzņēmumu un nozaru līmenī, un jāīsteno paraugprakses apmaiņa;

| 55. | mudina dalībvalstis, pieņemot lēmumus par drošību un veselības aizsardzību darbā, nodrošināt sieviešu pienācīgu pārstāvību visos līmeņos; |
| --- | --- |

55.

mudina dalībvalstis, pieņemot lēmumus par drošību un veselības aizsardzību darbā, nodrošināt sieviešu pienācīgu pārstāvību visos līmeņos;

| 56. | uzskata, ka uzņēmumu sociālā atbildība ir efektīvs instruments, lai uzlabotu konkurētspēju, garantētu labākus darba apstākļus un drošību dabā, kā arī labāku darba vidi, un šajā sakarībā mudina īstenot paraugprakses apmaiņu vietējā un valsts līmenī, kā arī ES dalībvalstu starpā un starptautiskā līmenī ar visas pasaules valstīm, un turpināt īstenot uzņēmumu sociālās atbildības principu, darot to brīvprātīgi, bet tomēr uzskatot to par uzņēmējdarbības attīstības stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka uzņēmumu sociālā atbildība ir efektīvs instruments, lai uzlabotu konkurētspēju, garantētu labākus darba apstākļus un drošību dabā, kā arī labāku darba vidi, un šajā sakarībā mudina īstenot paraugprakses apmaiņu vietējā un valsts līmenī, kā arī ES dalībvalstu starpā un starptautiskā līmenī ar visas pasaules valstīm, un turpināt īstenot uzņēmumu sociālās atbildības principu, darot to brīvprātīgi, bet tomēr uzskatot to par uzņēmējdarbības attīstības stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu;

| 57. | uzskata, ka darbinieku pārstāvība ir būtiski svarīga, īstenojot veselības aizsardzības un drošības politiku jebkurā darba vietā; uzskata, ka jāņem vērā pozitīvā saistība starp veselības aizsardzības un drošības pārstāvju esamību darba vietā un labākiem rezultātiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt līdzdalību veicinošu pieeju un nodrošināt, lai pēc iespējas lielākam darbinieku skaitam būtu iespējams sazināties ar veselības aizsardzības un drošības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka darbinieku pārstāvība ir būtiski svarīga, īstenojot veselības aizsardzības un drošības politiku jebkurā darba vietā; uzskata, ka jāņem vērā pozitīvā saistība starp veselības aizsardzības un drošības pārstāvju esamību darba vietā un labākiem rezultātiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt līdzdalību veicinošu pieeju un nodrošināt, lai pēc iespējas lielākam darbinieku skaitam būtu iespējams sazināties ar veselības aizsardzības un drošības pārstāvjiem;

| 58. | uzskata, ka pārlieku ilgs darba laiks/nepietiekami ilgi atpūtas periodi ir viens no galvenajiem iemesliem palielinātam nelaimes gadījumu un slimību skaitam darba vietā un aicina nodrošināt pareizu līdzsvaru starp darbu un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka pārlieku ilgs darba laiks/nepietiekami ilgi atpūtas periodi ir viens no galvenajiem iemesliem palielinātam nelaimes gadījumu un slimību skaitam darba vietā un aicina nodrošināt pareizu līdzsvaru starp darbu un ģimenes dzīvi;

| 59. | atzinīgi vērtē OHSA un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda līdz šim paveikto darbu un uzskata, ka nepieciešams pilnībā izmantot šo organizāciju pieredzi un iespējas; uzskata, ka šīs organizācijas arī turpmāk jāizmanto kā instrumentu informētības palielināšanai, informācijas apkopošanai, analizēšanai un apmaiņai, paraugprakses apmaiņai un pētījumiem, lai paredzētu jaunus un potenciālus riskus neatkarīgi no tā, vai tos izraisa sociālas izmaiņas vai tie ir saistīti ar tehniskiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē OHSA un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda līdz šim paveikto darbu un uzskata, ka nepieciešams pilnībā izmantot šo organizāciju pieredzi un iespējas; uzskata, ka šīs organizācijas arī turpmāk jāizmanto kā instrumentu informētības palielināšanai, informācijas apkopošanai, analizēšanai un apmaiņai, paraugprakses apmaiņai un pētījumiem, lai paredzētu jaunus un potenciālus riskus neatkarīgi no tā, vai tos izraisa sociālas izmaiņas vai tie ir saistīti ar tehniskiem jauninājumiem;

| 60. | uzskata, ka ir svarīgi noteikt un uzraudzīt jaunus un potenciālus riskus, piemēram, psihosociālos riskus; tāpēc atzinīgi vērtē OHSA riska observatorijas darbību un gaida, ka Komisija ņems vērā šā darba rezultātus un nāks klajā ar attiecīgiem priekšlikumiem ikreiz, kad būs noteikti jauni riski; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ir svarīgi noteikt un uzraudzīt jaunus un potenciālus riskus, piemēram, psihosociālos riskus; tāpēc atzinīgi vērtē OHSA riska observatorijas darbību un gaida, ka Komisija ņems vērā šā darba rezultātus un nāks klajā ar attiecīgiem priekšlikumiem ikreiz, kad būs noteikti jauni riski;

| 61. | iesaka dalībvalstīm īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu darbiniekiem, kuri strādā smagos vai bīstamos darbos, tiesības uz atbilstošu sociālo aizsardzību gan nodarbinātības laikā, gan pēc aiziešanas pensijā; |
| --- | --- |

61.

iesaka dalībvalstīm īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu darbiniekiem, kuri strādā smagos vai bīstamos darbos, tiesības uz atbilstošu sociālo aizsardzību gan nodarbinātības laikā, gan pēc aiziešanas pensijā;

| 62. | iesaka OHSA veikt īpašus pētījumus par problēmām un riskiem, ar kuriem saskaras pagaidu darbinieki, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki, kā arī darbinieki apakšuzņēmumos, lai tādējādi palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm cīnītiem pret šiem riskiem un atbilstoši īstenot spēkā esošos ar šīm darba ņēmēju kategorijām saistītos tiesību aktus, vienlaikus atzīstot, ka šo kategoriju darba ņēmēju nodarbinātības jomas, piemēram, celtniecība, dažās dalībvalstīs pēc savas būtības ir saistītas ar lielāku nelaimes gadījumu risku; |
| --- | --- |

62.

iesaka OHSA veikt īpašus pētījumus par problēmām un riskiem, ar kuriem saskaras pagaidu darbinieki, pagaidu darba aģentūru norīkotie darbinieki, kā arī darbinieki apakšuzņēmumos, lai tādējādi palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm cīnītiem pret šiem riskiem un atbilstoši īstenot spēkā esošos ar šīm darba ņēmēju kategorijām saistītos tiesību aktus, vienlaikus atzīstot, ka šo kategoriju darba ņēmēju nodarbinātības jomas, piemēram, celtniecība, dažās dalībvalstīs pēc savas būtības ir saistītas ar lielāku nelaimes gadījumu risku;

| 63. | uzskata, ka globalizētajā vidē ir nepieciešams sadarboties ar starptautiskajām organizācijām, piemēram ar PTO, PVO un SDO) un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pieņem un īsteno starptautiskās konvencijas un nolīgumus par veselības aizsardzību un drošību darbā; uzskata, ka tas ir būtisks faktors, lai saglabātu ES konkurētspēju un novērstu ES uzņēmumu izvietošanu ārpus ES, meklējot tādu tiesisko vidi, kurā ir mazākas prasības attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā; turklāt uzskata, ka šis jautājums ir saistīts ar cilvēktiesību aizsardzību un tāpēc to vajadzētu aplūkot, risinot sarunas ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka globalizētajā vidē ir nepieciešams sadarboties ar starptautiskajām organizācijām, piemēram ar PTO, PVO un SDO) un nodrošināt, ka visas iesaistītās puses pieņem un īsteno starptautiskās konvencijas un nolīgumus par veselības aizsardzību un drošību darbā; uzskata, ka tas ir būtisks faktors, lai saglabātu ES konkurētspēju un novērstu ES uzņēmumu izvietošanu ārpus ES, meklējot tādu tiesisko vidi, kurā ir mazākas prasības attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību darbā; turklāt uzskata, ka šis jautājums ir saistīts ar cilvēktiesību aizsardzību un tāpēc to vajadzētu aplūkot, risinot sarunas ar trešām valstīm;

| 64. | tādēļ aicina dalībvalstis ievērot starptautiskos noteikumus par veselības aizsardzību un drošību darbā, jo īpaši — ratificēt SDO Konvenciju C-187 un īstenot ieteikumu R-197; |
| --- | --- |

64.

tādēļ aicina dalībvalstis ievērot starptautiskos noteikumus par veselības aizsardzību un drošību darbā, jo īpaši — ratificēt SDO Konvenciju C-187 un īstenot ieteikumu R-197;

| 65. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

65.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(3)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

(4)  OV L 165, 27.6.2007., 21. lpp.

(5)  OV C 300 E, 11.12.2003., 290. lpp.

(6)  OV C 304 E, 1.12.2005., 400. lpp.

(7)  OV C 303 E, 13.12.2006., 754. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0206.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0501.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0102.

(11)  OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.

(12)  OV L 206, 29.7.1991., 19. lpp.

(13)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(14)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(15)  OV L 396, 30.12.2006, 1. lpp.

(16)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

(17)  OV C 175, 27.7.2007., 88. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/24

---

P6_TA(2008)0012

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”(2007/2093(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 21. un 22. jūnija Briseles Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus par Līguma reformu procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 21. un 22. jūnija Briseles Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus par Līguma reformu procesu,

| — | ņemot vērā jauno 3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību kā tas ieviests ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu, kurā norādīts, ka Eiropas Savienība “apkaro (..) diskrimināciju un veicina (..) bērnu tiesību aizsardzību”, kā arī paredzēts, ka “attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība (..) veicina (..) cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno 3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību kā tas ieviests ar Lisabonas līguma 1. panta 4. punktu, kurā norādīts, ka Eiropas Savienība “apkaro (..) diskrimināciju un veicina (..) bērnu tiesību aizsardzību”, kā arī paredzēts, ka “attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība (..) veicina (..) cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību”,

| — | ņemot vērā valstu un valdību vadītāju lēmumu, ko pieņēma 2007. gada 19. oktobrī Lisabonā starpvaldību konferences noslēgumā un ar ko padara juridiski saistošu Pamattiesību hartu (1), kuras 24. pants attiecas tieši uz “bērnu tiesībām” un jo īpaši nosaka, ka “visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu un valdību vadītāju lēmumu, ko pieņēma 2007. gada 19. oktobrī Lisabonā starpvaldību konferences noslēgumā un ar ko padara juridiski saistošu Pamattiesību hartu (1), kuras 24. pants attiecas tieši uz “bērnu tiesībām” un jo īpaši nosaka, ka “visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pievienoties 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECK), kas paredz sankcijas gadījumā, ja to neievēro, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pievienoties 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECK), kas paredz sankcijas gadījumā, ja to neievēro,

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību konvenciju un tās fakultatīvos protokolus, ko 1989. gada 20. novembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību konvenciju un tās fakultatīvos protokolus, ko 1989. gada 20. novembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā ANO Rīcības programmu, kuru pieņēma 1994. gada septembrī Kairā notikušajā starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rīcības programmu, kuru pieņēma 1994. gada septembrī Kairā notikušajā starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”(COM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”(COM(2006)0367),

| — | ņemot vērā 2007. gada 1. marta ziņojumu, kuru sniedza Eiropas Parlamenta starpnieks jautājumos, kas saistīti ar vecāku veiktu starptautisku bērnu nolaupīšanu, un kurā Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un citas iestādes tiek brīdinātas par vecāku veiktu bērnu nolaupīšanas gadījumu krasu pieaugumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 1. marta ziņojumu, kuru sniedza Eiropas Parlamenta starpnieks jautājumos, kas saistīti ar vecāku veiktu starptautisku bērnu nolaupīšanu, un kurā Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un citas iestādes tiek brīdinātas par vecāku veiktu bērnu nolaupīšanas gadījumu krasu pieaugumu,

| — | ņemot vērā apspriešanās rezultātus, ko organizācijas “Glābiet bērnus” un Plan International veica par iepriekš minēto Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apspriešanās rezultātus, ko organizācijas “Glābiet bērnus” un Plan International veica par iepriekš minēto Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Forumu par bērnu tiesībām, kuru Komisija izveidoja pēc minētā paziņojuma publicēšanas un kura pirmā sanāksme notika Berlīnē 2007. gada 4. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Forumu par bērnu tiesībām, kuru Komisija izveidoja pēc minētā paziņojuma publicēšanas un kura pirmā sanāksme notika Berlīnē 2007. gada 4. jūnijā,

| — | ņemot vērā politisko deklarāciju, kuru pieņēma Foruma pirmajā sanāksmē Berlīnē 2007. gada 4. jūnijā un kurā ir atkārtoti izteikta vēlme, lai bērnu tiesības tiktu sistemātiski ņemtas vērā Eiropas Savienības iekšpolitikā un ārpolitikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko deklarāciju, kuru pieņēma Foruma pirmajā sanāksmē Berlīnē 2007. gada 4. jūnijā un kurā ir atkārtoti izteikta vēlme, lai bērnu tiesības tiktu sistemātiski ņemtas vērā Eiropas Savienības iekšpolitikā un ārpolitikā,

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 14. jūnija rezolūciju par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 14. jūnija rezolūciju par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem (4),

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību ekspertu tīkla 2006. gada 25. maija tematisko ziņojumu Nr. 4 par bērnu tiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību ekspertu tīkla 2006. gada 25. maija tematisko ziņojumu Nr. 4 par bērnu tiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 11. oktobrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai iesniegto pētījumu par vardarbību pret bērniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 11. oktobrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai iesniegto pētījumu par vardarbību pret bērniem,

| — | ņemot vērā 2006. gada septembrī pieņemtās UNICEF Vadlīnijas bērnu tirdzniecības upuru tiesību aizsardzībai Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada septembrī pieņemtās UNICEF Vadlīnijas bērnu tirdzniecības upuru tiesību aizsardzībai Eiropā,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumu 2004/68/TI par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumu 2004/68/TI par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (6),

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību konvencijas 34. un 35. pantu, kurš attiecas uz bērnu aizsardzību pret jebkāda veida seksuālo ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu un kura mērķis ir novērst bērnu nolaupīšanu, pārdošanu un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību konvencijas 34. un 35. pantu, kurš attiecas uz bērnu aizsardzību pret jebkāda veida seksuālo ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu un kura mērķis ir novērst bērnu nolaupīšanu, pārdošanu un tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 22. maija paziņojumu “Vispārīgā politika cīņai ar kibernoziedzību”(COM(2007)0267), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 22. maija paziņojumu “Vispārīgā politika cīņai ar kibernoziedzību”(COM(2007)0267),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridisko jautājumu komitejas atzinumu (A6-0520/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridisko jautājumu komitejas atzinumu (A6-0520/2007),

| A. | tā kā iepriekš minētā Komisijas paziņojuma “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” galvenais mērķis ir veicināt un nodrošināt bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tiesību uz savu identitāti, tiesību uzaugt drošos apstākļos/tiesību uz gādību, tiesību uz ģimeni, tiesību uz rotaļām un būt mīlētam, tiesību uz veselību, izglītību, sociālo integrāciju un iespēju vienlīdzību un tiesību uz sportu un piemērotu un aizsargātu vidi ievērošanu, kā arī garantēt tiesības iegūt informāciju par savām tiesībām, lai nodrošinātu tādas sabiedrības izveidi, kura būtu labvēlīga bērniem un kurā bērni varētu justies aizsargāti un aktīvi iesaistīti; |
| --- | --- |

A.

tā kā iepriekš minētā Komisijas paziņojuma “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” galvenais mērķis ir veicināt un nodrošināt bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tiesību uz savu identitāti, tiesību uzaugt drošos apstākļos/tiesību uz gādību, tiesību uz ģimeni, tiesību uz rotaļām un būt mīlētam, tiesību uz veselību, izglītību, sociālo integrāciju un iespēju vienlīdzību un tiesību uz sportu un piemērotu un aizsargātu vidi ievērošanu, kā arī garantēt tiesības iegūt informāciju par savām tiesībām, lai nodrošinātu tādas sabiedrības izveidi, kura būtu labvēlīga bērniem un kurā bērni varētu justies aizsargāti un aktīvi iesaistīti;

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Pamattiesību harta) 24. panta 3. punkts nosaka, ka “katram bērnam ir tiesības regulāri uzturēt personiskas attiecības un tiešus sakarus ar abiem vecākiem, izņemot gadījumus, kad tas ir pretrunā viņa interesēm”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Pamattiesību harta) 24. panta 3. punkts nosaka, ka “katram bērnam ir tiesības regulāri uzturēt personiskas attiecības un tiešus sakarus ar abiem vecākiem, izņemot gadījumus, kad tas ir pretrunā viņa interesēm”;

| C. | tā kā saskaņā ar Pamattiesību hartas 24. pantu un ANO Bērna tiesību konvencijas 12. pantu ir svarīgi visiem bērniem nodrošināt tiesības uz “līdzdalību”, lai atbilstīgi bērnu vecumam, briedumam un intelektuālajai attīstībai vienmēr ņemtu vērā viņu pieredzi un viedokli par visiem viņus ietekmējošiem jautājumiem; tā kā šīs tiesības ir absolūtas un tās nedrīkst ierobežot un tā kā ir jārod veidi, kādos komunicēt ar visiem bērniem, pat ar tiem bērniem, kas izsakās pieaugušajiem grūti saprotamā veidā, piemēram, ļoti mazi bērni, bērni ar invaliditāti un bērni, kas runā citā valodā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Pamattiesību hartas 24. pantu un ANO Bērna tiesību konvencijas 12. pantu ir svarīgi visiem bērniem nodrošināt tiesības uz “līdzdalību”, lai atbilstīgi bērnu vecumam, briedumam un intelektuālajai attīstībai vienmēr ņemtu vērā viņu pieredzi un viedokli par visiem viņus ietekmējošiem jautājumiem; tā kā šīs tiesības ir absolūtas un tās nedrīkst ierobežot un tā kā ir jārod veidi, kādos komunicēt ar visiem bērniem, pat ar tiem bērniem, kas izsakās pieaugušajiem grūti saprotamā veidā, piemēram, ļoti mazi bērni, bērni ar invaliditāti un bērni, kas runā citā valodā;

| D. | tā kā ir svarīgi bērnu tiesības iekļaut un aizsargāt visās Eiropas Savienības politikas jomās (noteikt galveno virzienu), kas tieši vai netieši skar viņu intereses; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir svarīgi bērnu tiesības iekļaut un aizsargāt visās Eiropas Savienības politikas jomās (noteikt galveno virzienu), kas tieši vai netieši skar viņu intereses;

| E. | tā kā vecāku nabadzība un sociālā atstumtība bērniem rada nopietnus šķēršļus savu tiesību īstenošanā un tā kā pastāv arī daudzi citi faktori, kas bērniem liedz iegūt savas tiesības, piemēram, kad vecāki savus vecāku pienākumus veic neapmierinoši, kā arī tad, kad juridiskos jautājumos pieaugušajiem jāpārstāv bērnu intereses vai kad tiesības uz veselības aprūpi var pieprasīt tikai ar bērna aizbildņa piekrišanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā vecāku nabadzība un sociālā atstumtība bērniem rada nopietnus šķēršļus savu tiesību īstenošanā un tā kā pastāv arī daudzi citi faktori, kas bērniem liedz iegūt savas tiesības, piemēram, kad vecāki savus vecāku pienākumus veic neapmierinoši, kā arī tad, kad juridiskos jautājumos pieaugušajiem jāpārstāv bērnu intereses vai kad tiesības uz veselības aprūpi var pieprasīt tikai ar bērna aizbildņa piekrišanu;

| F. | tā kā pieaugušajiem jānodrošina labvēlīgi apstākļi, lai bērniem sniegtu iespēju izteikt savu viedokli un viņus varētu uzklausīt; tā kā pieaugušajiem jāsekmē bērnu miermīlības un draudzības izpausmes un jāveicina bērnu saiknes ar citiem bērniem; tā kā laiks ir svarīgs faktors, lai radītu labvēlīgus atvērtus apstākļus un dotu bērniem iespēju izteikt savu viedokli, un ne tikai atsevišķos gadījumos, un tā kā tas jāņem vērā publisko programmu finansējumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieaugušajiem jānodrošina labvēlīgi apstākļi, lai bērniem sniegtu iespēju izteikt savu viedokli un viņus varētu uzklausīt; tā kā pieaugušajiem jāsekmē bērnu miermīlības un draudzības izpausmes un jāveicina bērnu saiknes ar citiem bērniem; tā kā laiks ir svarīgs faktors, lai radītu labvēlīgus atvērtus apstākļus un dotu bērniem iespēju izteikt savu viedokli, un ne tikai atsevišķos gadījumos, un tā kā tas jāņem vērā publisko programmu finansējumā;

| G. | tā kā Eiropas Savienībā joprojām netiek ievērotas bērnu tiesības un tā kā risināmas problēmas ir vardarbība pret bērniem un bērnu tirdzniecība nelegālai adopcijai, prostitūcijai, nelegālam darbam, piespiedu laulībām, ubagošanai uz ielas vai jebkādiem citiem nolūkiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībā joprojām netiek ievērotas bērnu tiesības un tā kā risināmas problēmas ir vardarbība pret bērniem un bērnu tirdzniecība nelegālai adopcijai, prostitūcijai, nelegālam darbam, piespiedu laulībām, ubagošanai uz ielas vai jebkādiem citiem nolūkiem;

| H. | tā kā arvien lielāks skaits bērnu cieš no tādām hroniskām slimībām kā neirodermīts un alerģija, kā arī no elpošanas ceļu slimībām un trokšņa; |
| --- | --- |

H.

tā kā arvien lielāks skaits bērnu cieš no tādām hroniskām slimībām kā neirodermīts un alerģija, kā arī no elpošanas ceļu slimībām un trokšņa;

| I. | tā kā bērnu tiesības vides jomā ir iekļautas ANO Bērna tiesību konvencijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērnu tiesības vides jomā ir iekļautas ANO Bērna tiesību konvencijā;

| J. | tā kā ģimenes vide ir labvēlīgs pamats bērnu tiesību aizsardzībai, veselīgai personības attīstībai, viņu spēju attīstībai, savu tiesību īstenošanai nepieciešamo zināšanu ieguvei un pienākumu apzināšanai un tā kā tāpēc jādara viss iespējamais, lai ar piemērotu valsts politiku atbalstītu ģimenes, taču, ja šādas atbalsta sistēmas nav, saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem, tostarp bāreņiem, bezpajumtnieku un bēgļu bērniem, ir jānodrošina aizsardzība ar kādu citu sistēmu, kas nodrošina viņiem iespēju uzaugt, nesaskaroties ne ar kāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā ģimenes vide ir labvēlīgs pamats bērnu tiesību aizsardzībai, veselīgai personības attīstībai, viņu spēju attīstībai, savu tiesību īstenošanai nepieciešamo zināšanu ieguvei un pienākumu apzināšanai un tā kā tāpēc jādara viss iespējamais, lai ar piemērotu valsts politiku atbalstītu ģimenes, taču, ja šādas atbalsta sistēmas nav, saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem, tostarp bāreņiem, bezpajumtnieku un bēgļu bērniem, ir jānodrošina aizsardzība ar kādu citu sistēmu, kas nodrošina viņiem iespēju uzaugt, nesaskaroties ne ar kāda veida diskrimināciju;

| K. | tā kā ES stratēģijai par bērnu tiesībām ir jābalstās uz ANO Bērna tiesību konvencijā atzītajām vērtībām un principiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES stratēģijai par bērnu tiesībām ir jābalstās uz ANO Bērna tiesību konvencijā atzītajām vērtībām un principiem;

| L. | tā kā jāatzīst bērna kā patstāvīga tiesību subjekta tiesības un tā kā tomēr, neskatoties uz valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem, meitenes un sievietes bieži kļūst par tādas juridiskas, sociālas un ekonomiskas nevienlīdzības upuriem, kura skar viņu pozitīvo un pamattiesību īstenošanu, piemēram, attiecībā uz izglītības, mācību, veselības aprūpes, nekaitīgas pārtikas un tīra ūdens pieejamību, kā arī pusaudžu reproduktīvās tiesības; |
| --- | --- |

L.

tā kā jāatzīst bērna kā patstāvīga tiesību subjekta tiesības un tā kā tomēr, neskatoties uz valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem, meitenes un sievietes bieži kļūst par tādas juridiskas, sociālas un ekonomiskas nevienlīdzības upuriem, kura skar viņu pozitīvo un pamattiesību īstenošanu, piemēram, attiecībā uz izglītības, mācību, veselības aprūpes, nekaitīgas pārtikas un tīra ūdens pieejamību, kā arī pusaudžu reproduktīvās tiesības;

| M. | tā kā pamattiesībām un pamatvērtībām, tostarp dzimumu līdztiesībai, jābūt izglītības būtiskai sastāvdaļai bērnībā un jāveido pamats visiem pārējiem dzīves posmiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā pamattiesībām un pamatvērtībām, tostarp dzimumu līdztiesībai, jābūt izglītības būtiskai sastāvdaļai bērnībā un jāveido pamats visiem pārējiem dzīves posmiem;

| N. | tā kā visos politikas virzienos, kas skar bērnus, jāievēro integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai, jo dzimumu līdztiesība sākas ar vīriešu un sieviešu dzimuma bērnu vienādu tiesību atzīšanu jau bērnu pirmajos dzīves gados; |
| --- | --- |

N.

tā kā visos politikas virzienos, kas skar bērnus, jāievēro integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai, jo dzimumu līdztiesība sākas ar vīriešu un sieviešu dzimuma bērnu vienādu tiesību atzīšanu jau bērnu pirmajos dzīves gados;

| O. | tā kā tādus cilvēktiesību pārkāpumus pret sievietēm un meitenēm imigrantēm kā tā dēvētos goda aizstāvēšanas noziegumus, piespiedu laulības, dzimumorgānu izkropļošanu vai citus pārkāpumus nevar attaisnot ne ar kādiem kultūras vai reliģiskiem apsvērumiem un nekādā gadījumā pret tiem nedrīkst izrādīt iecietību; |
| --- | --- |

O.

tā kā tādus cilvēktiesību pārkāpumus pret sievietēm un meitenēm imigrantēm kā tā dēvētos goda aizstāvēšanas noziegumus, piespiedu laulības, dzimumorgānu izkropļošanu vai citus pārkāpumus nevar attaisnot ne ar kādiem kultūras vai reliģiskiem apsvērumiem un nekādā gadījumā pret tiem nedrīkst izrādīt iecietību;

| P. | tā kā bērni Eiropā jau no mazotnes saskaras ar šausmu, pornogrāfijas un vardarbības attēlojumiem plašsaziņas līdzekļos un tā kā vardarbība bērnos var izraisīt postošas psihosociālas sekas, piemēram, trauksmes stāvokli un depresiju, kāpinātu agresivitāti un problēmas skolā, |
| --- | --- |

P.

tā kā bērni Eiropā jau no mazotnes saskaras ar šausmu, pornogrāfijas un vardarbības attēlojumiem plašsaziņas līdzekļos un tā kā vardarbība bērnos var izraisīt postošas psihosociālas sekas, piemēram, trauksmes stāvokli un depresiju, kāpinātu agresivitāti un problēmas skolā,

Stratēģijas apskats

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, ar kuru skaidri nosaka, ka visas konvencijas par cilvēka pamattiesībām vienādā mērā attiecas kā uz bērniem, tā uz pieaugušajiem, tāpat kā virkne papildu tiesību, tostarp tās, kas iekļautas ANO Bērna tiesību konvencijā, kuru izstrādāja tieši attiecībā uz bērnu un jauniešu īpašo stāvokli; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, ar kuru skaidri nosaka, ka visas konvencijas par cilvēka pamattiesībām vienādā mērā attiecas kā uz bērniem, tā uz pieaugušajiem, tāpat kā virkne papildu tiesību, tostarp tās, kas iekļautas ANO Bērna tiesību konvencijā, kuru izstrādāja tieši attiecībā uz bērnu un jauniešu īpašo stāvokli;

| 2. | atzinīgi vērtē starpvaldību konferences (SVK) 2007. gada 19. oktobra lēmumu iekļaut bērnu tiesības Lisabonas līgumā kā vienu no ES mērķiem, tādējādi nodrošinot jaunu tiesisko satvaru bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē starpvaldību konferences (SVK) 2007. gada 19. oktobra lēmumu iekļaut bērnu tiesības Lisabonas līgumā kā vienu no ES mērķiem, tādējādi nodrošinot jaunu tiesisko satvaru bērnu tiesībām;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plāna izstrādi par bērniem ārējo attiecību jomā, kurš tiek veidots saskaņā ar ES bērnu tiesību stratēģijas programmu un tajā paredzētajām saistībām; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plāna izstrādi par bērniem ārējo attiecību jomā, kurš tiek veidots saskaņā ar ES bērnu tiesību stratēģijas programmu un tajā paredzētajām saistībām;

| 4. | konstatē, ka arvien vairāk jomu, kas ir ES kompetencē, gan tiešā, gan netiešā veidā skar bērnu tiesības, un prasa, lai Komisija savā ietekmes novērtējumā, kas paredzēts tās 2005. gada 27. aprīļa paziņojumā “Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas likumdošanas iniciatīvās — Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai”(COM(2005)0172), iekļauj sadaļu, kas būtu veltīta tam, kā juridiskā ziņā jāņem vērā bērnu tiesības; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka arvien vairāk jomu, kas ir ES kompetencē, gan tiešā, gan netiešā veidā skar bērnu tiesības, un prasa, lai Komisija savā ietekmes novērtējumā, kas paredzēts tās 2005. gada 27. aprīļa paziņojumā “Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas likumdošanas iniciatīvās — Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai”(COM(2005)0172), iekļauj sadaļu, kas būtu veltīta tam, kā juridiskā ziņā jāņem vērā bērnu tiesības;

| 5. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par bērnu tiesību jautājumiem paredzētas budžeta pozīcijas izveidošanu, kas ļautu finansēt iepriekš minētā Komisijas jūlija paziņojuma “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”īstenošanu un tādus ar bērnu jautājumiem saistītus projektus kā Eiropas agrīnās brīdināšanas sistēma par bērnu nolaupīšanu, kā arī koordinēšanas struktūru, kuras sastāvā ir dalībvalstu tādu centrālo iestāžu pārstāvji, kuras pilnvarotas samazināt bērnu nolaupīšanas gadījumu skaitu; budžeta pozīcijā arī jāiekļauj subsīdijas tādu NVO tīkliem, kas darbojas šajā jomā un nodrošina bērnu līdzdalību minētā paziņojuma un attiecīgo projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par bērnu tiesību jautājumiem paredzētas budžeta pozīcijas izveidošanu, kas ļautu finansēt iepriekš minētā Komisijas jūlija paziņojuma “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”īstenošanu un tādus ar bērnu jautājumiem saistītus projektus kā Eiropas agrīnās brīdināšanas sistēma par bērnu nolaupīšanu, kā arī koordinēšanas struktūru, kuras sastāvā ir dalībvalstu tādu centrālo iestāžu pārstāvji, kuras pilnvarotas samazināt bērnu nolaupīšanas gadījumu skaitu; budžeta pozīcijā arī jāiekļauj subsīdijas tādu NVO tīkliem, kas darbojas šajā jomā un nodrošina bērnu līdzdalību minētā paziņojuma un attiecīgo projektu īstenošanā;

| 6. | prasa izveidot efektīvu uzraudzības sistēmu ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem un ieviest gada pārskatus, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” izklāstītās saistības un topošā stratēģija par bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

6.

prasa izveidot efektīvu uzraudzības sistēmu ar atbilstošiem finanšu līdzekļiem un ieviest gada pārskatus, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” izklāstītās saistības un topošā stratēģija par bērnu tiesībām;

| 7. | atgādina, ka topošā stratēģija būs efektīva tikai tad, ja būs ilgtermiņa saistības un rīcība, bērnu tiesību īstenošanas pastiprināta un efektīva uzraudzība, izstrādājot attiecīgus rādītājus un iesaistot NVO un vecāku un izglītības asociācijas, kā arī koordinācija ar valstu un starptautiskām bērnu tiesību aizsardzības iniciatīvām un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka topošā stratēģija būs efektīva tikai tad, ja būs ilgtermiņa saistības un rīcība, bērnu tiesību īstenošanas pastiprināta un efektīva uzraudzība, izstrādājot attiecīgus rādītājus un iesaistot NVO un vecāku un izglītības asociācijas, kā arī koordinācija ar valstu un starptautiskām bērnu tiesību aizsardzības iniciatīvām un politikas virzieniem;

| 8. | prasa, lai Komisija, sākot no 2008. gada, ik pēc diviem gadiem sagatavotu visaptverošu ziņojumu par Eiropas Savienības bērnu un jauniešu jautājumu; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai Komisija, sākot no 2008. gada, ik pēc diviem gadiem sagatavotu visaptverošu ziņojumu par Eiropas Savienības bērnu un jauniešu jautājumu;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu Eiropas Savienībā ieviest vienotu tālruņa numuru bērnu palīdzības dienestiem un norāda, ka ir nepieciešams, lai šis pakalpojums būtu pieejams bez maksas un 24 stundas diennaktī; aicina dalībvalstis, izmantojot informatīvus pasākumus, informēt bērnus par šāda pakalpojuma izmantošanas iespēju; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas plānu Eiropas Savienībā ieviest vienotu tālruņa numuru bērnu palīdzības dienestiem un norāda, ka ir nepieciešams, lai šis pakalpojums būtu pieejams bez maksas un 24 stundas diennaktī; aicina dalībvalstis, izmantojot informatīvus pasākumus, informēt bērnus par šāda pakalpojuma izmantošanas iespēju;

| 10. | ar interesi gaida Komisijas ziņojumu par to, kā dalībvalstis pildījušas iepriekšminēto 2003. gada pamatlēmumu par bērnu seksuālās ekspluatācijas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu; |
| --- | --- |

10.

ar interesi gaida Komisijas ziņojumu par to, kā dalībvalstis pildījušas iepriekšminēto 2003. gada pamatlēmumu par bērnu seksuālās ekspluatācijas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu;

| 11. | prasa, lai bērnu tiesību aizsardzību, kas paredzēta ANO Bērna tiesību konvencijā, iekļautu Pamattiesību aģentūras (še turpmāk “Aģentūra”) daudzgadu plāna prioritātēs un lai Aģentūra pēc iespējas ātrāk izveidotu sadarbības tīklu ar starptautiskajām institūcijām, jo īpaši ar bērnu tiesībsargiem un NVO, kas veic darbību šajā jomā, lai tādējādi pilnībā izmantotu to rīcībā esošo pieredzi un informāciju; |
| --- | --- |

11.

prasa, lai bērnu tiesību aizsardzību, kas paredzēta ANO Bērna tiesību konvencijā, iekļautu Pamattiesību aģentūras (še turpmāk “Aģentūra”) daudzgadu plāna prioritātēs un lai Aģentūra pēc iespējas ātrāk izveidotu sadarbības tīklu ar starptautiskajām institūcijām, jo īpaši ar bērnu tiesībsargiem un NVO, kas veic darbību šajā jomā, lai tādējādi pilnībā izmantotu to rīcībā esošo pieredzi un informāciju;

| 12. | aicina Komisiju, Aģentūru un dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām ANO aģentūrām, starptautiskajām organizācijām un pētniecības centriem censties uzlabot salīdzināmu statistikas datu vākšanu par bērnu stāvokli ES, vajadzības gadījumā paplašinot Statistikas biroja pilnvaras, lai izstrādātu un iekļautu vairāk rādītāju attiecībā tieši uz bērniem, piemēram, par bērnu nabadzību un sociālo atstumtību; jānodrošina bērnu līdzdalība datu vākšanā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju, Aģentūru un dalībvalstis sadarbībā ar attiecīgajām ANO aģentūrām, starptautiskajām organizācijām un pētniecības centriem censties uzlabot salīdzināmu statistikas datu vākšanu par bērnu stāvokli ES, vajadzības gadījumā paplašinot Statistikas biroja pilnvaras, lai izstrādātu un iekļautu vairāk rādītāju attiecībā tieši uz bērniem, piemēram, par bērnu nabadzību un sociālo atstumtību; jānodrošina bērnu līdzdalība datu vākšanā;

| 13. | prasa Komisijai vākt datus atbilstīgi dzimuma un vecuma kritērijiem par visa veida diskrimināciju un vardarbību pret bērniem, iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības aspektu visos turpmākās stratēģijas politikas virzienos un instrumentos, tostarp Bērnu tiesību foruma darbībā, kā arī nodrošināt šo politikas virzienu uzraudzību un novērtēšanu, cita starpā ievērojot dzimumu līdztiesības principu budžeta veidošanā; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijai vākt datus atbilstīgi dzimuma un vecuma kritērijiem par visa veida diskrimināciju un vardarbību pret bērniem, iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības aspektu visos turpmākās stratēģijas politikas virzienos un instrumentos, tostarp Bērnu tiesību foruma darbībā, kā arī nodrošināt šo politikas virzienu uzraudzību un novērtēšanu, cita starpā ievērojot dzimumu līdztiesības principu budžeta veidošanā;

| 14. | prasa bērnu tiesības iekļaut ES ārpolitikā un ārējā darbībā, tostarp Eiropas kaimiņattiecību politikā un stratēģiskajās partnerattiecībās ar Krieviju, kā noteikts jaunajā Komisijas darbinieku darba dokumentā “Eiropas Savienības Rīcības plāns attiecībā uz bērnu tiesībām ārējās attiecībās”, un paplašināšanās procesā, atzīstot, ka šie politikas virzieni ir spēcīgi instrumenti, kas sniedz iespējas veicināt bērnu tiesību aizsardzību; aicina Komisiju šīs iespējas pārvērst par konkrētiem mērķiem Kopienas un dalībvalstu ārējo attiecību jomā; |
| --- | --- |

14.

prasa bērnu tiesības iekļaut ES ārpolitikā un ārējā darbībā, tostarp Eiropas kaimiņattiecību politikā un stratēģiskajās partnerattiecībās ar Krieviju, kā noteikts jaunajā Komisijas darbinieku darba dokumentā “Eiropas Savienības Rīcības plāns attiecībā uz bērnu tiesībām ārējās attiecībās”, un paplašināšanās procesā, atzīstot, ka šie politikas virzieni ir spēcīgi instrumenti, kas sniedz iespējas veicināt bērnu tiesību aizsardzību; aicina Komisiju šīs iespējas pārvērst par konkrētiem mērķiem Kopienas un dalībvalstu ārējo attiecību jomā;

| 15. | aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par iespēju visos starptautiskajos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Kopienu un trešām valstīm, iekļaut īpašu juridiski saistošu klauzulu par starptautiskā līmenī noteiktu bērnu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par iespēju visos starptautiskajos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Kopienu un trešām valstīm, iekļaut īpašu juridiski saistošu klauzulu par starptautiskā līmenī noteiktu bērnu tiesību ievērošanu;

| 16. | aicina Komisiju pastiprināt atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, ieviešot ANO Bērna tiesību konvencijas noteikumus un fakultatīvos protokolus to likumdošanā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju pastiprināt atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, ieviešot ANO Bērna tiesību konvencijas noteikumus un fakultatīvos protokolus to likumdošanā;

| 17. | prasa apsvērt ES pievienošanos ANO Bērna tiesību konvencijai un diviem tās fakultatīvajiem protokoliem, kā arī Eiropas Padomes konvencijām par bērna tiesībām, tostarp Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, un konvencijām par bērnu tiesību īstenošanu, adopciju, ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu, un aicina Padomi pieņemt principiālu nostāju, kas ES turpmāk ļautu piedalīties sarunās par konvencijām, kas jo īpaši attiecas uz bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

17.

prasa apsvērt ES pievienošanos ANO Bērna tiesību konvencijai un diviem tās fakultatīvajiem protokoliem, kā arī Eiropas Padomes konvencijām par bērna tiesībām, tostarp Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, un konvencijām par bērnu tiesību īstenošanu, adopciju, ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu, un aicina Padomi pieņemt principiālu nostāju, kas ES turpmāk ļautu piedalīties sarunās par konvencijām, kas jo īpaši attiecas uz bērnu tiesībām;

| 18. | norāda, ka ikvienai stratēģijai par bērnu tiesībām jābalstās uz vērtībām un četriem pamatprincipiem, kas nostiprināti ANO Bērna tiesību konvencijā: aizsardzībai pret visu veidu diskrimināciju; bērnu interesēm kā vienam no galvenajiem apsvērumiem; tiesībām uz dzīvību un attīstību; tiesībām izteikt viedokli un tiesībām uz to, ka šo viedokli ņem vērā attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas skar bērnu; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ikvienai stratēģijai par bērnu tiesībām jābalstās uz vērtībām un četriem pamatprincipiem, kas nostiprināti ANO Bērna tiesību konvencijā: aizsardzībai pret visu veidu diskrimināciju; bērnu interesēm kā vienam no galvenajiem apsvērumiem; tiesībām uz dzīvību un attīstību; tiesībām izteikt viedokli un tiesībām uz to, ka šo viedokli ņem vērā attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas skar bērnu;

| 19. | pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis ir izveidojušas tiesībsargu bērnu tiesību jautājumos, kā to aicinājusi izdarīt ANO Bērnu tiesību komiteja, lai veicinātu bērnu tiesību atbalstu un ANO Bērna tiesību konvencijas turpmāku īstenošanu, un aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, to izdarīt iespējami drīz; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpiešķir finansiālie resursi Eiropas Bērnu tiesībsargu tīklam (ENOC), lai ENOC varētu aktīvāk un visas ES mērogā risināt tos jautājumus, kas attiecas uz bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis ir izveidojušas tiesībsargu bērnu tiesību jautājumos, kā to aicinājusi izdarīt ANO Bērnu tiesību komiteja, lai veicinātu bērnu tiesību atbalstu un ANO Bērna tiesību konvencijas turpmāku īstenošanu, un aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, to izdarīt iespējami drīz; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpiešķir finansiālie resursi Eiropas Bērnu tiesībsargu tīklam (ENOC), lai ENOC varētu aktīvāk un visas ES mērogā risināt tos jautājumus, kas attiecas uz bērnu tiesībām;

| 20. | tā kā dalībvalstīs, īstenojot Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un par vecāku atbildību (7), valstu iestādes to interpretē atšķirīgi; neatlaidīgi aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes un labākās prakses apkopojumu, lai precizētu un atvieglotu minētās regulas īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

tā kā dalībvalstīs, īstenojot Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un par vecāku atbildību (7), valstu iestādes to interpretē atšķirīgi; neatlaidīgi aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes un labākās prakses apkopojumu, lai precizētu un atvieglotu minētās regulas īstenošanu;

| 21. | uzsver, cik svarīgi dalībvalstīm un kandidātvalstīm ir pilnībā īstenot pašreizējās starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas izriet no ANO Bērna tiesību konvencijas, ANO Konvencijas par invalīdu tiesībām ar tās īpašajiem noteikumiem par bērniem invalīdiem un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) pamatkonvencijām par bērnu darba aizliegumu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik svarīgi dalībvalstīm un kandidātvalstīm ir pilnībā īstenot pašreizējās starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas izriet no ANO Bērna tiesību konvencijas, ANO Konvencijas par invalīdu tiesībām ar tās īpašajiem noteikumiem par bērniem invalīdiem un Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) pamatkonvencijām par bērnu darba aizliegumu;

| 22. | neatlaidīgi aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt Hāgas 1996. gada 19. oktobra Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamajiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem; kā arī neatlaidīgi prasa dažādām ES iestādēm sekmēt, lai trešās valstis ratificētu galvenos starptautiskos bērnu aizsardzības instrumentus, īpaši tos, kuri var uzlabot nepilngadīgo imigrantu stāvokli; |
| --- | --- |

22.

neatlaidīgi aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt Hāgas 1996. gada 19. oktobra Konvenciju par jurisdikciju, piemērojamajiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem; kā arī neatlaidīgi prasa dažādām ES iestādēm sekmēt, lai trešās valstis ratificētu galvenos starptautiskos bērnu aizsardzības instrumentus, īpaši tos, kuri var uzlabot nepilngadīgo imigrantu stāvokli;

| 23. | aicina ES, izmantojot tās rīcībā esošos miermīlīgas ietekmēšanas līdzekļus, aktīvi darboties, lai vairotu izpratni ANO Bērna tiesību konvenciju un panāktu pēc iespējas plašāku tās piemērošanu ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

23.

aicina ES, izmantojot tās rīcībā esošos miermīlīgas ietekmēšanas līdzekļus, aktīvi darboties, lai vairotu izpratni ANO Bērna tiesību konvenciju un panāktu pēc iespējas plašāku tās piemērošanu ES un ārpus tās;

| 24. | atgādina dalībvalstīm, ka jāpanāk to saistību ievērošana, ko tās attiecībā uz bērnu tiesību aizsardzību uzņēmušās Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

24.

atgādina dalībvalstīm, ka jāpanāk to saistību ievērošana, ko tās attiecībā uz bērnu tiesību aizsardzību uzņēmušās Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī;

| 25. | mudina dalībvalstis izstrādāt programmas skolotāju un skolēnu apmaiņai ar ārpuskopienas valstīm, jo īpaši ar Tuvo Austrumu un jaunattīstības valstīm, un izplatīt informāciju par bērnu tiesībām un tās veicināt, pievēršot uzmanību tiesībām uz izglītību un dzimumu līdztiesības jautājumiem; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis izstrādāt programmas skolotāju un skolēnu apmaiņai ar ārpuskopienas valstīm, jo īpaši ar Tuvo Austrumu un jaunattīstības valstīm, un izplatīt informāciju par bērnu tiesībām un tās veicināt, pievēršot uzmanību tiesībām uz izglītību un dzimumu līdztiesības jautājumiem;

| 26. | uzsver bērna vajadzību diferencēta novērtējuma nozīmi; atzīmē, ka šādas diferenciācijas pakāpes labs piemērs ir UNICEF INNOCENTI pētījumu centra ziņojums Report Card 7, kurā minēti seši bērnu labklājības aspekti, to skaitā materiālā labklājība, veselība un drošība, izglītības labklājība, attiecības ģimenē un ar vienaudžiem, uzvedība un riski un subjektīvā labklājība; |
| --- | --- |

26.

uzsver bērna vajadzību diferencēta novērtējuma nozīmi; atzīmē, ka šādas diferenciācijas pakāpes labs piemērs ir UNICEF INNOCENTI pētījumu centra ziņojums Report Card 7, kurā minēti seši bērnu labklājības aspekti, to skaitā materiālā labklājība, veselība un drošība, izglītības labklājība, attiecības ģimenē un ar vienaudžiem, uzvedība un riski un subjektīvā labklājība;

| 27. | mudina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu bērniem ar garīgās attīstības traucējumiem, jo īpaši viņu tiesības uz brīvību, izglītību un tiesības vērsties tiesā, un lai aizsargātu viņus no spīdzināšanas un cietsirdīgas, necilvēcīgas vai cieņu pazemojošas izturēšanās; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu bērniem ar garīgās attīstības traucējumiem, jo īpaši viņu tiesības uz brīvību, izglītību un tiesības vērsties tiesā, un lai aizsargātu viņus no spīdzināšanas un cietsirdīgas, necilvēcīgas vai cieņu pazemojošas izturēšanās;

| 28. | prasa, lai visas dalībvalstis nodrošinātu, ka bērniem ir efektīva un neatkarīga pārstāvība jebkādās tiesas vai līdzīgās procedūrās, kuras uz viņiem attiecas, un lai bērniem būtu juridiski iecelts aizbildnis gadījumos, kad nav atbildīga, kompetenta un atbilstoša pieaugušā ģimenes locekļa, kas spētu pildīt šādus pienākumus; |
| --- | --- |

28.

prasa, lai visas dalībvalstis nodrošinātu, ka bērniem ir efektīva un neatkarīga pārstāvība jebkādās tiesas vai līdzīgās procedūrās, kuras uz viņiem attiecas, un lai bērniem būtu juridiski iecelts aizbildnis gadījumos, kad nav atbildīga, kompetenta un atbilstoša pieaugušā ģimenes locekļa, kas spētu pildīt šādus pienākumus;

| 29. | uzsver, ka tādēļ, ka par lielāko daļu bērnu, jo īpaši par maziem bērniem, rūpējas ģimene, stratēģijai par bērnu tiesībām ir jāparedz ģimeņu labklājības veicināšana; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka tādēļ, ka par lielāko daļu bērnu, jo īpaši par maziem bērniem, rūpējas ģimene, stratēģijai par bērnu tiesībām ir jāparedz ģimeņu labklājības veicināšana;

| 30. | prasa, lai Komisija izstrādā politikas virzienus un īsteno visaptverošu un plašu rīcību ar mērķi aizsargāt bērnu tiesības, lai tādējādi bērniem panāktu starpteritoriālu vienlīdzību un vienādas iespējas; |
| --- | --- |

30.

prasa, lai Komisija izstrādā politikas virzienus un īsteno visaptverošu un plašu rīcību ar mērķi aizsargāt bērnu tiesības, lai tādējādi bērniem panāktu starpteritoriālu vienlīdzību un vienādas iespējas;

| 31. | ierosina ES definēt jēdzienu “apdraudēta bērnība” un attiecināt to uz visiem bērniem, kas kļuvuši par tādas sociālas situācijas upuriem, kura apdraud viņu garīgo un fizisko veselību un/vai kura viņus pakļauj noziedzības riskam gan kā tās dalībniekus, gan upurus; |
| --- | --- |

31.

ierosina ES definēt jēdzienu “apdraudēta bērnība” un attiecināt to uz visiem bērniem, kas kļuvuši par tādas sociālas situācijas upuriem, kura apdraud viņu garīgo un fizisko veselību un/vai kura viņus pakļauj noziedzības riskam gan kā tās dalībniekus, gan upurus;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus (informācijas kampaņas, labas prakses apmaiņu u. c.), lai novērstu “apdraudētas bērnības” gadījumus, tostarp nepilngadīgo noziedzību; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus (informācijas kampaņas, labas prakses apmaiņu u. c.), lai novērstu “apdraudētas bērnības” gadījumus, tostarp nepilngadīgo noziedzību;

| 33. | atgādina, ka tiesības uz izglītību un apmācību ir sociālas pamattiesības, un aicina visas dalībvalstis un kandidātvalstis to garantēt neatkarīgi no bērna vai viņa vecāku sociālās un etniskās izcelsmes un no bērna vai viņa vecāku fiziskā vai juridiskā stāvokļa; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka tiesības uz izglītību un apmācību ir sociālas pamattiesības, un aicina visas dalībvalstis un kandidātvalstis to garantēt neatkarīgi no bērna vai viņa vecāku sociālās un etniskās izcelsmes un no bērna vai viņa vecāku fiziskā vai juridiskā stāvokļa;

| 34. | prasa topošajā stratēģijā ietvert pasākumus, lai nepieļautu uz dzimumu balstītu vardarbību, cita starpā paredzot izpratnes veidošanas kampaņas par vīriešu un sieviešu līdztiesību bērniem, vecākiem, pedagogiem un neaizsargātām kopienām, lai veicinātu meiteņu emancipāciju, nodrošinātu viņām vienlīdzīgas iespējas un labāku viņu tiesību aizsardzību; aicina veicināt zēnu un vīriešu aktīvu līdzdalību minētajos pasākumos; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās attīstības palīdzības politika un tirdzniecības nolīgumi ir atkarīgi no tādu tiesību aktu īstenošanas, kuri nodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesību un nepieļauj nekāda veida vardarbību pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

34.

prasa topošajā stratēģijā ietvert pasākumus, lai nepieļautu uz dzimumu balstītu vardarbību, cita starpā paredzot izpratnes veidošanas kampaņas par vīriešu un sieviešu līdztiesību bērniem, vecākiem, pedagogiem un neaizsargātām kopienām, lai veicinātu meiteņu emancipāciju, nodrošinātu viņām vienlīdzīgas iespējas un labāku viņu tiesību aizsardzību; aicina veicināt zēnu un vīriešu aktīvu līdzdalību minētajos pasākumos; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās attīstības palīdzības politika un tirdzniecības nolīgumi ir atkarīgi no tādu tiesību aktu īstenošanas, kuri nodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesību un nepieļauj nekāda veida vardarbību pret sievietēm un bērniem;

| 35. | aicina Komisiju attiecībās ar trešām valstīm mudināt starptautisko līgumu ratifikāciju par sieviešu diskriminācijas izbeigšanu un sekmēt sieviešu līdzdalību saimnieciskajā, sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, tādējādi uzlabojot arī šo sieviešu bērnu labklājību; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju attiecībās ar trešām valstīm mudināt starptautisko līgumu ratifikāciju par sieviešu diskriminācijas izbeigšanu un sekmēt sieviešu līdzdalību saimnieciskajā, sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, tādējādi uzlabojot arī šo sieviešu bērnu labklājību;

Bērna līdzdalība

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi forumu, kas apvieno pārstāvjus no dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta un Komisijas, no nevalstiskajām organizācijām (NVO), valstu un starptautiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar bērnu tiesību jautājumiem, kā arī pašus bērnus; uzskata, ka bērnu līdzdalība ir uzskatāma par vienu no galvenajiem foruma mērķiem; aicina Komisiju dalībvalstīs nodrošināt bērnu līdzdalību, bērnu tiesībsargu, kā arī vecāku un ģimeņu asociāciju līdzdalību; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi forumu, kas apvieno pārstāvjus no dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta un Komisijas, no nevalstiskajām organizācijām (NVO), valstu un starptautiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar bērnu tiesību jautājumiem, kā arī pašus bērnus; uzskata, ka bērnu līdzdalība ir uzskatāma par vienu no galvenajiem foruma mērķiem; aicina Komisiju dalībvalstīs nodrošināt bērnu līdzdalību, bērnu tiesībsargu, kā arī vecāku un ģimeņu asociāciju līdzdalību;

| 37. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija izveidojusi starpdienestu grupu, kā arī norīkojusi koordinatoru bērnu tiesību jautājumos, un prasa, lai Eiropas Parlamentā tiktu izveidota koordinācijas struktūrvienība saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem, lai strādātu sadarbībā ar Komisijas starpdienestu grupu, lai saistītu un racionalizētu visas Parlamenta darbības un iniciatīvas attiecībā uz bērnu tiesībām; uzskata, ka šīm struktūrām arī jānodrošina informācijas un labas prakses apmaiņas tīkls attiecībā uz dažu dalībvalstu veiktu valstu stratēģijas plānu bērnu jautājumos īstenošanu; prasa, lai šīs struktūras nodibina tiešus kontaktus ar bērnu un jauniešu vadītām organizācijām, lai tādējādi attīstītu, ieviestu, pārraudzītu un nodrošinātu bērnu jēgpilnu un efektīvu līdzdalību visu viņus ietekmējošu lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija izveidojusi starpdienestu grupu, kā arī norīkojusi koordinatoru bērnu tiesību jautājumos, un prasa, lai Eiropas Parlamentā tiktu izveidota koordinācijas struktūrvienība saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem, lai strādātu sadarbībā ar Komisijas starpdienestu grupu, lai saistītu un racionalizētu visas Parlamenta darbības un iniciatīvas attiecībā uz bērnu tiesībām; uzskata, ka šīm struktūrām arī jānodrošina informācijas un labas prakses apmaiņas tīkls attiecībā uz dažu dalībvalstu veiktu valstu stratēģijas plānu bērnu jautājumos īstenošanu; prasa, lai šīs struktūras nodibina tiešus kontaktus ar bērnu un jauniešu vadītām organizācijām, lai tādējādi attīstītu, ieviestu, pārraudzītu un nodrošinātu bērnu jēgpilnu un efektīvu līdzdalību visu viņus ietekmējošu lēmumu pieņemšanā;

| 38. | atgādina, ka bērniem un jauniešiem neatkarīgi no vecuma ir tiesības izteikt savu viedokli; uzskata, ka gan meitenēm, gan zēniem ir vienlīdzīgas tiesības izteikt viedokli un ka šīs tiesības jāgarantē, izstrādājot ES stratēģiju par bērnu tiesībām, nodrošinot līdzsvarotu meiteņu un zēnu līdzdalību; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka bērniem un jauniešiem neatkarīgi no vecuma ir tiesības izteikt savu viedokli; uzskata, ka gan meitenēm, gan zēniem ir vienlīdzīgas tiesības izteikt viedokli un ka šīs tiesības jāgarantē, izstrādājot ES stratēģiju par bērnu tiesībām, nodrošinot līdzsvarotu meiteņu un zēnu līdzdalību;

| 39. | atzīst, ka aktīva līdzdalība ir cieši saistīta ar informāciju; atzinīgi vērtē saziņas un informācijas stratēģijas izveidi, lai informāciju par ES pasākumiem sniegtu visiem pieejamā, bērniem draudzīgā veidā; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka aktīva līdzdalība ir cieši saistīta ar informāciju; atzinīgi vērtē saziņas un informācijas stratēģijas izveidi, lai informāciju par ES pasākumiem sniegtu visiem pieejamā, bērniem draudzīgā veidā;

| 40. | ar interesi gaida, kad Komisija 2008. gadā publicēs savu pētījumu, novērtējot pašreizējo ES pasākumu attiecībā uz bērnu tiesībām ietekmi un apspriešanās dokumentu ar mērķi noteikt ES turpmākās darbības galvenās prioritātes bērnu tiesību jomā, lai pieņemtu Balto grāmatu; aicina Komisiju ņemt vērā to iepriekšminēto konsultāciju rezultātus, ko organizācija “Glābiet bērnus” un Plan International veica 2007. gada sākumā, iztaujājot aptuveni tūkstoti bērnu, un kas parādīja, ka pēc viņu domām prioritārie temati ir vardarbība pret bērniem, diskriminācija, sociālā atstumtība un rasisms, narkotiku, alkohola un smēķēšanas ietekme, prostitūcija un tirdzniecība ar bērniem, kā arī vides aizsardzība; uzskata, ka papildus šiem īpašajiem prioritārajiem jautājumiem stratēģijas visaptverošam mērķim jābūt bērnu tiesībām uz līdzdalību un ietekmi; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt procesu, kurā visas ieinteresētās puses, tostarp bērni, varēs piedalīties apspriešanā, pēc kuras tiks noteikta ES stratēģija par bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

40.

ar interesi gaida, kad Komisija 2008. gadā publicēs savu pētījumu, novērtējot pašreizējo ES pasākumu attiecībā uz bērnu tiesībām ietekmi un apspriešanās dokumentu ar mērķi noteikt ES turpmākās darbības galvenās prioritātes bērnu tiesību jomā, lai pieņemtu Balto grāmatu; aicina Komisiju ņemt vērā to iepriekšminēto konsultāciju rezultātus, ko organizācija “Glābiet bērnus” un Plan International veica 2007. gada sākumā, iztaujājot aptuveni tūkstoti bērnu, un kas parādīja, ka pēc viņu domām prioritārie temati ir vardarbība pret bērniem, diskriminācija, sociālā atstumtība un rasisms, narkotiku, alkohola un smēķēšanas ietekme, prostitūcija un tirdzniecība ar bērniem, kā arī vides aizsardzība; uzskata, ka papildus šiem īpašajiem prioritārajiem jautājumiem stratēģijas visaptverošam mērķim jābūt bērnu tiesībām uz līdzdalību un ietekmi; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt procesu, kurā visas ieinteresētās puses, tostarp bērni, varēs piedalīties apspriešanā, pēc kuras tiks noteikta ES stratēģija par bērnu tiesībām;

| 41. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai informācija par bērnu tiesībām bērniem tiktu sniegta viņiem saprotamā veidā un ar piemērotiem līdzekļiem; aicina Komisiju:






  — | izstrādāt efektīvus saziņas līdzekļus, tostarp bērniem piemērotu tīmekļa vietni, lai veicinātu ES darbu bērnu tiesību jomā; |
| --- | --- | --- |

41.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai informācija par bērnu tiesībām bērniem tiktu sniegta viņiem saprotamā veidā un ar piemērotiem līdzekļiem; aicina Komisiju:

—

izstrādāt efektīvus saziņas līdzekļus, tostarp bērniem piemērotu tīmekļa vietni, lai veicinātu ES darbu bērnu tiesību jomā;

| — | izveidot pastāvīgu un pieejamu informācijas sistēmu, lai uzlabotu izpratni par bērnu stāvokli ES; |
| --- | --- |

—

izveidot pastāvīgu un pieejamu informācijas sistēmu, lai uzlabotu izpratni par bērnu stāvokli ES;

| — | izveidot un veicināt periodiskus un regulārus informācijas kanālus par bērnu stāvokli Eiropas Savienībā, piemēram, statistikas ziņojumus, pētījumus un informācijas un labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

—

izveidot un veicināt periodiskus un regulārus informācijas kanālus par bērnu stāvokli Eiropas Savienībā, piemēram, statistikas ziņojumus, pētījumus un informācijas un labas prakses apmaiņu;

Vardarbība

| 42. | apstiprina, ka nekādos apstākļos, tostarp mājās, nav pieļaujama nekāda veida vardarbība pret bērniem un ka visa veida vardarbība ir nosodāma; tādēļ prasa pieņemt Kopienas tiesību aktus, kas aizliedz jebkāda veida vardarbību, seksuālu izmantošanu, pazemojošu sodīšanu un kaitīgas tradicionālas paražas; nosoda visa veida vardarbību pret bērniem, tostarp fizisko, psiholoģisko un seksuālo vardarbību, proti, spīdzināšanu, bērnu izmantošanu un ekspluatāciju, bērnu nolaupīšanu, bērnu un bērnu orgānu tirdzniecību un pārdošanu, vardarbību ģimenē, bērnu pornogrāfiju, bērnu prostitūciju, pedofiliju un tādas tradicionālas kaitīgas ieražas kā dzimumorgānu izkropļošanu, piespiedu laulības un tā dēvētos goda aizsargāšanas noziegumus; |
| --- | --- |

42.

apstiprina, ka nekādos apstākļos, tostarp mājās, nav pieļaujama nekāda veida vardarbība pret bērniem un ka visa veida vardarbība ir nosodāma; tādēļ prasa pieņemt Kopienas tiesību aktus, kas aizliedz jebkāda veida vardarbību, seksuālu izmantošanu, pazemojošu sodīšanu un kaitīgas tradicionālas paražas; nosoda visa veida vardarbību pret bērniem, tostarp fizisko, psiholoģisko un seksuālo vardarbību, proti, spīdzināšanu, bērnu izmantošanu un ekspluatāciju, bērnu nolaupīšanu, bērnu un bērnu orgānu tirdzniecību un pārdošanu, vardarbību ģimenē, bērnu pornogrāfiju, bērnu prostitūciju, pedofiliju un tādas tradicionālas kaitīgas ieražas kā dzimumorgānu izkropļošanu, piespiedu laulības un tā dēvētos goda aizsargāšanas noziegumus;

| 43. | atgādina par ieteikumiem, kuri iekļauti iepriekš minētajā ANO ģenerālsekretāra pētījumā par vardarbību pret bērniem, par jebkāda veida vardarbības jo īpaši pret bērniem novēršanu un par reaģēšanu uz šādu vardarbību; atzīst nepieciešamību noteikt profilakses politikas prioritātes un stiprināt sociālos pakalpojumus, sevišķu uzmanību pievēršot ģimenes starpniecības pakalpojumiem, kā arī uzlabot atbalstu upuriem pēc vardarbības gadījumiem, saukt pārkāpējus pie atbildības un pastiprināt datu vākšanu un analīzi par šo slēpto problēmu; prasa saistībā ar vardarbības pret bērniem novēršanas politikas nostādnēm veicināt izpratnes veidošanu, informēšanas un izglītošanas kampaņas un tādu profesionālu grupu rīcībspējas palielināšanu, kas strādā ar bērniem un viņu labā; |
| --- | --- |

43.

atgādina par ieteikumiem, kuri iekļauti iepriekš minētajā ANO ģenerālsekretāra pētījumā par vardarbību pret bērniem, par jebkāda veida vardarbības jo īpaši pret bērniem novēršanu un par reaģēšanu uz šādu vardarbību; atzīst nepieciešamību noteikt profilakses politikas prioritātes un stiprināt sociālos pakalpojumus, sevišķu uzmanību pievēršot ģimenes starpniecības pakalpojumiem, kā arī uzlabot atbalstu upuriem pēc vardarbības gadījumiem, saukt pārkāpējus pie atbildības un pastiprināt datu vākšanu un analīzi par šo slēpto problēmu; prasa saistībā ar vardarbības pret bērniem novēršanas politikas nostādnēm veicināt izpratnes veidošanu, informēšanas un izglītošanas kampaņas un tādu profesionālu grupu rīcībspējas palielināšanu, kas strādā ar bērniem un viņu labā;

| 44. | aicina dalībvalstis vai nu īstenot specifiskas tiesību normas attiecībā uz sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu, vai arī pieņemt likumus, saskaņā ar kuriem var ierosināt lietu pret jebkuru personu, kas veic dzimumorgānu izkropļošanu; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis vai nu īstenot specifiskas tiesību normas attiecībā uz sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu, vai arī pieņemt likumus, saskaņā ar kuriem var ierosināt lietu pret jebkuru personu, kas veic dzimumorgānu izkropļošanu;

| 45. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus pret goda noziegumiem neatkarīgi no iemesla — homoseksualitātes, reliģijas vai dzimuma identitātes dēļ, pret norunātām laulībām un laulībām ar nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus pret goda noziegumiem neatkarīgi no iemesla — homoseksualitātes, reliģijas vai dzimuma identitātes dēļ, pret norunātām laulībām un laulībām ar nepilngadīgajiem;

| 46. | mudina dalībvalstis palielināt ārstu informētību par tradicionālām kaitīgām ieražām un nodrošināt, ka par noziegumiem konsekventi tiek piemērots attiecīgās valsts tiesību aktos paredzētais sods, pievēršot īpašu uzmanību mazāk aizsargātajām grupām, tostarp meitenēm un sievietēm no imigrantu un mazākumtautību kopienām un meitenēm invalīdēm; |
| --- | --- |

46.

mudina dalībvalstis palielināt ārstu informētību par tradicionālām kaitīgām ieražām un nodrošināt, ka par noziegumiem konsekventi tiek piemērots attiecīgās valsts tiesību aktos paredzētais sods, pievēršot īpašu uzmanību mazāk aizsargātajām grupām, tostarp meitenēm un sievietēm no imigrantu un mazākumtautību kopienām un meitenēm invalīdēm;

| 47. | aicina dalībvalstis ieviest obligātu visu sieviešu dzimumorgānu izkropļošanas gadījumu reģistrāciju, ko veic veselības aprūpes darbinieki, un reģistrēt arī gadījumus, ja ir aizdomas par to, ka var notikt dzimumorgānu izkropļošana; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis ieviest obligātu visu sieviešu dzimumorgānu izkropļošanas gadījumu reģistrāciju, ko veic veselības aprūpes darbinieki, un reģistrēt arī gadījumus, ja ir aizdomas par to, ka var notikt dzimumorgānu izkropļošana;

| 48. | aicina dalībvalstis iestāties pret vardarbību, kas tiek vērsta pret sievietēm tradīciju vārdā, nosodīt ģimenes izraisītus imigrantu meiteņu cilvēktiesību pārkāpumus un pārbaudīt, kurus likumus var piemērot, lai it īpaši tā dēvēto goda aizstāvēšanas noziegumu gadījumos ģimenes locekļus sauktu pie atbildības; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis iestāties pret vardarbību, kas tiek vērsta pret sievietēm tradīciju vārdā, nosodīt ģimenes izraisītus imigrantu meiteņu cilvēktiesību pārkāpumus un pārbaudīt, kurus likumus var piemērot, lai it īpaši tā dēvēto goda aizstāvēšanas noziegumu gadījumos ģimenes locekļus sauktu pie atbildības;

| 49. | uzskata, ka, lai vardarbību pret bērniem un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu atklātu un pret to vērstos agrīnā stadijā, jāievieš specifisks procesuāls protokols šādu gadījumu reģistrācijai un izskatīšanai, vienlaikus izveidojot arī īpašus apmācības pasākumus medicīnas un veselības aprūpes darbiniekiem, kas atbildīgi par jautājumiem saistībā ar bērnu fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka, lai vardarbību pret bērniem un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu atklātu un pret to vērstos agrīnā stadijā, jāievieš specifisks procesuāls protokols šādu gadījumu reģistrācijai un izskatīšanai, vienlaikus izveidojot arī īpašus apmācības pasākumus medicīnas un veselības aprūpes darbiniekiem, kas atbildīgi par jautājumiem saistībā ar bērnu fizisko un garīgo veselību;

| 50. | atbalsta ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja iecelšanu, kas nodarbotos ar jautājumiem, kuri saistīti ar vardarbības pret bērniem izskaušanu, un kam būtu pilnvaras un nepieciešamie resursi, lai panāktu, ka tiek izpildītas starptautiskās saistības par vardarbības pret bērniem izbeigšanu; |
| --- | --- |

50.

atbalsta ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja iecelšanu, kas nodarbotos ar jautājumiem, kuri saistīti ar vardarbības pret bērniem izskaušanu, un kam būtu pilnvaras un nepieciešamie resursi, lai panāktu, ka tiek izpildītas starptautiskās saistības par vardarbības pret bērniem izbeigšanu;

| 51. | uzsver, ka ir jāizveido tiesiskais regulējums attiecībā uz seksuālo ekspluatāciju un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu un ka ir jāpastiprina tiesu iestāžu sadarbība starp dalībvalstīm, Eiropolu, Eurojust un visām kompetentajām starptautiskajām struktūrām; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ir jāizveido tiesiskais regulējums attiecībā uz seksuālo ekspluatāciju un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu un ka ir jāpastiprina tiesu iestāžu sadarbība starp dalībvalstīm, Eiropolu, Eurojust un visām kompetentajām starptautiskajām struktūrām;

| 52. | aicina dalībvalstis piešķirt līdzekļus izglītošanas un plašsaziņas līdzekļu kampaņām, kas paredzētas vecākiem un profesionāļiem, un nodrošināt bērniem piemērotu juridisko, medicīnisko un psihosociālo pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis piešķirt līdzekļus izglītošanas un plašsaziņas līdzekļu kampaņām, kas paredzētas vecākiem un profesionāļiem, un nodrošināt bērniem piemērotu juridisko, medicīnisko un psihosociālo pakalpojumu sniegšanu;

| 53. | aicina visas iestādes un dalībvalstis iesaistīties cīņā pret bērnu seksuālo ekspluatāciju, bērnu tirdzniecību, pedofiliju un bērnu seksuālu izmantošanu interneta tīklā, bērnu prostitūciju un pret bērniem vērstu sekstūrismu, veicot visus nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu valstu tiesību aktu saskaņošanu, pamatojoties uz pamatprincipiem, kurus pieņēma ar iepriekš minēto Pamatlēmumu 2004/68/TI, kā arī ar citiem normatīvajiem instrumentiem, kas paredz visu publiskā un privātā sektora līdzdalību, kā norādīts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Vispārīgā politika cīņai ar kibernoziedzību”; |
| --- | --- |

53.

aicina visas iestādes un dalībvalstis iesaistīties cīņā pret bērnu seksuālo ekspluatāciju, bērnu tirdzniecību, pedofiliju un bērnu seksuālu izmantošanu interneta tīklā, bērnu prostitūciju un pret bērniem vērstu sekstūrismu, veicot visus nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu valstu tiesību aktu saskaņošanu, pamatojoties uz pamatprincipiem, kurus pieņēma ar iepriekš minēto Pamatlēmumu 2004/68/TI, kā arī ar citiem normatīvajiem instrumentiem, kas paredz visu publiskā un privātā sektora līdzdalību, kā norādīts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā “Vispārīgā politika cīņai ar kibernoziedzību”;

| 54. | apgalvo, ka bērnu seksuālā izmantošana ir jāuzskata par izvarošanu ar attiecīgām soda sankcijām; uzskata, ka jāņem vērā vainu pastiprinoši apstākļi, ja bērns ir seksuālas ekspluatācijas vai izmantošanas upuris; |
| --- | --- |

54.

apgalvo, ka bērnu seksuālā izmantošana ir jāuzskata par izvarošanu ar attiecīgām soda sankcijām; uzskata, ka jāņem vērā vainu pastiprinoši apstākļi, ja bērns ir seksuālas ekspluatācijas vai izmantošanas upuris;

| 55. | aicina dalībvalstis apsvērt dzimumneitrālus tiesību aktus attiecībā uz seksuālu vardarbību un prasa, lai tās nosaka, ka seksuālo pakalpojumu pirkšana no bērna (t. i., no nepilngadīgā) ir kriminālnoziegums saskaņā ar 2000. gada 25. maijā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemtā ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvā protokola par bērnu pārdošanu, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju 1. pantu; uzsver, ka sabiedrības informētībai ir izšķiroša nozīme cīņā pret patērētāju pieprasījumu pēc bērnu prostitūcijas un bērnu pornogrāfijas un šī pieprasījuma samazināšanā; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis apsvērt dzimumneitrālus tiesību aktus attiecībā uz seksuālu vardarbību un prasa, lai tās nosaka, ka seksuālo pakalpojumu pirkšana no bērna (t. i., no nepilngadīgā) ir kriminālnoziegums saskaņā ar 2000. gada 25. maijā ANO Ģenerālajā asamblejā pieņemtā ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvā protokola par bērnu pārdošanu, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju 1. pantu; uzsver, ka sabiedrības informētībai ir izšķiroša nozīme cīņā pret patērētāju pieprasījumu pēc bērnu prostitūcijas un bērnu pornogrāfijas un šī pieprasījuma samazināšanā;

| 56. | atgādina tā 2006. gada 16. novembra ieteikumu Padomei par cilvēku tirdzniecības apkarošanu — integrēta pieeja un priekšlikumi darbības plānam (8), kuras E apsvērumā tiek aicināts noteikt mērķi nākamo desmit gadu laikā divkārt samazināt cilvēku tirdzniecības upuru skaitu, izvirzot tālejošu mērķi pēc iespējas drīz un visaptveroši izskaust šo noziegumu; |
| --- | --- |

56.

atgādina tā 2006. gada 16. novembra ieteikumu Padomei par cilvēku tirdzniecības apkarošanu — integrēta pieeja un priekšlikumi darbības plānam (8), kuras E apsvērumā tiek aicināts noteikt mērķi nākamo desmit gadu laikā divkārt samazināt cilvēku tirdzniecības upuru skaitu, izvirzot tālejošu mērķi pēc iespējas drīz un visaptveroši izskaust šo noziegumu;

| 57. | mudina dalībvalstis pieņemt efektīvus normatīvos un cita veida pasākumus, tostarp datu vākšanu pa vecuma un dzimuma grupām, lai savā teritorijā gan privātajā, gan publiskajā sfērā novērstu un izskaustu visu veidu vardarbību; |
| --- | --- |

57.

mudina dalībvalstis pieņemt efektīvus normatīvos un cita veida pasākumus, tostarp datu vākšanu pa vecuma un dzimuma grupām, lai savā teritorijā gan privātajā, gan publiskajā sfērā novērstu un izskaustu visu veidu vardarbību;

| 58. | tāpat aicina Komisiju atbalstīt iepriekšminētās ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvā protokola un šās konvencijas fakultatīvā protokola par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos ātru ratifikāciju; |
| --- | --- |

58.

tāpat aicina Komisiju atbalstīt iepriekšminētās ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvā protokola un šās konvencijas fakultatīvā protokola par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos ātru ratifikāciju;

| 59. | aicina visas ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu aizsardzību un palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, jo īpaši attiecībā uz piemērota un ilgstoša risinājuma rašanu bērniem, kas kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

59.

aicina visas ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu aizsardzību un palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, jo īpaši attiecībā uz piemērota un ilgstoša risinājuma rašanu bērniem, kas kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 60. | aicina visas iestādes un dalībvalstis aktīvi iesaistīties cīņā pret bērnu nelikumīgu tirdzniecību jebkāda veida ekspluatācijas nolūkos, tostarp nodarbināšanas (piem., bērnu darbs (9), piespiedu darbs, kalpība mājsaimniecībā, verdzība, strādāšana parādu dēļ un ubagošana), piespiedu laulību, nelegālas adopcijas un nelikumīgu darbību (piem., narkotiku tirdzniecība, kabatzagļu darbība), seksuālās ekspluatācijas, prostitūcijas un citos nolūkos; |
| --- | --- |

60.

aicina visas iestādes un dalībvalstis aktīvi iesaistīties cīņā pret bērnu nelikumīgu tirdzniecību jebkāda veida ekspluatācijas nolūkos, tostarp nodarbināšanas (piem., bērnu darbs (9), piespiedu darbs, kalpība mājsaimniecībā, verdzība, strādāšana parādu dēļ un ubagošana), piespiedu laulību, nelegālas adopcijas un nelikumīgu darbību (piem., narkotiku tirdzniecība, kabatzagļu darbība), seksuālās ekspluatācijas, prostitūcijas un citos nolūkos;

| 61. | aicina Komisiju nekavējoties turpināt dalībvalstu īstenošanas pasākumu novērtēšanu attiecībā uz Pamatlēmumu 2004/68/TI, ņemot vērā priekšlikumu par to dalībvalstu noteikumu tūlītēju grozīšanu, kuri ir pretrunā šim lēmumam, un atbalsta Komisijas iniciatīvu, kas kopā ar lielākajām kredītkaršu izsniegšanas sabiedrībām izvērtē, vai ir iespējams tehniski izslēgt no tiešsaistes maksājumu sistēmas tīmekļa vietnes, kuras elektroniskā veidā pārdod bērnu pornogrāfiju, vai ieviest citus ierobežojumus; aicina arī citus ekonomikas jomas dalībniekus, piemēram, bankas, valūtas maiņas birojus, interneta pakalpojumu sniedzējus un meklētājprogrammu operatorus, aktīvi iesaistīties centienos izskaust bērnu pornogrāfiju un citus bērnu komerciālas ekspluatācijas veidus; aicina Padomi un Komisiju saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (10), aizliegt bērnu pornogrāfiju un vardarbību pret bērniem visos audiovizuālos plašsaziņas pakalpojumos; uzskata, ka vienai no Komisijas pamatprioritātēm jābūt to starptautisko operāciju nostiprināšanai, kas vērstas pret bērnu pornogrāfijas interneta vietnēm, un valsts iestāžu un privātā sektora struktūru sadarbības pilnveidošanai, lai pieņemtu saistības slēgt nelikumīgās tīmekļa vietnes; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju nekavējoties turpināt dalībvalstu īstenošanas pasākumu novērtēšanu attiecībā uz Pamatlēmumu 2004/68/TI, ņemot vērā priekšlikumu par to dalībvalstu noteikumu tūlītēju grozīšanu, kuri ir pretrunā šim lēmumam, un atbalsta Komisijas iniciatīvu, kas kopā ar lielākajām kredītkaršu izsniegšanas sabiedrībām izvērtē, vai ir iespējams tehniski izslēgt no tiešsaistes maksājumu sistēmas tīmekļa vietnes, kuras elektroniskā veidā pārdod bērnu pornogrāfiju, vai ieviest citus ierobežojumus; aicina arī citus ekonomikas jomas dalībniekus, piemēram, bankas, valūtas maiņas birojus, interneta pakalpojumu sniedzējus un meklētājprogrammu operatorus, aktīvi iesaistīties centienos izskaust bērnu pornogrāfiju un citus bērnu komerciālas ekspluatācijas veidus; aicina Padomi un Komisiju saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (10), aizliegt bērnu pornogrāfiju un vardarbību pret bērniem visos audiovizuālos plašsaziņas pakalpojumos; uzskata, ka vienai no Komisijas pamatprioritātēm jābūt to starptautisko operāciju nostiprināšanai, kas vērstas pret bērnu pornogrāfijas interneta vietnēm, un valsts iestāžu un privātā sektora struktūru sadarbības pilnveidošanai, lai pieņemtu saistības slēgt nelikumīgās tīmekļa vietnes;

| 62. | norāda uz bērnu un nepilngadīgo ļaunprātīgu izmantošanu modes, mūzikas, kino un sporta pasaulē; |
| --- | --- |

62.

norāda uz bērnu un nepilngadīgo ļaunprātīgu izmantošanu modes, mūzikas, kino un sporta pasaulē;

| 63. | prasa bērnu tiesību aizsardzības interesēs izstrādāt atbilstīgu, efektīvu un proporcionālu tiesisko regulējumu dialogā ar piekļuves nodrošinātājiem, plašsaziņas līdzekļiem (sabiedriskajām un privātajām televīzijas sabiedrībām, reklāmu, preses izdevumiem, videospēlēm, mobilajiem telefoniem un interneta tīklu) un dažādu nozaru uzņēmumiem, lai cita starpā aizliegtu kaitīgu attēlu un kaitīga satura pārraidīšanu (tostarp elektroniskās uzmākšanās parādību) un vardarbīgu videospēļu tirdzniecību, kas var nodarīt kaitējumu bērnu psihofizioloģiskajai attīstībai, jo veicina vardarbību un seksismu; turklāt ar bažām norāda uz to, ka pieaug problēma, kas saistīta ar pornogrāfisku vai ar bērnu ļaunprātīgu izmantošanu saistītu MMS(multivides ziņojumu pakalpojumi) apmaiņu; pauž atbalstu programmai Drošāks Internets Plus attiecībā uz funkcionālu un tehnisku pasākumu īstenošanu, lai veicinātu interneta tīkla drošāku izmantošanu, jo īpaši, lai aizsargātu bērnus; šajā sakarā aicina arī dalībvalstis un interneta pakalpojumu sniedzējus sadarbībā ar meklētājprogrammu uzņēmumiem un policiju ieviest bloķēšanas tehnoloģiju, kas interneta lietotājiem liegtu piekļūt nelikumīgām tīmekļa vietnēm, kuras saistītas ar bērnu seksuālo izmantošanu, un nodrošinātu, ka sabiedrība nevar piekļūt materiāliem, kuros attēlota bērnu seksuāla izmantošana; |
| --- | --- |

63.

prasa bērnu tiesību aizsardzības interesēs izstrādāt atbilstīgu, efektīvu un proporcionālu tiesisko regulējumu dialogā ar piekļuves nodrošinātājiem, plašsaziņas līdzekļiem (sabiedriskajām un privātajām televīzijas sabiedrībām, reklāmu, preses izdevumiem, videospēlēm, mobilajiem telefoniem un interneta tīklu) un dažādu nozaru uzņēmumiem, lai cita starpā aizliegtu kaitīgu attēlu un kaitīga satura pārraidīšanu (tostarp elektroniskās uzmākšanās parādību) un vardarbīgu videospēļu tirdzniecību, kas var nodarīt kaitējumu bērnu psihofizioloģiskajai attīstībai, jo veicina vardarbību un seksismu; turklāt ar bažām norāda uz to, ka pieaug problēma, kas saistīta ar pornogrāfisku vai ar bērnu ļaunprātīgu izmantošanu saistītu MMS(multivides ziņojumu pakalpojumi) apmaiņu; pauž atbalstu programmai Drošāks Internets Plus attiecībā uz funkcionālu un tehnisku pasākumu īstenošanu, lai veicinātu interneta tīkla drošāku izmantošanu, jo īpaši, lai aizsargātu bērnus; šajā sakarā aicina arī dalībvalstis un interneta pakalpojumu sniedzējus sadarbībā ar meklētājprogrammu uzņēmumiem un policiju ieviest bloķēšanas tehnoloģiju, kas interneta lietotājiem liegtu piekļūt nelikumīgām tīmekļa vietnēm, kuras saistītas ar bērnu seksuālo izmantošanu, un nodrošinātu, ka sabiedrība nevar piekļūt materiāliem, kuros attēlota bērnu seksuāla izmantošana;

| 64. | atzinīgi vērtē to, ka sāk ieviest Eiropas regulējumu drošākai mobilo telefonu lietošanai pusaudžiem un bērniem, kuru kā pašregulācijas kodeksu bija pieņēmuši vadošie šīs nozares uzņēmumi Eiropas Savienībā un pēc kura tiks pieņemti atbilstoši valstu pašregulācijas kodeksi; uzsver, ka šis regulējums ir pirmais nopietnais solis, lai nodrošinātu nepilngadīgo aizsardzību pret īpašajām briesmām, ko rada mobilo telefonu lietošana, un ka ir arī svarīgi, lai Komisija pastāvīgi uzraudzītu un novērtētu tā ieviešanu dalībvalstīs ar mērķi novērtēt tā rezultātus un izskatīt nepieciešamību pieņemt Kopienas normatīvo iniciatīvu; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē to, ka sāk ieviest Eiropas regulējumu drošākai mobilo telefonu lietošanai pusaudžiem un bērniem, kuru kā pašregulācijas kodeksu bija pieņēmuši vadošie šīs nozares uzņēmumi Eiropas Savienībā un pēc kura tiks pieņemti atbilstoši valstu pašregulācijas kodeksi; uzsver, ka šis regulējums ir pirmais nopietnais solis, lai nodrošinātu nepilngadīgo aizsardzību pret īpašajām briesmām, ko rada mobilo telefonu lietošana, un ka ir arī svarīgi, lai Komisija pastāvīgi uzraudzītu un novērtētu tā ieviešanu dalībvalstīs ar mērķi novērtēt tā rezultātus un izskatīt nepieciešamību pieņemt Kopienas normatīvo iniciatīvu;

| 65. | atbalsta to, ka ES ir jāizveido vienota sistēma nepilngadīgajiem paredzēto audiovizuālo materiālu un videospēļu klasificēšanai un marķēšanai, lai Eiropas standarts kalpotu kā piemērs ārpuskopienas valstīm; |
| --- | --- |

65.

atbalsta to, ka ES ir jāizveido vienota sistēma nepilngadīgajiem paredzēto audiovizuālo materiālu un videospēļu klasificēšanai un marķēšanai, lai Eiropas standarts kalpotu kā piemērs ārpuskopienas valstīm;

| 66. | atgādina, ka pašreizējā Eiropas datorspēļu un videospēļu vecuma klasifikācijas sistēmā (PEGI) nesen tika iekļauts jauns marķējums tiešsaistes spēlēm; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina un plašāk jāatbalsta šāda veida pašregulācija spēļu marķēšanā, lai nepilngadīgos labāk aizsargātu pret neatbilstošu saturu un lai vecākus informētu par iespējamiem riskiem, kas saistīti ar spēlēm, kā arī lai viņu uzmanību pievērstu labiem piemēriem; |
| --- | --- |

66.

atgādina, ka pašreizējā Eiropas datorspēļu un videospēļu vecuma klasifikācijas sistēmā (PEGI) nesen tika iekļauts jauns marķējums tiešsaistes spēlēm; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina un plašāk jāatbalsta šāda veida pašregulācija spēļu marķēšanā, lai nepilngadīgos labāk aizsargātu pret neatbilstošu saturu un lai vecākus informētu par iespējamiem riskiem, kas saistīti ar spēlēm, kā arī lai viņu uzmanību pievērstu labiem piemēriem;

| 67. | aicina dalībvalstis pastiprināt kontroli pār to televīzijas programmu saturu, kas tiek pārraidītas laikā, kad bērnu skatītāju skaits ir vislielākais, un atbalstīt vecāku kontroli, sniedzot atbilstīgu, viendabīgu informāciju par televīzijas programmām; uzsver, ka informācijas tehnoloģijas dod bērniem papildu iespējas piekļūt televīzijas programmām jebkurā laikā no jebkura internetam pieslēgta datora; norāda, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība, lai pārskatītu plašsaziņas līdzekļu neierobežotās tiesības piekļūt bērniem un bērnu tiesības neierobežoti piekļūt plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis pastiprināt kontroli pār to televīzijas programmu saturu, kas tiek pārraidītas laikā, kad bērnu skatītāju skaits ir vislielākais, un atbalstīt vecāku kontroli, sniedzot atbilstīgu, viendabīgu informāciju par televīzijas programmām; uzsver, ka informācijas tehnoloģijas dod bērniem papildu iespējas piekļūt televīzijas programmām jebkurā laikā no jebkura internetam pieslēgta datora; norāda, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība, lai pārskatītu plašsaziņas līdzekļu neierobežotās tiesības piekļūt bērniem un bērnu tiesības neierobežoti piekļūt plašsaziņas līdzekļiem;

| 68. | norāda, ka visās dalībvalstīs ir satraucoši saasinājusies nepilngadīgo likumpārkāpumu parādība, kas saistīta ar nepilngadīgiem likumpārkāpējiem un — vairākumā gadījumu — ar upuriem, un ka šādas situācijas risināšanai ir nepieciešama integrēta politika ne vien dalībvalstu, bet arī Kopienas līmenī; tāpēc kā nepieciešamu pasākumu iesaka nekavējoties veikt šīs problēmas autoritatīvu apsekojumu un pēc tam izstrādāt Kopienas līmenī integrētu pamatprogrammu, pasākumus apkopojot trīs virzienos: profilaktiski pasākumi, sociālās integrācijas pasākumi nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem un tiesas un ārpustiesas iejaukšanās pasākumi; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka visās dalībvalstīs ir satraucoši saasinājusies nepilngadīgo likumpārkāpumu parādība, kas saistīta ar nepilngadīgiem likumpārkāpējiem un — vairākumā gadījumu — ar upuriem, un ka šādas situācijas risināšanai ir nepieciešama integrēta politika ne vien dalībvalstu, bet arī Kopienas līmenī; tāpēc kā nepieciešamu pasākumu iesaka nekavējoties veikt šīs problēmas autoritatīvu apsekojumu un pēc tam izstrādāt Kopienas līmenī integrētu pamatprogrammu, pasākumus apkopojot trīs virzienos: profilaktiski pasākumi, sociālās integrācijas pasākumi nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem un tiesas un ārpustiesas iejaukšanās pasākumi;

| 69. | uzsver, ka pastiprināti jāveicina “bērnu kultūras” attīstība, izmantojot Eiropas mēroga programmas plašsaziņas līdzekļu un kultūras jomā, un aicina Padomi un Komisiju, īstenojot inovatīvus projektus bērniem piemērotā veidā, rosināt viņos interesi par Eiropas kultūru un Eiropas valodām, kā arī veicināt bērnu vēlmi mācīties agrīnā vecumā; vienlaikus uzsver plašsaziņas līdzekļu nozīmi bērnu audzināšanā, lai, ieviešot izglītojošu saturu, veicinātu dažādu plašsaziņas līdzekļu mērķtiecīgāku izmantošanu; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka pastiprināti jāveicina “bērnu kultūras” attīstība, izmantojot Eiropas mēroga programmas plašsaziņas līdzekļu un kultūras jomā, un aicina Padomi un Komisiju, īstenojot inovatīvus projektus bērniem piemērotā veidā, rosināt viņos interesi par Eiropas kultūru un Eiropas valodām, kā arī veicināt bērnu vēlmi mācīties agrīnā vecumā; vienlaikus uzsver plašsaziņas līdzekļu nozīmi bērnu audzināšanā, lai, ieviešot izglītojošu saturu, veicinātu dažādu plašsaziņas līdzekļu mērķtiecīgāku izmantošanu;

| 70. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpmākajā stratēģijā izstrādāt visaptverošu profilakses plānu ar mērķi novērst nepilngadīgo noziedzību un uzmākšanos skolās, kā arī citu veidu kaitīgu uzvedību un īpašo problēmu, kas saistīta ar jauniešu bandām, pirmām kārtām iesaistot ģimenes un skolas, sociālos dienestus, kuri nodarbojas ar ģimeņu atbalstu, sporta un jauniešu centrus un pašus jauniešus, uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošinātas attiecīgās iespējas un veicināta viņu aktīva līdzdalība sabiedriskajā dzīvē; iesaka dalībvalstīm savstarpēji apmainīties ar labas prakses piemēriem; |
| --- | --- |

70.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpmākajā stratēģijā izstrādāt visaptverošu profilakses plānu ar mērķi novērst nepilngadīgo noziedzību un uzmākšanos skolās, kā arī citu veidu kaitīgu uzvedību un īpašo problēmu, kas saistīta ar jauniešu bandām, pirmām kārtām iesaistot ģimenes un skolas, sociālos dienestus, kuri nodarbojas ar ģimeņu atbalstu, sporta un jauniešu centrus un pašus jauniešus, uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošinātas attiecīgās iespējas un veicināta viņu aktīva līdzdalība sabiedriskajā dzīvē; iesaka dalībvalstīm savstarpēji apmainīties ar labas prakses piemēriem;

| 71. | prasa, lai tiktu izveidoti droši, labi reklamēti, konfidenciāli un pieejami mehānismi, ko bērni, viņu pārstāvji un citi varētu izmantot, lai ziņotu par vardarbību pret bērniem; visiem bērniem, tostarp tiem, kuri atrodas aprūpē un tieslietu sistēmas iestādēs, ir jāzina par šādu sūdzības iesniegšanas mehānismu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

71.

prasa, lai tiktu izveidoti droši, labi reklamēti, konfidenciāli un pieejami mehānismi, ko bērni, viņu pārstāvji un citi varētu izmantot, lai ziņotu par vardarbību pret bērniem; visiem bērniem, tostarp tiem, kuri atrodas aprūpē un tieslietu sistēmas iestādēs, ir jāzina par šādu sūdzības iesniegšanas mehānismu pastāvēšanu;

| 72. | prasa, lai dalībvalstis saskaņā ar tā 2006. gada 1. jūnija nostāju par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (11), ievieš sistēmu piekļuvei informācijai par notiesājošiem spriedumiem, kas pieņemti saistībā ar ļaunprātīgiem nodarījumiem pret bērniem, lai visā Eiropas Savienībā nodrošinātu, ka personas, kuras pēc notiesājoša sprieduma par seksuālu izmantošanu atzītas par nepiemērotām darbam ar bērniem, nevarētu strādāt noteiktās profesijās, kuras saistītas ar kontaktiem ar bērniem; uzskata, ka ir jāievieš pasākumi, lai novērstu recidīvus, piemēram, kad persona, kas notiesāta par seksuāliem noziegumiem pret bērniem, dodas uz ārvalstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē progresu, kas Padomē panākts attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par valstī piespriestajiem notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, un prasa Padomei ātri rīkoties, lai ar Eiropas tīklu starpniecību savstarpēji savienotu dalībvalstu krimināllietu datubāzes; |
| --- | --- |

72.

prasa, lai dalībvalstis saskaņā ar tā 2006. gada 1. jūnija nostāju par Beļģijas Karalistes iniciatīvu Padomei pieņemt pamatlēmumu par to, lai Eiropas Savienībā atzītu un īstenotu aizliegumus, ko uzliek tiesas spriedumi par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti pret bērniem (11), ievieš sistēmu piekļuvei informācijai par notiesājošiem spriedumiem, kas pieņemti saistībā ar ļaunprātīgiem nodarījumiem pret bērniem, lai visā Eiropas Savienībā nodrošinātu, ka personas, kuras pēc notiesājoša sprieduma par seksuālu izmantošanu atzītas par nepiemērotām darbam ar bērniem, nevarētu strādāt noteiktās profesijās, kuras saistītas ar kontaktiem ar bērniem; uzskata, ka ir jāievieš pasākumi, lai novērstu recidīvus, piemēram, kad persona, kas notiesāta par seksuāliem noziegumiem pret bērniem, dodas uz ārvalstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē progresu, kas Padomē panākts attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par valstī piespriestajiem notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, un prasa Padomei ātri rīkoties, lai ar Eiropas tīklu starpniecību savstarpēji savienotu dalībvalstu krimināllietu datubāzes;

| 73. | prasa veikt pasākumus, lai novērstu narkotiku un alkohola pārdošanu un patērēšanu izglītības iestādēs un to apkārtnē un lai bērniem sniegtu informāciju par briesmām, kas saistītas ar alkoholu un narkotikām; |
| --- | --- |

73.

prasa veikt pasākumus, lai novērstu narkotiku un alkohola pārdošanu un patērēšanu izglītības iestādēs un to apkārtnē un lai bērniem sniegtu informāciju par briesmām, kas saistītas ar alkoholu un narkotikām;

| 74. | prasa, lai dalībvalstis vienotos par kopēju izpratni saistībā ar to, kas ir uzskatāms par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu, jo tām pagaidām ir atšķirīgi tiesību aktu noteikumi, piemēram. attiecībā uz vecumu, kad var stāties laulībā; |
| --- | --- |

74.

prasa, lai dalībvalstis vienotos par kopēju izpratni saistībā ar to, kas ir uzskatāms par bērnu ļaunprātīgu izmantošanu, jo tām pagaidām ir atšķirīgi tiesību aktu noteikumi, piemēram. attiecībā uz vecumu, kad var stāties laulībā;

| 75. | prasa, lai bērniem tiktu nodrošināta efektīva aizsardzība pret seksuālo izmantošanu, tostarp visās dalībvalstīs nosakot, ka sekstūrisms, kurā ir iesaistīti bērni, ir noziegums, un attiecinot uz to eksteritoriālas krimināltiesības; prasa, lai ikvienu ES iedzīvotāju, kas izdarījis noziegumu kādā trešā valstī, tiesātu saskaņā ar vienotām eksteritoriālām krimināltiesībām, kuras piemērotu visā ES saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju; |
| --- | --- |

75.

prasa, lai bērniem tiktu nodrošināta efektīva aizsardzība pret seksuālo izmantošanu, tostarp visās dalībvalstīs nosakot, ka sekstūrisms, kurā ir iesaistīti bērni, ir noziegums, un attiecinot uz to eksteritoriālas krimināltiesības; prasa, lai ikvienu ES iedzīvotāju, kas izdarījis noziegumu kādā trešā valstī, tiesātu saskaņā ar vienotām eksteritoriālām krimināltiesībām, kuras piemērotu visā ES saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju;

| 76. | prasa pienācīgi pilnvarot Eiropolu sadarbībai ar dalībvalstu un to valstu policijas spēkiem, kuras skar šāda veida tūrisms, lai varētu veikt izmeklēšanu ar mērķi identificēt šādu noziegumu izdarītājus, un šajā sakarā prasa izveidot Eiropas kontaktpersonu amatus; prasa paredzēt atbilstīgus pasākumus seksuālās ekspluatācijas upuru, kas tikuši atbrīvoti no izmantotājiem, rehabilitācijai un iekļaušanai sabiedrībā; tāpat aicina sniegt plašāku informāciju par bērnu sekstūrismu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

76.

prasa pienācīgi pilnvarot Eiropolu sadarbībai ar dalībvalstu un to valstu policijas spēkiem, kuras skar šāda veida tūrisms, lai varētu veikt izmeklēšanu ar mērķi identificēt šādu noziegumu izdarītājus, un šajā sakarā prasa izveidot Eiropas kontaktpersonu amatus; prasa paredzēt atbilstīgus pasākumus seksuālās ekspluatācijas upuru, kas tikuši atbrīvoti no izmantotājiem, rehabilitācijai un iekļaušanai sabiedrībā; tāpat aicina sniegt plašāku informāciju par bērnu sekstūrismu dalībvalstīs;

| 77. | mudina dalībvalstis izveidot tiesisku regulējumu, lai sodītu personas, kas nodarbojas ar bērnu sekstūrismu, un aicina dalībvalstis un Komisiju izpētīt iespēju pieņemt saskaņotu ES stratēģiju pret bērnu sekstūrismu, kā arī parakstīt un popularizēt viesnīcu un tūrisma nozarē tādus rīcības kodeksus kā ANO Bērnu fonda 2004. gada 21. aprīļaECPAT
   (12) rīcības kodekss par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu ceļojumu un tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

77.

mudina dalībvalstis izveidot tiesisku regulējumu, lai sodītu personas, kas nodarbojas ar bērnu sekstūrismu, un aicina dalībvalstis un Komisiju izpētīt iespēju pieņemt saskaņotu ES stratēģiju pret bērnu sekstūrismu, kā arī parakstīt un popularizēt viesnīcu un tūrisma nozarē tādus rīcības kodeksus kā ANO Bērnu fonda 2004. gada 21. aprīļaECPAT
   (12) rīcības kodekss par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu ceļojumu un tūrisma nozarē;

| 78. | uzsver to, ka komerciālas seksuālas izmantošanas, piemēram, prostitūcijas un bērnu pornogrāfijas ražošanas, kā arī piespiedu laulību nolūkos notikušas bērnu tirdzniecības upuru lielais vairākums ir pusaudzes, no kā izriet, ka cilvēku tirdzniecība ir nopietna ar dzimumu saistīta problēma; turklāt uzsver, ka pat grupās, kas iesaistītas mēģinājumos kontrolēt un apturēt cilvēku tirdzniecību, joprojām pastāv tradicionālie uzskati par attiecībām starp dzimumiem un tradicionālā izpratne par sieviešu un meiteņu lomu; |
| --- | --- |

78.

uzsver to, ka komerciālas seksuālas izmantošanas, piemēram, prostitūcijas un bērnu pornogrāfijas ražošanas, kā arī piespiedu laulību nolūkos notikušas bērnu tirdzniecības upuru lielais vairākums ir pusaudzes, no kā izriet, ka cilvēku tirdzniecība ir nopietna ar dzimumu saistīta problēma; turklāt uzsver, ka pat grupās, kas iesaistītas mēģinājumos kontrolēt un apturēt cilvēku tirdzniecību, joprojām pastāv tradicionālie uzskati par attiecībām starp dzimumiem un tradicionālā izpratne par sieviešu un meiteņu lomu;

| 79. | aicina, lai visas dalībvalstis bērnu, kas pieredzējis sadzīves vardarbību, uzskatītu par nozieguma upuri; |
| --- | --- |

79.

aicina, lai visas dalībvalstis bērnu, kas pieredzējis sadzīves vardarbību, uzskatītu par nozieguma upuri;

| 80. | aicina visas dalībvalstis, kas nav vēl ratificējušas 2000. gadā Palermo pieņemto Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kas papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ratificēt šo protokolu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, cita starpā atļaujot cilvēku tirdzniecības upuriem pagaidām vai pastāvīgi palikt attiecīgās valsts teritorijā; |
| --- | --- |

80.

aicina visas dalībvalstis, kas nav vēl ratificējušas 2000. gadā Palermo pieņemto Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kas papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ratificēt šo protokolu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, cita starpā atļaujot cilvēku tirdzniecības upuriem pagaidām vai pastāvīgi palikt attiecīgās valsts teritorijā;

| 81. | iesaka turpmākajā stratēģijā pievērst īpašu uzmanību no nevērīgas vai sliktas izturēšanās, izmantošanas un tiešas un/vai netiešas vardarbības cietušu bērnu medicīniskai, psiholoģiskai un sociālai aprūpei, pirmām kārtām ievērojot bērna intereses un dzimumu aspektu; atgādina, ka netiešas vardarbības ietekme uz bērnu labklājību un šīs vardarbības novēršana ir jāietver Komisijas darba kārtībā; uzsver, ka šīs problēmas bieži ir saistītas ar ģimeņu nabadzību un sociālo atstumtību un ka jaunajā sociālajā politikā vajadzīgs lielāks uzsvars uz solidaritāti, lai šīs problēmas atrisinātu; |
| --- | --- |

81.

iesaka turpmākajā stratēģijā pievērst īpašu uzmanību no nevērīgas vai sliktas izturēšanās, izmantošanas un tiešas un/vai netiešas vardarbības cietušu bērnu medicīniskai, psiholoģiskai un sociālai aprūpei, pirmām kārtām ievērojot bērna intereses un dzimumu aspektu; atgādina, ka netiešas vardarbības ietekme uz bērnu labklājību un šīs vardarbības novēršana ir jāietver Komisijas darba kārtībā; uzsver, ka šīs problēmas bieži ir saistītas ar ģimeņu nabadzību un sociālo atstumtību un ka jaunajā sociālajā politikā vajadzīgs lielāks uzsvars uz solidaritāti, lai šīs problēmas atrisinātu;

| 82. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt lomu, kāda ir pieprasījumam gan attiecībā uz bērnu seksuālo izmantošanu, gan citām bērnu ekspluatācijas formām; prasa, lai tad, kad tas tiks noskaidrots, veiktu pasākumus, lai šo pieprasījumu samazinātu, cita starpā ar kampaņām, kas vērstas uz sabiedrību; uzskata bērnu tirdzniecību par organizētās noziedzības formu un tāpēc prasa, lai dalībvalstis veltītu kopīgus centienus šādu noziegumu apkarošanai; aicina dalībvalstis bērnu tiesībām uz aizsardzību piešķirt prioritāti; |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt lomu, kāda ir pieprasījumam gan attiecībā uz bērnu seksuālo izmantošanu, gan citām bērnu ekspluatācijas formām; prasa, lai tad, kad tas tiks noskaidrots, veiktu pasākumus, lai šo pieprasījumu samazinātu, cita starpā ar kampaņām, kas vērstas uz sabiedrību; uzskata bērnu tirdzniecību par organizētās noziedzības formu un tāpēc prasa, lai dalībvalstis veltītu kopīgus centienus šādu noziegumu apkarošanai; aicina dalībvalstis bērnu tiesībām uz aizsardzību piešķirt prioritāti;

| 83. | aicina visas dalībvalstis atzīt, ka starp seksuāli izmantotajiem bērniem ir nesamērīgi liela meiteņu daļa un ka tāpēc pasākumos, kas tiek veikti, lai izbeigtu bērnu seksuālo izmantošanu, ir jāparedz dzimumu aspekts; |
| --- | --- |

83.

aicina visas dalībvalstis atzīt, ka starp seksuāli izmantotajiem bērniem ir nesamērīgi liela meiteņu daļa un ka tāpēc pasākumos, kas tiek veikti, lai izbeigtu bērnu seksuālo izmantošanu, ir jāparedz dzimumu aspekts;

| 84. | uzskata, ka dzimuma aspekta ievērošana attiecībās starp meitenēm un zēniem dzīves agrīnajos posmos ir priekšnoteikums dzimumu līdztiesībai dzīves cikla pārējos posmos; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka dzimuma aspekta ievērošana attiecībās starp meitenēm un zēniem dzīves agrīnajos posmos ir priekšnoteikums dzimumu līdztiesībai dzīves cikla pārējos posmos;

| 85. | aicina nepilngadīgajiem proporcionāli izdarītā noziedzīgā nodarījuma smagumam paredzēt sodus, kas aizstātu ieslodzījumu, un garantēt pāraudzināšanas pasākumus, piemēram, jauniešu kopienas dienestu, šo personu turpmākai sociālajai un profesionālajai reintegrācijai, ņemot vērā nepieciešamību nepilngadīgajiem mācīt, ka viņiem ir ne vien tiesības, bet arī pienākumi, vienlaikus ņemot vērā, ka nepilngadīgo ieslodzīšana ir īstenojama tikai ārkārtas gadījumā un uz iespējami īsāku laiku; tāpat prasa ar izglītības pasākumu palīdzību nodrošināt sociālo un profesionālo reintegrāciju; uzskata, ka pāraudzināšanas pasākumu mērķim cita starpā jābūt tādu zināšanu un instrumentu sniegšanai jauniešiem, kas nepieciešami, sastopoties ar reālajiem apstākļiem, kuros viņiem jādzīvo, un tas nozīmē, ka viņiem ir jāizskaidro pienākums ievērot citu tiesības, kā arī pienākums pakļauties sabiedrībā pieņemtajiem likumiem un normām; uzskata, ka, lai jaunieši varētu kļūt par atbildīgiem indivīdiem, ir svarīgi viņus iesaistīt un dot viņiem tiesības ietekmēt savu stāvokli un jautājumus, kas uz viņiem attiecas; |
| --- | --- |

85.

aicina nepilngadīgajiem proporcionāli izdarītā noziedzīgā nodarījuma smagumam paredzēt sodus, kas aizstātu ieslodzījumu, un garantēt pāraudzināšanas pasākumus, piemēram, jauniešu kopienas dienestu, šo personu turpmākai sociālajai un profesionālajai reintegrācijai, ņemot vērā nepieciešamību nepilngadīgajiem mācīt, ka viņiem ir ne vien tiesības, bet arī pienākumi, vienlaikus ņemot vērā, ka nepilngadīgo ieslodzīšana ir īstenojama tikai ārkārtas gadījumā un uz iespējami īsāku laiku; tāpat prasa ar izglītības pasākumu palīdzību nodrošināt sociālo un profesionālo reintegrāciju; uzskata, ka pāraudzināšanas pasākumu mērķim cita starpā jābūt tādu zināšanu un instrumentu sniegšanai jauniešiem, kas nepieciešami, sastopoties ar reālajiem apstākļiem, kuros viņiem jādzīvo, un tas nozīmē, ka viņiem ir jāizskaidro pienākums ievērot citu tiesības, kā arī pienākums pakļauties sabiedrībā pieņemtajiem likumiem un normām; uzskata, ka, lai jaunieši varētu kļūt par atbildīgiem indivīdiem, ir svarīgi viņus iesaistīt un dot viņiem tiesības ietekmēt savu stāvokli un jautājumus, kas uz viņiem attiecas;

| 86. | atzīmē, ka kriminālatbildības vecums pašlaik nav vienāds visās ES dalībvalstīs, un prasa, lai Komisija veic pētījumu par dalībvalstu dažādajām nostājām attiecībā uz kriminālatbildības vecumu; to rīcību attiecībā uz nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, kā arī par efektīvām nepilngadīgo noziedzības profilakses valstu stratēģijām; |
| --- | --- |

86.

atzīmē, ka kriminālatbildības vecums pašlaik nav vienāds visās ES dalībvalstīs, un prasa, lai Komisija veic pētījumu par dalībvalstu dažādajām nostājām attiecībā uz kriminālatbildības vecumu; to rīcību attiecībā uz nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, kā arī par efektīvām nepilngadīgo noziedzības profilakses valstu stratēģijām;

| 87. | uzsver nepieciešamību sniegt īpašu apmācību juristiem (tiesnešiem, advokātiem, sociālajiem darbiniekiem un policijas amatpersonām), kas tieslietu nozarē strādā ar nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

87.

uzsver nepieciešamību sniegt īpašu apmācību juristiem (tiesnešiem, advokātiem, sociālajiem darbiniekiem un policijas amatpersonām), kas tieslietu nozarē strādā ar nepilngadīgajiem;

| 88. | pauž vēlmi, lai Eiropas Cilvēktiesību tiesā tiktu izveidota specializēta bērnu tiesību palāta; |
| --- | --- |

88.

pauž vēlmi, lai Eiropas Cilvēktiesību tiesā tiktu izveidota specializēta bērnu tiesību palāta;

| 89. | prasa dalībvalstīs ieviest nopietnus pasākumus, lai aizliegtu visus dažādos bērnu ekspluatācijas veidus, tostarp ekspluatāciju prostitūcijas vai citu seksuālās izmantošanas veidu nolūkā, piespiedu darbu vai pakalpojumus, verdzību vai verdzībai vai kalpībai līdzīgu praksi, bērnu izmantošanu saistībā ar ubagošanu, nelegālas darbības, sportu un līdzīgas darbības, nelikumīgu adopciju, piespiedu laulības vai jebkādus citus ekspluatācijas veidus; |
| --- | --- |

89.

prasa dalībvalstīs ieviest nopietnus pasākumus, lai aizliegtu visus dažādos bērnu ekspluatācijas veidus, tostarp ekspluatāciju prostitūcijas vai citu seksuālās izmantošanas veidu nolūkā, piespiedu darbu vai pakalpojumus, verdzību vai verdzībai vai kalpībai līdzīgu praksi, bērnu izmantošanu saistībā ar ubagošanu, nelegālas darbības, sportu un līdzīgas darbības, nelikumīgu adopciju, piespiedu laulības vai jebkādus citus ekspluatācijas veidus;

| 90. | prasa, lai tiktu risināta bērnu starptautiskas nolaupīšanas problēma, kura bieži vien ir saistīta ar konfliktiem starp vecākiem, kad tie vairs nedzīvo kopā vai šķir laulību, visos apstākļos par galveno apsvērumu uzskatot bērna intereses; |
| --- | --- |

90.

prasa, lai tiktu risināta bērnu starptautiskas nolaupīšanas problēma, kura bieži vien ir saistīta ar konfliktiem starp vecākiem, kad tie vairs nedzīvo kopā vai šķir laulību, visos apstākļos par galveno apsvērumu uzskatot bērna intereses;

| 91. | uzsver, ka ANO Bērna tiesību konvencijas 3. pants nosaka, ka “visās darbībās attiecībā uz bērniem neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātiestādes, kas nodarbojas ar sociālās nodrošināšanas jautājumiem, tiesas, administratīvie vai likumdošanas orgāni, uzmanība pirmām kārtām tiek veltīta tam, lai vislabāk nodrošinātu bērna intereses”; Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (Hāgas Konvencija) interpretācija parāda, ka bērna intereses jāsaprot kā bērna ātra atdošana pēc nolaupīšanas; tomēr bērna intereses ietver kaut ko vairāk nekā vienkāršu atdošanu, piemēram, drošu tiešo fizisko vidi, pieķeršanās gaisotni, atbalstošu, elastīgu ģimenes struktūru, vecāku veiktu atbilstošu sociālo lomu modelēšanu, audzināšanas un gādības pastāvīgumu, kā arī pienācīgus sadzīves apstākļus; Hāgas Konvencijā šie kritēriji netiek ņemti vērā, piemēram, tajā netiek apskatīts, ko uzskata par vecākiem, kuri nolaupījuši bērnu, kā arī tas, vai šiem vecākiem ir uzticēts vecāku aizgādības pienākums vai ne, cik vecs ir bērns, cik ilgu laiku bērns jau ir pavadījis citā valstī, vai bērns iet skolā un vai viņam tur jau ir draugi utt.; var secināt, ka, neraugoties uz Hāgas Konvencijas un Regulas (EK) Nr. 2201/2003 “labajiem nodomiem”, bērna tiesības bieži vien nav labi aizsargātas; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu bērna tiesību aizsardzību arī šajā ziņā, un aicina to šim nolūkam izvirzīt priekšlikumus; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka ANO Bērna tiesību konvencijas 3. pants nosaka, ka “visās darbībās attiecībā uz bērniem neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātiestādes, kas nodarbojas ar sociālās nodrošināšanas jautājumiem, tiesas, administratīvie vai likumdošanas orgāni, uzmanība pirmām kārtām tiek veltīta tam, lai vislabāk nodrošinātu bērna intereses”; Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (Hāgas Konvencija) interpretācija parāda, ka bērna intereses jāsaprot kā bērna ātra atdošana pēc nolaupīšanas; tomēr bērna intereses ietver kaut ko vairāk nekā vienkāršu atdošanu, piemēram, drošu tiešo fizisko vidi, pieķeršanās gaisotni, atbalstošu, elastīgu ģimenes struktūru, vecāku veiktu atbilstošu sociālo lomu modelēšanu, audzināšanas un gādības pastāvīgumu, kā arī pienācīgus sadzīves apstākļus; Hāgas Konvencijā šie kritēriji netiek ņemti vērā, piemēram, tajā netiek apskatīts, ko uzskata par vecākiem, kuri nolaupījuši bērnu, kā arī tas, vai šiem vecākiem ir uzticēts vecāku aizgādības pienākums vai ne, cik vecs ir bērns, cik ilgu laiku bērns jau ir pavadījis citā valstī, vai bērns iet skolā un vai viņam tur jau ir draugi utt.; var secināt, ka, neraugoties uz Hāgas Konvencijas un Regulas (EK) Nr. 2201/2003 “labajiem nodomiem”, bērna tiesības bieži vien nav labi aizsargātas; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu bērna tiesību aizsardzību arī šajā ziņā, un aicina to šim nolūkam izvirzīt priekšlikumus;

| 92. | prasa, lai nekavējoties tiktu ieviesti atbilstoši pasākumi pazudušu un nolaupītu bērnu meklēšanai un identificēšanai; tostarp, izmantojot Šengenas Informācijas sistēmu, lai nepieļautu, ka viņi šķērso robežas; atzinīgi vērtē Eiropas tālruņa numura ieviešanu palīdzībai bērnu pazušanas gadījumos un attiecīgo NVO rīcību un aicina Komisiju veicināt Eiropas atklāto tālruņa aģentūru bērniem un jauniešiem, kam ir problēmas; |
| --- | --- |

92.

prasa, lai nekavējoties tiktu ieviesti atbilstoši pasākumi pazudušu un nolaupītu bērnu meklēšanai un identificēšanai; tostarp, izmantojot Šengenas Informācijas sistēmu, lai nepieļautu, ka viņi šķērso robežas; atzinīgi vērtē Eiropas tālruņa numura ieviešanu palīdzībai bērnu pazušanas gadījumos un attiecīgo NVO rīcību un aicina Komisiju veicināt Eiropas atklāto tālruņa aģentūru bērniem un jauniešiem, kam ir problēmas;

| 93. | aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis īstenot ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas A/RES/46/121, A/RES/47/134 un A/RES/49/179 par cilvēktiesībām un galēju nabadzību, A/RES/47/196 par Starptautiskās Nabadzības izskaušanas dienas noteikšanu un A/RES/50/107 par Starptautiskā Nabadzības izskaušanas gada atzīmēšanu un par Apvienoto Nāciju Organizācijas pirmās nabadzības izskaušanas desmitgades pasludināšanu, kā arī ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes dokumentus E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 un E/CN.4/1990/15 par cilvēktiesībām un galēju nabadzību, E/CN.4/1996/25 par tiesībām uz attīstību un E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 par ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

93.

aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis īstenot ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas A/RES/46/121, A/RES/47/134 un A/RES/49/179 par cilvēktiesībām un galēju nabadzību, A/RES/47/196 par Starptautiskās Nabadzības izskaušanas dienas noteikšanu un A/RES/50/107 par Starptautiskā Nabadzības izskaušanas gada atzīmēšanu un par Apvienoto Nāciju Organizācijas pirmās nabadzības izskaušanas desmitgades pasludināšanu, kā arī ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes dokumentus E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 un E/CN.4/1990/15 par cilvēktiesībām un galēju nabadzību, E/CN.4/1996/25 par tiesībām uz attīstību un E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 par ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību īstenošanu;

Nabadzība un diskriminācija

| 94. | atgādina, ka Eiropas Savienībā 19 % bērnu dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka tāpēc ir jāparedz atbilstīgi palīdzības pasākumi, jo īpaši viņu ģimenēm, pielāgojot tos bērnu vajadzībām, un aicina dalībvalstis pieņemt vērienīgus un īstenojamus mērķus, lai samazinātu un zināmos apstākļos izskaustu bērnu nabadzību; |
| --- | --- |

94.

atgādina, ka Eiropas Savienībā 19 % bērnu dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka tāpēc ir jāparedz atbilstīgi palīdzības pasākumi, jo īpaši viņu ģimenēm, pielāgojot tos bērnu vajadzībām, un aicina dalībvalstis pieņemt vērienīgus un īstenojamus mērķus, lai samazinātu un zināmos apstākļos izskaustu bērnu nabadzību;

| 95. | atbalsta piemērotu struktūru veidošanu dalībvalstīs, lai palīdzētu bērniem un vecākiem pielāgoties mainīgajiem ģimeņu apstākļiem; |
| --- | --- |

95.

atbalsta piemērotu struktūru veidošanu dalībvalstīs, lai palīdzētu bērniem un vecākiem pielāgoties mainīgajiem ģimeņu apstākļiem;

| 96. | aicina Komisiju veikt pasākumus, lai ļautu bērniem izbaudīt bērnības gadus un piedalīties bērnu pasākumos, neciešot no sociālās diskriminācijas vai atstumtības; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju veikt pasākumus, lai ļautu bērniem izbaudīt bērnības gadus un piedalīties bērnu pasākumos, neciešot no sociālās diskriminācijas vai atstumtības;

| 97. | aicina Komisiju visās attiecīgajās attīstības stratēģijās, tostarp nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentos un indikatīvajās programmās, censties iekļaut stratēģijas, kas konkrēti risina bērnu nabadzības, jauniešu nodarbinātības un minoritāšu sociālās integrācijas jautājumus; |
| --- | --- |

97.

aicina Komisiju visās attiecīgajās attīstības stratēģijās, tostarp nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentos un indikatīvajās programmās, censties iekļaut stratēģijas, kas konkrēti risina bērnu nabadzības, jauniešu nodarbinātības un minoritāšu sociālās integrācijas jautājumus;

| 98. | aicina attiecīgās iestādes nodrošināt bērniem iespēju sniegt reālu ieguldījumu cīņā pret nabadzību; vēloties cīņā pret bērnu nabadzību nodrošināt lielāku efektivitāti, prasa, lai visas iesaistītās puses, tostarp nabadzīgākie bērni, patiešām aktīvi rīkotos šo galējas nabadzības izskaušanas projektu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

98.

aicina attiecīgās iestādes nodrošināt bērniem iespēju sniegt reālu ieguldījumu cīņā pret nabadzību; vēloties cīņā pret bērnu nabadzību nodrošināt lielāku efektivitāti, prasa, lai visas iesaistītās puses, tostarp nabadzīgākie bērni, patiešām aktīvi rīkotos šo galējas nabadzības izskaušanas projektu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā;

| 99. | uzstāj, ka cīņa pret bērnu komerciālo seksuālo ekspluatāciju, tas ir, pret bērnu tirdzniecību seksuāliem nolūkiem, bērnu pornogrāfiju un bērnu sekstūrismu, ir jāpadara par vienu no stratēģijas galvenajiem mērķiem darbībai gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, jo īpaši ņemot vērā ANO Tūkstošgades mērķus; norāda, ka nabadzība bieži vien ir viens no galvenajiem cēloņiem sociālās atstumtības parādībai, diskriminācijai un bērna pakļaušanai briesmām; tomēr uzskata, ka bērnu komerciālās seksuālās ekspluatācijas īstais cēlonis ir meklējams pieprasījumā pēc seksa ar bērniem un organizētajā noziedzībā, kas ir gatava izmantot situācijas, kurās bērns tiek pakļauts riskam; |
| --- | --- |

99.

uzstāj, ka cīņa pret bērnu komerciālo seksuālo ekspluatāciju, tas ir, pret bērnu tirdzniecību seksuāliem nolūkiem, bērnu pornogrāfiju un bērnu sekstūrismu, ir jāpadara par vienu no stratēģijas galvenajiem mērķiem darbībai gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, jo īpaši ņemot vērā ANO Tūkstošgades mērķus; norāda, ka nabadzība bieži vien ir viens no galvenajiem cēloņiem sociālās atstumtības parādībai, diskriminācijai un bērna pakļaušanai briesmām; tomēr uzskata, ka bērnu komerciālās seksuālās ekspluatācijas īstais cēlonis ir meklējams pieprasījumā pēc seksa ar bērniem un organizētajā noziedzībā, kas ir gatava izmantot situācijas, kurās bērns tiek pakļauts riskam;

| 100. | prasa, lai tiktu apsvērta iespēja sniegt psihosociālo aprūpi un emocionālo atbalstu bērniem, kas dzīvo tādos grūtos apstākļos kā bruņota konflikta un krīzes situācijas, pārvietotiem bērniem vai bērniem, kas dzīvo galējā nabadzībā; |
| --- | --- |

100.

prasa, lai tiktu apsvērta iespēja sniegt psihosociālo aprūpi un emocionālo atbalstu bērniem, kas dzīvo tādos grūtos apstākļos kā bruņota konflikta un krīzes situācijas, pārvietotiem bērniem vai bērniem, kas dzīvo galējā nabadzībā;

| 101. | aicina dalībvalstis īstenot bērnu atbalsta un aizsardzības pienākumus, lai visus bērnus aizsargātu pret nepilnvērtīga uztura, slimību, sliktas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas risku neatkarīgi no viņu vai viņu vecāku sociālā un/vai juridiskā statusa; |
| --- | --- |

101.

aicina dalībvalstis īstenot bērnu atbalsta un aizsardzības pienākumus, lai visus bērnus aizsargātu pret nepilnvērtīga uztura, slimību, sliktas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas risku neatkarīgi no viņu vai viņu vecāku sociālā un/vai juridiskā statusa;

| 102. | prasa, lai Komisija iesniedz direktīvas priekšlikumu, aptverot visus diskriminācijas veidus, kas minēti EK līguma 13. pantā, un visas nozares, kas minētas Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvā 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (13); |
| --- | --- |

102.

prasa, lai Komisija iesniedz direktīvas priekšlikumu, aptverot visus diskriminācijas veidus, kas minēti EK līguma 13. pantā, un visas nozares, kas minētas Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvā 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (13);

| 103. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību visiem diskriminācijas veidiem, kas skar bērnus, tostarp tādu bērnu diskriminācijai, kuri cieš no mācīšanās grūtībām (tādām kā disleksija, diskalkulija vai dispraksija) vai no citiem dažādu traucējumu veidiem; |
| --- | --- |

103.

aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību visiem diskriminācijas veidiem, kas skar bērnus, tostarp tādu bērnu diskriminācijai, kuri cieš no mācīšanās grūtībām (tādām kā disleksija, diskalkulija vai dispraksija) vai no citiem dažādu traucējumu veidiem;

| 104. | atzinīgi vērtē to, ka darbojas daudzas NVO un daudzi brīvprātīgie, kas veido draudzības un solidaritātes saiknes ar vismazāk aizsargātajiem bērniem un bērniem, kas dzīvo dažādos sociālajos apstākļos, lai cīnītos ar nabadzību un sociālo atstumtību; aicina ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt, ka arī nabadzīgākie bērni varētu gūt labumu no Kopienas projektiem un ka Eiropas Brīvprātīgo dienests savām organizācijām sniegtu vairāk iespēju uzņemt gados jaunus brīvprātīgos; |
| --- | --- |

104.

atzinīgi vērtē to, ka darbojas daudzas NVO un daudzi brīvprātīgie, kas veido draudzības un solidaritātes saiknes ar vismazāk aizsargātajiem bērniem un bērniem, kas dzīvo dažādos sociālajos apstākļos, lai cīnītos ar nabadzību un sociālo atstumtību; aicina ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt, ka arī nabadzīgākie bērni varētu gūt labumu no Kopienas projektiem un ka Eiropas Brīvprātīgo dienests savām organizācijām sniegtu vairāk iespēju uzņemt gados jaunus brīvprātīgos;

| 105. | prasa, lai mērķtiecīgus pasākumus veiktu jo īpaši attiecībā uz romu bērniem un citu mazākumtautību kopienu bērniem, lai tādējādi izbeigtu diskrimināciju, segregāciju, sociālo un ar izglītību saistīto atstumtību, kā arī ekspluatāciju, kuras upuri viņi bieži kļūst; aicina dalībvalstis veikt arī pasākumus, lai izskaustu romu bērnu nesamērīgi lielo īpatsvaru iestādēs personām ar garīgās attīstības traucējumiem; turklāt prasa veicināt izglītošanas kampaņas un pasākumus ar mērķi samazināt pārmērīgi lielo skolu nebeigušo skaitu, kā arī sekmēt profilaktiskos veselības aizsardzības un palīdzības projektus, tostarp vakcinācijas; |
| --- | --- |

105.

prasa, lai mērķtiecīgus pasākumus veiktu jo īpaši attiecībā uz romu bērniem un citu mazākumtautību kopienu bērniem, lai tādējādi izbeigtu diskrimināciju, segregāciju, sociālo un ar izglītību saistīto atstumtību, kā arī ekspluatāciju, kuras upuri viņi bieži kļūst; aicina dalībvalstis veikt arī pasākumus, lai izskaustu romu bērnu nesamērīgi lielo īpatsvaru iestādēs personām ar garīgās attīstības traucējumiem; turklāt prasa veicināt izglītošanas kampaņas un pasākumus ar mērķi samazināt pārmērīgi lielo skolu nebeigušo skaitu, kā arī sekmēt profilaktiskos veselības aizsardzības un palīdzības projektus, tostarp vakcinācijas;

| 106. | uzskata, ka ES ir jāizvirza mērķis nodrošināt, ka ES nav bērnu bez pajumtes vai ielas bērnu; prasa veikt atbilstīgus un mērķtiecīgus pasākumus, lai palīdzētu bērniem bez pajumtes un ielas bērniem, jo vairākums no viņiem ir smagi traumēti un sociāli izstumti, nesaņem oficiālo izglītību un veselības aprūpi, ir īpaši neaizsargāti pret iespēju kļūt par cilvēku tirdzniecības (ieskaitot prostitūcijas, orgānu tirdzniecības un nelikumīgas adopcijas), narkomānijas un noziedzības upuriem vai bieži vien ir spiesti ubagot; |
| --- | --- |

106.

uzskata, ka ES ir jāizvirza mērķis nodrošināt, ka ES nav bērnu bez pajumtes vai ielas bērnu; prasa veikt atbilstīgus un mērķtiecīgus pasākumus, lai palīdzētu bērniem bez pajumtes un ielas bērniem, jo vairākums no viņiem ir smagi traumēti un sociāli izstumti, nesaņem oficiālo izglītību un veselības aprūpi, ir īpaši neaizsargāti pret iespēju kļūt par cilvēku tirdzniecības (ieskaitot prostitūcijas, orgānu tirdzniecības un nelikumīgas adopcijas), narkomānijas un noziedzības upuriem vai bieži vien ir spiesti ubagot;

| 107. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka tūkstošiem ielas bērnu un bērnu, kas spiesti ubagot, ir nopietna sociāla un cilvēktiesību problēma, kas veido ANO Bērna tiesību konvencijas pārkāpumu, un turklāt aicina dalībvalstis ieviest sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par ubagot spiestu bērnu degradēšanu; |
| --- | --- |

107.

aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka tūkstošiem ielas bērnu un bērnu, kas spiesti ubagot, ir nopietna sociāla un cilvēktiesību problēma, kas veido ANO Bērna tiesību konvencijas pārkāpumu, un turklāt aicina dalībvalstis ieviest sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par ubagot spiestu bērnu degradēšanu;

| 108. | aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un pilsoniskās sabiedrības organizācijas veikt pasākumus, lai katram bērnam būtu iespēja piederēt kādai bērnu grupai vai asociācijai, lai varētu tikties ar citiem bērniem un apmainīties domām; tāpēc prasa, lai pieaugušie veiktu atbalsta pasākumus, nodrošinot, ka ikviens bērns var justies piederīgs kādai grupai un ka viņš tajā varētu izteikties; tāpēc aicina dalībvalstis un kompetentās organizācijas veicināt projektus, kuru mērķis ir dot bērniem iespēju paust savu viedokli, piemēram, kopienu padomēs vai bērnu parlamentos, vienlaikus rūpējoties par to, lai tajos piedalītos bērni, kas ir visvairāk atstumti; |
| --- | --- |

108.

aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un pilsoniskās sabiedrības organizācijas veikt pasākumus, lai katram bērnam būtu iespēja piederēt kādai bērnu grupai vai asociācijai, lai varētu tikties ar citiem bērniem un apmainīties domām; tāpēc prasa, lai pieaugušie veiktu atbalsta pasākumus, nodrošinot, ka ikviens bērns var justies piederīgs kādai grupai un ka viņš tajā varētu izteikties; tāpēc aicina dalībvalstis un kompetentās organizācijas veicināt projektus, kuru mērķis ir dot bērniem iespēju paust savu viedokli, piemēram, kopienu padomēs vai bērnu parlamentos, vienlaikus rūpējoties par to, lai tajos piedalītos bērni, kas ir visvairāk atstumti;

| 109. | prasa apsvērt iespēju izstrādāt Kopienas instrumentu adopcijas jomā, kurš tiktu sagatavots saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvenciju un citām attiecīgajām starptautiskajām normām un ar kuru uzlabotu procedūru kvalitāti attiecībā uz informācijas pakalpojumiem, sagatavošanu starptautiskajām adopcijām, starptautiskās adopcijas pieteikumu izskatīšanu un pēcadopcijas pakalpojumiem, ņemot vērā, ka visas starptautiskās konvencijas saistībā ar bērnu tiesību aizsardzību atzīst pamestu bērnu vai bāreņu tiesības uz ģimeni un tiesības būt aizsargātiem; |
| --- | --- |

109.

prasa apsvērt iespēju izstrādāt Kopienas instrumentu adopcijas jomā, kurš tiktu sagatavots saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvenciju un citām attiecīgajām starptautiskajām normām un ar kuru uzlabotu procedūru kvalitāti attiecībā uz informācijas pakalpojumiem, sagatavošanu starptautiskajām adopcijām, starptautiskās adopcijas pieteikumu izskatīšanu un pēcadopcijas pakalpojumiem, ņemot vērā, ka visas starptautiskās konvencijas saistībā ar bērnu tiesību aizsardzību atzīst pamestu bērnu vai bāreņu tiesības uz ģimeni un tiesības būt aizsargātiem;

| 110. | aicina dalībvalstis rīkoties, lai garantētu bērnu pamattiesības uz ģimeni; tāpēc mudina dalībvalstis noteikt efektīvus risinājumus, lai nepieļautu bērnu pamešanu un novērstu pamestu bērnu vai bāreņu ievietošanu bērnu namos; meklējot jaunu risinājumu bērna problēmai, pirmām kārtām vienmēr jāņem vērā bērna intereses, kā noteikts ANO Bērna tiesību konvencijā; |
| --- | --- |

110.

aicina dalībvalstis rīkoties, lai garantētu bērnu pamattiesības uz ģimeni; tāpēc mudina dalībvalstis noteikt efektīvus risinājumus, lai nepieļautu bērnu pamešanu un novērstu pamestu bērnu vai bāreņu ievietošanu bērnu namos; meklējot jaunu risinājumu bērna problēmai, pirmām kārtām vienmēr jāņem vērā bērna intereses, kā noteikts ANO Bērna tiesību konvencijā;

| 111. | uzskata, ka adopciju var veikt valstī, kurā dzīvo bērns, vai arī starptautiskā līmenī pēc ģimenes atrašanas ārzemēs saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un starptautiskajām konvencijām, un bērnu ievietošana attiecīgās iestādēs var būt tikai pagaidu risinājums; alternatīvs risinājums ģimenes aprūpei varētu būt audžuģimenes; mudina dalībvalstis un Komisiju sadarbībā ar Hāgas Konferenci, Eiropas Padomi un bērnu organizācijām izveidot sistēmu, kas nodrošinātu pārredzamību un efektīvu adoptēto bērnu attīstības pārraudzību, kā arī koordinēt šo darbību, lai novērstu bērnu tirdzniecību; šajā sakarībā mudina dalībvalstis sevišķu vērību veltīt bērniem ar īpašām vajadzībām, t. i., bērniem, kam nepieciešama ārstēšana un bērniem invalīdiem; |
| --- | --- |

111.

uzskata, ka adopciju var veikt valstī, kurā dzīvo bērns, vai arī starptautiskā līmenī pēc ģimenes atrašanas ārzemēs saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un starptautiskajām konvencijām, un bērnu ievietošana attiecīgās iestādēs var būt tikai pagaidu risinājums; alternatīvs risinājums ģimenes aprūpei varētu būt audžuģimenes; mudina dalībvalstis un Komisiju sadarbībā ar Hāgas Konferenci, Eiropas Padomi un bērnu organizācijām izveidot sistēmu, kas nodrošinātu pārredzamību un efektīvu adoptēto bērnu attīstības pārraudzību, kā arī koordinēt šo darbību, lai novērstu bērnu tirdzniecību; šajā sakarībā mudina dalībvalstis sevišķu vērību veltīt bērniem ar īpašām vajadzībām, t. i., bērniem, kam nepieciešama ārstēšana un bērniem invalīdiem;

| 112. | aicina dalībvalstis paredzēt pasākumus tiem jauniešiem, kas nāk no bērnu namiem un aprūpes struktūrām, lai ar atbalsta pasākumu palīdzību viņi varētu plānot profesionālo nākotni, un atvieglotu viņu integrāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

112.

aicina dalībvalstis paredzēt pasākumus tiem jauniešiem, kas nāk no bērnu namiem un aprūpes struktūrām, lai ar atbalsta pasākumu palīdzību viņi varētu plānot profesionālo nākotni, un atvieglotu viņu integrāciju sabiedrībā;

| 113. | uzsver sociālo atstumtību, ko pārdzīvo jaunieši likumpārkāpēji un kas bieži vien praksē neļauj viņiem normāli integrēties sabiedrībā; tāpēc mudina dalībvalstis noteikt šiem riska grupas nepilngadīgajiem un jauniešiem domātas atbalsta stratēģijas, lai palīdzētu viņiem plānot viņu profesionālo nākotni un atvieglotu viņu iekļaušanos sabiedrībā; |
| --- | --- |

113.

uzsver sociālo atstumtību, ko pārdzīvo jaunieši likumpārkāpēji un kas bieži vien praksē neļauj viņiem normāli integrēties sabiedrībā; tāpēc mudina dalībvalstis noteikt šiem riska grupas nepilngadīgajiem un jauniešiem domātas atbalsta stratēģijas, lai palīdzētu viņiem plānot viņu profesionālo nākotni un atvieglotu viņu iekļaušanos sabiedrībā;

| 114. | ievēro, ka sevišķs mērķa atbalsts jāsniedz tiem bērniem, kuru aprūpē ir vecāki vai brāļi un māsas ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

114.

ievēro, ka sevišķs mērķa atbalsts jāsniedz tiem bērniem, kuru aprūpē ir vecāki vai brāļi un māsas ar īpašām vajadzībām;

| 115. | norāda, ka topošajā ES stratēģijā ir jāatzīst būtiskā loma, kāda ir ģimenei kā pamatinstitūcijai sabiedrībā, kas nodrošina bērnu izdzīvošanu, aizsardzību un attīstību; uzskata, ka pilnībā jāņem vērā bērnu tiesības saistībā ar profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanu un darba laika jautājumu saskaņošanu, īpašu uzmanību pievēršot māšu invalīdu un to māšu, kurām ir bērns invalīds, apstākļiem, kā arī valsts un/vai privātā atbalsta politikas formulēšanai bērniem un viņu vecākiem, lai nodrošinātu, ka abi vecāki var uzņemties un dalīt bērnu audzināšanas un aprūpes pienākumus; uzskata, ka jāatzīst fakts, ka aizvien vairāk cilvēku mūsdienās dzīvo alternatīvos ģimenes veidojumos, kas neatbilst tradicionālajai nukleārajai ģimenei, kura sastāv no mātes, tēva un viņu bioloģiskajiem bērniem; |
| --- | --- |

115.

norāda, ka topošajā ES stratēģijā ir jāatzīst būtiskā loma, kāda ir ģimenei kā pamatinstitūcijai sabiedrībā, kas nodrošina bērnu izdzīvošanu, aizsardzību un attīstību; uzskata, ka pilnībā jāņem vērā bērnu tiesības saistībā ar profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanu un darba laika jautājumu saskaņošanu, īpašu uzmanību pievēršot māšu invalīdu un to māšu, kurām ir bērns invalīds, apstākļiem, kā arī valsts un/vai privātā atbalsta politikas formulēšanai bērniem un viņu vecākiem, lai nodrošinātu, ka abi vecāki var uzņemties un dalīt bērnu audzināšanas un aprūpes pienākumus; uzskata, ka jāatzīst fakts, ka aizvien vairāk cilvēku mūsdienās dzīvo alternatīvos ģimenes veidojumos, kas neatbilst tradicionālajai nukleārajai ģimenei, kura sastāv no mātes, tēva un viņu bioloģiskajiem bērniem;

| 116. | mudina dalībvalstis atcelt visus ierobežojumus saistībā ar vecāku tiesībām sazināties ar bērniem, un kas radušies nacionālu atšķirību dēļ, jo īpaši saistībā ar izvēli runāt nevis attiecīgās valsts oficiālajā valodā, bet citā; uzskata, ka jāatceļ ierobežojumi attiecībā uz daudznacionālām ģimenēm, kurās ir konflikts starp vecākiem, un ka jābūt neierobežotai brīvībai runāt tajā valodā, kuru izvēlas bērns un tēvs vai māte, kā arī jāievēro visas prasības attiecībā uz tikšanos uzraudzību, ja tādas būtu izvirzījusi tiesa; |
| --- | --- |

116.

mudina dalībvalstis atcelt visus ierobežojumus saistībā ar vecāku tiesībām sazināties ar bērniem, un kas radušies nacionālu atšķirību dēļ, jo īpaši saistībā ar izvēli runāt nevis attiecīgās valsts oficiālajā valodā, bet citā; uzskata, ka jāatceļ ierobežojumi attiecībā uz daudznacionālām ģimenēm, kurās ir konflikts starp vecākiem, un ka jābūt neierobežotai brīvībai runāt tajā valodā, kuru izvēlas bērns un tēvs vai māte, kā arī jāievēro visas prasības attiecībā uz tikšanos uzraudzību, ja tādas būtu izvirzījusi tiesa;

| 117. | atzinīgi vērtē bērnu tiesībsarga institūcijas izveidi un aicina visas ES dalībvalstis veicināt šādas institūcijas ieviešanu valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

117.

atzinīgi vērtē bērnu tiesībsarga institūcijas izveidi un aicina visas ES dalībvalstis veicināt šādas institūcijas ieviešanu valsts un vietējā līmenī;

Bērnu darbs

| 118. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi nodrošināt, ka tie bērni, kuri juridiskā izpratnē jau ir pietiekami pieauguši, lai strādātu, par līdzvērtīgu darbu saņemtu arī līdzvērtīgu samaksu; |
| --- | --- |

118.

uzsver, ka ir īpaši svarīgi nodrošināt, ka tie bērni, kuri juridiskā izpratnē jau ir pietiekami pieauguši, lai strādātu, par līdzvērtīgu darbu saņemtu arī līdzvērtīgu samaksu;

| 119. | aicina Komisiju nodrošināt, lai cilvēktiesību komitejas un apakšgrupas, kas dibinātas saskaņā ar tirdzniecības un sadarbības nolīgumiem, savās apspriedēs pievērstos jautājumam par bērnu darbu, kā arī par bērnu pasargāšanu no jebkāda veida vardarbības, ekspluatācijas un diskriminācijas; |
| --- | --- |

119.

aicina Komisiju nodrošināt, lai cilvēktiesību komitejas un apakšgrupas, kas dibinātas saskaņā ar tirdzniecības un sadarbības nolīgumiem, savās apspriedēs pievērstos jautājumam par bērnu darbu, kā arī par bērnu pasargāšanu no jebkāda veida vardarbības, ekspluatācijas un diskriminācijas;

| 120. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka visās politikas jomās — gan iekšpolitikas, gan ārējās politikas, kā dalībvalstu, tā ES līmeņa politikas jomās ņemtu vērā bērnu darba novēršanu visos tā veidos; uzskata, ka pilna laika izglītība ir labākais līdzeklis, lai risinātu problēmu gan attiecībā uz meitenēm, gan zēniem un lai novērstu šādu ļaunprātīgu izmantošanu, un nākotnē panāktu lūzumu attiecībā uz analfabētisma un nabadzības uzveikšanu; |
| --- | --- |

120.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka visās politikas jomās — gan iekšpolitikas, gan ārējās politikas, kā dalībvalstu, tā ES līmeņa politikas jomās ņemtu vērā bērnu darba novēršanu visos tā veidos; uzskata, ka pilna laika izglītība ir labākais līdzeklis, lai risinātu problēmu gan attiecībā uz meitenēm, gan zēniem un lai novērstu šādu ļaunprātīgu izmantošanu, un nākotnē panāktu lūzumu attiecībā uz analfabētisma un nabadzības uzveikšanu;

| 121. | stingri nosoda visu veidu bērnu darbu, verdzību un piespiedu darbu, un citus darba veidus, kas nelabvēlīgi ietekmē bērnu veselību un drošību; aicina Komisiju un Padomi saistībā ar Eiropas Savienības tirdzniecību ar trešām valstīm un attīstības palīdzību tām rūpīgāk sekot, kā šīs valstis ievēro Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par bērnu darba ļaunāko veidu aizliegšanu un nekavējošu rīcību tā izskaušanai; |
| --- | --- |

121.

stingri nosoda visu veidu bērnu darbu, verdzību un piespiedu darbu, un citus darba veidus, kas nelabvēlīgi ietekmē bērnu veselību un drošību; aicina Komisiju un Padomi saistībā ar Eiropas Savienības tirdzniecību ar trešām valstīm un attīstības palīdzību tām rūpīgāk sekot, kā šīs valstis ievēro Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par bērnu darba ļaunāko veidu aizliegšanu un nekavējošu rīcību tā izskaušanai;

| 122. | norāda uz to, ka ES tirgoti ražojumi var būt izgatavoti, izmantojot bērnu darbu; aicina Komisiju ieviest mehānismu, kas bērnu darba upuriem dalībvalstu tiesās ļautu pieprasīt kompensāciju no ES uzņēmumiem; aicina Komisiju panākt, lai stājas spēkā piegādes ķēdes atbilstības prasība, un jo īpaši izstrādāt mehānismus, lai galveno darbuzņēmēju varētu saukt pie atbildības ES, ja piegādes ķēdē ir pārkāptas ANO konvencijas par bērnu darbu; šajā nolūkā aicina ES izmantot vispārējās preferenču sistēmas (GSP) procedūru kā vienu no veidiem, lai efektīvāk apkarotu bērnu darba izmantošanu, kas notiek daudzās pasaules vietās, īpaši vēršoties pret bīstamu darbu, ko spiesti darīt daudzi bērni; |
| --- | --- |

122.

norāda uz to, ka ES tirgoti ražojumi var būt izgatavoti, izmantojot bērnu darbu; aicina Komisiju ieviest mehānismu, kas bērnu darba upuriem dalībvalstu tiesās ļautu pieprasīt kompensāciju no ES uzņēmumiem; aicina Komisiju panākt, lai stājas spēkā piegādes ķēdes atbilstības prasība, un jo īpaši izstrādāt mehānismus, lai galveno darbuzņēmēju varētu saukt pie atbildības ES, ja piegādes ķēdē ir pārkāptas ANO konvencijas par bērnu darbu; šajā nolūkā aicina ES izmantot vispārējās preferenču sistēmas (GSP) procedūru kā vienu no veidiem, lai efektīvāk apkarotu bērnu darba izmantošanu, kas notiek daudzās pasaules vietās, īpaši vēršoties pret bīstamu darbu, ko spiesti darīt daudzi bērni;

Migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu bērni

| 123. | prasa bērnu interesēs īpašu uzmanību pievērst bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu bērnu stāvoklim un tādu bērnu stāvoklim, kuru vecāki ir patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelegālie imigranti, lai šiem bērniem būtu attiecīgās tiesības neatkarīgi no viņu vecāku statusa un lai viņiem nebūtu jācieš no negatīvām sekām, ko radījusi situācija, par kuru viņi nav atbildīgi, un lai tiktu risinātas viņu īpašās vajadzības; īpaši rūpējoties par to, lai tiktu saglabāta ģimenes vienotība, ja tas ir labākais risinājums bērna interesēs; |
| --- | --- |

123.

prasa bērnu interesēs īpašu uzmanību pievērst bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu bērnu stāvoklim un tādu bērnu stāvoklim, kuru vecāki ir patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelegālie imigranti, lai šiem bērniem būtu attiecīgās tiesības neatkarīgi no viņu vecāku statusa un lai viņiem nebūtu jācieš no negatīvām sekām, ko radījusi situācija, par kuru viņi nav atbildīgi, un lai tiktu risinātas viņu īpašās vajadzības; īpaši rūpējoties par to, lai tiktu saglabāta ģimenes vienotība, ja tas ir labākais risinājums bērna interesēs;

| 124. | prasa, lai nepilngadīgajiem bez pavadības pievērstu īpašu uzmanību saistībā ar visām migrācijas formām, jo organizētā noziedzība izmanto ikvienu iespēju, lai bērnu ievestu valstī ar nolūku to ekspluatēt; uzskata, ka dalībvalstīm tāpēc jābūt modrām un jānodrošina, lai būtu izstrādāta bērnu aizsardzības politika visām iespējamām situācijām; |
| --- | --- |

124.

prasa, lai nepilngadīgajiem bez pavadības pievērstu īpašu uzmanību saistībā ar visām migrācijas formām, jo organizētā noziedzība izmanto ikvienu iespēju, lai bērnu ievestu valstī ar nolūku to ekspluatēt; uzskata, ka dalībvalstīm tāpēc jābūt modrām un jānodrošina, lai būtu izstrādāta bērnu aizsardzības politika visām iespējamām situācijām;

| 125. | prasa, lai migrantu bērniem būtu pieejama izglītība un lai tiktu izstrādātas programmas un resursi ar starpkultūru perspektīvu, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātības situācijām un nepilngadīgajiem bez pavadības; |
| --- | --- |

125.

prasa, lai migrantu bērniem būtu pieejama izglītība un lai tiktu izstrādātas programmas un resursi ar starpkultūru perspektīvu, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātības situācijām un nepilngadīgajiem bez pavadības;

| 126. | norāda, ka starptautiskie noteikumi par bērnu aizsardzību ir piemērojami attiecībā uz nepilngadīgajiem, kuri iekļūst Eiropas Savienībā bez pieaugušo pavadības, izmantojot nelegālās imigrācijas kanālus; aicina visas vietējās, reģionālās un valsts iestādes, kā arī ES iestādes pēc iespējas sadarboties, lai aizsargātu šos nepilngadīgos bez pieaugušo pavadības; aicina Komisiju kopā ar izcelsmes trešām valstīm ieviest starptautiskās sadarbības un palīdzības procedūras, kas nodrošina šo nepilngadīgo atbilstīgu atpakaļnosūtīšanu, kā arī izveidot aizsardzības mehānismus, lai aizsargātu šos nepilngadīgos pēc tam, kad viņi ir atgriezušies savā izcelsmes valstī, — gan viņu bioloģiskajās ģimenēs, gan izmantojot tādus mehānismus un iestādes, kas viņus efektīvi aizsargā; |
| --- | --- |

126.

norāda, ka starptautiskie noteikumi par bērnu aizsardzību ir piemērojami attiecībā uz nepilngadīgajiem, kuri iekļūst Eiropas Savienībā bez pieaugušo pavadības, izmantojot nelegālās imigrācijas kanālus; aicina visas vietējās, reģionālās un valsts iestādes, kā arī ES iestādes pēc iespējas sadarboties, lai aizsargātu šos nepilngadīgos bez pieaugušo pavadības; aicina Komisiju kopā ar izcelsmes trešām valstīm ieviest starptautiskās sadarbības un palīdzības procedūras, kas nodrošina šo nepilngadīgo atbilstīgu atpakaļnosūtīšanu, kā arī izveidot aizsardzības mehānismus, lai aizsargātu šos nepilngadīgos pēc tam, kad viņi ir atgriezušies savā izcelsmes valstī, — gan viņu bioloģiskajās ģimenēs, gan izmantojot tādus mehānismus un iestādes, kas viņus efektīvi aizsargā;

| 127. | prasa, lai, saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemot jaunos instrumentus, uz kuriem balstīsies kopējā patvēruma sistēma, bērnu tiesību aizsardzība būtu priekšplānā un lai attiecībā uz viņiem tiktu izstrādāti īpaši pasākumi, kuros pienācīgi ņemtu vērā viņu neaizsargātību un kuri jo īpaši paredzētu bērniem atbilstīgu patvēruma sistēmas pieejamību, norādījumus par procedūrām, kas saistītas ar bērniem, to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā individuālie patvēruma iemesli bērnam ģimenē, kas lūdz patvērumu, un plašākas ģimenes apvienošanas iespējas patvēruma sistēmā; |
| --- | --- |

127.

prasa, lai, saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemot jaunos instrumentus, uz kuriem balstīsies kopējā patvēruma sistēma, bērnu tiesību aizsardzība būtu priekšplānā un lai attiecībā uz viņiem tiktu izstrādāti īpaši pasākumi, kuros pienācīgi ņemtu vērā viņu neaizsargātību un kuri jo īpaši paredzētu bērniem atbilstīgu patvēruma sistēmas pieejamību, norādījumus par procedūrām, kas saistītas ar bērniem, to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā individuālie patvēruma iemesli bērnam ģimenē, kas lūdz patvērumu, un plašākas ģimenes apvienošanas iespējas patvēruma sistēmā;

| 128. | vērš īpašu uzmanību uz to migrantu bērnu stāvokli, kuri ir šķirti no abiem vecākiem vai to iepriekšējiem ar likumu vai saskaņā ar paražām ieceltajiem galvenajiem aprūpētājiem, un prasa apsvērt tāda specializēta ES instrumenta nepieciešamību, kurš risinātu visu vientuļo bērnu tiesības uz palīdzību, risinātu jautājumus, kas saistīti ar tiesībām iekļūt noteiktā teritorijā, aizbildņu iecelšanu un lomu, tiesībām tikt uzklausītam, uzņemšanas nosacījumiem un ģimenes meklēšanas pasākumiem un citiem ilgtermiņa risinājumiem; |
| --- | --- |

128.

vērš īpašu uzmanību uz to migrantu bērnu stāvokli, kuri ir šķirti no abiem vecākiem vai to iepriekšējiem ar likumu vai saskaņā ar paražām ieceltajiem galvenajiem aprūpētājiem, un prasa apsvērt tāda specializēta ES instrumenta nepieciešamību, kurš risinātu visu vientuļo bērnu tiesības uz palīdzību, risinātu jautājumus, kas saistīti ar tiesībām iekļūt noteiktā teritorijā, aizbildņu iecelšanu un lomu, tiesībām tikt uzklausītam, uzņemšanas nosacījumiem un ģimenes meklēšanas pasākumiem un citiem ilgtermiņa risinājumiem;

| 129. | vērš uzmanību uz to, ka bērni, ko nepavada pieaugušie, bērni bezvalstnieki, kā arī bērni, kuru dzimšana nav reģistrēta, ir pakļauti sevišķam riskam, un aicina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, pamatojoties uz katra atsevišķa bērna interesēm, saskaņā ar definīciju, kas noteikta ANO Bērna tiesību konvencijā un ko noteicis ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos; |
| --- | --- |

129.

vērš uzmanību uz to, ka bērni, ko nepavada pieaugušie, bērni bezvalstnieki, kā arī bērni, kuru dzimšana nav reģistrēta, ir pakļauti sevišķam riskam, un aicina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, pamatojoties uz katra atsevišķa bērna interesēm, saskaņā ar definīciju, kas noteikta ANO Bērna tiesību konvencijā un ko noteicis ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos;

| 130. | vērš uzmanību uz to, ka nozīmīga loma ir izglītībai, kurā atzīst vienādu tiesību un iespēju principu un kurā neizmanto vardarbību vai miesas sodu; mudina Komisiju piešķirt nepieciešamos resursus, lai novērstu jebkādas vardarbības izpausmes bēgļu kopienās, jo īpaši ar dzimumu saistītu vardarbību un seksuālu izmantošanu, izveidojot tādas izglītojošas un izpratni veicinošas programmas par dzimumu līdztiesības jautājumiem, cilvēktiesībām, seksuālo un reproduktīvo veselību, sieviešu ģenitāliju kropļošanu un HIV/AIDS, kuras paredzētas abu dzimumu nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

130.

vērš uzmanību uz to, ka nozīmīga loma ir izglītībai, kurā atzīst vienādu tiesību un iespēju principu un kurā neizmanto vardarbību vai miesas sodu; mudina Komisiju piešķirt nepieciešamos resursus, lai novērstu jebkādas vardarbības izpausmes bēgļu kopienās, jo īpaši ar dzimumu saistītu vardarbību un seksuālu izmantošanu, izveidojot tādas izglītojošas un izpratni veicinošas programmas par dzimumu līdztiesības jautājumiem, cilvēktiesībām, seksuālo un reproduktīvo veselību, sieviešu ģenitāliju kropļošanu un HIV/AIDS, kuras paredzētas abu dzimumu nepilngadīgajiem;

| 131. | uzsver, ka attiecībā uz Eiropas tiesību aktu īstenošanu patvēruma piešķiršanas jomā pastāv neatbilstība starp to, ko tiesību akti paredz, un reālo praksi, un ka saglabājas ievērojamas atšķirības, kā pret bērniem ar bēgļa statusu attiecas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

131.

uzsver, ka attiecībā uz Eiropas tiesību aktu īstenošanu patvēruma piešķiršanas jomā pastāv neatbilstība starp to, ko tiesību akti paredz, un reālo praksi, un ka saglabājas ievērojamas atšķirības, kā pret bērniem ar bēgļa statusu attiecas dažādās dalībvalstīs;

| 132. | uzsver, ka 5 % no patvēruma meklētājiem ir nepilngadīgie bez pavadības, un tādēļ pēc bērnu ierašanās uzņēmējvalstī ir nepieciešams iecelt labi apmācītus likumīgos aizbildņus, kuri pārstāvētu šo bērnu intereses; pieprasa, lai tiktu uzlaboti bērnu dzīves apstākļi uzņemošajās iestādēs; pauž neapmierinātību par bērniem piemērotu patvēruma piešķiršanas procedūru neesamību; |
| --- | --- |

132.

uzsver, ka 5 % no patvēruma meklētājiem ir nepilngadīgie bez pavadības, un tādēļ pēc bērnu ierašanās uzņēmējvalstī ir nepieciešams iecelt labi apmācītus likumīgos aizbildņus, kuri pārstāvētu šo bērnu intereses; pieprasa, lai tiktu uzlaboti bērnu dzīves apstākļi uzņemošajās iestādēs; pauž neapmierinātību par bērniem piemērotu patvēruma piešķiršanas procedūru neesamību;

| 133. | atzīmē, ka daudzi riska faktori, kuriem ir pakļauti bēgļu gaitās esošie bērni, gluži tāpat apdraud arī tos bērnus, kuri tikuši piespiedu kārtā pārvietoti savas valsts robežās; |
| --- | --- |

133.

atzīmē, ka daudzi riska faktori, kuriem ir pakļauti bēgļu gaitās esošie bērni, gluži tāpat apdraud arī tos bērnus, kuri tikuši piespiedu kārtā pārvietoti savas valsts robežās;

| 134. | uzstāj, ka bērnus var nosūtīt atpakaļ uz izcelsmes valsti tikai tad, kad viņiem var garantēt drošību un aizsardzību, un uzsver, ka nepieciešams atrast bērnu piederīgos un apvienot ģimenes; uzsver arī, ka jāaizliedz bērnu atgriešanās, ja pastāv risks, ka viņiem varētu tikt nodarīts nopietns ļaunums, pakļaujot viņus, piemēram, bērnu darbam, seksuālai izmantošanai, vardarbībai vai sieviešu ģenitāliju izkropļošanas apdraudējumam, vai ka viņi tiktu sociāli atstumti vai viņus varētu iesaistīt bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

134.

uzstāj, ka bērnus var nosūtīt atpakaļ uz izcelsmes valsti tikai tad, kad viņiem var garantēt drošību un aizsardzību, un uzsver, ka nepieciešams atrast bērnu piederīgos un apvienot ģimenes; uzsver arī, ka jāaizliedz bērnu atgriešanās, ja pastāv risks, ka viņiem varētu tikt nodarīts nopietns ļaunums, pakļaujot viņus, piemēram, bērnu darbam, seksuālai izmantošanai, vardarbībai vai sieviešu ģenitāliju izkropļošanas apdraudējumam, vai ka viņi tiktu sociāli atstumti vai viņus varētu iesaistīt bruņotos konfliktos;

| 135. | uzsver nepieciešamību uzlabot datu vākšanu par bērniem, kuri pieprasījuši bēgļa statusu vai nelegāli uzturas citas valsts teritorijā, nepieprasot bēgļa statusu, kā arī par patvēruma piešķiršanas procedūru rezultātiem un par bērnu turpmāko likteni pēc tam, kad ticis pieņemts galīgais — pozitīvais vai negatīvais — lēmums par iesniegto patvēruma pieprasījuma pieteikumu, lai nodrošinātu, ka bērnu atrašanās nebūtu nezināma vai ka viņi nekļūst par noziegumu upuriem; |
| --- | --- |

135.

uzsver nepieciešamību uzlabot datu vākšanu par bērniem, kuri pieprasījuši bēgļa statusu vai nelegāli uzturas citas valsts teritorijā, nepieprasot bēgļa statusu, kā arī par patvēruma piešķiršanas procedūru rezultātiem un par bērnu turpmāko likteni pēc tam, kad ticis pieņemts galīgais — pozitīvais vai negatīvais — lēmums par iesniegto patvēruma pieprasījuma pieteikumu, lai nodrošinātu, ka bērnu atrašanās nebūtu nezināma vai ka viņi nekļūst par noziegumu upuriem;

| 136. | uzsver emigrācijas negatīvās sekas un riskanto situāciju, kad vecāki emigrē un atstāj bērnus vienus attiecīgajā valstī; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt šādiem bērniem visaptverošu aprūpi, integrāciju un izglītību, kā arī ģimenes atkalapvienošanos, ja vien tas iespējams; |
| --- | --- |

136.

uzsver emigrācijas negatīvās sekas un riskanto situāciju, kad vecāki emigrē un atstāj bērnus vienus attiecīgajā valstī; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt šādiem bērniem visaptverošu aprūpi, integrāciju un izglītību, kā arī ģimenes atkalapvienošanos, ja vien tas iespējams;

| 137. | aicina Komisiju veikt pētījumu par iespēju piedāvāt Eiropas Savienības pilsonību bērniem, kas piedzimuši ES, neatkarīgi no viņu vecāku juridiskā statusa; |
| --- | --- |

137.

aicina Komisiju veikt pētījumu par iespēju piedāvāt Eiropas Savienības pilsonību bērniem, kas piedzimuši ES, neatkarīgi no viņu vecāku juridiskā statusa;

| 138. | atgādina, ka migrantu bērnu administratīvajai aizturēšanai jābūt izņēmuma pasākumam; uzsver, ka bērniem, ko pavada viņu ģimenes, aizturēšanu var piemērot tikai kā pēdējo līdzekli un uz pēc iespējas īsāku laikposmu, kā arī ņemot vērā bērnu intereses saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas 37. panta b) punktu, un ka bērnus bez pavadības nedrīkst aizturēt vai nosūtīt atpakaļ; |
| --- | --- |

138.

atgādina, ka migrantu bērnu administratīvajai aizturēšanai jābūt izņēmuma pasākumam; uzsver, ka bērniem, ko pavada viņu ģimenes, aizturēšanu var piemērot tikai kā pēdējo līdzekli un uz pēc iespējas īsāku laikposmu, kā arī ņemot vērā bērnu intereses saskaņā ar ANO Bērna tiesību konvencijas 37. panta b) punktu, un ka bērnus bez pavadības nedrīkst aizturēt vai nosūtīt atpakaļ;

| 139. | atgādina, ka migrantu bērniem ir tiesības uz izglītību un izklaidēšanos; |
| --- | --- |

139.

atgādina, ka migrantu bērniem ir tiesības uz izglītību un izklaidēšanos;

Bērnu tiesības uz informāciju un izglītību

| 140. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvu sistēmu, lai nodrošinātu, ka gan mājās, gan skolā un tādā līmenī, kas atbilst viņu vecumam un intelektuālajai attīstībai, bērniem dara zināmas viņu tiesības, un viņi tās var īstenot; |
| --- | --- |

140.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvu sistēmu, lai nodrošinātu, ka gan mājās, gan skolā un tādā līmenī, kas atbilst viņu vecumam un intelektuālajai attīstībai, bērniem dara zināmas viņu tiesības, un viņi tās var īstenot;

| 141. | aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot jaunām meitenēm pieeju informācijai un izglītībai par reproduktīvo veselību un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

141.

aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot jaunām meitenēm pieeju informācijai un izglītībai par reproduktīvo veselību un reproduktīvās veselības pakalpojumiem;

| 142. | mudina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu bērnu aprūpes iestāžu kvalitāti, tostarp iespējas personām, kas profesionāli rūpējas par bērniem, pastāvīgi papildināt profesionālo izglītību un apgūt zināšanas bērnu tiesību jomā, kā arī labus darba apstākļus un atbilstošu darba samaksu, jo šīs iestādes bērniem ieliek stingru pamatu nākotnei, vienlaikus dodot labumu vecākiem, it īpaši saistībā ar to vecāku darba slodzi, kas vieni audzina bērnus, un kas savukārt mazina nabadzību sieviešu un līdz ar to arī bērnu vidū; |
| --- | --- |

142.

mudina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu bērnu aprūpes iestāžu kvalitāti, tostarp iespējas personām, kas profesionāli rūpējas par bērniem, pastāvīgi papildināt profesionālo izglītību un apgūt zināšanas bērnu tiesību jomā, kā arī labus darba apstākļus un atbilstošu darba samaksu, jo šīs iestādes bērniem ieliek stingru pamatu nākotnei, vienlaikus dodot labumu vecākiem, it īpaši saistībā ar to vecāku darba slodzi, kas vieni audzina bērnus, un kas savukārt mazina nabadzību sieviešu un līdz ar to arī bērnu vidū;

| 143. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt saskaņotus centienus, lai palīdzētu partnervalstīm ieviest bezmaksas vispārējo pamatizglītību (Tūkstošgades attīstības 2. mērķis), un aicina Komisiju piešķirt nepieciešamo finansējumu operatīvajai iniciatīvai “Izglītība visiem”; |
| --- | --- |

143.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt saskaņotus centienus, lai palīdzētu partnervalstīm ieviest bezmaksas vispārējo pamatizglītību (Tūkstošgades attīstības 2. mērķis), un aicina Komisiju piešķirt nepieciešamo finansējumu operatīvajai iniciatīvai “Izglītība visiem”;

| 144. | uzsver, ka nepieciešams pievērst sevišķu uzmanību Tūkstošgades attīstības 3. mērķim attiecībā uz dzimumu līdztiesību, kā arī tādiem jautājumiem kā meiteņu izglītība, vietējas izcelsmes sieviešu dzimuma skolotāju pieņemšana darbā un apmācība, jebkāda vīriešu dzimuma pārākuma izskaušana mācību programmās, skolu atrašanās tuvāk kopienām, kuras tās apkalpo, un pienācīgu sanitāro apstākļu nodrošināšana; uzsver, ka skolām jākļūst par drošības zonām, kurās tiek ievērotas bērnu tiesības, un ka nepieciešams enerģiski rīkoties, lai novērstu seksuālu uzmākšanos un vardarbību skolās un to apkaimē; |
| --- | --- |

144.

uzsver, ka nepieciešams pievērst sevišķu uzmanību Tūkstošgades attīstības 3. mērķim attiecībā uz dzimumu līdztiesību, kā arī tādiem jautājumiem kā meiteņu izglītība, vietējas izcelsmes sieviešu dzimuma skolotāju pieņemšana darbā un apmācība, jebkāda vīriešu dzimuma pārākuma izskaušana mācību programmās, skolu atrašanās tuvāk kopienām, kuras tās apkalpo, un pienācīgu sanitāro apstākļu nodrošināšana; uzsver, ka skolām jākļūst par drošības zonām, kurās tiek ievērotas bērnu tiesības, un ka nepieciešams enerģiski rīkoties, lai novērstu seksuālu uzmākšanos un vardarbību skolās un to apkaimē;

| 145. | aicina dalībvalstis veicināt projektus, kas paredz vairāku paaudžu kopīgu dzīvi (piemēram, mājokļi vairākām paaudzēm), lai bērni varētu augt kopā ar gados vecākiem cilvēkiem un lai savukārt gados vecāki cilvēki, no vienas puses, varētu izmantot sociālās palīdzības tīklu un, no otras puses, varētu būt noderīgi bērnu attīstībā, daloties ar pieredzi un zināšanām; |
| --- | --- |

145.

aicina dalībvalstis veicināt projektus, kas paredz vairāku paaudžu kopīgu dzīvi (piemēram, mājokļi vairākām paaudzēm), lai bērni varētu augt kopā ar gados vecākiem cilvēkiem un lai savukārt gados vecāki cilvēki, no vienas puses, varētu izmantot sociālās palīdzības tīklu un, no otras puses, varētu būt noderīgi bērnu attīstībā, daloties ar pieredzi un zināšanām;

| 146. | uzsver, ka tiesības uz izglītību ir pamatnosacījums bērna kā sabiedrības locekļa attīstībai un ka šīs tiesības jāattiecina uz visiem bērniem neatkarīgi no viņu individuālajām spējām, etniskās un sociālās izcelsmes un ģimenes apstākļiem; |
| --- | --- |

146.

uzsver, ka tiesības uz izglītību ir pamatnosacījums bērna kā sabiedrības locekļa attīstībai un ka šīs tiesības jāattiecina uz visiem bērniem neatkarīgi no viņu individuālajām spējām, etniskās un sociālās izcelsmes un ģimenes apstākļiem;

| 147. | uzskata, ka izglītības sistēmai ir jābūt pieejamai bērniem neatkarīgi no viņu un/vai viņu vecāku statusa; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt šo pieejamību ieceļotāju un/vai bēgļu bērniem; |
| --- | --- |

147.

uzskata, ka izglītības sistēmai ir jābūt pieejamai bērniem neatkarīgi no viņu un/vai viņu vecāku statusa; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt šo pieejamību ieceļotāju un/vai bēgļu bērniem;

| 148. | uzsver, ka topošajā ES stratēģijā jāatzīst tiesības iegūt izglītību saskaņā ar līdztiesīgu iespēju principu un bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

148.

uzsver, ka topošajā ES stratēģijā jāatzīst tiesības iegūt izglītību saskaņā ar līdztiesīgu iespēju principu un bez diskriminācijas;

| 149. | mudina dalībvalstis piešķirt prioritāti ar cilvēktiesībām saistītu materiālu un demokrātiskas valsts pilsoņu rīcības pamatā esošo kopējo vērtību iekļaušanai mācību programmās; |
| --- | --- |

149.

mudina dalībvalstis piešķirt prioritāti ar cilvēktiesībām saistītu materiālu un demokrātiskas valsts pilsoņu rīcības pamatā esošo kopējo vērtību iekļaušanai mācību programmās;

| 150. | prasa ES stratēģijas prioritātēs iekļaut tādu saskaņotu pasākumu kopumu, lai nodrošinātu, ka bērni invalīdi var vienmēr izmantot savas tiesības, lai tādējādi novērstu jebkādus diskriminācijas veidus un veicinātu viņu izglītības, sociālo un profesionālo integrāciju visos viņu dzīves posmos; |
| --- | --- |

150.

prasa ES stratēģijas prioritātēs iekļaut tādu saskaņotu pasākumu kopumu, lai nodrošinātu, ka bērni invalīdi var vienmēr izmantot savas tiesības, lai tādējādi novērstu jebkādus diskriminācijas veidus un veicinātu viņu izglītības, sociālo un profesionālo integrāciju visos viņu dzīves posmos;

| 151. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm arī izpētīt skolēnu invalīdu īpašās vajadzības un īstenot šīm vajadzībām piemērotu apmācības programmu, lai veicinātu šo bērnu integrēšanos sabiedrībā; |
| --- | --- |

151.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm arī izpētīt skolēnu invalīdu īpašās vajadzības un īstenot šīm vajadzībām piemērotu apmācības programmu, lai veicinātu šo bērnu integrēšanos sabiedrībā;

| 152. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību bērnu invalīdu integrētai izglītošanai, tādējādi viņiem nodrošinot pakāpenisku sociālo integrāciju vēl skolas laikā un palielinot veselo bērnu toleranci pret bērniem ar invaliditāti un sociālu nelīdztiesību; |
| --- | --- |

152.

aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību bērnu invalīdu integrētai izglītošanai, tādējādi viņiem nodrošinot pakāpenisku sociālo integrāciju vēl skolas laikā un palielinot veselo bērnu toleranci pret bērniem ar invaliditāti un sociālu nelīdztiesību;

| 153. | prasa ar lielāku apņēmību risināt jautājumus, kas saistīti ar diskrimināciju, sociālo dažādību, tolerances mācīšanu skolā, izglītošanu par veselīgu dzīvesveidu un uzturu, kā arī alkohola un narkotiku, medikamentu, psihotropo vielu un citu apreibinošu vielu lietošanas novēršanu un piemērotu izglītošanu par seksuālo veselību; |
| --- | --- |

153.

prasa ar lielāku apņēmību risināt jautājumus, kas saistīti ar diskrimināciju, sociālo dažādību, tolerances mācīšanu skolā, izglītošanu par veselīgu dzīvesveidu un uzturu, kā arī alkohola un narkotiku, medikamentu, psihotropo vielu un citu apreibinošu vielu lietošanas novēršanu un piemērotu izglītošanu par seksuālo veselību;

| 154. | atzīmē, ka kolektīva bērnu aprūpe jau no agrīna vecuma (piemēram, bērnudārzi, skolas) ir viens no labākajiem veidiem, kā atrisināt darba un ģimenes dzīves saskaņošanas problēmu, un ir arī veids, kā jau agrīnā bērnu attīstības pakāpē nodrošināt, lai viņi gūst labumu no vienlīdzīgām iespējām un socializējas; |
| --- | --- |

154.

atzīmē, ka kolektīva bērnu aprūpe jau no agrīna vecuma (piemēram, bērnudārzi, skolas) ir viens no labākajiem veidiem, kā atrisināt darba un ģimenes dzīves saskaņošanas problēmu, un ir arī veids, kā jau agrīnā bērnu attīstības pakāpē nodrošināt, lai viņi gūst labumu no vienlīdzīgām iespējām un socializējas;

| 155. | norāda, ka aizliegumu meitenēm mācīties skolā un nodarboties ar tādiem sporta veidiem kā peldēšana kultūras apsvērumu dēļ nevar attaisnot neviena kultūra, neviena reliģija, un to nedrīkst pieļaut; |
| --- | --- |

155.

norāda, ka aizliegumu meitenēm mācīties skolā un nodarboties ar tādiem sporta veidiem kā peldēšana kultūras apsvērumu dēļ nevar attaisnot neviena kultūra, neviena reliģija, un to nedrīkst pieļaut;

| 156. | aicina dalībvalstis visiem bērniem nodrošināt rotaļu un sporta iespējas — bezmaksas vai tādas, ko var atļauties un kas ir atbilstošas viņu vecumam; |
| --- | --- |

156.

aicina dalībvalstis visiem bērniem nodrošināt rotaļu un sporta iespējas — bezmaksas vai tādas, ko var atļauties un kas ir atbilstošas viņu vecumam;

Veselība

| 157. | norāda uz satraucošo faktu, ka Eiropā palielinās aptaukošanās gadījumu skaits, jo īpaši bērnu vidū; uzsver, ka aplēses liecina par to, ka ES vairāk nekā 21 miljonam bērnu ir liekais svars un ka šis skaitlis katru gadu palielinās par 400 000; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus agresīvas un maldinošas reklāmas regulēšanai un noteikumu pilnveidošanai attiecībā uz apstrādātas pārtikas uzturvērtības marķējumiem, lai varētu risināt pieaugošo aptaukošanās problēmu; |
| --- | --- |

157.

norāda uz satraucošo faktu, ka Eiropā palielinās aptaukošanās gadījumu skaits, jo īpaši bērnu vidū; uzsver, ka aplēses liecina par to, ka ES vairāk nekā 21 miljonam bērnu ir liekais svars un ka šis skaitlis katru gadu palielinās par 400 000; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus agresīvas un maldinošas reklāmas regulēšanai un noteikumu pilnveidošanai attiecībā uz apstrādātas pārtikas uzturvērtības marķējumiem, lai varētu risināt pieaugošo aptaukošanās problēmu;

| 158. | prasa, lai dalībvalstis un to attiecīgās iestādes darītu visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka bērni dzīvo veselīgā fiziskā vidē, ņemot vērā nesamērīgi lielo ietekmi, kāda piesārņojumam un sliktiem dzīves apstākļiem ir uz jauno paaudzi; pienācīga vērība jāvelta arī bērnu mācīšanās vides apstākļiem un jāievieš atbilstoši standarti; |
| --- | --- |

158.

prasa, lai dalībvalstis un to attiecīgās iestādes darītu visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka bērni dzīvo veselīgā fiziskā vidē, ņemot vērā nesamērīgi lielo ietekmi, kāda piesārņojumam un sliktiem dzīves apstākļiem ir uz jauno paaudzi; pienācīga vērība jāvelta arī bērnu mācīšanās vides apstākļiem un jāievieš atbilstoši standarti;

| 159. | atgādina par bērnu tiesībām uz veselību un it īpaši pusaudžu tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību un uzsver, ka māšu veselības aizsardzībai ir jābūt nedalāmai sastāvdaļai topošajā ES stratēģijā par bērna tiesībām, kurai jāveicina dzīves un darba apstākļu pielāgošana grūtniecēm vai ar krūti barojošām sievietēm, kā arī jāveicina, lai visām sievietēm būtu vienlīdzīga pieeja kvalitatīvai un valsts apmaksātai pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei, lai samazinātu māšu un bērnu mirstību, kā arī slimību pārmantošanu; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgs bērna attīstībai ir dzemdību atvaļinājums, it īpaši ņemot vērā ciešo kontaktu ar māti ne tikai pirmajos mēnešos pēc dzimšanas, bet arī pirmajos dzīves gados; |
| --- | --- |

159.

atgādina par bērnu tiesībām uz veselību un it īpaši pusaudžu tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību un uzsver, ka māšu veselības aizsardzībai ir jābūt nedalāmai sastāvdaļai topošajā ES stratēģijā par bērna tiesībām, kurai jāveicina dzīves un darba apstākļu pielāgošana grūtniecēm vai ar krūti barojošām sievietēm, kā arī jāveicina, lai visām sievietēm būtu vienlīdzīga pieeja kvalitatīvai un valsts apmaksātai pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpei, lai samazinātu māšu un bērnu mirstību, kā arī slimību pārmantošanu; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgs bērna attīstībai ir dzemdību atvaļinājums, it īpaši ņemot vērā ciešo kontaktu ar māti ne tikai pirmajos mēnešos pēc dzimšanas, bet arī pirmajos dzīves gados;

| 160. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka no piedzimšanas brīža līdz pat pilngadībai bērnu vajadzības ļoti atšķiras dažādos viņu dzīves posmos; atgādina par bērnu tiesībām uz visaugstākajiem pieejamajiem veselības standartiem un, konkrētāk, par pusaudžu tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību un uz izglītošanu un pakalpojumiem saistībā ar ģimenes plānošanu; šīm tiesībām tāpēc jābūt vienai no sastāvdaļām topošajā ES stratēģijā par bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

160.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka no piedzimšanas brīža līdz pat pilngadībai bērnu vajadzības ļoti atšķiras dažādos viņu dzīves posmos; atgādina par bērnu tiesībām uz visaugstākajiem pieejamajiem veselības standartiem un, konkrētāk, par pusaudžu tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību un uz izglītošanu un pakalpojumiem saistībā ar ģimenes plānošanu; šīm tiesībām tāpēc jābūt vienai no sastāvdaļām topošajā ES stratēģijā par bērnu tiesībām;

| 161. | atzīmē, ka ANO Bērna tiesību konvencijā noteiktās bērnu tiesības attiecas uz visiem cilvēkiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem, un ka ir jāatzīst īpašas vajadzības attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un pusaudžu tiesībām; |
| --- | --- |

161.

atzīmē, ka ANO Bērna tiesību konvencijā noteiktās bērnu tiesības attiecas uz visiem cilvēkiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem, un ka ir jāatzīst īpašas vajadzības attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību un pusaudžu tiesībām;

| 162. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt politiku attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību, lai samazinātu un iespējami novērstu tādas problēmas kā seksuāli transmisīvās slimības (STS) (tostarp HIV/AIDS), nevēlama grūtniecība un nelikumīgi un nedroši aborti jaunietēm, kā arī likvidēt jauniešu zināšanu trūkumu par savas reproduktīvās veselības vajadzībām; |
| --- | --- |

162.

uzsver, cik svarīgi ir veicināt politiku attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību, lai samazinātu un iespējami novērstu tādas problēmas kā seksuāli transmisīvās slimības (STS) (tostarp HIV/AIDS), nevēlama grūtniecība un nelikumīgi un nedroši aborti jaunietēm, kā arī likvidēt jauniešu zināšanu trūkumu par savas reproduktīvās veselības vajadzībām;

| 163. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai aizsargātu bērnus, kuru vecāki cieš no HIV/AIDS, un uzsver nepieciešamību sasniegt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi (uzlabot mātes veselību), Tūkstošgades attīstības 4. mērķi (mazināt bērnu mirstību) un Tūkstošgades attīstības 6. mērķi (apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības); aicina arī veikt investīcijas bērniem paredzētu antiretrovirālo medikamentu izpētei un attīstībai, moskītu tīklu izplatīšanai, kā arī imunizācijas popularizēšanai ar GAVI alianses (agrāk: Vakcīnu un imunizācijas globālā alianse) starpniecību; |
| --- | --- |

163.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai aizsargātu bērnus, kuru vecāki cieš no HIV/AIDS, un uzsver nepieciešamību sasniegt Tūkstošgades attīstības 5. mērķi (uzlabot mātes veselību), Tūkstošgades attīstības 4. mērķi (mazināt bērnu mirstību) un Tūkstošgades attīstības 6. mērķi (apkarot HIV/AIDS, malāriju un citas slimības); aicina arī veikt investīcijas bērniem paredzētu antiretrovirālo medikamentu izpētei un attīstībai, moskītu tīklu izplatīšanai, kā arī imunizācijas popularizēšanai ar GAVI alianses (agrāk: Vakcīnu un imunizācijas globālā alianse) starpniecību;

| 164. | aicina dalībvalstis nodrošināt izglītošanu, informāciju un konsultācijas seksuālo jautājumu jomā, lai palielinātu informētību un personas seksualitātes respektēšanu un novērstu nevēlamas grūtniecības gadījumus, HIV/AIDS un citu STS izplatīšanos; atvieglot dažādu pretapaugļošanās līdzekļu pieejamību un veicināt informācijas izplatīšanu par tiem; |
| --- | --- |

164.

aicina dalībvalstis nodrošināt izglītošanu, informāciju un konsultācijas seksuālo jautājumu jomā, lai palielinātu informētību un personas seksualitātes respektēšanu un novērstu nevēlamas grūtniecības gadījumus, HIV/AIDS un citu STS izplatīšanos; atvieglot dažādu pretapaugļošanās līdzekļu pieejamību un veicināt informācijas izplatīšanu par tiem;

| 165. | prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka visiem bērniem un pusaudžiem gan skolā, gan ārpus skolas tiktu sniegta piemērota un visaptveroša zinātniskā informācija par seksuālo un reproduktīvo veselību, lai viņi tādējādi varētu izdarīt apzinātu izvēli saistībā ar tādiem jautājumiem, kas attiecas uz viņu personīgo labklājību, tostarp attiecībā uz STS un HIV/AIDS profilaksi; |
| --- | --- |

165.

prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka visiem bērniem un pusaudžiem gan skolā, gan ārpus skolas tiktu sniegta piemērota un visaptveroša zinātniskā informācija par seksuālo un reproduktīvo veselību, lai viņi tādējādi varētu izdarīt apzinātu izvēli saistībā ar tādiem jautājumiem, kas attiecas uz viņu personīgo labklājību, tostarp attiecībā uz STS un HIV/AIDS profilaksi;

| 166. | mudina dalībvalstis un Komisiju gan Eiropas Savienības robežās, gan ārpus tās sekmēt abu dzimumu bērniem vienlīdzīgu pieeju veselības aprūpei, īpašu uzsvaru liekot uz bērniem invalīdiem, mazākumtautību vai sociālu minoritāšu grupu bērniem; |
| --- | --- |

166.

mudina dalībvalstis un Komisiju gan Eiropas Savienības robežās, gan ārpus tās sekmēt abu dzimumu bērniem vienlīdzīgu pieeju veselības aprūpei, īpašu uzsvaru liekot uz bērniem invalīdiem, mazākumtautību vai sociālu minoritāšu grupu bērniem;

| 167. | aicina Komisiju un dalībvalstis pielikt lielākas pūles cīņā pret sievietēm un bērniem nodarīto kaitējumu, kas saistīts ar alkoholu:






  a) | sniedzot sievietēm labāku informāciju par alkohola izraisītiem augļa attīstības traucējumiem, |
| --- | --- | --- |

167.

aicina Komisiju un dalībvalstis pielikt lielākas pūles cīņā pret sievietēm un bērniem nodarīto kaitējumu, kas saistīts ar alkoholu:

a)

sniedzot sievietēm labāku informāciju par alkohola izraisītiem augļa attīstības traucējumiem,

| b) | nodrošinot atbilstošu veselības aprūpi un konsultācijas sievietēm ar alkohola problēmām grūtniecības laikā un pēc tās, kā arī sievietēm un bērniem ģimenēs ar alkohola un narkotiku atkarības problēmām, |
| --- | --- |

b)

nodrošinot atbilstošu veselības aprūpi un konsultācijas sievietēm ar alkohola problēmām grūtniecības laikā un pēc tās, kā arī sievietēm un bērniem ģimenēs ar alkohola un narkotiku atkarības problēmām,

| c) | ieviešot stingrākus noteikumus par alkoholisko dzērienu reklāmu un sporta pasākumu sponsorēšanu, ja sponsors ir alkohola nozares uzņēmums, nosakot reklāmas aizliegumu no plkst. 6.00 līdz plkst. 21.00 un aizliedzot alkohola reklāmu bērniem paredzētos produktos (datorspēlēs, komiksos), lai tādā veidā bērniem netiktu izplatīts pozitīvs priekšstats par alkoholu, |
| --- | --- |

c)

ieviešot stingrākus noteikumus par alkoholisko dzērienu reklāmu un sporta pasākumu sponsorēšanu, ja sponsors ir alkohola nozares uzņēmums, nosakot reklāmas aizliegumu no plkst. 6.00 līdz plkst. 21.00 un aizliedzot alkohola reklāmu bērniem paredzētos produktos (datorspēlēs, komiksos), lai tādā veidā bērniem netiktu izplatīts pozitīvs priekšstats par alkoholu,

| d) | aizliedzot alkoholiskos dzērienus, kuri pēc sava dizaina grūti atšķirami no saldumiem vai rotaļlietām, jo bērni nespēj atšķirt alkoholiskus dzērienus no bezalkoholiskiem; |
| --- | --- |

d)

aizliedzot alkoholiskos dzērienus, kuri pēc sava dizaina grūti atšķirami no saldumiem vai rotaļlietām, jo bērni nespēj atšķirt alkoholiskus dzērienus no bezalkoholiskiem;

| 168. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek radīti apstākļi, kas katram bērnam sniegtu iespēju piekļūt dažāda veida un dažādu līmeņu veselības aprūpes pakalpojumiem, un, ja vajadzīgs, veiktu mērķtiecīgus pasākumus, lai neaizsargātākajām grupām sniegtu veselības aprūpes pakalpojumu iespējas, kas tām citādi nebūtu pieejamas; |
| --- | --- |

168.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek radīti apstākļi, kas katram bērnam sniegtu iespēju piekļūt dažāda veida un dažādu līmeņu veselības aprūpes pakalpojumiem, un, ja vajadzīgs, veiktu mērķtiecīgus pasākumus, lai neaizsargātākajām grupām sniegtu veselības aprūpes pakalpojumu iespējas, kas tām citādi nebūtu pieejamas;

| 169. | atgādina, ka Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (14), paredz tiesības uz darbu grūtniecēm vai ar krūti barojošām sievietēm, kas nozīmē, ka darba devējiem jāveic visi atbilstošie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ne sievietes, ne viņu nedzimušie bērni netiek pakļauti veselības apdraudējumiem darba vietā; |
| --- | --- |

169.

atgādina, ka Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (14), paredz tiesības uz darbu grūtniecēm vai ar krūti barojošām sievietēm, kas nozīmē, ka darba devējiem jāveic visi atbilstošie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ne sievietes, ne viņu nedzimušie bērni netiek pakļauti veselības apdraudējumiem darba vietā;

| 170. | prasa veikt pētījumus par vides ietekmi uz bērnu hormonālo, neiroloģisko sistēmu, psiholoģisko stāvokli un imūnsistēmu un novērtēt šo ietekmi, ieviest testus par piemērotību bērniem visos pilsētplānošanas un transporta plānošanas pasākumos, pozitīvi marķēt importētas rotaļlietas, kas nav izgatavotas, izmantojot bērnu darbu; |
| --- | --- |

170.

prasa veikt pētījumus par vides ietekmi uz bērnu hormonālo, neiroloģisko sistēmu, psiholoģisko stāvokli un imūnsistēmu un novērtēt šo ietekmi, ieviest testus par piemērotību bērniem visos pilsētplānošanas un transporta plānošanas pasākumos, pozitīvi marķēt importētas rotaļlietas, kas nav izgatavotas, izmantojot bērnu darbu;

Dzimšanas reģistrācija

| 171. | atzīst ikviena bērna, tam piedzimstot, tiesības uz dzimšanas reģistrāciju, kas uzskatāma par likumīgu šī bērna eksistences atzīšanu, kā arī tiesības iegūt valstisko piederību un identitāti, neatkarīgi no viņu dzimuma vai etniskās izcelsmes, kā arī vecāku nacionālās piederības vai bēgļu, imigrantu vai patvēruma meklētāju statusa; |
| --- | --- |

171.

atzīst ikviena bērna, tam piedzimstot, tiesības uz dzimšanas reģistrāciju, kas uzskatāma par likumīgu šī bērna eksistences atzīšanu, kā arī tiesības iegūt valstisko piederību un identitāti, neatkarīgi no viņu dzimuma vai etniskās izcelsmes, kā arī vecāku nacionālās piederības vai bēgļu, imigrantu vai patvēruma meklētāju statusa;

| 172. | atzīst, ka dzimšanas apliecība palīdz aizsargāt bērnu pret tiesību pārkāpumiem, kurus rosina šaubas par bērna vecumu vai identitāti; uzskata, ka uzticama dzimšanas reģistrācijas sistēma traucē tirdzniecībai ar bērniem un viņu orgāniem, ierobežo nelegālu adopciju un novērš gadījumus, kad neatklāj bērnu vecumu saistībā ar agrīnām laulībām, bērnu iesaukšanu militārajā dienestā, seksuālu izmantošanu, bērnu darbu (15) un tiesvedības attiecībā uz pieaugušajiem piemērošanu nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

172.

atzīst, ka dzimšanas apliecība palīdz aizsargāt bērnu pret tiesību pārkāpumiem, kurus rosina šaubas par bērna vecumu vai identitāti; uzskata, ka uzticama dzimšanas reģistrācijas sistēma traucē tirdzniecībai ar bērniem un viņu orgāniem, ierobežo nelegālu adopciju un novērš gadījumus, kad neatklāj bērnu vecumu saistībā ar agrīnām laulībām, bērnu iesaukšanu militārajā dienestā, seksuālu izmantošanu, bērnu darbu (15) un tiesvedības attiecībā uz pieaugušajiem piemērošanu nepilngadīgajiem;

| 173. | uzsver, ka nereģistrēti bērni faktiski ir “neredzami”, līdz ar to pieaug šo bērnu neaizsargātība, un palielinās iespēja, ka viņu tiesību pārkāpumi netiks pamanīti; |
| --- | --- |

173.

uzsver, ka nereģistrēti bērni faktiski ir “neredzami”, līdz ar to pieaug šo bērnu neaizsargātība, un palielinās iespēja, ka viņu tiesību pārkāpumi netiks pamanīti;

| 174. | pauž nožēlu par to, ka dažās valstīs dzimšanas reģistrācijā pastāv diskriminācija dzimuma dēļ, tiesību aktiem un praksei darbojoties pretēji ANO konvencijai par jebkāda veida sieviešu diskriminācijas izskaušanu, tostarp vērojami atteikumi reģistrēt vientuļo māšu bērnus, atteikumi norādīt mātes tautību, kā arī pastāv diskriminācija saistībā ar reģistrāciju meitenēm, kuras nav beigušas skolu, gadījumos, ja piekļuve reģistrācijai ir balstīta uz izglītības sistēmu; |
| --- | --- |

174.

pauž nožēlu par to, ka dažās valstīs dzimšanas reģistrācijā pastāv diskriminācija dzimuma dēļ, tiesību aktiem un praksei darbojoties pretēji ANO konvencijai par jebkāda veida sieviešu diskriminācijas izskaušanu, tostarp vērojami atteikumi reģistrēt vientuļo māšu bērnus, atteikumi norādīt mātes tautību, kā arī pastāv diskriminācija saistībā ar reģistrāciju meitenēm, kuras nav beigušas skolu, gadījumos, ja piekļuve reģistrācijai ir balstīta uz izglītības sistēmu;

| 175. | aicina Komisiju un gan bērnu tiesību aizsardzības, gan humānās palīdzības organizācijas pievienoties aktivitātēm, lai veicinātu izpratni trešās valstīs par dzimšanas reģistrācijas nepieciešamību; atzīmē, ka dzimšanas apliecības neesamība var radīt šķēršļus iespējamo mantošanas tiesību atzīšanai un bērna piekļuvei izglītībai, veselības aprūpes pakalpojumiem un valsts materiālajam atbalstam; prasa veicināt pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka šādi pakalpojumi tiek vispārēji sniegti pirms oficiālās reģistrācijas procesa pabeigšanas; |
| --- | --- |

175.

aicina Komisiju un gan bērnu tiesību aizsardzības, gan humānās palīdzības organizācijas pievienoties aktivitātēm, lai veicinātu izpratni trešās valstīs par dzimšanas reģistrācijas nepieciešamību; atzīmē, ka dzimšanas apliecības neesamība var radīt šķēršļus iespējamo mantošanas tiesību atzīšanai un bērna piekļuvei izglītībai, veselības aprūpes pakalpojumiem un valsts materiālajam atbalstam; prasa veicināt pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka šādi pakalpojumi tiek vispārēji sniegti pirms oficiālās reģistrācijas procesa pabeigšanas;

| 176. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis, lai tās izveido ilgtspējīgu un pastāvīgu reģistrācijas sistēmu, kas darbojas gan valsts, gan atsevišķu ciemu mērogā un kas ir pieejama bez maksas visiem iedzīvotājiem, tostarp arī iedzīvotājiem attālos apvidos, vajadzības gadījumā cita starpā izveidojot pārvietojamas reģistrācijas vienības, sniedzot attiecīgu apmācību valsts civildienesta reģistratoriem un piešķirot pietiekamus resursus šo iniciatīvu finansēšanai; |
| --- | --- |

176.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis, lai tās izveido ilgtspējīgu un pastāvīgu reģistrācijas sistēmu, kas darbojas gan valsts, gan atsevišķu ciemu mērogā un kas ir pieejama bez maksas visiem iedzīvotājiem, tostarp arī iedzīvotājiem attālos apvidos, vajadzības gadījumā cita starpā izveidojot pārvietojamas reģistrācijas vienības, sniedzot attiecīgu apmācību valsts civildienesta reģistratoriem un piešķirot pietiekamus resursus šo iniciatīvu finansēšanai;

| 177. | aicina Kopienas iestādes un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu efektīvu politisko pamatnostādņu koordināciju dzimšanas reģistrācijas sekmēšanā, jo sevišķi iesaistot ANO un attiecīgās aģentūras, ar mērķi vienoties par kopīgu programmu, kas veicinātu efektīvu atbalsi visā pasaulē; |
| --- | --- |

177.

aicina Kopienas iestādes un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu efektīvu politisko pamatnostādņu koordināciju dzimšanas reģistrācijas sekmēšanā, jo sevišķi iesaistot ANO un attiecīgās aģentūras, ar mērķi vienoties par kopīgu programmu, kas veicinātu efektīvu atbalsi visā pasaulē;

Bērni bruņotos konfliktos

| 178. | uzsver, ka izšķiroša nepieciešamība ir īstenot ES Pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

178.

uzsver, ka izšķiroša nepieciešamība ir īstenot ES Pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos;

| 179. | neatlaidīgi aicina dalībvalstis iestrādāt valsts tiesību aktos Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un veikt attiecīgu izmeklēšanu, saukt pie atbildības un sodīt visas personas, kuras pretlikumīgi iesaistījušas bērnus bruņotajos spēkos vai grupējumos vai kuras izmantojušas viņus aktīvai darbībai bruņotos konfliktos, — lai nodrošinātu, ka tiek darīts viss iespējamais, lai izbeigtu šādu noziegumu nesodīšanas tradīciju; |
| --- | --- |

179.

neatlaidīgi aicina dalībvalstis iestrādāt valsts tiesību aktos Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un veikt attiecīgu izmeklēšanu, saukt pie atbildības un sodīt visas personas, kuras pretlikumīgi iesaistījušas bērnus bruņotajos spēkos vai grupējumos vai kuras izmantojušas viņus aktīvai darbībai bruņotos konfliktos, — lai nodrošinātu, ka tiek darīts viss iespējamais, lai izbeigtu šādu noziegumu nesodīšanas tradīciju;

| 180. | atzinīgi vērtē “Parīzes apņemšanos”(Paris Commitments) par bērnu aizsardzību pret nelikumīgu iesaistīšanu vai izmantošanu bruņotajos spēkos vai bruņotos grupējumos, ko pieņēma 2007. gadā, aktualizējot 1997. gadā pieņemtos Keiptaunas principus, un neatlaidīgi aicina visas valstis pārņemt šos principus; |
| --- | --- |

180.

atzinīgi vērtē “Parīzes apņemšanos”(Paris Commitments) par bērnu aizsardzību pret nelikumīgu iesaistīšanu vai izmantošanu bruņotajos spēkos vai bruņotos grupējumos, ko pieņēma 2007. gadā, aktualizējot 1997. gadā pieņemtos Keiptaunas principus, un neatlaidīgi aicina visas valstis pārņemt šos principus;

| 181. | uzskata, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka izturēšanās pret bērniem, kam atņemta brīvība, atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un humanitārajiem tiesību aktiem, ņemot vērā šo bērnu īpašo — nepilngadīgā statusu un aizliedzot bērnu turēšanu apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem, izņemot gadījumus, kad tie ir vecāki kopā ar maziem bērniem; šajā sakarā uzsver, ka nepieciešams veicināt mācību programmas, ar kurām palielinātu izpratni tiesu un policijas sistēmu darbiniekiem un ierēdņiem tajās valstīs, kur konstatēts, ka meitenes un zēnus izmanto kā bērnus kareivjus; |
| --- | --- |

181.

uzskata, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka izturēšanās pret bērniem, kam atņemta brīvība, atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un humanitārajiem tiesību aktiem, ņemot vērā šo bērnu īpašo — nepilngadīgā statusu un aizliedzot bērnu turēšanu apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem, izņemot gadījumus, kad tie ir vecāki kopā ar maziem bērniem; šajā sakarā uzsver, ka nepieciešams veicināt mācību programmas, ar kurām palielinātu izpratni tiesu un policijas sistēmu darbiniekiem un ierēdņiem tajās valstīs, kur konstatēts, ka meitenes un zēnus izmanto kā bērnus kareivjus;

| 182. | uzsver, ka bērniem jāpiemēro nepilngadīgo tiesības un nepieciešams meklēt alternatīvus risinājumus tiesvedībai; prasa, lai tiesās bērniem prokurori būti speciālisti nepilngadīgo lietās un bērniem tiesas procesā palīdzētu advokāti, kuri praktizē sociālo tiesību jomā; aicina izveidot patiesības un samierināšanas komisijas; |
| --- | --- |

182.

uzsver, ka bērniem jāpiemēro nepilngadīgo tiesības un nepieciešams meklēt alternatīvus risinājumus tiesvedībai; prasa, lai tiesās bērniem prokurori būti speciālisti nepilngadīgo lietās un bērniem tiesas procesā palīdzētu advokāti, kuri praktizē sociālo tiesību jomā; aicina izveidot patiesības un samierināšanas komisijas;

| 183. | pieprasa kādreizējo bērnu kareivju un bruņotos konfliktos iesaistīto bērnu reintegrāciju un viņu fizisko, sociālo un psiholoģisko rehabilitāciju, bērnu atgriešanos ģimenēs, alternatīvu aprūpi bērniem, kuriem nav iespējams atgriezties ģimenē, kursus iekavētās izglītības atgūšanai un informācijas izplatīšanu par HIV/AIDS; uzsver, ka nepieciešams labot atsevišķus trūkumus bijušo kareivju reintegrācijā, jo meitenes kareives dažkārt tiek sociāli noraidītas un atstumtas, un piešķirt īpašus resursus programmu izstrādei izglītības, seksuālās veselības jomā, psiholoģiskajam atbalstam un ģimeņu izlīgumam; |
| --- | --- |

183.

pieprasa kādreizējo bērnu kareivju un bruņotos konfliktos iesaistīto bērnu reintegrāciju un viņu fizisko, sociālo un psiholoģisko rehabilitāciju, bērnu atgriešanos ģimenēs, alternatīvu aprūpi bērniem, kuriem nav iespējams atgriezties ģimenē, kursus iekavētās izglītības atgūšanai un informācijas izplatīšanu par HIV/AIDS; uzsver, ka nepieciešams labot atsevišķus trūkumus bijušo kareivju reintegrācijā, jo meitenes kareives dažkārt tiek sociāli noraidītas un atstumtas, un piešķirt īpašus resursus programmu izstrādei izglītības, seksuālās veselības jomā, psiholoģiskajam atbalstam un ģimeņu izlīgumam;

| 184. | uzsver, ka nepieciešams dalībvalstīm uzsākt kopēju diplomātisku darbību vietās, no kurienes saņemti ziņojumi par to, ka bērni tiek iesaukti militārās vienībās vai bruņotos grupējumos; |
| --- | --- |

184.

uzsver, ka nepieciešams dalībvalstīm uzsākt kopēju diplomātisku darbību vietās, no kurienes saņemti ziņojumi par to, ka bērni tiek iesaukti militārās vienībās vai bruņotos grupējumos;

| 185. | atzīmē, ka ārkārtas palīdzības nodrošināšana bērniem nestabilās, konfliktu skartās valstīs reti iekļauj pienācīgas izglītības iespējas, un aicina Komisiju ārkārtas situācijās un pārejas posmos no krīzes uz attīstību sniegt atbalstu izglītības pasākumiem, tostarp Starptautiskā aģentūru tīkla izglītībai ārkārtas situācijās noteikto obligāto standartu ieviešanai; |
| --- | --- |

185.

atzīmē, ka ārkārtas palīdzības nodrošināšana bērniem nestabilās, konfliktu skartās valstīs reti iekļauj pienācīgas izglītības iespējas, un aicina Komisiju ārkārtas situācijās un pārejas posmos no krīzes uz attīstību sniegt atbalstu izglītības pasākumiem, tostarp Starptautiskā aģentūru tīkla izglītībai ārkārtas situācijās noteikto obligāto standartu ieviešanai;

| 186. | uzsver — ja nav panākts galīgais atrisinājums ieilgušiem konfliktiem, tas rada situāciju, kad tiesiskums tiek ignorēts un attiecīgajās teritorijās notiek cilvēktiesību pārkāpumi, un tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem procesā, lai nodrošinātu, ka visas bērnu tiesības tiek ievērotas; prasa veikt pasākumus, lai risinātu jautājumus saistībā ar bērnu un viņu ģimeņu īpašajām vajadzībām neatrisināto konfliktu teritorijās; |
| --- | --- |

186.

uzsver — ja nav panākts galīgais atrisinājums ieilgušiem konfliktiem, tas rada situāciju, kad tiesiskums tiek ignorēts un attiecīgajās teritorijās notiek cilvēktiesību pārkāpumi, un tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem procesā, lai nodrošinātu, ka visas bērnu tiesības tiek ievērotas; prasa veikt pasākumus, lai risinātu jautājumus saistībā ar bērnu un viņu ģimeņu īpašajām vajadzībām neatrisināto konfliktu teritorijās;

Bērni un demokrātija

| 187. | uzsver bērnu tiesības augt brīvā un atvērtā sabiedrībā, kur tiek ievērotas cilvēktiesības un vārda brīvība un kur vairs netiek piemērots nāves spriedums, it sevišķi mazgadīgām personām; |
| --- | --- |

187.

uzsver bērnu tiesības augt brīvā un atvērtā sabiedrībā, kur tiek ievērotas cilvēktiesības un vārda brīvība un kur vairs netiek piemērots nāves spriedums, it sevišķi mazgadīgām personām;

| 188. | uzsver, ka bērni nedemokrātiskās valstīs ir sevišķi riskantā situācijā, un aicina Komisiju analizēt šīs iedzīvotāju grupas stāvokli; |
| --- | --- |

188.

uzsver, ka bērni nedemokrātiskās valstīs ir sevišķi riskantā situācijā, un aicina Komisiju analizēt šīs iedzīvotāju grupas stāvokli;

| 189. | aicina Komisiju apskatīt jautājumu, kā paaugstināt bērnu un jauniešu politisko izpratni trešās valstīs, kur ir ierobežota demokrātija, lai viņi varētu izaugt par politiski izglītotiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

189.

aicina Komisiju apskatīt jautājumu, kā paaugstināt bērnu un jauniešu politisko izpratni trešās valstīs, kur ir ierobežota demokrātija, lai viņi varētu izaugt par politiski izglītotiem pilsoņiem;

| 190. | aicina Komisiju uzsvērt, cik nozīmīgi ir jauniešiem būt spējīgiem brīvprātīgi paust savu viedokli, iesaistoties (politiskās) jaunatnes organizācijās; |
| --- | --- |

190.

aicina Komisiju uzsvērt, cik nozīmīgi ir jauniešiem būt spējīgiem brīvprātīgi paust savu viedokli, iesaistoties (politiskās) jaunatnes organizācijās;

| 191. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Nacionālo novērošanas centru bērnu jautājumos Eiropas tīklam (ChildONEurope), Eiropas Padomei, Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu tiesību komitejai, UNICEF, Starptautiskajai Darba organizācijai (ILO), Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajam komisāram bēgļu jautājumos (UNHCR) un Pasaules Veselības organizācijai (WHO). |
| --- | --- |

191.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Nacionālo novērošanas centru bērnu jautājumos Eiropas tīklam (ChildONEurope), Eiropas Padomei, Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu tiesību komitejai, UNICEF, Starptautiskajai Darba organizācijai (ILO), Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajam komisāram bēgļu jautājumos (UNHCR) un Pasaules Veselības organizācijai (WHO).

---

(1)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

(3)  http://www.savethechildren.net/alliance/where_we_work/europegrp_haveyoursay.html

(4)  OV C 300 E, 9.12.2006., 259. lpp.

(5)  http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/thematic_comments_2006_en.pdf

(6)  OV L 13, 20.1.2004., 44. lpp.

(7)  OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2116/2004 (OV L 367, 14.12.2004., 1. lpp.).

(8)  OV C 314 E, 21.12.2006., 355. lpp.

(9)  ILO 182. Konvencijā par bērnu darba ļaunākajiem veidiem cilvēku tirdzniecība ir minēta kā viens no ļaunākajiem ekspluatācijas veidiem.

(10)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(11)  OV C 298 E, 8.12.2006., 220. lpp.

(12)  Ar akronīmu ECPAT apzīmē starptautisko atbalsta tīklu bērnu prostitūcijas, bērnu pornogrāfijas un bērnu tirdzniecības seksuāliem nolūkiem izbeigšanai.

(13)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(14)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(15)  Kā definēts ANO Bērna tiesību konvencijas 32. panta 1. punktā.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/46

---

P6_TA(2008)0013

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija par pieaugušo izglītību. Mūžu dzīvo — mūžu mācies (2007/2114(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu mācies”(COM(2006)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu mācies”(COM(2006)0614),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti (3),

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā EK līguma 149. un 150. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 149. un 150. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā 2007. gada 25. septembrī attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā 2007. gada 25. septembrī attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā 2007. gada 24. oktobrī attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā 2007. gada 24. oktobrī attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (5),

| — | ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācības sistēmās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācības sistēmās (6),

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 (7) un 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006—2010 (7) un 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0502/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0502/2007),

| A. | tā kā pieaugušo izglītība kļūst par politisku prioritāti un tai vajadzīgas konkrētas un adekvātas programmas, pamanāmība, pieejamība, resursi un vērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

A.

tā kā pieaugušo izglītība kļūst par politisku prioritāti un tai vajadzīgas konkrētas un adekvātas programmas, pamanāmība, pieejamība, resursi un vērtēšanas metodes;

| B. | tā kā izglītība un apmācība ir izšķiroši faktori, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus — straujāku ekonomisko izaugsmi, konkurētspēju un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā izglītība un apmācība ir izšķiroši faktori, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus — straujāku ekonomisko izaugsmi, konkurētspēju un sociālo integrāciju;

| C. | tā kā mūžizglītības programmās būtu jāpiedalās vēl 4 miljoniem pieaugušo, lai sasniegtu tādus dalības rādītājus, par kādiem dalībvalstis vienojušās programmā “Izglītība un apmācība 2010”; |
| --- | --- |

C.

tā kā mūžizglītības programmās būtu jāpiedalās vēl 4 miljoniem pieaugušo, lai sasniegtu tādus dalības rādītājus, par kādiem dalībvalstis vienojušās programmā “Izglītība un apmācība 2010”;

| D. | tā kā efektīva pieaugušo izglītības sistēma, kurā noteiktas skaidras prioritātes un tiek uzraudzīta īstenošana un kura ir integrēta mūžizglītības stratēģijās, spēj palīdzēt atstumto grupu lingvistiskā, sociālā un kultūras integrācijā, piemēram, attiecībā uz imigrantiem un romiem, no kuriem daudzi ir pāragri pametuši skolu; |
| --- | --- |

D.

tā kā efektīva pieaugušo izglītības sistēma, kurā noteiktas skaidras prioritātes un tiek uzraudzīta īstenošana un kura ir integrēta mūžizglītības stratēģijās, spēj palīdzēt atstumto grupu lingvistiskā, sociālā un kultūras integrācijā, piemēram, attiecībā uz imigrantiem un romiem, no kuriem daudzi ir pāragri pametuši skolu;

| E. | tā kā ieguldījumi pieaugušo izglītībā palielina sociālos un kultūras ieguvumus, kas izpaužas kā lielāka personiskā labklājība un apmierinājums, kā arī aktīvs pilsoniskums; |
| --- | --- |

E.

tā kā ieguldījumi pieaugušo izglītībā palielina sociālos un kultūras ieguvumus, kas izpaužas kā lielāka personiskā labklājība un apmierinājums, kā arī aktīvs pilsoniskums;

| F. | tā kā pieaugušo izglītība, dodot iespēju apgūt pamatprasmes, būtiski veicina nodarbinātību un mobilitāti darba tirgū, kā arī sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieaugušo izglītība, dodot iespēju apgūt pamatprasmes, būtiski veicina nodarbinātību un mobilitāti darba tirgū, kā arī sociālo integrāciju;

| G. | tā kā ir vajadzīgi ticami dati, lai novērotu, salīdzinātu un novērtētu pieaugušo izglītības iespēju dažādību un tādējādi pilnveidotu politikas virzienus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir vajadzīgi ticami dati, lai novērotu, salīdzinātu un novērtētu pieaugušo izglītības iespēju dažādību un tādējādi pilnveidotu politikas virzienus;

| H. | tā kā dalībvalstīs informācija par pieaugušo izglītības sistēmām un to pieejamību stipri atšķiras; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstīs informācija par pieaugušo izglītības sistēmām un to pieejamību stipri atšķiras;

| I. | tā kā formālās, neformālās un neoficiālās izglītības atzīšana un novērtēšana ir mūžizglītības stratēģijas pamatprincips; |
| --- | --- |

I.

tā kā formālās, neformālās un neoficiālās izglītības atzīšana un novērtēšana ir mūžizglītības stratēģijas pamatprincips;

| J. | tā kā pieaugušo izglītība ir steidzami jāsasaista ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu un jāpaaugstina tās potenciālu attiecībā uz pamatprasmēm, kā arī sociālajām un personīgajām kompetencēm, |
| --- | --- |

J.

tā kā pieaugušo izglītība ir steidzami jāsasaista ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu un jāpaaugstina tās potenciālu attiecībā uz pamatprasmēm, kā arī sociālajām un personīgajām kompetencēm,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu rīcības plānam pieaugušo izglītības jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu rīcības plānam pieaugušo izglītības jomā;

| 2. | atzīst, ka pasākumi ir jāveic dažādos līmeņos un tajos jāiesaista ne tikai dalībvalstis, bet arī Eiropas Savienība, lai veicinātu, pastiprinātu un radītu mācīšanās kultūras izaugsmi, īpaši attiecībā uz pieaugušajiem; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka pasākumi ir jāveic dažādos līmeņos un tajos jāiesaista ne tikai dalībvalstis, bet arī Eiropas Savienība, lai veicinātu, pastiprinātu un radītu mācīšanās kultūras izaugsmi, īpaši attiecībā uz pieaugušajiem;

| 3. | mudina dalībvalstis radīt mūžizglītības kultūru un uzmanību pievērst galvenokārt pieaugušo izglītībai un apmācībai, īstenojot politiku un pasākumus, kas veicina zināšanu apgūšanu un padara to pievilcīgāku un pieejamāku, kā arī pastāvīgi atjaunina kvalifikācijas; |
| --- | --- |

3.

mudina dalībvalstis radīt mūžizglītības kultūru un uzmanību pievērst galvenokārt pieaugušo izglītībai un apmācībai, īstenojot politiku un pasākumus, kas veicina zināšanu apgūšanu un padara to pievilcīgāku un pieejamāku, kā arī pastāvīgi atjaunina kvalifikācijas;

| 4. | uzsver dzimumu līdztiesības nozīmi saistībā ar mūžizglītības programmām, lai gan vīrieši, gan sievietes var vienādi izmantot šāda veida izglītošanās piedāvātās iespējas; aicina Komisiju izmantot visus pieejamos instrumentus, lai, sadarbojoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, uzraudzītu jutīgās dzimumu līdztiesības politikas jomas pieaugušo izglītības sagatavošanas procesā; |
| --- | --- |

4.

uzsver dzimumu līdztiesības nozīmi saistībā ar mūžizglītības programmām, lai gan vīrieši, gan sievietes var vienādi izmantot šāda veida izglītošanās piedāvātās iespējas; aicina Komisiju izmantot visus pieejamos instrumentus, lai, sadarbojoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, uzraudzītu jutīgās dzimumu līdztiesības politikas jomas pieaugušo izglītības sagatavošanas procesā;

Motivācijas uzlabošana dalībai pieaugušo izglītībā

| 5. | mudina labāk veicināt pieaugušo izglītību, lai motivētu vairāk cilvēku iesaistīties šādā izglītībā; uzskata, ka politikas virzienos pieaugušo izglītībai jābūt būtiskai nozīmei, lai veicinātu vispārēju mācīšanās kultūru, izmantojot kampaņas plašsaziņas līdzekļos, informācijas, orientācijas un konsultāciju dienestus un it īpaši tādus informācijas, orientācijas un konsultāciju dienestus, kas orientēti uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzskata, ka šāda veicināšana, lai tā būtu efektīva, jāpapildina ar aktīviem dalībvalstu politikas virzieniem, kas palīdzēs iedzīvotājiem apvienot izglītību ar darbu un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

5.

mudina labāk veicināt pieaugušo izglītību, lai motivētu vairāk cilvēku iesaistīties šādā izglītībā; uzskata, ka politikas virzienos pieaugušo izglītībai jābūt būtiskai nozīmei, lai veicinātu vispārēju mācīšanās kultūru, izmantojot kampaņas plašsaziņas līdzekļos, informācijas, orientācijas un konsultāciju dienestus un it īpaši tādus informācijas, orientācijas un konsultāciju dienestus, kas orientēti uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzskata, ka šāda veicināšana, lai tā būtu efektīva, jāpapildina ar aktīviem dalībvalstu politikas virzieniem, kas palīdzēs iedzīvotājiem apvienot izglītību ar darbu un ģimenes dzīvi;

| 6. | piekrīt, ka ļoti labi panākumi ir tādiem pieaugušo izglītības veicināšanas līdzekļiem kā īpašām telefonu līnijām un interneta vietnēm; |
| --- | --- |

6.

piekrīt, ka ļoti labi panākumi ir tādiem pieaugušo izglītības veicināšanas līdzekļiem kā īpašām telefonu līnijām un interneta vietnēm;

| 7. | uzskata, ka vispārējā un profesionālā izglītībā izšķiroša nozīme ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei, lai pārvarētu paaudžu digitālo plaisu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka vispārējā un profesionālā izglītībā izšķiroša nozīme ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei, lai pārvarētu paaudžu digitālo plaisu;

Statistikas dati

| 8. | uzskata, ka ir vajadzīgi salīdzināmi statistikas dati, lai izstrādātu, pārskatītu un novērtētu politiku pieaugušo izglītības jomā un tādējādi sniegtu norādes un ievirzes integrētai mūžizglītības programmai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir vajadzīgi salīdzināmi statistikas dati, lai izstrādātu, pārskatītu un novērtētu politiku pieaugušo izglītības jomā un tādējādi sniegtu norādes un ievirzes integrētai mūžizglītības programmai;

| 9. | uzskata, ka Eiropas pieaugušo izglītības apsekojums ir jāatbalsta kā līdzeklis gan salīdzināmas informācijas iegūšanai par pieaugušo izglītību, gan kopēju koncepciju veicināšanai; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Eiropas pieaugušo izglītības apsekojums ir jāatbalsta kā līdzeklis gan salīdzināmas informācijas iegūšanai par pieaugušo izglītību, gan kopēju koncepciju veicināšanai;

| 10. | aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis veicināt atzītās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis veicināt atzītās prakses apmaiņu;

Darba dzīves, ģimenes dzīves un mūžizglītības saskaņošana un mūžizglītības efektivitāte

| 11. | atgādina Barselonas 2002. gada 15.—16. marta Eiropadomes sanāksmes mērķus un uzsver dalībvalstu sasniegto, lai īstenotu mērķus par vietu radīšanu pirmskolas izglītības iestādēs, kā arī ieviešot dienu, kas pievērstu uzmanību bērnu un citu apgādājamo personu aprūpei; vienlaikus norāda, ka dažas dalībvalstis ievērojami atpaliek Barselonas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

11.

atgādina Barselonas 2002. gada 15.—16. marta Eiropadomes sanāksmes mērķus un uzsver dalībvalstu sasniegto, lai īstenotu mērķus par vietu radīšanu pirmskolas izglītības iestādēs, kā arī ieviešot dienu, kas pievērstu uzmanību bērnu un citu apgādājamo personu aprūpei; vienlaikus norāda, ka dažas dalībvalstis ievērojami atpaliek Barselonas mērķu īstenošanā;

| 12. | norāda, ka ģimenes dzīves, darba dzīves un mūžizglītības saskaņošanai ir vajadzīga ne tikai lielāka elastība laika un dzīves telpas pārvaldībā, bet arī sociālie, ekonomiskie un nodokļu stimuli, lai veicinātu iespēju pieaugušajiem izmantot apmācības un izglītības programmas; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ģimenes dzīves, darba dzīves un mūžizglītības saskaņošanai ir vajadzīga ne tikai lielāka elastība laika un dzīves telpas pārvaldībā, bet arī sociālie, ekonomiskie un nodokļu stimuli, lai veicinātu iespēju pieaugušajiem izmantot apmācības un izglītības programmas;

| 13. | uzsver, ka labāk jāizmanto jaunās tehnoloģijas, un šajā sakarā piebilst, ka jāveicina interneta piekļuves un tādu digitālās integrācijas programmu pilnveidošana, kas paredzētas digitālās plaisas novēršanai, kā arī jāveicina jauni zināšanu avoti un mācību veidi, piemēram, tālmācības programmas un mācību vietu ierīkošana, un jānodrošina visiem piekļuves iespējas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka labāk jāizmanto jaunās tehnoloģijas, un šajā sakarā piebilst, ka jāveicina interneta piekļuves un tādu digitālās integrācijas programmu pilnveidošana, kas paredzētas digitālās plaisas novēršanai, kā arī jāveicina jauni zināšanu avoti un mācību veidi, piemēram, tālmācības programmas un mācību vietu ierīkošana, un jānodrošina visiem piekļuves iespējas;

| 14. | uzsver, ka jāpalielina jauno tehnoloģiju izmantošanas iespējas sievietēm, tostarp tām, kuras dzīvo attālos un lauku apvidos, kā arī gados vecākām sievietēm, tādējādi sniedzot viņām vienlīdzīgas iespējas konkurēt darba tirgū; turklāt uzsver, ka jāatbalsta pasākumi, kuru mērķis ir samazināt atšķirību starp vīriešu un sieviešu tehnisko un zinātnisko kvalifikāciju; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka jāpalielina jauno tehnoloģiju izmantošanas iespējas sievietēm, tostarp tām, kuras dzīvo attālos un lauku apvidos, kā arī gados vecākām sievietēm, tādējādi sniedzot viņām vienlīdzīgas iespējas konkurēt darba tirgū; turklāt uzsver, ka jāatbalsta pasākumi, kuru mērķis ir samazināt atšķirību starp vīriešu un sieviešu tehnisko un zinātnisko kvalifikāciju;

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka jāpaplašina valsts un privātās bērnu aprūpes iestādes, kā arī jāiesaista un jāiedrošina darba devēji, kuri varētu nodrošināt uzņēmuma bērnu aprūpes pakalpojumus un iespējas vecākiem, īpaši mātēm, atgriezties darbā, un ka tādējādi vecāki var tajā pašā laikā turpināt mūžizglītību un strādāt. Uzsver arī to, ka jāuzlabo valsts sniegtie pakalpojumi, lai atbalstītu apgādājamās personas un vecāka gadagājuma cilvēkus; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka jāpaplašina valsts un privātās bērnu aprūpes iestādes, kā arī jāiesaista un jāiedrošina darba devēji, kuri varētu nodrošināt uzņēmuma bērnu aprūpes pakalpojumus un iespējas vecākiem, īpaši mātēm, atgriezties darbā, un ka tādējādi vecāki var tajā pašā laikā turpināt mūžizglītību un strādāt. Uzsver arī to, ka jāuzlabo valsts sniegtie pakalpojumi, lai atbalstītu apgādājamās personas un vecāka gadagājuma cilvēkus;

Paaudžu solidaritāte (pret vecuma grupu izolāciju) un starpkultūru solidaritāte

| 16. | atgādina, ka demogrāfiskās pārmaiņas dalībvalstīm radīs sarežģītu savstarpēji saistītu problēmu kopumu un ka mūsu sabiedrībām būs jāizstrādā jaunas paaudžu solidaritātes formas; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka demogrāfiskās pārmaiņas dalībvalstīm radīs sarežģītu savstarpēji saistītu problēmu kopumu un ka mūsu sabiedrībām būs jāizstrādā jaunas paaudžu solidaritātes formas;

| 17. | tādēļ ierosina uzlabot pieaugušo cilvēku zināšanu, prasmju un pieredzes nodošanu, it īpaši no paaudzes uz paaudzi, izmantojot padomdevēju sistēmu, kas paredz atbalstīt dažādus ar uzņēmējdarbību un amatiem saistītus pasākumus; uzskata arī, ka ir svarīgi šādus padomdevējus iesaistīt organizācijā, kurā viņi var kopīgi izmantot informāciju un apmainīties ar to; |
| --- | --- |

17.

tādēļ ierosina uzlabot pieaugušo cilvēku zināšanu, prasmju un pieredzes nodošanu, it īpaši no paaudzes uz paaudzi, izmantojot padomdevēju sistēmu, kas paredz atbalstīt dažādus ar uzņēmējdarbību un amatiem saistītus pasākumus; uzskata arī, ka ir svarīgi šādus padomdevējus iesaistīt organizācijā, kurā viņi var kopīgi izmantot informāciju un apmainīties ar to;

| 18. | uzsver, ka svarīgs ir veids “mācāmies visa ģimene”, kad vēlēšanās palīdzēt saviem bērniem gūt sekmes skolā mudina vecākus atsākt mācīšanos; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka svarīgs ir veids “mācāmies visa ģimene”, kad vēlēšanās palīdzēt saviem bērniem gūt sekmes skolā mudina vecākus atsākt mācīšanos;

| 19. | atbalsta brīvprātības programmu pilnveidošanu, ņemot vērā to nozīmi paaudžu solidaritātē un pieredzes un kvalifikācijas atzīšanā; |
| --- | --- |

19.

atbalsta brīvprātības programmu pilnveidošanu, ņemot vērā to nozīmi paaudžu solidaritātē un pieredzes un kvalifikācijas atzīšanā;

| 20. | uzsver, ka atbilstīgi mobilitātes un sociālās integrācijas principiem ir jānodrošina izglītības un mācību programmu elastīgas iespējas, īpaši imigrantiem, kā arī piemēroti nosacījumi šādu programmu īstenošanai; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka atbilstīgi mobilitātes un sociālās integrācijas principiem ir jānodrošina izglītības un mācību programmu elastīgas iespējas, īpaši imigrantiem, kā arī piemēroti nosacījumi šādu programmu īstenošanai;

Valodu mācīšanās nozīme un “riska grupu”īpašās vajadzības

| 21. | uzskata, ka imigrantu atbalstam paredzētu valsts un vietējo centru veidošana ir galvenais paņēmiens, kā noderīgu informāciju padarīt pieejamu un izskaidrot jautājumus par migrantu pilnīgu integrāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka imigrantu atbalstam paredzētu valsts un vietējo centru veidošana ir galvenais paņēmiens, kā noderīgu informāciju padarīt pieejamu un izskaidrot jautājumus par migrantu pilnīgu integrāciju sabiedrībā;

| 22. | atkārto, ka svarīgi ir vairāk atbalstīt valodu kursus, īpaši tos, kas paredzēti imigrantiem, un veicināt svešvalodu mācīšanos sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

22.

atkārto, ka svarīgi ir vairāk atbalstīt valodu kursus, īpaši tos, kas paredzēti imigrantiem, un veicināt svešvalodu mācīšanos sabiedrībā kopumā;

| 23. | atbalsta nodomu ieviest “prasmju auditu” imigrantiem, mazkvalificētiem cilvēkiem un invalīdiem; uzskata, ka vienlaikus ar saimnieciskiem ieguvumiem šādi prasmju auditi var arī veicināt rasisma, ksenofobijas, diskriminācijas un atstumtības samazināšanu; |
| --- | --- |

23.

atbalsta nodomu ieviest “prasmju auditu” imigrantiem, mazkvalificētiem cilvēkiem un invalīdiem; uzskata, ka vienlaikus ar saimnieciskiem ieguvumiem šādi prasmju auditi var arī veicināt rasisma, ksenofobijas, diskriminācijas un atstumtības samazināšanu;

Iespējas iegūt augstāko izglītību

| 24. | uzskata, ka iespējas iegūt augstāko izglītību jāattiecina uz plašāku sabiedrību, tostarp pieaugušajiem ar darba pieredzi un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuru vajadzībām ir jāpielāgo izglītības sistēmas un jāpadara tās elastīgākas; un uzskata, ka jāveicina atbilstīgi infrastruktūras pasākumi un personāla resursu nodrošināšana; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka iespējas iegūt augstāko izglītību jāattiecina uz plašāku sabiedrību, tostarp pieaugušajiem ar darba pieredzi un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuru vajadzībām ir jāpielāgo izglītības sistēmas un jāpadara tās elastīgākas; un uzskata, ka jāveicina atbilstīgi infrastruktūras pasākumi un personāla resursu nodrošināšana;

| 25. | norāda, ka ir jāmodernizē vidusskolu sistēmas, lai tās kļūtu konkurētspējīgākas, elastīgākas, pieejamākas un efektīvākas; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka ir jāmodernizē vidusskolu sistēmas, lai tās kļūtu konkurētspējīgākas, elastīgākas, pieejamākas un efektīvākas;

Kvalitātes, pedagoģijas un piedāvājuma daudzveidības uzlabošana

| 26. | uzsver, ka jāpanāk, lai pieaugušo izglītības jomā strādātu augsti kvalificēts personāls; uzskata, ka jāatbalsta īpašas programmas pieaugušo izglītotājiem, un rosina izveidot universitāšu programmas ar grāda piešķiršanu pieaugušo izglītībā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka jāpanāk, lai pieaugušo izglītības jomā strādātu augsti kvalificēts personāls; uzskata, ka jāatbalsta īpašas programmas pieaugušo izglītotājiem, un rosina izveidot universitāšu programmas ar grāda piešķiršanu pieaugušo izglītībā;

| 27. | atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt kompetenču nodošanu un mobilitāti pieaugušo izglītībā, piemēram:






  a) | Eiropas kvalifikācijas sistēmas un EUROPASSīstenošana un paplašināšana; |
| --- | --- | --- |

27.

atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir paaugstināt kompetenču nodošanu un mobilitāti pieaugušo izglītībā, piemēram:

a)

Eiropas kvalifikācijas sistēmas un EUROPASSīstenošana un paplašināšana;

| b) | pamatprasmju, galveno kompetenču, formālo, neformālo un neoficiālo kvalifikāciju un izglītības atzīšana un novērtēšana, lai nodrošinātu mācību rezultātu pārredzamību, tādējādi atvieglojot mācību sasniegumu atzīšanu un pāreju no viena mācīšanās veida uz citu — atšķirīgu; |
| --- | --- |

b)

pamatprasmju, galveno kompetenču, formālo, neformālo un neoficiālo kvalifikāciju un izglītības atzīšana un novērtēšana, lai nodrošinātu mācību rezultātu pārredzamību, tādējādi atvieglojot mācību sasniegumu atzīšanu un pāreju no viena mācīšanās veida uz citu — atšķirīgu;

Nodarbinātības izredzes

| 28. | atbalsta viedokli, ka mūžizglītībai pirmām kārtām ir liela nozīme sociālās integrācijas un nodarbinātības veicināšanā, taču tā arī sekmē individuālo izaugsmi, palīdz novērst neatbilstību darba tirgū un sasniegt Lisabonas mērķi par lielāku to personu līdzdalību, kuras ir vecākas par 50 gadiem, turklāt mūžizglītība veicina konkurētspēju; |
| --- | --- |

28.

atbalsta viedokli, ka mūžizglītībai pirmām kārtām ir liela nozīme sociālās integrācijas un nodarbinātības veicināšanā, taču tā arī sekmē individuālo izaugsmi, palīdz novērst neatbilstību darba tirgū un sasniegt Lisabonas mērķi par lielāku to personu līdzdalību, kuras ir vecākas par 50 gadiem, turklāt mūžizglītība veicina konkurētspēju;

| 29. | uzsver pieaugušo izglītības nozīmi, lai sasniegtu mērķi Eiropā radīt labākas darbavietas, kā arī uzlabotu dzīves līmeni un veicinātu individuālo izaugsmi, personības pilnveidošanos un aktīvu pilsonisko dzīvi. Vērš uzmanību uz to, ka ir būtiski, lai uzņēmumi jaunās vajadzīgās prasmes un darba tirgus prasības prognozētu tādējādi, ka pieaugušo izglītības piedāvājumā ietvertu pieprasītās prasmes; mācību saturs ir jāpielāgo profesionālajām un praktiskajām vajadzībām. Šajā ziņā uzsver sociālo partneru nozīmi; |
| --- | --- |

29.

uzsver pieaugušo izglītības nozīmi, lai sasniegtu mērķi Eiropā radīt labākas darbavietas, kā arī uzlabotu dzīves līmeni un veicinātu individuālo izaugsmi, personības pilnveidošanos un aktīvu pilsonisko dzīvi. Vērš uzmanību uz to, ka ir būtiski, lai uzņēmumi jaunās vajadzīgās prasmes un darba tirgus prasības prognozētu tādējādi, ka pieaugušo izglītības piedāvājumā ietvertu pieprasītās prasmes; mācību saturs ir jāpielāgo profesionālajām un praktiskajām vajadzībām. Šajā ziņā uzsver sociālo partneru nozīmi;

| 30. | norāda, ka mūžizglītība ne tikai palielina darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, bet arī palielina viņu pielāgošanās spējas, kā arī ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, kas ir būtisks iekšējā tirgus darbības faktors. Uzsver, cik būtiski ir veicināt otrās (un trešās) svešvalodas apguvi, lai sekmētu darba ņēmēju lielāku mobilitāti; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka mūžizglītība ne tikai palielina darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, bet arī palielina viņu pielāgošanās spējas, kā arī ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, kas ir būtisks iekšējā tirgus darbības faktors. Uzsver, cik būtiski ir veicināt otrās (un trešās) svešvalodas apguvi, lai sekmētu darba ņēmēju lielāku mobilitāti;

| 31. | uzsver, ka zems kvalifikācijas līmenis, kāds pašreiz ir trešdaļai Eiropas darbaspēka (72 miljoni darba ņēmēju), ir saistīts ar augstu bezdarba risku un ka personas, kas mācās, saglabās vai apgūs prasmes, kuras vajadzīgas darba iegūšanai un darba kvalitātes uzlabošanai; uzsver, ka būtiski ir atzīt un apstiprināt neformālā un neoficiālā izglītībā iegūtās prasmes, kas veido mūžizglītības attīstības pamatu gan dalībvalstu profesionālās kvalifikācijas sistēmās, gan Eiropas kvalifikācijas sistēmā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka zems kvalifikācijas līmenis, kāds pašreiz ir trešdaļai Eiropas darbaspēka (72 miljoni darba ņēmēju), ir saistīts ar augstu bezdarba risku un ka personas, kas mācās, saglabās vai apgūs prasmes, kuras vajadzīgas darba iegūšanai un darba kvalitātes uzlabošanai; uzsver, ka būtiski ir atzīt un apstiprināt neformālā un neoficiālā izglītībā iegūtās prasmes, kas veido mūžizglītības attīstības pamatu gan dalībvalstu profesionālās kvalifikācijas sistēmās, gan Eiropas kvalifikācijas sistēmā;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi, lai visiem iedzīvotājiem būtu vienādas iespējas piedalīties mūžizglītības programmās; šajā ziņā pauž nožēlu, ka mazākas iespējas piedalīties ir personām ar pamatizglītību zemākā līmenī, sievietēm, imigrantiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, lauku rajonu iedzīvotājiem un personām ar invaliditāti; un uzskata, ka viņiem ir jāpiedāvā atšķirīgas, pielāgotas programmas un metodes; šajā sakarībā uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darba ņēmēji un bezdarbnieki apgūtu jaunās tehnoloģijas, un aicina dalībvalstis atbalstīt jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošanu izglītībā, jo tās ir izšķirošas līdztiesīgu iespēju nodrošināšanā visiem, veicinot iesaistīšanos mūžizglītībā, kā arī nodrošināt. lai īpašu atbalstu un finansējumu saņemtu personas, kuru izglītības līmenis ir viszemākais; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi, lai visiem iedzīvotājiem būtu vienādas iespējas piedalīties mūžizglītības programmās; šajā ziņā pauž nožēlu, ka mazākas iespējas piedalīties ir personām ar pamatizglītību zemākā līmenī, sievietēm, imigrantiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, lauku rajonu iedzīvotājiem un personām ar invaliditāti; un uzskata, ka viņiem ir jāpiedāvā atšķirīgas, pielāgotas programmas un metodes; šajā sakarībā uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darba ņēmēji un bezdarbnieki apgūtu jaunās tehnoloģijas, un aicina dalībvalstis atbalstīt jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošanu izglītībā, jo tās ir izšķirošas līdztiesīgu iespēju nodrošināšanā visiem, veicinot iesaistīšanos mūžizglītībā, kā arī nodrošināt. lai īpašu atbalstu un finansējumu saņemtu personas, kuru izglītības līmenis ir viszemākais;

| 33. | uzsver, ka pieaugušo izglītība, tostarp valodu prasme un profesionālās iemaņas ir būtiski faktori, lai integrētu migrantus, palielinātu viņu nodarbinātības izredzes un sekmētu iesaistīšanos darba tirgū, kā arī veicinātu sociālo integrēšanu; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka pieaugušo izglītība, tostarp valodu prasme un profesionālās iemaņas ir būtiski faktori, lai integrētu migrantus, palielinātu viņu nodarbinātības izredzes un sekmētu iesaistīšanos darba tirgū, kā arī veicinātu sociālo integrēšanu;

| 34. | uzsver, ka ir būtiski cieši iesaistīt sociālos partnerus un citas ieinteresētās puses, tostarp NVO, kas nodarbojas ar sociālajiem jautājumiem, jo tikai praksē īstenotas sociālās partnerattiecības nodrošina vienlīdzīgas rīcības iespējas gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem; uzskata, ka dalībvalstīs, kurās ir nepietiekami attīstīta sociālo partnerattiecību struktūra, ir jāsniedz palīdzība šādas struktūras izveidei; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir būtiski cieši iesaistīt sociālos partnerus un citas ieinteresētās puses, tostarp NVO, kas nodarbojas ar sociālajiem jautājumiem, jo tikai praksē īstenotas sociālās partnerattiecības nodrošina vienlīdzīgas rīcības iespējas gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem; uzskata, ka dalībvalstīs, kurās ir nepietiekami attīstīta sociālo partnerattiecību struktūra, ir jāsniedz palīdzība šādas struktūras izveidei;

| 35. | uzsver, ka visiem pieejamas mūžizglītības mērķu sasniegšanā liela nozīme ir Eiropas Sociālajam Fondam (ESF) un citiem struktūrfondiem, un mudina struktūrfondu pārraudzības iestādēm nodrošināt lielāku līdzekļu piešķīrumu tiem, kam visvairāk ir nepieciešama mūžizglītība. Pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs nav veltīta pietiekama uzmanība un līdzekļi, lai palielinātu pieaugušo, īpaši vecāka gadagājuma cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju, mūžizglītības iespējas; aicina dalībvalstis aktīvāk izmantot struktūrfondus, it īpaši ESF; aicina Komisiju pastiprināt īpašās šīs jomas programmas; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka visiem pieejamas mūžizglītības mērķu sasniegšanā liela nozīme ir Eiropas Sociālajam Fondam (ESF) un citiem struktūrfondiem, un mudina struktūrfondu pārraudzības iestādēm nodrošināt lielāku līdzekļu piešķīrumu tiem, kam visvairāk ir nepieciešama mūžizglītība. Pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs nav veltīta pietiekama uzmanība un līdzekļi, lai palielinātu pieaugušo, īpaši vecāka gadagājuma cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju, mūžizglītības iespējas; aicina dalībvalstis aktīvāk izmantot struktūrfondus, it īpaši ESF; aicina Komisiju pastiprināt īpašās šīs jomas programmas;

| 36. | uzsver, ka pieaugušo izglītības kvalitātes uzlabošana, informācijas sniegšana un labāka darba saskaņošana ar ģimenes dzīvi ir būtiska, lai palielinātu līdzdalību, un ka šādi pasākumi ir rezultatīvāki, ja papildus tiek paredzēti atvieglojumi; atzīmē, ka efektīvas izglītības sniegšanas pasākumi ietver mācību vietu pieejamību, apmācības veicināšanu darbavietā, pielāgojot darba laiku, nodrošinot bērnu aprūpes pakalpojumus uz vietas, tālmācības pakalpojumus invalīdiem vai mazāk aizsargātām personām attālos rajonos, informāciju un norādījumus par mūžizglītības pasākumiem un darba iespējām, speciālas programmas un elastīga mācību režīma pieejamību; uzsver, ka šiem pasākumiem jābūt vispāratzītiem un jāveicina profesionālā izaugsme; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka pieaugušo izglītības kvalitātes uzlabošana, informācijas sniegšana un labāka darba saskaņošana ar ģimenes dzīvi ir būtiska, lai palielinātu līdzdalību, un ka šādi pasākumi ir rezultatīvāki, ja papildus tiek paredzēti atvieglojumi; atzīmē, ka efektīvas izglītības sniegšanas pasākumi ietver mācību vietu pieejamību, apmācības veicināšanu darbavietā, pielāgojot darba laiku, nodrošinot bērnu aprūpes pakalpojumus uz vietas, tālmācības pakalpojumus invalīdiem vai mazāk aizsargātām personām attālos rajonos, informāciju un norādījumus par mūžizglītības pasākumiem un darba iespējām, speciālas programmas un elastīga mācību režīma pieejamību; uzsver, ka šiem pasākumiem jābūt vispāratzītiem un jāveicina profesionālā izaugsme;

| 37. | mudina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai risinātu vecāka gadagājuma cilvēku un īpaši to cilvēku bezdarba problēmu, kuriem ir bijusi netipiska karjera vai kuriem nav IKT prasmju, un mudina radīt nepieciešamos apstākļus, lai nodrošinātu mūžizglītības pakalpojumus visos līmeņos, palielinot nodarbinātību gan tad, kad tiek sāktas darba gaitas, gan tad, kad persona atgriežas darbā vai vēlas pagarināt darba dzīvi; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir, paredzot īpašus stimulus, mudināt uzņēmumus uz ilgāku termiņu nodarbināt vai paaugstināt amatā vecāka gadagājuma darbiniekus, jo viņi parasti ir ļoti kompetenti, pieredzējuši, uzticami un augsti kvalificēti; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai risinātu vecāka gadagājuma cilvēku un īpaši to cilvēku bezdarba problēmu, kuriem ir bijusi netipiska karjera vai kuriem nav IKT prasmju, un mudina radīt nepieciešamos apstākļus, lai nodrošinātu mūžizglītības pakalpojumus visos līmeņos, palielinot nodarbinātību gan tad, kad tiek sāktas darba gaitas, gan tad, kad persona atgriežas darbā vai vēlas pagarināt darba dzīvi; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir, paredzot īpašus stimulus, mudināt uzņēmumus uz ilgāku termiņu nodarbināt vai paaugstināt amatā vecāka gadagājuma darbiniekus, jo viņi parasti ir ļoti kompetenti, pieredzējuši, uzticami un augsti kvalificēti;

| 38. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai darbinieki, kuriem pēc negadījuma darbavietā vai slimības ir jāmaina darbs, varētu iesaistīties tālākizglītībā un palielināt karjeras iespējas; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai darbinieki, kuriem pēc negadījuma darbavietā vai slimības ir jāmaina darbs, varētu iesaistīties tālākizglītībā un palielināt karjeras iespējas;

| 39. | mudina dalībvalstis nodrošināt ekonomiskus un cita veida stimulus, lai darba ņēmējiem nodrošinātu ilgāku darba dzīvi un lai darba devēji pieņemtu un paturētu darbā vecāka gadagājuma darbiniekus, nodrošinot mūžizglītības iespējas un uzlabojot darba apstākļus un kvalitāti darba vietā; |
| --- | --- |

39.

mudina dalībvalstis nodrošināt ekonomiskus un cita veida stimulus, lai darba ņēmējiem nodrošinātu ilgāku darba dzīvi un lai darba devēji pieņemtu un paturētu darbā vecāka gadagājuma darbiniekus, nodrošinot mūžizglītības iespējas un uzlabojot darba apstākļus un kvalitāti darba vietā;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visas dalībvalstis veic nepieciešamos juridiskos un finansiālos pasākumus, lai visiem darba ņēmējiem un darba meklētājiem piedāvātu un nodrošinātu mūžizglītības iespējas; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visas dalībvalstis veic nepieciešamos juridiskos un finansiālos pasākumus, lai visiem darba ņēmējiem un darba meklētājiem piedāvātu un nodrošinātu mūžizglītības iespējas;

Finansēšana

| 41. | aicina investorus pievērst uzmanību tādu programmu, prasmju un kvalifikācijas pilnveidošanai, kas sievietēm sniedz iespēju iegūt zināšanu pamatus vadības un uzņēmējdarbības jomās, kā arī uzlabot kvalifikāciju, lai veicinātu karjeras izaugsmi, pretendējot uz atbildīgiem posteņiem; |
| --- | --- |

41.

aicina investorus pievērst uzmanību tādu programmu, prasmju un kvalifikācijas pilnveidošanai, kas sievietēm sniedz iespēju iegūt zināšanu pamatus vadības un uzņēmējdarbības jomās, kā arī uzlabot kvalifikāciju, lai veicinātu karjeras izaugsmi, pretendējot uz atbildīgiem posteņiem;

| 42. | aicina paplašināt darba devēju praksi finansēt un organizēt savu darbinieku mācības un atbalstīt to ar nodokļu atlaidēm, jo darbinieku kvalifikācija un prasmes ir jauninājumu, produktivitātes un konkurētspējas galvenais aspekts; |
| --- | --- |

42.

aicina paplašināt darba devēju praksi finansēt un organizēt savu darbinieku mācības un atbalstīt to ar nodokļu atlaidēm, jo darbinieku kvalifikācija un prasmes ir jauninājumu, produktivitātes un konkurētspējas galvenais aspekts;

| 43. | uzskata, ka pieaugušo izglītībai visās nozarēs augsts prasmju līmenis jāpanāk, izmantojot augstvērtīgus izglītības un kultūras pasākumus, kā arī mācību modeļus, lai tādējādi nodrošinātu, ka personu zināšanas un prasmes atbilst darba ņēmējiem izvirzīto prasību pārmaiņām, kā arī darba organizācijas un darba metožu pārmaiņām; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka pieaugušo izglītībai visās nozarēs augsts prasmju līmenis jāpanāk, izmantojot augstvērtīgus izglītības un kultūras pasākumus, kā arī mācību modeļus, lai tādējādi nodrošinātu, ka personu zināšanas un prasmes atbilst darba ņēmējiem izvirzīto prasību pārmaiņām, kā arī darba organizācijas un darba metožu pārmaiņām;

| 44. | mudina nodrošināt koordināciju, sadarbību, efektivitāti un pārredzamību ar pieaugušo izglītību saistītiem likumdošanas pasākumiem un institucionālajiem pamatnosacījumiem, struktūru vai asociāciju tīkliem un partnerattiecībām, izmantojot vietējos, reģionālos, valsts un Eiropas (sabiedriskos un privātos) finanšu resursus; |
| --- | --- |

44.

mudina nodrošināt koordināciju, sadarbību, efektivitāti un pārredzamību ar pieaugušo izglītību saistītiem likumdošanas pasākumiem un institucionālajiem pamatnosacījumiem, struktūru vai asociāciju tīkliem un partnerattiecībām, izmantojot vietējos, reģionālos, valsts un Eiropas (sabiedriskos un privātos) finanšu resursus;

| 45. | uzskata, ka būtiski ir piedāvāt finansiālus stimulus, lai nodrošinātu cilvēkiem brīvu piekļuvi apmācībai un izglītībai un ar to saistītajiem ieguvumiem; norāda, ka šādi finansiāli stimuli varētu būt nodokļu atlaides, stipendijas, dotācijas, līdzfinansējums vai nodokļu un sociālā nodrošinājuma izmaksu samazināšana tiem darba devējiem, kuri nodrošina pieaugušo izglītībai piemērotus darba apstākļus; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka būtiski ir piedāvāt finansiālus stimulus, lai nodrošinātu cilvēkiem brīvu piekļuvi apmācībai un izglītībai un ar to saistītajiem ieguvumiem; norāda, ka šādi finansiāli stimuli varētu būt nodokļu atlaides, stipendijas, dotācijas, līdzfinansējums vai nodokļu un sociālā nodrošinājuma izmaksu samazināšana tiem darba devējiem, kuri nodrošina pieaugušo izglītībai piemērotus darba apstākļus;

| 46. | atzinīgi vērtē uz vietas notiekošās mācības un uzsver, ka īpaša prioritāte jāpiešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un jauniem uzņēmumiem, jo tiem ir vismazākās iespējas atļauties sava personāla mācības; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē uz vietas notiekošās mācības un uzsver, ka īpaša prioritāte jāpiešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un jauniem uzņēmumiem, jo tiem ir vismazākās iespējas atļauties sava personāla mācības;

| 47. | mudina darba devējus saskaņā ar korporatīvo sociālo atbildību finansēt profesionālās izglītības programmas, kas veicina mūžizglītību, it īpaši darbiniecēm sievietēm, lai paplašinātu viņu aktīvo darba dzīvi, kā arī palielinātu sieviešu iespējas iesaistīties darba tirgū un pilnveidoties profesionāli; |
| --- | --- |

47.

mudina darba devējus saskaņā ar korporatīvo sociālo atbildību finansēt profesionālās izglītības programmas, kas veicina mūžizglītību, it īpaši darbiniecēm sievietēm, lai paplašinātu viņu aktīvo darba dzīvi, kā arī palielinātu sieviešu iespējas iesaistīties darba tirgū un pilnveidoties profesionāli;

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(2)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(3)  OV C 292 E, 1.12.2006., 131. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0400.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0463.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0417.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0063.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0423.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/53

---

P6_TA(2008)0016

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībai (2007/2076(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dienvidkaukāzu un jo īpaši 2004. gada 26. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dienvidkaukāzu un jo īpaši 2004. gada 26. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”(COM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”(COM(2007)0160),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726),

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju,

| — | ņemot vērā Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI), kas cieši saistīts ar kopīgi pieņemto rīcības plānu īstenošanu un aizstāj tehnisko palīdzību, kuru līdz šim nodrošināja TACIS un MEDA, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI), kas cieši saistīts ar kopīgi pieņemto rīcības plānu īstenošanu un aizstāj tehnisko palīdzību, kuru līdz šim nodrošināja TACIS un MEDA,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai”(COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai”(COM(2007)0001),

| — | ņemot vērā Komisijas Eiropas kaimiņattiecību politikas konferenci, kas notika 2007. gada 3. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Eiropas kaimiņattiecību politikas konferenci, kas notika 2007. gada 3. septembrī,

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (2)
  , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (2)
  ,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1771 (2006. gads) un Rezolūciju Nr. 1525 (2006. gads) par Stabilitātes pakta Dienvidkaukāzam izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1771 (2006. gads) un Rezolūciju Nr. 1525 (2006. gads) par Stabilitātes pakta Dienvidkaukāzam izveidi,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (4)
  , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (4)
  ,

| — | ņemot vērā 2006. gada 14.—15. decembra un 2007. gada 21.—22. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kā arī Vācijas prezidentūras 2007. gada 15. jūnija progresa ziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 14.—15. decembra un 2007. gada 21.—22. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumus, kā arī Vācijas prezidentūras 2007. gada 15. jūnija progresa ziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšana”,

| — | ņemot vērā 2007. gada 19.—20. novembra Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumus par drošību un attīstību un ES apņemšanos īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000. gads) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 19.—20. novembra Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu pārstāvju secinājumus par drošību un attīstību un ES apņemšanos īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000. gads) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumus, kas noslēgti ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumus, kas noslēgti ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju,

| — | ņemot vērā ES un Armēnijas Parlamentārās sadarbības komitejas devītās sanāksmes, kura notika 2007. gada 30. janvārī, galīgo paziņojumu un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Armēnijas Parlamentārās sadarbības komitejas devītās sanāksmes, kura notika 2007. gada 30. janvārī, galīgo paziņojumu un ieteikumus,

| — | ņemot vērā ES un Azerbaidžānas Parlamentārās sadarbības komitejas astotās sanāksmes, kura notika 2007. gada 12. septembrī, galīgo paziņojumu un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Azerbaidžānas Parlamentārās sadarbības komitejas astotās sanāksmes, kura notika 2007. gada 12. septembrī, galīgo paziņojumu un ieteikumus,

| — | ņemot vērā ES un Gruzijas Parlamentārās sadarbības komitejas devītās sanāksmes, kura notika 2007. gada 26. jūnijā, galīgo paziņojumu un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Gruzijas Parlamentārās sadarbības komitejas devītās sanāksmes, kura notika 2007. gada 26. jūnijā, galīgo paziņojumu un ieteikumus,

| — | ņemot vērā Armēnijā un Azerbaidžānā nesen notikušās parlamenta vēlēšanas un EDSO/ODIHR novērošanas ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Armēnijā un Azerbaidžānā nesen notikušās parlamenta vēlēšanas un EDSO/ODIHR novērošanas ziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2007. gada 15. oktobra Rezolūciju Nr. 1781 (2007) par Gruzijas un Abhāzijas konfliktu un ANO Novērošanas misijas Gruzijā mandāta pagarināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2007. gada 15. oktobra Rezolūciju Nr. 1781 (2007) par Gruzijas un Abhāzijas konfliktu un ANO Novērošanas misijas Gruzijā mandāta pagarināšanu,

| — | ņemot vērā Padomes prezidentūras Deklarāciju Nr. 14818/07 par pašreizējo stāvokli Gruzijā un Deklarāciju Nr. 14809/07 par Eynulla Fatullayev notiesāšanu Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes prezidentūras Deklarāciju Nr. 14818/07 par pašreizējo stāvokli Gruzijā un Deklarāciju Nr. 14809/07 par Eynulla Fatullayev notiesāšanu Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā Baku iniciatīvu, kas paredz attīstīs sadarbību enerģētikas jomā, un 2006. gada 7. novembrī Briselē parakstīto Saprašanās memorandu starp ES un Azerbaidžānu par stratēģiskajām partnerattiecībām enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Baku iniciatīvu, kas paredz attīstīs sadarbību enerģētikas jomā, un 2006. gada 7. novembrī Briselē parakstīto Saprašanās memorandu starp ES un Azerbaidžānu par stratēģiskajām partnerattiecībām enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā ES apņemšanos veicināt ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un ievērot Eiropas Konsensu attīstības jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES apņemšanos veicināt ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un ievērot Eiropas Konsensu attīstības jomā (5),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī apstiprināto Eiropas Drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī apstiprināto Eiropas Drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārraudzības ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārraudzības ziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0516/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0516/2007),

| A. | tā kā Vispārējo lietu padomes 2001. gada 26. februāra sanāksmē ES pauda vēlmi uzņemties aktīvāku politisko lomu Dienvidkaukāza reģionā, rast veidus, kā atbalstīt centienus, kuru mērķis ir novērst un atrisināt konfliktus reģionā, kā arī piedalīties atjaunošanas procesā pēc konflikta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vispārējo lietu padomes 2001. gada 26. februāra sanāksmē ES pauda vēlmi uzņemties aktīvāku politisko lomu Dienvidkaukāza reģionā, rast veidus, kā atbalstīt centienus, kuru mērķis ir novērst un atrisināt konfliktus reģionā, kā arī piedalīties atjaunošanas procesā pēc konflikta;

| B. | tā kā Baku—Tbilisi—Karsas dzelzceļa darbības uzsākšana starp Dienivdkaukāza reģionu, Turciju un Rietumeiropu atver jaunas durvis starp Dienvidkaukāza reģionu, Turciju un Rietumeiropu; tomēr ar to tiek pastiprināta Armēnijas izolācija un tādējādi netiek ievēroti EKP mērķi; tā kā augsta līmeņa grupas transporta jautājumos ieteikumi tomēr tiks īstenoti un Eiropas—Kaukāza—Āzijas transporta koridora (TRACECA) ass vēl joprojām ir galvenā transnacionālā ass Kaukāzā, tai saistot visas reģiona valstis; |
| --- | --- |

B.

tā kā Baku—Tbilisi—Karsas dzelzceļa darbības uzsākšana starp Dienivdkaukāza reģionu, Turciju un Rietumeiropu atver jaunas durvis starp Dienvidkaukāza reģionu, Turciju un Rietumeiropu; tomēr ar to tiek pastiprināta Armēnijas izolācija un tādējādi netiek ievēroti EKP mērķi; tā kā augsta līmeņa grupas transporta jautājumos ieteikumi tomēr tiks īstenoti un Eiropas—Kaukāza—Āzijas transporta koridora (TRACECA) ass vēl joprojām ir galvenā transnacionālā ass Kaukāzā, tai saistot visas reģiona valstis;

| C. | tā kā EKP paplašināšana, tajā iekļaujot Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, ir nozīmīgs solis uz priekšu, lai nodrošinātu Eiropas Savienības līdzdalību reģionā, jo šāda EKP paplašināšana rada nepieciešamos sākotnējos nosacījumus, lai ES varētu iesaistīties Dienvidkaukāza reģionā, un sniedz reģiona valstīm iespēju ciešāk sadarboties ar ES; tā kā ir nepieciešami stimuli, lai motivētu Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju turpināt reformu procesu; |
| --- | --- |

C.

tā kā EKP paplašināšana, tajā iekļaujot Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, ir nozīmīgs solis uz priekšu, lai nodrošinātu Eiropas Savienības līdzdalību reģionā, jo šāda EKP paplašināšana rada nepieciešamos sākotnējos nosacījumus, lai ES varētu iesaistīties Dienvidkaukāza reģionā, un sniedz reģiona valstīm iespēju ciešāk sadarboties ar ES; tā kā ir nepieciešami stimuli, lai motivētu Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju turpināt reformu procesu;

| D. | tā kā EKP ir balstīta uz kopējām vērtībām un politisko, ekonomisko un institucionālo reformu efektīvu īstenošanu un tās apstiprinātais mērķis ir radīt zonu, ko veido draudzīgas kaimiņvalstis, kuras ir noturīgas demokrātijas ar funkcionējošu tirgus ekonomiku un kurās tiek nodrošināts tiesiskums; |
| --- | --- |

D.

tā kā EKP ir balstīta uz kopējām vērtībām un politisko, ekonomisko un institucionālo reformu efektīvu īstenošanu un tās apstiprinātais mērķis ir radīt zonu, ko veido draudzīgas kaimiņvalstis, kuras ir noturīgas demokrātijas ar funkcionējošu tirgus ekonomiku un kurās tiek nodrošināts tiesiskums;

| E. | tā kā EKP ir jāattīsta, lai panāktu labāku un efektīvāku ES politiku reģionā un lai ES iegūtu tās potenciālam atbilstošu lomu drošības un stabilitātes nodrošināšanas jomā; tā kā ES ir skaidrāk jānosaka tās loma reģionā un vairāk jāiesaistās tajā; |
| --- | --- |

E.

tā kā EKP ir jāattīsta, lai panāktu labāku un efektīvāku ES politiku reģionā un lai ES iegūtu tās potenciālam atbilstošu lomu drošības un stabilitātes nodrošināšanas jomā; tā kā ES ir skaidrāk jānosaka tās loma reģionā un vairāk jāiesaistās tajā;

| F. | tā kā Dienvidkaukāza valstu iekļaušana EKP nozīmē lielāku atbildību un saistības arī no šo valstu puses; tā kā labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir EKP būtiski elementi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Dienvidkaukāza valstu iekļaušana EKP nozīmē lielāku atbildību un saistības arī no šo valstu puses; tā kā labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir EKP būtiski elementi;

| G. | tā kā Kalnu Karabahas konflikta — konflikta, kurš saasina attiecības starp Armēniju un Azerbaidžānu, — un Gruzijas iekšējo konfliktu Abhāzijā un Dienvidosetijā atrisināšana miermīlīgā ceļā ir ļoti svarīga ES kaimiņvalstu stabilitātei, kā arī Dienvidkaukāza reģiona ekonomiskajai un sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kalnu Karabahas konflikta — konflikta, kurš saasina attiecības starp Armēniju un Azerbaidžānu, — un Gruzijas iekšējo konfliktu Abhāzijā un Dienvidosetijā atrisināšana miermīlīgā ceļā ir ļoti svarīga ES kaimiņvalstu stabilitātei, kā arī Dienvidkaukāza reģiona ekonomiskajai un sociālajai attīstībai;

| H. | tā kā, lai kopējo kaimiņvalstu problēmas risinātu efektīvāk, jautājumam par to neatrisināto konfliktu, kas izraisījās pēc PSRS sabrukuma, izplatīšanos ārpus vienas valsts robežām jābūt prioritāram ES un Krievijas attiecībās; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai kopējo kaimiņvalstu problēmas risinātu efektīvāk, jautājumam par to neatrisināto konfliktu, kas izraisījās pēc PSRS sabrukuma, izplatīšanos ārpus vienas valsts robežām jābūt prioritāram ES un Krievijas attiecībās;

| I. | tā kā, no ES konstruktīvas iesaistīšanās viedokļa raugoties, šis reģions ir nozīmīgs ne tikai tā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, šim reģionam esot tranzīta zonai energoresursu piegādei no Vidusāzijas uz Eiropu, bet arī tāpēc, ka visas minētās valstis ir ieinteresētas reģiona attīstībā, lai veicinātu demokrātiju, labklājību un tiesiskumu un tādējādi radītu efektīvu pamatu reģionālajai un starpreģionu attīstībai un sadarbībai Dienvidkaukāza teritorijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā, no ES konstruktīvas iesaistīšanās viedokļa raugoties, šis reģions ir nozīmīgs ne tikai tā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, šim reģionam esot tranzīta zonai energoresursu piegādei no Vidusāzijas uz Eiropu, bet arī tāpēc, ka visas minētās valstis ir ieinteresētas reģiona attīstībā, lai veicinātu demokrātiju, labklājību un tiesiskumu un tādējādi radītu efektīvu pamatu reģionālajai un starpreģionu attīstībai un sadarbībai Dienvidkaukāza teritorijā;

| J. | tā kā šis reģions ir kļuvis par zonu, kur konkurē vairāku ietekmīgu ģeopolitisko dalībnieku stratēģiskās intereses; tā kā Individuālās partnerības rīcības plāni, kuri saista visas trīs valstis ar NATO, padara aliansi par jaunu dalībnieku reģionā; |
| --- | --- |

J.

tā kā šis reģions ir kļuvis par zonu, kur konkurē vairāku ietekmīgu ģeopolitisko dalībnieku stratēģiskās intereses; tā kā Individuālās partnerības rīcības plāni, kuri saista visas trīs valstis ar NATO, padara aliansi par jaunu dalībnieku reģionā;

| K. | tā kā dialogs un darbību saskaņošana starp ES, Krieviju un ASV varētu veicināt demokrātiju, palielināt energoapgādes drošību un stiprināt reģionālo drošību Dienvidkaukāza reģionā; |
| --- | --- |

K.

tā kā dialogs un darbību saskaņošana starp ES, Krieviju un ASV varētu veicināt demokrātiju, palielināt energoapgādes drošību un stiprināt reģionālo drošību Dienvidkaukāza reģionā;

| L. | tā kā pēdējo gadu laikā Gruzijā un Armēnijā ir novērojama spēcīga ekonomiskā izaugsme un Armēnijas ekonomikas izaugsme ir viena no straujākajām pasaulē, NKP pieaugumam 2006. gadā sasniedzot 34,5 %, galvenokārt pateicoties šīs valsts gāzes un naftas rezervēm; tā kā, neskatoties uz šiem izaugsmes rādītājiem, šo triju valstu sabiedrību aizvien raksturo ļoti augsts nabadzības un bezdarba līmenis, ierobežota piekļuve sociālajiem pakalpojumiem, zemi ienākumi un šo ienākumu nevienlīdzīga sadale; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēdējo gadu laikā Gruzijā un Armēnijā ir novērojama spēcīga ekonomiskā izaugsme un Armēnijas ekonomikas izaugsme ir viena no straujākajām pasaulē, NKP pieaugumam 2006. gadā sasniedzot 34,5 %, galvenokārt pateicoties šīs valsts gāzes un naftas rezervēm; tā kā, neskatoties uz šiem izaugsmes rādītājiem, šo triju valstu sabiedrību aizvien raksturo ļoti augsts nabadzības un bezdarba līmenis, ierobežota piekļuve sociālajiem pakalpojumiem, zemi ienākumi un šo ienākumu nevienlīdzīga sadale;

| M. | tā kā Dienvidkaukāzā notiek destabilizējoša bruņošanās sacensība, kam raksturīga nepieredzēti strauja militārā arsenāla palielināšana, |
| --- | --- |

M.

tā kā Dienvidkaukāzā notiek destabilizējoša bruņošanās sacensība, kam raksturīga nepieredzēti strauja militārā arsenāla palielināšana,

Armēnija, Azerbaidžāna un Gruzija EKP kontekstā

| 1. | atzinīgi vērtē Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas iekļaušanu EKP un to, ka 2006. gada 14. novembrī attiecīgās sadarbības padomes apstiprināja divpusējos EKP rīcības plānus, un izsaka atbalstu pastāvīgajiem centieniem šos plānus īstenot, iesaistot visus procesa dalībniekus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas iekļaušanu EKP un to, ka 2006. gada 14. novembrī attiecīgās sadarbības padomes apstiprināja divpusējos EKP rīcības plānus, un izsaka atbalstu pastāvīgajiem centieniem šos plānus īstenot, iesaistot visus procesa dalībniekus;

| 2. | uzsver, ka, izvēloties politisko pieeju saistībā ar trim Dienvidkaukāza valstīm, nevajadzētu ignorēt šo triju valstu raksturīgās īpašības; atbalsta diferenciācijas ieviešanu, piemērojot EKP attiecībā uz minētajām valstī, un uzver nepieciešamību stiprināt ES attiecības ar šīm valstīm atbilstoši to nopelniem, īstenojot atbilstīgos EKP rīcības plānus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka, izvēloties politisko pieeju saistībā ar trim Dienvidkaukāza valstīm, nevajadzētu ignorēt šo triju valstu raksturīgās īpašības; atbalsta diferenciācijas ieviešanu, piemērojot EKP attiecībā uz minētajām valstī, un uzver nepieciešamību stiprināt ES attiecības ar šīm valstīm atbilstoši to nopelniem, īstenojot atbilstīgos EKP rīcības plānus;

| 3. | atzīmē Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas ģeopolitisko stāvokli saistībā ar Krieviju, Irānu un Turciju, kā arī citu ekonomikas lielvalstu, piemēram, Krievijas, ASV un Ķīnas, pieaugošo interesi par šo reģionu; uzskata, ka tāpēc ir ļoti svarīgi sadarbību ar Dienvidkaukāzu, tostarp arī ar enerģētiku saistītos jautājumos, padarīt par prioritāti; |
| --- | --- |

3.

atzīmē Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas ģeopolitisko stāvokli saistībā ar Krieviju, Irānu un Turciju, kā arī citu ekonomikas lielvalstu, piemēram, Krievijas, ASV un Ķīnas, pieaugošo interesi par šo reģionu; uzskata, ka tāpēc ir ļoti svarīgi sadarbību ar Dienvidkaukāzu, tostarp arī ar enerģētiku saistītos jautājumos, padarīt par prioritāti;

| 4. | apstiprina, ka ES galvenie mērķi reģionā ir atbalstīt Dienvidkaukāza valstu attīstību, lai tās kļūtu par atvērtām, miermīlīgām, drošām un stabilām valstīm, kuras varētu veicināt labas kaimiņattiecības reģionā un reģionālo stabilitāti un kuras spētu atbalstīt Eiropas vērtības un attīstīt iestāžu un juridisko sadarbību savā starpā un ar ES; lai sasniegtu šos mērķus, aicina ES izstrādāt tādu reģionālo politiku Dienvidkaukāzam, kura jāīsteno kopā ar reģiona valstīm un kura jāpapildina, izstrādājot atsevišķas divpusējas politikas; |
| --- | --- |

4.

apstiprina, ka ES galvenie mērķi reģionā ir atbalstīt Dienvidkaukāza valstu attīstību, lai tās kļūtu par atvērtām, miermīlīgām, drošām un stabilām valstīm, kuras varētu veicināt labas kaimiņattiecības reģionā un reģionālo stabilitāti un kuras spētu atbalstīt Eiropas vērtības un attīstīt iestāžu un juridisko sadarbību savā starpā un ar ES; lai sasniegtu šos mērķus, aicina ES izstrādāt tādu reģionālo politiku Dienvidkaukāzam, kura jāīsteno kopā ar reģiona valstīm un kura jāpapildina, izstrādājot atsevišķas divpusējas politikas;

| 5. | uzsver, ka EKP mērķis bija pārvarēt šķelšanos Eiropā, pakāpeniski paplašinot demokrātijas, labklājības un drošības telpu; aicina ES un Dienvidkaukāza valstis ar sadraudzības, speciālistu nosūtīšanas un citus pieejamo palīdzības programmu palīdzību izmantot jauno dalībvalstu plašās zināšanas un pieredzi, ko tās guvušas, ES integrācijas procesā reformējot sabiedrību un ekonomiku, jo īpaši stiprinot robežu robežapsardzību un muitas iestādes un attīstot reģionālo sadarbību savā starpā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka EKP mērķis bija pārvarēt šķelšanos Eiropā, pakāpeniski paplašinot demokrātijas, labklājības un drošības telpu; aicina ES un Dienvidkaukāza valstis ar sadraudzības, speciālistu nosūtīšanas un citus pieejamo palīdzības programmu palīdzību izmantot jauno dalībvalstu plašās zināšanas un pieredzi, ko tās guvušas, ES integrācijas procesā reformējot sabiedrību un ekonomiku, jo īpaši stiprinot robežu robežapsardzību un muitas iestādes un attīstot reģionālo sadarbību savā starpā;

| 6. | uzsver, ka EKP politikas pārskati un finansējums ir jāizmanto, lai veicinātu iestāžu izveidi, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu, demokratizāciju un reģionālo sadarbību; atkārtoti apstiprina nepieciešamību pēc turpmākām noteiktām darbībām no ES puses, lai veicinātu patiesu reģionālo sadarbību un integrāciju; aicina Komisiju regulāri ziņot par sasniegto saistībā ar reģionālās sadarbības procesu un atbilstoši pielāgot tās politiku un instrumentus; sagaida, ka starp ES un dažādām iesaistītajām pusēm partnervalstīs, jo īpaši ar pilsonisko sabiedrību, tiks veidotas aizvien konstruktīvākas attiecības, lai tādējādi EKP procesu padarītu dinamiskāku un pārredzamāku; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka EKP politikas pārskati un finansējums ir jāizmanto, lai veicinātu iestāžu izveidi, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu, demokratizāciju un reģionālo sadarbību; atkārtoti apstiprina nepieciešamību pēc turpmākām noteiktām darbībām no ES puses, lai veicinātu patiesu reģionālo sadarbību un integrāciju; aicina Komisiju regulāri ziņot par sasniegto saistībā ar reģionālās sadarbības procesu un atbilstoši pielāgot tās politiku un instrumentus; sagaida, ka starp ES un dažādām iesaistītajām pusēm partnervalstīs, jo īpaši ar pilsonisko sabiedrību, tiks veidotas aizvien konstruktīvākas attiecības, lai tādējādi EKP procesu padarītu dinamiskāku un pārredzamāku;

| 7. | atzīmē, ka straujās un noteiktās NKP izaugsmes dēļ Azerbaidžāna ir kļuvusi par palīdzības sniedzēju, starptautiskajiem donoriem ievērojami samazinot savu darbību šajā valstī; iesaka ES koncentrēties uz zinātības un paraugprakes nodošanu Twinning, TAIEX un Sigma programmu ietvaros (atbilstoši Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam); |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka straujās un noteiktās NKP izaugsmes dēļ Azerbaidžāna ir kļuvusi par palīdzības sniedzēju, starptautiskajiem donoriem ievērojami samazinot savu darbību šajā valstī; iesaka ES koncentrēties uz zinātības un paraugprakes nodošanu Twinning, TAIEX un Sigma programmu ietvaros (atbilstoši Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam);

| 8. | uzskata, ka tirdzniecības politika ir nozīmīgs elements, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ekonomisko attīstību, kuras rezultātā Dienvidkaukāzā samazināsies nabadzība, un ka tā ir būtiski svarīga turpmākai integrācijai starp ES un Dienvidkaukāzu; uzsver, ka saistībā ar tirdzniecības politiku ir jāņem vērā sociālā dimensija; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka tirdzniecības politika ir nozīmīgs elements, lai nodrošinātu politisko stabilitāti un ekonomisko attīstību, kuras rezultātā Dienvidkaukāzā samazināsies nabadzība, un ka tā ir būtiski svarīga turpmākai integrācijai starp ES un Dienvidkaukāzu; uzsver, ka saistībā ar tirdzniecības politiku ir jāņem vērā sociālā dimensija;

| 9. | atbalsta Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti, lai ar tās palīdzību novērtētu iespēju slēgt brīvās tirdzniecības līgumu ar Gruziju un Armēniju; uzskata, ka šāds līgums sniegs labumu visām pusēm; vienlaikus aicina Komisiju un Padomi īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka Armēnija, Gruzija un Azerbaidžāna gūst pēc iespējas lielāku labumu no vispārējo preferenču sistēmas, un tajā pašā laikā uzsver, cik nozīmīga divpusējo tirdzniecības attiecību turpmākai veicināšanai ir Azerbaidžānas dalība PTO; mudina Azerbaidžānas iestādes novērst pēdējos šķēršļus, kas tai traucē pievienoties PTO, piemēram, augstos muitas tarifus, pārredzamības trūkumu un nespēju piemērot tirdzniecības noteikumus, korupciju, kā arī nespēju ieviest intelektuālā īpašuma tiesības, un aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt Azerbaidžānu tās pievienošanās PTO procesā; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti, lai ar tās palīdzību novērtētu iespēju slēgt brīvās tirdzniecības līgumu ar Gruziju un Armēniju; uzskata, ka šāds līgums sniegs labumu visām pusēm; vienlaikus aicina Komisiju un Padomi īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka Armēnija, Gruzija un Azerbaidžāna gūst pēc iespējas lielāku labumu no vispārējo preferenču sistēmas, un tajā pašā laikā uzsver, cik nozīmīga divpusējo tirdzniecības attiecību turpmākai veicināšanai ir Azerbaidžānas dalība PTO; mudina Azerbaidžānas iestādes novērst pēdējos šķēršļus, kas tai traucē pievienoties PTO, piemēram, augstos muitas tarifus, pārredzamības trūkumu un nespēju piemērot tirdzniecības noteikumus, korupciju, kā arī nespēju ieviest intelektuālā īpašuma tiesības, un aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt Azerbaidžānu tās pievienošanās PTO procesā;

| 10. | atzīmē, ka Gruzija izjūt ievērojamu spiedienu, ko izraisa Krievijas ekonomiskais embargo, kuru ieviesa vairāk kā pirms viena gada, slēdzot Gruzijas produktu tradicionālo tirgu un tādējādi atņemot daudziem pilsoņiem iztikas līdzekļus; uzsver, ka brīvās tirdzniecības līguma ar Gruziju ātra noslēgšana ir vienlīdz svarīga gan ES un Gruzijas attiecību stiprināšanai, gan Krievijas embargo seku atvieglošanai; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka Gruzija izjūt ievērojamu spiedienu, ko izraisa Krievijas ekonomiskais embargo, kuru ieviesa vairāk kā pirms viena gada, slēdzot Gruzijas produktu tradicionālo tirgu un tādējādi atņemot daudziem pilsoņiem iztikas līdzekļus; uzsver, ka brīvās tirdzniecības līguma ar Gruziju ātra noslēgšana ir vienlīdz svarīga gan ES un Gruzijas attiecību stiprināšanai, gan Krievijas embargo seku atvieglošanai;

| 11. | uzsver, ka visām trim valstīm arī turpmāk būs jācenšas samazināt nabadzību un jāievēro ilgtspējīgas attīstības princips; iesaka pieņemt efektīvu politiku, lai samazinātu sociālo polarizāciju un nodrošinātu pilnīgu piekļuvi sociālās drošība sistēmām; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt šīs trīs valstis, stiprinot to spējas uzlabot un ieviest nabadzības samazināšanas politiku; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka visām trim valstīm arī turpmāk būs jācenšas samazināt nabadzību un jāievēro ilgtspējīgas attīstības princips; iesaka pieņemt efektīvu politiku, lai samazinātu sociālo polarizāciju un nodrošinātu pilnīgu piekļuvi sociālās drošība sistēmām; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt šīs trīs valstis, stiprinot to spējas uzlabot un ieviest nabadzības samazināšanas politiku;

| 12. | uzskata, ka EKP nodrošina labu pamatu reģionālai un apakšreģionālai sadarbība, lai tādējādi radītu patiesu drošības, stabilitātes un demokrātijas telpu gan Dienvidkaukāza, gan Melnās jūras reģionā; uzskata, ka diferencēta divpusēja pieeja attiecībā uz trim Dienvidkaukāza valstīm nav iedomājama bez globālas un daudzpusīgas dimensijas, paredzot reģionālās sadarbības attīstību; tāpēc:






  — | par īpaši svarīgu uzskata Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas aktīvu līdzdalību un iekļaušanu Melnās jūras sinerģijas un ar to saistīto reģionālo projektu īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

12.

uzskata, ka EKP nodrošina labu pamatu reģionālai un apakšreģionālai sadarbība, lai tādējādi radītu patiesu drošības, stabilitātes un demokrātijas telpu gan Dienvidkaukāza, gan Melnās jūras reģionā; uzskata, ka diferencēta divpusēja pieeja attiecībā uz trim Dienvidkaukāza valstīm nav iedomājama bez globālas un daudzpusīgas dimensijas, paredzot reģionālās sadarbības attīstību; tāpēc:

—

par īpaši svarīgu uzskata Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas aktīvu līdzdalību un iekļaušanu Melnās jūras sinerģijas un ar to saistīto reģionālo projektu īstenošanā;

| — | iesaka padziļināt regulāro politisko dialogu starp ES un Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju; |
| --- | --- |

—

iesaka padziļināt regulāro politisko dialogu starp ES un Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju;

| — | atzinīgi vērtē to, ka Gruzija un Armēnija ir pievienojušās vairumam ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas deklarāciju un nostāju, kā arī atbalsta lēmumu tādā pašā veidā iesaistīt arī Azerbaidžānu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē to, ka Gruzija un Armēnija ir pievienojušās vairumam ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas deklarāciju un nostāju, kā arī atbalsta lēmumu tādā pašā veidā iesaistīt arī Azerbaidžānu;

| — | aicina šīs trīs valstis nekavēt un nebloķēt tādu ES finansētu pārrobežu programmu un projektu īstenošanu, kuru mērķi ir dialoga atjaunošana, pušu savstarpējās uzticības vairošana un reģionālo problēmu risināšana; |
| --- | --- |

—

aicina šīs trīs valstis nekavēt un nebloķēt tādu ES finansētu pārrobežu programmu un projektu īstenošanu, kuru mērķi ir dialoga atjaunošana, pušu savstarpējās uzticības vairošana un reģionālo problēmu risināšana;

| — | aicina īstenot efektīvāku sadarbību triju valstu starpā Kaukāza Reģionālā vides centra ietvaros; |
| --- | --- |

—

aicina īstenot efektīvāku sadarbību triju valstu starpā Kaukāza Reģionālā vides centra ietvaros;

| — | aicina uzlabot sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, it sevišķi robežu pārvaldības, migrācijas un patvēruma jautājumā, cīņā pret organizēto noziedzību, cilvēku un narkotiku tirdzniecību, nelegālo imigrāciju, terorismu, un naudas atmazgāšanu; |
| --- | --- |

—

aicina uzlabot sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, it sevišķi robežu pārvaldības, migrācijas un patvēruma jautājumā, cīņā pret organizēto noziedzību, cilvēku un narkotiku tirdzniecību, nelegālo imigrāciju, terorismu, un naudas atmazgāšanu;

| — | aicina Komisiju saskaņot un atbalstīt to dalībvalstu darbības, kuras jau ir iesaistītas reģionālo konfliktu atrisināšanā; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju saskaņot un atbalstīt to dalībvalstu darbības, kuras jau ir iesaistītas reģionālo konfliktu atrisināšanā;

Demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums

| 13. | atzinīgi vērtē iekšējās politiskās un iestāžu reformas, kuras EKP rīcības plāna īstenošanas ietvaros Armēnijā tika uzsāktas pēc konstitucionālās reformas; mudina Armēnijas iestādes turpināt šādu virzību un panākt turpmāku attīstību, stiprinot demokrātiskas struktūras, tiesiskumu un cilvēktiesību aizsardzību; īpaši aicina veikt papildu pasākumus, lai izveidotu neatkarīgas tiesu iestādes, veicinātu policijas, civildienesta un vietējo valdību reformas, apkarotu korupciju un radītu dzīvotspējīgu pilsonisko sabiedrību; atzīmē Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par to, ka 2007. gada maija parlamenta vēlēšanas kopumā atbilda starptautiskajām prasībām; ir pārliecināts, ka Armēnijas iestādes cieši sadarbosies ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Eiropas Padomi, risinot atlikušās problēmas, lai vēl vairāk uzlabotu standartus, kas jau ir sasniegti, un pilnībā nodrošinātu prezidenta vēlēšanu, kam jānotiek 2008. gada 19. februārī, brīvu un godīgu īstenošanu; kopumā atbalsta konstruktīva dialoga izveidi starp valdību un opozīciju, lai tādējādi stiprinātu plurālismu, kas ir būtisks demokrātijas elements; aicina Armēnijas iestādes arī izpētīt apgalvojumus par korupciju un vārda brīvības neievērošanu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē iekšējās politiskās un iestāžu reformas, kuras EKP rīcības plāna īstenošanas ietvaros Armēnijā tika uzsāktas pēc konstitucionālās reformas; mudina Armēnijas iestādes turpināt šādu virzību un panākt turpmāku attīstību, stiprinot demokrātiskas struktūras, tiesiskumu un cilvēktiesību aizsardzību; īpaši aicina veikt papildu pasākumus, lai izveidotu neatkarīgas tiesu iestādes, veicinātu policijas, civildienesta un vietējo valdību reformas, apkarotu korupciju un radītu dzīvotspējīgu pilsonisko sabiedrību; atzīmē Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par to, ka 2007. gada maija parlamenta vēlēšanas kopumā atbilda starptautiskajām prasībām; ir pārliecināts, ka Armēnijas iestādes cieši sadarbosies ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Eiropas Padomi, risinot atlikušās problēmas, lai vēl vairāk uzlabotu standartus, kas jau ir sasniegti, un pilnībā nodrošinātu prezidenta vēlēšanu, kam jānotiek 2008. gada 19. februārī, brīvu un godīgu īstenošanu; kopumā atbalsta konstruktīva dialoga izveidi starp valdību un opozīciju, lai tādējādi stiprinātu plurālismu, kas ir būtisks demokrātijas elements; aicina Armēnijas iestādes arī izpētīt apgalvojumus par korupciju un vārda brīvības neievērošanu;

| 14. | atkārtoti pauž bažas par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos un plašsaziņas līdzekļu brīvības samazināšanos Azerbaidžānā; aicina Azerbaidžānas iestādes nodrošināt plašsaziņas līdzekļu brīvību; šajā sakarā atzinīgi vērtē prezidenta 2007. gada 28. decembra apžēlošanu, pēc kuras seši žurnālisti tika atbrīvoti no cietuma, un aicina Azerbaidžānas iestādes nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus, kuri vēl joprojām atrodas cietumā, pārtraukt žurnālistu apspiešanu, īpaši izmantojot tiesību aktus par krimināli sodāmu neslavas celšanu, un pasludināt moratoriju tiesību aktu par krimināli sodāmu neslavas celšanu izmantošanai, tādējādi paužot šīs valsts iestāžu apņemšanos ievērot vārda brīvību; sagaida, ka Azerbaidžānas iestādes, ņemot vērā nākamā gada vēlēšanas, ievēros Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus, nodrošinot pulcēšanās brīvību un ierobežojumu atcelšanu saistībā ar politisko partiju darbību, kā arī garantēs EDSO standartu pilnīgu ievērošanu; aicina Azerbaidžānas iestādes arī nepieļaut vardarbību no policijas puses un izmeklēt visus apgalvojumus par sliktu izturēšanos aresta laikā; atgādina par ES gatavību sniegt atbalstu Azerbaidžānai, tai īstenojot reformas saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž bažas par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos un plašsaziņas līdzekļu brīvības samazināšanos Azerbaidžānā; aicina Azerbaidžānas iestādes nodrošināt plašsaziņas līdzekļu brīvību; šajā sakarā atzinīgi vērtē prezidenta 2007. gada 28. decembra apžēlošanu, pēc kuras seši žurnālisti tika atbrīvoti no cietuma, un aicina Azerbaidžānas iestādes nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus, kuri vēl joprojām atrodas cietumā, pārtraukt žurnālistu apspiešanu, īpaši izmantojot tiesību aktus par krimināli sodāmu neslavas celšanu, un pasludināt moratoriju tiesību aktu par krimināli sodāmu neslavas celšanu izmantošanai, tādējādi paužot šīs valsts iestāžu apņemšanos ievērot vārda brīvību; sagaida, ka Azerbaidžānas iestādes, ņemot vērā nākamā gada vēlēšanas, ievēros Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus, nodrošinot pulcēšanās brīvību un ierobežojumu atcelšanu saistībā ar politisko partiju darbību, kā arī garantēs EDSO standartu pilnīgu ievērošanu; aicina Azerbaidžānas iestādes arī nepieļaut vardarbību no policijas puses un izmeklēt visus apgalvojumus par sliktu izturēšanos aresta laikā; atgādina par ES gatavību sniegt atbalstu Azerbaidžānai, tai īstenojot reformas saistībā ar cilvēktiesību ievērošanu un demokrātiju;

| 15. | atzīmē plašās reformas, kuras Gruzijas valdība uzsāka pēc “Rožu revolūcijas”; mudina panākt turpmāku progresu, nodrošinot plurālistisku valsts pārvaldi, dialogu starp valdību un opozīciju, tiesiskumu un pienākumu ievērošanu cilvēktiesību jomā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu neatkarību, pilnīgu neiecietību pret vardarbību no policijas puses, kriminālās tiesvedības reformu un ieslodzījuma apstākļu uzlabošanu; aicina Gruzijas iestādes ievērot īpašuma tiesības, pulcēšanās brīvību, vārda brīvību, minoritāšu tiesības atbilstoši Vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; sagaida, ka pirms likumdošanas iestāžu un prezidenta vēlēšanām, kam jānotiek 2008. gadā, Gruzija īstenos EKP rīcības plāna mērķus un Eiropas Padomes ieteikumus saistībā ar demokrātiskas valsts pārvaldes ilgtermiņa noturīgumu, savstarpēji atkarīgu un savstarpēji ierobežojošu likumdošanas varas, izpildvaras un tiesu varas patstāvīgu mehānismu un institucionālo reformu; |
| --- | --- |

15.

atzīmē plašās reformas, kuras Gruzijas valdība uzsāka pēc “Rožu revolūcijas”; mudina panākt turpmāku progresu, nodrošinot plurālistisku valsts pārvaldi, dialogu starp valdību un opozīciju, tiesiskumu un pienākumu ievērošanu cilvēktiesību jomā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu neatkarību, pilnīgu neiecietību pret vardarbību no policijas puses, kriminālās tiesvedības reformu un ieslodzījuma apstākļu uzlabošanu; aicina Gruzijas iestādes ievērot īpašuma tiesības, pulcēšanās brīvību, vārda brīvību, minoritāšu tiesības atbilstoši Vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; sagaida, ka pirms likumdošanas iestāžu un prezidenta vēlēšanām, kam jānotiek 2008. gadā, Gruzija īstenos EKP rīcības plāna mērķus un Eiropas Padomes ieteikumus saistībā ar demokrātiskas valsts pārvaldes ilgtermiņa noturīgumu, savstarpēji atkarīgu un savstarpēji ierobežojošu likumdošanas varas, izpildvaras un tiesu varas patstāvīgu mehānismu un institucionālo reformu;

| 16. | atgādina par pastāvīgo atbalstu Gruzijas centieniem īstenot politiskas un ekonomiskas reformas un stiprināt demokrātiskas iestādes, tostarp pārskatīt Vēlēšanu kodeksu, tādējādi veidojot miermīlīgu un pārtikušu Gruziju, kura var veicināt stabilitāti gan reģionā, gan visā Eiropā; pauž nopietnas bažas par politiskajiem notikumiem Gruzijā 2007. gadā novembrī, kuru rezultātā policija apspieda miermīlīgas demonstrācijas, tika slēgti neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un pasludināts ārkārtas stāvoklis; pauž apmierinājumu par to, ka atbilstoši Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas novērtējumam 2008. gada 5. janvārī notikušās prezidenta vēlēšanas pēc būtības atbilda EDSO un Eiropas Padomes prasībām un standartiem, kas noteikti saistībā ar demokrātiskām vēlēšanām; uzskata, ka neskatoties uz ievērojamām problēmām, kuras atklājās un kuras nekavējoties jārisina, šīs vēlēšanas bija pirmās prezidenta vēlēšanas, kuras bija balstītas uz patiesu kandidātu sacensību un kurās Gruzijas iedzīvotāji varēja izdarīt savu politisko izvēli; aicina visus Gruzijas politiskos spēkus censties radīt demokrātisku politisko kultūru, kurā politiskie oponenti tiek cienīti un kurā konstruktīva dialoga mērķis ir atbalstīs un stiprināt Gruzijas nenoturīgās demokrātiskās iestādes; aicina Gruzijas iestādes pirms parlamenta vēlēšanām, kam jānotiek 2008. gada pavasarī, novērst Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas provizoriskajā ziņojumā atzīmētās nepilnības; |
| --- | --- |

16.

atgādina par pastāvīgo atbalstu Gruzijas centieniem īstenot politiskas un ekonomiskas reformas un stiprināt demokrātiskas iestādes, tostarp pārskatīt Vēlēšanu kodeksu, tādējādi veidojot miermīlīgu un pārtikušu Gruziju, kura var veicināt stabilitāti gan reģionā, gan visā Eiropā; pauž nopietnas bažas par politiskajiem notikumiem Gruzijā 2007. gadā novembrī, kuru rezultātā policija apspieda miermīlīgas demonstrācijas, tika slēgti neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un pasludināts ārkārtas stāvoklis; pauž apmierinājumu par to, ka atbilstoši Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas novērtējumam 2008. gada 5. janvārī notikušās prezidenta vēlēšanas pēc būtības atbilda EDSO un Eiropas Padomes prasībām un standartiem, kas noteikti saistībā ar demokrātiskām vēlēšanām; uzskata, ka neskatoties uz ievērojamām problēmām, kuras atklājās un kuras nekavējoties jārisina, šīs vēlēšanas bija pirmās prezidenta vēlēšanas, kuras bija balstītas uz patiesu kandidātu sacensību un kurās Gruzijas iedzīvotāji varēja izdarīt savu politisko izvēli; aicina visus Gruzijas politiskos spēkus censties radīt demokrātisku politisko kultūru, kurā politiskie oponenti tiek cienīti un kurā konstruktīva dialoga mērķis ir atbalstīs un stiprināt Gruzijas nenoturīgās demokrātiskās iestādes; aicina Gruzijas iestādes pirms parlamenta vēlēšanām, kam jānotiek 2008. gada pavasarī, novērst Starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas provizoriskajā ziņojumā atzīmētās nepilnības;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka prezidenta vēlēšanas 2008. gada 5. janvārī pagāja mierīgi, un uzskata to par soli uz priekšu ceļā uz Gruzijas sabiedrības demokratizāciju un demokrātisko iestāžu izveidi un stiprināšanu; sagaida, ka nesen ievēlētais prezidents veiks nepieciešamos pasākumus, lai šajā nolūkā veidotu konstruktīvu dialogu ar opozīciju; tomēr pauž bažas par vēlēšanu kampaņas vispārējo gaitu, jo tā notika ļoti polarizētā vidē, kurai raksturīgs uzticēšanās trūkumus un bieži ziņojumi par pārkāpumiem, kā arī bijušā prezidenta valsts lietu un viņa vēlēšanu kampaņas pārklāšanās, tādējādi radot nelīdzsvarotu vidi kampaņai; aicina Gruzijas iestādes steidzamā kārtā pienācīgi izskatīt visas sūdzības saistībā ar vēlēšanu procesu; mudina Gruzijas iestādes pilnībā ņemt vērā starptautisko novērotāju piezīmes par minēto problēmu risināšanu, kā arī pienācīgi un pamatīgi sagatavoties gaidāmajām vispārējām vēlēšanām; aicina opozīcijas spēkus darboties atbildīgā veidā un ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, kā arī konstruktīvi iesaistīties politiskās debatēs Gruzijas demokrātiskajās iestādēs; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka prezidenta vēlēšanas 2008. gada 5. janvārī pagāja mierīgi, un uzskata to par soli uz priekšu ceļā uz Gruzijas sabiedrības demokratizāciju un demokrātisko iestāžu izveidi un stiprināšanu; sagaida, ka nesen ievēlētais prezidents veiks nepieciešamos pasākumus, lai šajā nolūkā veidotu konstruktīvu dialogu ar opozīciju; tomēr pauž bažas par vēlēšanu kampaņas vispārējo gaitu, jo tā notika ļoti polarizētā vidē, kurai raksturīgs uzticēšanās trūkumus un bieži ziņojumi par pārkāpumiem, kā arī bijušā prezidenta valsts lietu un viņa vēlēšanu kampaņas pārklāšanās, tādējādi radot nelīdzsvarotu vidi kampaņai; aicina Gruzijas iestādes steidzamā kārtā pienācīgi izskatīt visas sūdzības saistībā ar vēlēšanu procesu; mudina Gruzijas iestādes pilnībā ņemt vērā starptautisko novērotāju piezīmes par minēto problēmu risināšanu, kā arī pienācīgi un pamatīgi sagatavoties gaidāmajām vispārējām vēlēšanām; aicina opozīcijas spēkus darboties atbildīgā veidā un ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, kā arī konstruktīvi iesaistīties politiskās debatēs Gruzijas demokrātiskajās iestādēs;

| 18. | uzsver, ka Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas skaidra apņemšanās ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības ir būtiski svarīga, lai noteiktu turpmākās attiecības ar ES; sagaida, ka šīs valsti īstenos EKP rīcības plāna mērķus un Eiropas Padomes ieteikumus šajā jautājumā; lūdz Komisiju ar visām trim valstīm apspriest iespēju izveidot cilvēktiesību apakškomitejas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas skaidra apņemšanās ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības ir būtiski svarīga, lai noteiktu turpmākās attiecības ar ES; sagaida, ka šīs valsti īstenos EKP rīcības plāna mērķus un Eiropas Padomes ieteikumus šajā jautājumā; lūdz Komisiju ar visām trim valstīm apspriest iespēju izveidot cilvēktiesību apakškomitejas;

| 19. | sagaida, ka pirms vēlēšanām 2008. gadā Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas iestādes nodrošinās vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; uzsver, ka attiecību padziļināšanai ar ES būtiski svarīga ir šo valstu spēja nodrošināt godīgu un līdzsvarotu piekļuvi gan valsts, gan privātajiem plašsaziņas līdzekļiem un rīkot starptautiskajiem standartiem atbilstošas vēlēšanas; |
| --- | --- |

19.

sagaida, ka pirms vēlēšanām 2008. gadā Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas iestādes nodrošinās vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību; uzsver, ka attiecību padziļināšanai ar ES būtiski svarīga ir šo valstu spēja nodrošināt godīgu un līdzsvarotu piekļuvi gan valsts, gan privātajiem plašsaziņas līdzekļiem un rīkot starptautiskajiem standartiem atbilstošas vēlēšanas;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Polija tika nozīmēta par valsti, kas, gatavojoties 2008. gada janvāra vēlēšanām, ES vārdā pildīja starpnieka lomu starp Gruzijas valdību un opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka ļoti nozīmīga ir to jauno dalībvalstu iesaistīšana, kurām ir izveidojušās ciešākas kultūras un vēsturiskās saiknes reģionā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Polija tika nozīmēta par valsti, kas, gatavojoties 2008. gada janvāra vēlēšanām, ES vārdā pildīja starpnieka lomu starp Gruzijas valdību un opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka ļoti nozīmīga ir to jauno dalībvalstu iesaistīšana, kurām ir izveidojušās ciešākas kultūras un vēsturiskās saiknes reģionā;

| 21. | uzsver, cik svarīgi, veicinot demokrātiju un tiesiskumu, ir atbalstīt pilsonisko sabiedrību un sniegt tai lielākas iespējas, kā arī attīstīt kontaktus starp cilvēkiem; mudina Komisiju pilnībā izmantot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta sniegtās iespējas, lai, inter alia, uzraudzītu EKP īstenošanu; uzsver, ka EKP procesam un jo īpaši tā uzraudzīšanai jābūt atvērtai sadarbībai un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību; mudina Komisiju sniegt piemēru, radot konkrētus mehānismus, lai apspriestos ar pilsonisko sabiedrību; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka līdzekļi tiek sadalīti taisnīgā veidā, nepieļaujot politiski motivētu valsts iejaukšanos; aicina Komisiju izstrādāt arī pamatnostādnes vietējām un reģionālajām varas iestādēm par to specifisko lomu EKP rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik svarīgi, veicinot demokrātiju un tiesiskumu, ir atbalstīt pilsonisko sabiedrību un sniegt tai lielākas iespējas, kā arī attīstīt kontaktus starp cilvēkiem; mudina Komisiju pilnībā izmantot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta sniegtās iespējas, lai, inter alia, uzraudzītu EKP īstenošanu; uzsver, ka EKP procesam un jo īpaši tā uzraudzīšanai jābūt atvērtai sadarbībai un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību; mudina Komisiju sniegt piemēru, radot konkrētus mehānismus, lai apspriestos ar pilsonisko sabiedrību; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka līdzekļi tiek sadalīti taisnīgā veidā, nepieļaujot politiski motivētu valsts iejaukšanos; aicina Komisiju izstrādāt arī pamatnostādnes vietējām un reģionālajām varas iestādēm par to specifisko lomu EKP rīcības plānu īstenošanā;

| 22. | uzsver, cik svarīgi ir sadarboties jautājumā par brīvību pārvietoties pāri ES un tās kaimiņvalstu robežām; aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas ātrāk padarīt darbspējīgu ES un Gruzijas Tieslietu, pilsoņu brīvību un iekšlietu apakškomiteju un veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzsāktu sarunas par atpakaļuzņemšanas un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumiem starp ES un Gruziju un lai parakstītu nolīgumu par mobilitātes partnerattiecībām ar ES, vienlaicīgi uzsverot, ka aizkavēšanās var negatīvi ietekmēt Gruzijas iekšējo konfliktu atrisināšanu, un atzīmējot grūtības, ko rada Krievijas iestāžu lēmumu piešķirt Abhāzijā un Dienvidosetijā dzīvojošajām personām Krievijas pases; atbalsta sarunu uzsākšanu par nolīgumiem ar Armēniju un Azerbaidžānu; mudina dalībvalstis palielināt sadarbību, lai uzlabotu konsulāro dienestu efektivitāti Dienvidkaukāza valstīs un paātrinātu kopīgo vīzu pieteikumu centru izveidi; atbalsta papildu iniciatīvu izpētīšanu, izstrādājot visaptverošu pieeju migrācijai Austrumeiropā un Dienvidaustrumeiropā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik svarīgi ir sadarboties jautājumā par brīvību pārvietoties pāri ES un tās kaimiņvalstu robežām; aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas ātrāk padarīt darbspējīgu ES un Gruzijas Tieslietu, pilsoņu brīvību un iekšlietu apakškomiteju un veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzsāktu sarunas par atpakaļuzņemšanas un vīzu režīma atvieglošanas nolīgumiem starp ES un Gruziju un lai parakstītu nolīgumu par mobilitātes partnerattiecībām ar ES, vienlaicīgi uzsverot, ka aizkavēšanās var negatīvi ietekmēt Gruzijas iekšējo konfliktu atrisināšanu, un atzīmējot grūtības, ko rada Krievijas iestāžu lēmumu piešķirt Abhāzijā un Dienvidosetijā dzīvojošajām personām Krievijas pases; atbalsta sarunu uzsākšanu par nolīgumiem ar Armēniju un Azerbaidžānu; mudina dalībvalstis palielināt sadarbību, lai uzlabotu konsulāro dienestu efektivitāti Dienvidkaukāza valstīs un paātrinātu kopīgo vīzu pieteikumu centru izveidi; atbalsta papildu iniciatīvu izpētīšanu, izstrādājot visaptverošu pieeju migrācijai Austrumeiropā un Dienvidaustrumeiropā;

| 23. | aicina Komisiju arī no finansiālā viedokļa veicināt Eiropas NVO pārstāvību Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā, lai tādējādi izplatītu šo organizāciju zināšanas un pieredzi organizētas pilsoniskās sabiedrības veidošanā; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju arī no finansiālā viedokļa veicināt Eiropas NVO pārstāvību Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā, lai tādējādi izplatītu šo organizāciju zināšanas un pieredzi organizētas pilsoniskās sabiedrības veidošanā;

| 24. | aicina Komisiju darīt visu nepieciešamo, lai tuvinātu triju Dienvidkaukāza valstu NVO un pilsoniskās sabiedrības ar mērķi tādā veidā veicināt dialogu, sekmēt savstarpējo saprašanos un rūpīgi risināt reģiona problēmas; aicina attiecīgo valstu iestādes nekavēt šādu iniciatīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju darīt visu nepieciešamo, lai tuvinātu triju Dienvidkaukāza valstu NVO un pilsoniskās sabiedrības ar mērķi tādā veidā veicināt dialogu, sekmēt savstarpējo saprašanos un rūpīgi risināt reģiona problēmas; aicina attiecīgo valstu iestādes nekavēt šādu iniciatīvu īstenošanu;

| 25. | uzsver, ka personu pārvietošanās atvieglošana ir saistīta ar drošām robežām, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Dienvidkaukāzā veicināt reģionālo sadarbību integrētas robežu pārvaldības jomā; uzsver, ka vietējās pierobežas satiksmes nolūkos ir nepieciešams efektīvā veidā atvieglot vīzu režīmu; uzsver, ka abu pušu laba griba ir priekšnoteikums sadarbībai visas Gruzijas un Krievijas savstarpējās robežas garumā; uzsver budžeta un ieņēmumu pārredzamības nozīmību, lai nodrošinātu, ka valdība ir atbildīga par izdevumiem parastu pilsoņu priekšā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka personu pārvietošanās atvieglošana ir saistīta ar drošām robežām, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Dienvidkaukāzā veicināt reģionālo sadarbību integrētas robežu pārvaldības jomā; uzsver, ka vietējās pierobežas satiksmes nolūkos ir nepieciešams efektīvā veidā atvieglot vīzu režīmu; uzsver, ka abu pušu laba griba ir priekšnoteikums sadarbībai visas Gruzijas un Krievijas savstarpējās robežas garumā; uzsver budžeta un ieņēmumu pārredzamības nozīmību, lai nodrošinātu, ka valdība ir atbildīga par izdevumiem parastu pilsoņu priekšā;

| 26. | aicina šīs trīs valstis pastiprināt centienus cīņā pret korupciju, kā arī labvēlīgas ieguldījumu un uzņēmējdarbības vides izveidē; uzsver, cik svarīga ir budžeta pārredzamība, kuras mērķis ir nodrošināt valdības atbildību par valsts izdevumiem; uzsver, ka īpašumtiesību attīstība ir būtiski svarīga mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmei un ilgtspējīgai ekonomiskajai attīstībai; atbalsta to, ka tiek veicinātas tirgus ekonomikas reformas, kuru mērķis ir palielināt konkurētspēju un stiprināt privāto sektoru; atbalsta liberalizācijas pasākumu saskaņošanu ar PTO principiem un šo pasākumu pastiprināšanu; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka ekonomiskās reformas tiek papildinātas ar atbilstošiem pasākumiem sociālajā jomā; |
| --- | --- |

26.

aicina šīs trīs valstis pastiprināt centienus cīņā pret korupciju, kā arī labvēlīgas ieguldījumu un uzņēmējdarbības vides izveidē; uzsver, cik svarīga ir budžeta pārredzamība, kuras mērķis ir nodrošināt valdības atbildību par valsts izdevumiem; uzsver, ka īpašumtiesību attīstība ir būtiski svarīga mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmei un ilgtspējīgai ekonomiskajai attīstībai; atbalsta to, ka tiek veicinātas tirgus ekonomikas reformas, kuru mērķis ir palielināt konkurētspēju un stiprināt privāto sektoru; atbalsta liberalizācijas pasākumu saskaņošanu ar PTO principiem un šo pasākumu pastiprināšanu; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka ekonomiskās reformas tiek papildinātas ar atbilstošiem pasākumiem sociālajā jomā;

| 27. | aicina visu triju valstu iestādes nodrošināt, ka pasākumi, kas tiek veikti saistībā ar cīņu pret korupciju, netiek izmantoti politiskos nolūkos un ka izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un tiesas procesi notiek godīgā un pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

27.

aicina visu triju valstu iestādes nodrošināt, ka pasākumi, kas tiek veikti saistībā ar cīņu pret korupciju, netiek izmantoti politiskos nolūkos un ka izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un tiesas procesi notiek godīgā un pārredzamā veidā;

| 28. | atzīmē, ka neatrisināto konfliktu, kas izraisījās pēc PSRS sabrukuma, un no tiem izrietošās nedrošības dēļ ir pieauguši reģiona valstu izdevumi militāriem nolūkiem, tādējādi negatīvi ietekmējot šo valstu ekonomisko un sociālo attīstību; tāpēc aicina reģiona valstis pārtraukt izdevumu militāriem nolūkiem pieaugumu; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka neatrisināto konfliktu, kas izraisījās pēc PSRS sabrukuma, un no tiem izrietošās nedrošības dēļ ir pieauguši reģiona valstu izdevumi militāriem nolūkiem, tādējādi negatīvi ietekmējot šo valstu ekonomisko un sociālo attīstību; tāpēc aicina reģiona valstis pārtraukt izdevumu militāriem nolūkiem pieaugumu;

Konfliktu atrisināšana miermīlīgā ceļā

| 29. | uzskata, ka pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisināto konfliktu atrisināšana miermīlīgā ceļā ir pamats tam, lai Dienvidkaukāzā, kā arī plašākā reģionālā kontekstā panāktu politisko stabilitāti un ekonomisko attīstību; uzsver, ka ES piemīt būtiska loma dialoga kultūras un sapratnes veicināšanā reģionā un iepriekšminētās ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000. gads) īstenošanas nodrošināšanā; atbalsta pārrobežu programmu izmantošanu un dialogu starp pilsoniskajām sabiedrībām, jo tas ir instruments konfliktu pārveidošanai un uzticības vairošanai, pārvarot domstarpības; īpaši atzinīgi vērtē Komisijas centienus sniegt palīdzību un nodrošināt informāciju Abhāzijai un Dienvidosetijai; atbalsta ES Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā Peter Semneby priekšlikumu abos reģionos atvērt informācijas birojus; lūdz Komisiju un Semneby sniegt šādu atbalstu un izplatīt informāciju arī Kalnu Karabahā; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisināto konfliktu atrisināšana miermīlīgā ceļā ir pamats tam, lai Dienvidkaukāzā, kā arī plašākā reģionālā kontekstā panāktu politisko stabilitāti un ekonomisko attīstību; uzsver, ka ES piemīt būtiska loma dialoga kultūras un sapratnes veicināšanā reģionā un iepriekšminētās ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000. gads) īstenošanas nodrošināšanā; atbalsta pārrobežu programmu izmantošanu un dialogu starp pilsoniskajām sabiedrībām, jo tas ir instruments konfliktu pārveidošanai un uzticības vairošanai, pārvarot domstarpības; īpaši atzinīgi vērtē Komisijas centienus sniegt palīdzību un nodrošināt informāciju Abhāzijai un Dienvidosetijai; atbalsta ES Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā Peter Semneby priekšlikumu abos reģionos atvērt informācijas birojus; lūdz Komisiju un Semneby sniegt šādu atbalstu un izplatīt informāciju arī Kalnu Karabahā;

| 30. | noraida visus ārvalstu mēģinājumus radīt sevišķas ietekmes sfēras; aicina kopīgo kaimiņattiecību kontekstā veidot konstruktīvu sadarbību ar visam valstīm un mudina Krieviju nepretoties tam, ka ES iesaistās konfliktu risināšanā un miera uzturēšanas operācijās Dienvidkaukāzā; |
| --- | --- |

30.

noraida visus ārvalstu mēģinājumus radīt sevišķas ietekmes sfēras; aicina kopīgo kaimiņattiecību kontekstā veidot konstruktīvu sadarbību ar visam valstīm un mudina Krieviju nepretoties tam, ka ES iesaistās konfliktu risināšanā un miera uzturēšanas operācijās Dienvidkaukāzā;

| 31. | atzīmē, ka pretruna starp pašnoteikšanās un teritoriālās integritātes principiem veicina pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisināto konfliktu saglabāšanos Dienvidkaukāza reģionā; uzskata, ka šo problēmu var pārvarēt tikai ar sarunu palīdzību, pamatojoties uz ANO Statūtos un Helsinku Nobeiguma aktā paredzētajiem principiem un ievērojot reģionālās integrācijas kontekstu; atzīmē, ka šis process nevar notikt bez starptautiskās kopienas atbalsta, un aicina ES šajā nolūkā ierosināt pasākumus; turklāt uzskata, ka, lai sarunu ceļā panāktu risinājumu reģiona konfliktiem, ļoti svarīga ir attiecību uzlabošanās starp nacionalitātēm, pamatojoties uz Eiropas standartiem, un minoritāšu tiesību veicināšana, tādējādi stiprinot Dienvidkaukāza valstu pilsoņu saliedētību; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka pretruna starp pašnoteikšanās un teritoriālās integritātes principiem veicina pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisināto konfliktu saglabāšanos Dienvidkaukāza reģionā; uzskata, ka šo problēmu var pārvarēt tikai ar sarunu palīdzību, pamatojoties uz ANO Statūtos un Helsinku Nobeiguma aktā paredzētajiem principiem un ievērojot reģionālās integrācijas kontekstu; atzīmē, ka šis process nevar notikt bez starptautiskās kopienas atbalsta, un aicina ES šajā nolūkā ierosināt pasākumus; turklāt uzskata, ka, lai sarunu ceļā panāktu risinājumu reģiona konfliktiem, ļoti svarīga ir attiecību uzlabošanās starp nacionalitātēm, pamatojoties uz Eiropas standartiem, un minoritāšu tiesību veicināšana, tādējādi stiprinot Dienvidkaukāza valstu pilsoņu saliedētību;

| 32. | atkāroti uzsver beznosacījumu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramībai un atbalsta Gruzijas iestāžu pastāvīgos centienus panākt risinājumu iekšējiem konfliktiem Abhāzijā un Dienvidosetijā; tomēr pauž nožēlu par agresīvo retoriku, ko izmanto konflikta puses, un atbalsta ANO ģenerālsekretāra Ban ki Moon aicinājumu divkāršot centienus ar mērķi novērst darbības, kuras var izraisīt karadarbības atjaunošanos Abhāzijā; mudina puses pilnīgi izmanot dialoga un sarunu formātu, lai rastu galīgo risinājumu konfliktam Dienvidosetijā; aicina de facto iestādes radīt drošus apstākļus, lai iekšzemē pārvietotās personas varētu atgriezties, un ievērot neatņemamās īpašumtiesības konfliktu rajonos atbilstoši iepriekš minētajai ANO Drošības padomes rezolūcijai 1781 (2007. gads); uzsver, ka pieņemama risinājuma rašana saistībā ar cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, iekšzemē pārvietoto personu atgriešanos un šo personu īpašumu, kā arī kara noziegumu un pazudušo personu lietu pienācīga izmeklēšana, iesaistoties visām pusēm, būs pamats tam, lai panāktu jebkādu ilgstošu risinājumu; aicina visas puses atgriezties pie sarunu galda; atzinīgi vērtē pēc liela pārtraukuma nesen notikušo pirmo Gruzijas un Abhāzijas ierēdņu augsta līmeņa sanāksmi; |
| --- | --- |

32.

atkāroti uzsver beznosacījumu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramībai un atbalsta Gruzijas iestāžu pastāvīgos centienus panākt risinājumu iekšējiem konfliktiem Abhāzijā un Dienvidosetijā; tomēr pauž nožēlu par agresīvo retoriku, ko izmanto konflikta puses, un atbalsta ANO ģenerālsekretāra Ban ki Moon aicinājumu divkāršot centienus ar mērķi novērst darbības, kuras var izraisīt karadarbības atjaunošanos Abhāzijā; mudina puses pilnīgi izmanot dialoga un sarunu formātu, lai rastu galīgo risinājumu konfliktam Dienvidosetijā; aicina de facto iestādes radīt drošus apstākļus, lai iekšzemē pārvietotās personas varētu atgriezties, un ievērot neatņemamās īpašumtiesības konfliktu rajonos atbilstoši iepriekš minētajai ANO Drošības padomes rezolūcijai 1781 (2007. gads); uzsver, ka pieņemama risinājuma rašana saistībā ar cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, iekšzemē pārvietoto personu atgriešanos un šo personu īpašumu, kā arī kara noziegumu un pazudušo personu lietu pienācīga izmeklēšana, iesaistoties visām pusēm, būs pamats tam, lai panāktu jebkādu ilgstošu risinājumu; aicina visas puses atgriezties pie sarunu galda; atzinīgi vērtē pēc liela pārtraukuma nesen notikušo pirmo Gruzijas un Abhāzijas ierēdņu augsta līmeņa sanāksmi;

| 33. | uzskata, ka turpmāka kavēšanās, risinot Kalnu Karabahas konfliktu, nesniegs labumu nevienai no iesaistītajām pusēm, bet gan apdraudēs reģionālo stabilitāti un kavēs reģionālo un ekonomisko attīstību; atkārtoti pauž cieņu un atbalstu Azerbaidžānas (svītrojums) teritoriālajai integritātei un starptautiski atzītajām robežām, kā arī tur dzīvojošo cilvēku pašnoteikšanās tiesībām atbilstoši ANO Statūtiem un Helsinku Nobeiguma aktam; aicina Armēniju un Azerbaidžānu nekavējoties izmantot visas iespējas, lai miermīlīgā ceļā atrisinātu Kalnu Karabahas konfliktu; atkārtoti pauž stingru atbalstu Minskas grupai, tomēr ar nožēlu atzīmē ievērojamu panākumu trūkumu sarunās; aicina puses piemērot atbilstīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas un jo īpaši ļaut bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām drošā un cienīgā veidā atgriezties mājās; brīdina par agresīvo un provokatīvo retoriku, kura var apdraudēt sarunu procesu; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka turpmāka kavēšanās, risinot Kalnu Karabahas konfliktu, nesniegs labumu nevienai no iesaistītajām pusēm, bet gan apdraudēs reģionālo stabilitāti un kavēs reģionālo un ekonomisko attīstību; atkārtoti pauž cieņu un atbalstu Azerbaidžānas (svītrojums) teritoriālajai integritātei un starptautiski atzītajām robežām, kā arī tur dzīvojošo cilvēku pašnoteikšanās tiesībām atbilstoši ANO Statūtiem un Helsinku Nobeiguma aktam; aicina Armēniju un Azerbaidžānu nekavējoties izmantot visas iespējas, lai miermīlīgā ceļā atrisinātu Kalnu Karabahas konfliktu; atkārtoti pauž stingru atbalstu Minskas grupai, tomēr ar nožēlu atzīmē ievērojamu panākumu trūkumu sarunās; aicina puses piemērot atbilstīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas un jo īpaši ļaut bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām drošā un cienīgā veidā atgriezties mājās; brīdina par agresīvo un provokatīvo retoriku, kura var apdraudēt sarunu procesu;

| 34. | pauž nožēlu, ka centienus tuvināt trīs reģiona valstis negatīvi ietekmē pēc PSRS sabrukuma izraisījušies neatrisinātie konflikti, kurus rada teritoriālas pretenzijas un separātisms; uzsver, ka konfliktu zonas bieži tiek izmatotas kā drošs patvērums organizētai noziedzībai, naudas atmazgāšanai, narkotiku tirdzniecībai un ieroču kontrabandai; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu, ka centienus tuvināt trīs reģiona valstis negatīvi ietekmē pēc PSRS sabrukuma izraisījušies neatrisinātie konflikti, kurus rada teritoriālas pretenzijas un separātisms; uzsver, ka konfliktu zonas bieži tiek izmatotas kā drošs patvērums organizētai noziedzībai, naudas atmazgāšanai, narkotiku tirdzniecībai un ieroču kontrabandai;

| 35. | atgādina attiecīgajām iestādēm, ka bēgļus un iekšzemē pārvietotās personas nedrīkst konfliktos izmantot kā instrumentu; aicina īstenot noteiktus pasākumus, lai uzlabotu iekšzemē pārvietoto personu dzīves apstākļus un sociālo stāvokli, pirms šo personu cilvēktiesības atgriezties mājās tiek reāli piemērotas; |
| --- | --- |

35.

atgādina attiecīgajām iestādēm, ka bēgļus un iekšzemē pārvietotās personas nedrīkst konfliktos izmantot kā instrumentu; aicina īstenot noteiktus pasākumus, lai uzlabotu iekšzemē pārvietoto personu dzīves apstākļus un sociālo stāvokli, pirms šo personu cilvēktiesības atgriezties mājās tiek reāli piemērotas;

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk finansiāli atbalstīt Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas centienus risināt ar bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām saistīto situāciju, palīdzot atjaunot ēkas un celt ceļus, ūdens un elektropiegādes infrastruktūru, slimnīcas un skolas, lai šīs kopienas būtu labāk integrētas, un vienlaikus veicinot reģionu, kur šīs kopienas dzīvo, attīstību, uzmanību pievēršot vietējiem iedzīvotājiem, kuri bieži arī dzīvo zem nabadzības sliekšņa; uzsver, ka ir jārisina problēma, kas saistīta ar lielo skaitu sauszemes mīnu, kuras pēc Kalnu Karabahas konflikta vēl joprojām ievaino un dažreiz arī nogalina cilvēkus; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk finansiāli atbalstīt Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas centienus risināt ar bēgļiem un iekšzemē pārvietotajām personām saistīto situāciju, palīdzot atjaunot ēkas un celt ceļus, ūdens un elektropiegādes infrastruktūru, slimnīcas un skolas, lai šīs kopienas būtu labāk integrētas, un vienlaikus veicinot reģionu, kur šīs kopienas dzīvo, attīstību, uzmanību pievēršot vietējiem iedzīvotājiem, kuri bieži arī dzīvo zem nabadzības sliekšņa; uzsver, ka ir jārisina problēma, kas saistīta ar lielo skaitu sauszemes mīnu, kuras pēc Kalnu Karabahas konflikta vēl joprojām ievaino un dažreiz arī nogalina cilvēkus;

| 37. | aicina galvenās reģionā iesaistītās puses konstruktīvi iesaistīties, lai atrisinātu pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisinātos konfliktus reģionā, un veikt pasākumus ar mērķi normalizēt to attiecības ar kaimiņvalstīm; atkārtoti aicina Turciju iesaistīties nopietnā un intensīvā darbā, lai saskaņā ar ANO Statūtiem, atbilstīgām ANO Drošības padomes rezolūcijām un citām atbilstīgām starptautiskām konvencijām atrisinātu visus nopietnos strīdus ar kaimiņvalstīm, kā arī iesaistītos godīgā un atklātā diskusijā par pagātnes notikumiem; atkārtoti aicina Turcijas un Armēnijas valdības sākt samierināšanās procesu saistībā ar pašreizējiem un pagātnes notikumiem un aicina Komisiju veicināt šo procesu, izmantojot EKP un Melnās jūras reģiona sinerģijas ietvaros īstenoto reģionālo sadarbību; aicina Komisiju un Padomi kopā ar Turcijas un Armēnijas iestādēm izskatīt jautājumu par Turcijas robežas ar Armēniju atvēršanu; |
| --- | --- |

37.

aicina galvenās reģionā iesaistītās puses konstruktīvi iesaistīties, lai atrisinātu pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisinātos konfliktus reģionā, un veikt pasākumus ar mērķi normalizēt to attiecības ar kaimiņvalstīm; atkārtoti aicina Turciju iesaistīties nopietnā un intensīvā darbā, lai saskaņā ar ANO Statūtiem, atbilstīgām ANO Drošības padomes rezolūcijām un citām atbilstīgām starptautiskām konvencijām atrisinātu visus nopietnos strīdus ar kaimiņvalstīm, kā arī iesaistītos godīgā un atklātā diskusijā par pagātnes notikumiem; atkārtoti aicina Turcijas un Armēnijas valdības sākt samierināšanās procesu saistībā ar pašreizējiem un pagātnes notikumiem un aicina Komisiju veicināt šo procesu, izmantojot EKP un Melnās jūras reģiona sinerģijas ietvaros īstenoto reģionālo sadarbību; aicina Komisiju un Padomi kopā ar Turcijas un Armēnijas iestādēm izskatīt jautājumu par Turcijas robežas ar Armēniju atvēršanu;

| 38. | iesaka izveidot 3+3 formāta konferenci par drošību un sadarbību Dienvidkaukāzā, šajā konferencē iesaistot trīs Dienvidkaukāza valstis, no vienas puses, un ES, Amerikas Savienotās Valstis un Krieviju, no otras puses, lai apspriestu jautājumus saistībā ar drošību un reģionālo sadarbību Dienvidkaukāzā, īpašu uzmanību pievēršot atbilstoša pamata izveidei, lai risinātu pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisinātos konfliktus; |
| --- | --- |

38.

iesaka izveidot 3+3 formāta konferenci par drošību un sadarbību Dienvidkaukāzā, šajā konferencē iesaistot trīs Dienvidkaukāza valstis, no vienas puses, un ES, Amerikas Savienotās Valstis un Krieviju, no otras puses, lai apspriestu jautājumus saistībā ar drošību un reģionālo sadarbību Dienvidkaukāzā, īpašu uzmanību pievēršot atbilstoša pamata izveidei, lai risinātu pēc PSRS sabrukuma izraisījušos neatrisinātos konfliktus;

Sadarbība enerģētikas un transporta jomā

| 39. | piešķir lielu nozīmi Baku—Tbilisi—Erzurumas gāzes cauruļvada un Baku—Tbilisi—Ceihanas naftas cauruļvada atklāšanai un uzsver, cik nozīmīgi ir Kaspijas enerģijas koridoru projekti, kuri varētu veicināt reģiona ekonomisko un tirdzniecības attīstību un kuri varētu palielināt no Azerbaidžānas un Kaspijas jūras baseina uz ES tirgu notiekošās energoapgādes un attiecīgo tranzīta sistēmu drošību un diversifikāciju; tomēr stingri pieprasa, lai iesaistītas valstis un Komisija atbilstoši reģionālās sadarbības mērķim, kas tiek veicināts EKP ietvaros, Baku—Tbilisi—Erzurumas gāzes cauruļvada projektā iekļautu Armēniju; |
| --- | --- |

39.

piešķir lielu nozīmi Baku—Tbilisi—Erzurumas gāzes cauruļvada un Baku—Tbilisi—Ceihanas naftas cauruļvada atklāšanai un uzsver, cik nozīmīgi ir Kaspijas enerģijas koridoru projekti, kuri varētu veicināt reģiona ekonomisko un tirdzniecības attīstību un kuri varētu palielināt no Azerbaidžānas un Kaspijas jūras baseina uz ES tirgu notiekošās energoapgādes un attiecīgo tranzīta sistēmu drošību un diversifikāciju; tomēr stingri pieprasa, lai iesaistītas valstis un Komisija atbilstoši reģionālās sadarbības mērķim, kas tiek veicināts EKP ietvaros, Baku—Tbilisi—Erzurumas gāzes cauruļvada projektā iekļautu Armēniju;

| 40. | uzsver, cik svarīgi ir padziļināt ES un Azerbaidžānas partnerattiecības enerģētikas jomā, kā tas paredzēts iepriekš minētajā 2006. gada 7. novembrī parakstītajā Saprašanās memorandā, un atzinīgi vērtē Azerbaidžānas un Gruzijas valdību gatavību arī turpmāk aktīvi darboties, veicinot uz tirgu balstītu energoapgādi un tranzīta diversifikāciju reģionā, tādējādi ievērojami palielinot Eiropas energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

40.

uzsver, cik svarīgi ir padziļināt ES un Azerbaidžānas partnerattiecības enerģētikas jomā, kā tas paredzēts iepriekš minētajā 2006. gada 7. novembrī parakstītajā Saprašanās memorandā, un atzinīgi vērtē Azerbaidžānas un Gruzijas valdību gatavību arī turpmāk aktīvi darboties, veicinot uz tirgu balstītu energoapgādi un tranzīta diversifikāciju reģionā, tādējādi ievērojami palielinot Eiropas energoapgādes drošību;

| 41. | atzinīgi vērtē iepriekš minētās augsta līmeņa grupas 2005. gada novembra ziņojumu “Tīkls mieram un attīstībai” un Komisijas paziņojumu par galveno Eiropas transporta ašu paplašināšanu kaimiņvalstīs (COM(2007)0032); atkārtoti pauž atbalstu jaunu infrastruktūras objektu un dzīvotspējīgu transporta koridoru izveidei, jo tie dažādo piegādātājus un maršrutus, piemēram, Kaspijas jūras un Melnās jūras energoapgādes koridors un Nabuko cauruļvads, kā arī INOGATE (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) un TRACECA projekti, kas savieno Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē iepriekš minētās augsta līmeņa grupas 2005. gada novembra ziņojumu “Tīkls mieram un attīstībai” un Komisijas paziņojumu par galveno Eiropas transporta ašu paplašināšanu kaimiņvalstīs (COM(2007)0032); atkārtoti pauž atbalstu jaunu infrastruktūras objektu un dzīvotspējīgu transporta koridoru izveidei, jo tie dažādo piegādātājus un maršrutus, piemēram, Kaspijas jūras un Melnās jūras energoapgādes koridors un Nabuko cauruļvads, kā arī INOGATE (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) un TRACECA projekti, kas savieno Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu;

| 42. | atzīmē tādas jaunas situācijas veidošanos, kurā klimata pārmaiņas un apgādes drošība ir sevišķi svarīgi elementi; atzīst, ka apgādes diversifikācija ir ļoti svarīga un to var panākt, tikai ciešāk sadarbojoties ar kaimiņvalstīm, jo īpaši tām, kas atrodas Dienvidkaukāza un Vidusāzijas reģionā, un atbalsta reģionālo un starpreģionu sadarbību; uzskata, ka energoapgādes diversifikācijas projektiem ir jābūt vienai no stiprinātās EKP prioritātēm, un aicina palielināt atbalstu ražotājvalstu un tranzītvalstu ieguldījumu vides un reglamentējošo noteikumu uzlabošanai, pamatojoties uz Enerģētikas hartas nolīguma principiem; |
| --- | --- |

42.

atzīmē tādas jaunas situācijas veidošanos, kurā klimata pārmaiņas un apgādes drošība ir sevišķi svarīgi elementi; atzīst, ka apgādes diversifikācija ir ļoti svarīga un to var panākt, tikai ciešāk sadarbojoties ar kaimiņvalstīm, jo īpaši tām, kas atrodas Dienvidkaukāza un Vidusāzijas reģionā, un atbalsta reģionālo un starpreģionu sadarbību; uzskata, ka energoapgādes diversifikācijas projektiem ir jābūt vienai no stiprinātās EKP prioritātēm, un aicina palielināt atbalstu ražotājvalstu un tranzītvalstu ieguldījumu vides un reglamentējošo noteikumu uzlabošanai, pamatojoties uz Enerģētikas hartas nolīguma principiem;

| 43. | atzīmē, ka tiek lēsts, ka Azerbaidžānas gāzes un naftas rezerves būs izmantojamas turpmākos piecpadsmit līdz divdesmit gadus; atzīmē, ka saskaņā ar nesenajiem aprēķiniem naftas laukos zem Kaspijas jūras ir apmēram 14 miljardi barelu naftas, kā arī gāzes resursi apmēram 850—1370 miljardu kubikmetru apmērā; atzīst, ka jāpieliek pūliņi, lai nepieļaut, ka valsts nonāk “resursu lāsta” lamatās; tāpēc uzsver ilgtspējīgu alternatīvu risinājumu nozīmību gan no politikas, gan no ekonomikas viedokļa; aicina Azerbaidžānas valdību īstenot nepieciešamos pasākumus ar mērķi radīt vajadzīgo tiesisko regulējumu un operatīvo pamatu, lai ES atbalsts atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā tiktu izmantots pēc iespējas labāk; |
| --- | --- |

43.

atzīmē, ka tiek lēsts, ka Azerbaidžānas gāzes un naftas rezerves būs izmantojamas turpmākos piecpadsmit līdz divdesmit gadus; atzīmē, ka saskaņā ar nesenajiem aprēķiniem naftas laukos zem Kaspijas jūras ir apmēram 14 miljardi barelu naftas, kā arī gāzes resursi apmēram 850—1370 miljardu kubikmetru apmērā; atzīst, ka jāpieliek pūliņi, lai nepieļaut, ka valsts nonāk “resursu lāsta” lamatās; tāpēc uzsver ilgtspējīgu alternatīvu risinājumu nozīmību gan no politikas, gan no ekonomikas viedokļa; aicina Azerbaidžānas valdību īstenot nepieciešamos pasākumus ar mērķi radīt vajadzīgo tiesisko regulējumu un operatīvo pamatu, lai ES atbalsts atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā tiktu izmantots pēc iespējas labāk;

| 44. | pauž interesi par Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti par iespējamu kaimiņvalstu nolīgumu enerģētikas jomā un šajā nolūkā mudina EKP partnervalstis ievērot starptautiskās tiesības un pasaules tirgos noteiktās saistības; |
| --- | --- |

44.

pauž interesi par Komisijas priekšlikumu veikt priekšizpēti par iespējamu kaimiņvalstu nolīgumu enerģētikas jomā un šajā nolūkā mudina EKP partnervalstis ievērot starptautiskās tiesības un pasaules tirgos noteiktās saistības;

| 45. | atbalsta Armēnijas valdības centienus priekšlaicīgi pārtraukt Medzamor kodolelektrostacijas pašreizējā bloka ekspluatāciju un rast dzīvotspējīgus alternatīvus energoapgādes risinājumus, kā to pieprasa ES, tomēr pauž bažas par valdības lēmumu celt jaunu bloku tajā pašā kodolelektrostacijā, kura atrodas seismiskā zonā, un aicina Armēnijas iestādes rast alternatīvus energoapgādes risinājumus; |
| --- | --- |

45.

atbalsta Armēnijas valdības centienus priekšlaicīgi pārtraukt Medzamor kodolelektrostacijas pašreizējā bloka ekspluatāciju un rast dzīvotspējīgus alternatīvus energoapgādes risinājumus, kā to pieprasa ES, tomēr pauž bažas par valdības lēmumu celt jaunu bloku tajā pašā kodolelektrostacijā, kura atrodas seismiskā zonā, un aicina Armēnijas iestādes rast alternatīvus energoapgādes risinājumus;

| 46. | iesaka, sadarbojoties enerģētikas jomā, ņemt vērā arī valstu pašu vajadzību pēc enerģijas un labumu, ko šīs valstis var gūt, jo īpaši saistībā ar piekļuvi energoresursiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka enerģētikas projekti, ko finansē no oficiālās attīstības palīdzības līdzekļiem Eiropas kaimiņattiecības politikas instrumenta ietvaros, tiešā veidā samazina nabadzību un sniedz labumu vietējiem iedzīvotājiem; aicina Komisiju vairāk atbalstīt triju valstu centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un izpētīt konkrētus risinājumus, ar kuru palīdzību varētu novērst neefektīvus enerģijas ražošanas un patēriņa veidus, cita starpā nododot tehnoloģijas; |
| --- | --- |

46.

iesaka, sadarbojoties enerģētikas jomā, ņemt vērā arī valstu pašu vajadzību pēc enerģijas un labumu, ko šīs valstis var gūt, jo īpaši saistībā ar piekļuvi energoresursiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka enerģētikas projekti, ko finansē no oficiālās attīstības palīdzības līdzekļiem Eiropas kaimiņattiecības politikas instrumenta ietvaros, tiešā veidā samazina nabadzību un sniedz labumu vietējiem iedzīvotājiem; aicina Komisiju vairāk atbalstīt triju valstu centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un izpētīt konkrētus risinājumus, ar kuru palīdzību varētu novērst neefektīvus enerģijas ražošanas un patēriņa veidus, cita starpā nododot tehnoloģijas;

| 47. | atzinīgi vērtē starpreģionu iniciatīvas, piemēram, Baku—Tbilisi—Karsa dzelzceļa projektu; uzskata, ka šī iniciatīva paver iespēju uzlabot šīs pasaules daļas ekonomisko un politisko iekļaušanu Eiropas un pasaules ekonomikā un ka tā veicinās reģiona ekonomikas un tirdzniecības attīstību; tomēr uzsver, ka projekts apiet pastāvošo un pilnībā funkcionējošo dzelzceļa līniju Armēnijā; mudina Dienvidkaukāza republikas un Turciju īstenot efektīvu reģionālās ekonomiskās integrācijas politiku un atturēties no netālredzīgiem un politiski motivētiem reģionāliem enerģētikas un transporta projektiem, kuros netiek ievēroti EKP drošas attīstības principi; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē starpreģionu iniciatīvas, piemēram, Baku—Tbilisi—Karsa dzelzceļa projektu; uzskata, ka šī iniciatīva paver iespēju uzlabot šīs pasaules daļas ekonomisko un politisko iekļaušanu Eiropas un pasaules ekonomikā un ka tā veicinās reģiona ekonomikas un tirdzniecības attīstību; tomēr uzsver, ka projekts apiet pastāvošo un pilnībā funkcionējošo dzelzceļa līniju Armēnijā; mudina Dienvidkaukāza republikas un Turciju īstenot efektīvu reģionālās ekonomiskās integrācijas politiku un atturēties no netālredzīgiem un politiski motivētiem reģionāliem enerģētikas un transporta projektiem, kuros netiek ievēroti EKP drošas attīstības principi;

Citas piezīmes

| 48. | atkārtoti aicina ES Īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā darīt pieejamus Eiropas Parlamentam regulāros ziņojumus, tostarp visaptverošo nobeiguma ziņojumu, ko sagatavo misijas beigās; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti aicina ES Īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā darīt pieejamus Eiropas Parlamentam regulāros ziņojumus, tostarp visaptverošo nobeiguma ziņojumu, ko sagatavo misijas beigās;

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas 2007. gada 10. maija lēmumu stiprināt tās delegāciju Erevānā un līdz 2007. gada beigām atvērt delegāciju Baku; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī delegācijas sāk darboties bez kavēšanās; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas 2007. gada 10. maija lēmumu stiprināt tās delegāciju Erevānā un līdz 2007. gada beigām atvērt delegāciju Baku; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī delegācijas sāk darboties bez kavēšanās;

| 50. | uzskata, ka ES Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā redzamības veicināšana ir ļoti svarīga, lai uzlabotu informācijas sniegšanu par ES pieeju attiecīgajām valstīm un to pilsoņiem; uzskata, ka šajā sakarā ļoti svarīga ir pilsoniskās sabiedrības aktīva iesaistīšana; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES Īpašā pārstāvja Dienvidkaukāzā redzamības veicināšana ir ļoti svarīga, lai uzlabotu informācijas sniegšanu par ES pieeju attiecīgajām valstīm un to pilsoņiem; uzskata, ka šajā sakarā ļoti svarīga ir pilsoniskās sabiedrības aktīva iesaistīšana;

| 51. | aicina Komisiju un Padomi, pamatojoties uz katras atsevišķas valsts sasniegumiem, izskatīt iespēju noslēgt jaunus paplašinātus nolīgumus ar attiecīgajām valstīm; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un Padomi, pamatojoties uz katras atsevišķas valsts sasniegumiem, izskatīt iespēju noslēgt jaunus paplašinātus nolīgumus ar attiecīgajām valstīm;

| 52. | aicina attiecīgo valstu parlamentus palielināt parlamentārās opozīcijas pārstāvību to delegācijās Parlamentārās sadarbības komitejās un atbalsta reģionālās parlamentārās sadarbības palielināšanu, tostarp Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas Parlamentāro asambleju un Dienvidkaukāza parlamentāro iniciatīvu; |
| --- | --- |

52.

aicina attiecīgo valstu parlamentus palielināt parlamentārās opozīcijas pārstāvību to delegācijās Parlamentārās sadarbības komitejās un atbalsta reģionālās parlamentārās sadarbības palielināšanu, tostarp Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas Parlamentāro asambleju un Dienvidkaukāza parlamentāro iniciatīvu;

| 53. | uzsver, ka, lai stiprinātu Eiropas Savienības un Dienivdkaukāza valstu mijiedarbību, jāizmanto esošās daudzpusējās organizācijas; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka, lai stiprinātu Eiropas Savienības un Dienivdkaukāza valstu mijiedarbību, jāizmanto esošās daudzpusējās organizācijas;

| 54. | atkārto, ka ir nepieciešama sadarbība starp ES iestādēm un citiem divpusējiem un daudzpusējiem dalībniekiem, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību starp rīcības plāniem un Eiropas Padomes, EDSO, NATO un ANO saistībām; |
| --- | --- |

54.

atkārto, ka ir nepieciešama sadarbība starp ES iestādēm un citiem divpusējiem un daudzpusējiem dalībniekiem, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību starp rīcības plāniem un Eiropas Padomes, EDSO, NATO un ANO saistībām;

| 55. | uzsver to, cik nozīmīgs Eiropas Savienībai ir Dienvidkaukāza reģions, un to, ka Parlamentam ir cieši jāuzrauga dažādo EKP rīcības plānu īstenošana; |
| --- | --- |

55.

uzsver to, cik nozīmīgs Eiropas Savienībai ir Dienvidkaukāza reģions, un to, ka Parlamentam ir cieši jāuzrauga dažādo EKP rīcības plānu īstenošana;

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas valdībām un parlamentiem, kā arī Turcijas, Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas Federācijas valdībām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

56.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas valdībām un parlamentiem, kā arī Turcijas, Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas Federācijas valdībām un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 98 E, 23.4.2004., 193. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0538.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0413.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0017.

(5)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/64

---

P6_TA(2008)0017

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (2007/2101(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”(COM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”(COM(2007)0160),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Reģionālā sadarbība Melnās jūras reģionā — pašreizējais stāvoklis, iespējamā ES rīcība, veicinot tās turpmāko attīstību”(COM(1997)0597), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Reģionālā sadarbība Melnās jūras reģionā — pašreizējais stāvoklis, iespējamā ES rīcība, veicinot tās turpmāko attīstību”(COM(1997)0597),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726),

| — | ņemot vērā rīcības plānus Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) jomā, kas pieņemti kopā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī partnerības un sadarbības nolīgumus (PSN), kas parakstīti ar šīm valstīm un kuru darbība beidzas 2008. vai 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānus Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) jomā, kas pieņemti kopā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī partnerības un sadarbības nolīgumus (PSN), kas parakstīti ar šīm valstīm un kuru darbība beidzas 2008. vai 2009. gadā,

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu, ar kuru izveidotas partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kurš stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un kura darbība beidzās 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu, ar kuru izveidotas partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kurš stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un kura darbība beidzās 2007. gadā,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. janvāra Lēmumu 2006/35/EK par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem (1)(“pievienošanās partnerība”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. janvāra Lēmumu 2006/35/EK par Turcijas Pievienošanās partnerības principiem, prioritātēm un nosacījumiem (1)(“pievienošanās partnerība”),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, Krievijas Federāciju, Turciju, Ukrainu un Dienvidkaukāzu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, Krievijas Federāciju, Turciju, Ukrainu un Dienvidkaukāzu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (2)
  , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (2)
  ,

| — | ņemot vērā 2007. gada 13. decembra rezolūciju par kuģu avārijām Melnajā jūrā, Kerčas jūras šaurumā, un to izraisīto naftas piesārņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra rezolūciju par kuģu avārijām Melnajā jūrā, Kerčas jūras šaurumā, un to izraisīto naftas piesārņojumu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju “Par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībai” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūciju “Par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu: no solījumiem līdz rīcībai” (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0510/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0510/2007),

| A. | tā kā Melnās jūras reģionu, kas vieno Eiropu, Vidusāziju un Tuvos Austrumus, raksturo ne tikai ciešas vēsturiskās un kultūras saites un plašas iespējas, bet arī milzīga daudzveidība; tā kā šajā reģionā atrodas ES dalībvalstis Bulgārija, Grieķija un Rumānija, kandidātvalsts Turcija un EKP partnervalstis Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Moldova un Ukraina, kā arī Krievijas Federācija, ar kuru Eiropas Savienību vieno stratēģiska partnerība attiecībā uz četrām kopējām darbības telpām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Melnās jūras reģionu, kas vieno Eiropu, Vidusāziju un Tuvos Austrumus, raksturo ne tikai ciešas vēsturiskās un kultūras saites un plašas iespējas, bet arī milzīga daudzveidība; tā kā šajā reģionā atrodas ES dalībvalstis Bulgārija, Grieķija un Rumānija, kandidātvalsts Turcija un EKP partnervalstis Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Moldova un Ukraina, kā arī Krievijas Federācija, ar kuru Eiropas Savienību vieno stratēģiska partnerība attiecībā uz četrām kopējām darbības telpām;

| B. | tā kā pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES Melnā jūra zināmā mērā ir kļuvusi par ES iekšējo jūru, tādēļ iegūstot jaunu stratēģisku nozīmi, kā rezultātā ievērojami pieaudzis kopīgo problēmu un mērķu skaits, kā arī rodas jaunas iespējas ciešākai sadarbībai starp ES un reģiona valstīm, lai radītu patiesu drošības, stabilitātes un labklājības telpu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās ES Melnā jūra zināmā mērā ir kļuvusi par ES iekšējo jūru, tādēļ iegūstot jaunu stratēģisku nozīmi, kā rezultātā ievērojami pieaudzis kopīgo problēmu un mērķu skaits, kā arī rodas jaunas iespējas ciešākai sadarbībai starp ES un reģiona valstīm, lai radītu patiesu drošības, stabilitātes un labklājības telpu;

| C. | tā kā sadarbības iespējas, kas ļautu pilnveidot un pārzināt sinerģiju Melnās jūras reģionā, ir jānosaka, apzinoties ārkārtīgi atšķirīgo politiku, izpausmes un pieejas šim reģionam; |
| --- | --- |

C.

tā kā sadarbības iespējas, kas ļautu pilnveidot un pārzināt sinerģiju Melnās jūras reģionā, ir jānosaka, apzinoties ārkārtīgi atšķirīgo politiku, izpausmes un pieejas šim reģionam;

| D. | tā kā Komisija sākotnēji piedāvāja Melnās jūras reģiona stratēģiju tās iepriekš minētajā 1997. gada paziņojumā par reģionālo sadarbību Melnās jūras reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija sākotnēji piedāvāja Melnās jūras reģiona stratēģiju tās iepriekš minētajā 1997. gada paziņojumā par reģionālo sadarbību Melnās jūras reģionā;

| E. | tā kā atsevišķiem ES politikas aspektiem attiecībā uz Dienvidkaukāza teritoriju ir veltīta iepriekš minētā 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par šo jautājumu, |
| --- | --- |

E.

tā kā atsevišķiem ES politikas aspektiem attiecībā uz Dienvidkaukāza teritoriju ir veltīta iepriekš minētā 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par šo jautājumu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” un mērķi veicināt ciešāku sadarbību ar Melnās jūras reģionu un starp tā valstīm, papildinot pašreizējo divpusējo politiku ar jaunu reģionālo pieeju; īpaši atzīmē, ka drošas energoapgādes jautājumi un pievienošanās sarunas ar Turciju, kā arī gaidāmā partnerības un sadarbības nolīgumu darbības izbeigšanās un sarunas par to nākotni padara reģionālo sadarbību Melnās jūras reģionā par vienu no svarīgākajām darba kārtības prioritātēm ES ārpolitikā; uzskata, ka Melnās jūras attīstība nākotnē lielā mērā ilgtermiņā iegūs no neatkarīgas Melnās jūras stratēģijas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” un mērķi veicināt ciešāku sadarbību ar Melnās jūras reģionu un starp tā valstīm, papildinot pašreizējo divpusējo politiku ar jaunu reģionālo pieeju; īpaši atzīmē, ka drošas energoapgādes jautājumi un pievienošanās sarunas ar Turciju, kā arī gaidāmā partnerības un sadarbības nolīgumu darbības izbeigšanās un sarunas par to nākotni padara reģionālo sadarbību Melnās jūras reģionā par vienu no svarīgākajām darba kārtības prioritātēm ES ārpolitikā; uzskata, ka Melnās jūras attīstība nākotnē lielā mērā ilgtermiņā iegūs no neatkarīgas Melnās jūras stratēģijas;

| 2. | uzsver, ka Melnās jūras reģionam nepieciešama konsekventāka, ilgtspējīgāka un stratēģiskāka reaģēšana, kuras rezultāta tiktu izstrādāta Melnās jūras politika, līdzīgi kā Ziemeļu dimensijas politika un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Melnās jūras reģionam nepieciešama konsekventāka, ilgtspējīgāka un stratēģiskāka reaģēšana, kuras rezultāta tiktu izstrādāta Melnās jūras politika, līdzīgi kā Ziemeļu dimensijas politika un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība;

| 3. | uzskata, ka ES pēc šā paziņojuma ir jāturpina veikt atbilstīgus pasākumus, kas patiesi palīdz radīt šim reģionam pielāgotu reģionālo pieeju, lai varētu pieņemt saskaņotu, iedarbīgu un uz rezultātiem vērstu reģionālo politiku; pauž bažas arī par to, ka Melnās jūras reģionālās stratēģijas rezultāti, kas gūti kopš 1997. gada, vēl nav pienācīgi izvērtēti; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iepriekšējos un pašreizējos pasākumus un apkopotos rezultātus iesniegt Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES pēc šā paziņojuma ir jāturpina veikt atbilstīgus pasākumus, kas patiesi palīdz radīt šim reģionam pielāgotu reģionālo pieeju, lai varētu pieņemt saskaņotu, iedarbīgu un uz rezultātiem vērstu reģionālo politiku; pauž bažas arī par to, ka Melnās jūras reģionālās stratēģijas rezultāti, kas gūti kopš 1997. gada, vēl nav pienācīgi izvērtēti; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iepriekšējos un pašreizējos pasākumus un apkopotos rezultātus iesniegt Eiropas Parlamentam;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā veikt sākotnēju Melnās jūras reģiona sinerģijas novērtējumu un aicina to noteikt konkrētus priekšlikumus reģionālās sadarbības un patiesas partnerības veicināšanai Melnās jūras reģionā, pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem un ņemot vērā ieteikumus, kuri ietverti šajā un citās attiecīgās Parlamenta rezolūcijās; mudina Komisiju izmantot Ziemeļu dimensijas pieredzi, gatavojot projektu Melnās jūras reģiona stratēģijas pārskatīšanai vai paplašināšanai nākotnē; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2008. gadā veikt sākotnēju Melnās jūras reģiona sinerģijas novērtējumu un aicina to noteikt konkrētus priekšlikumus reģionālās sadarbības un patiesas partnerības veicināšanai Melnās jūras reģionā, pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem un ņemot vērā ieteikumus, kuri ietverti šajā un citās attiecīgās Parlamenta rezolūcijās; mudina Komisiju izmantot Ziemeļu dimensijas pieredzi, gatavojot projektu Melnās jūras reģiona stratēģijas pārskatīšanai vai paplašināšanai nākotnē;

| 5. | uzsver, ka pieeju Melnās jūras reģiona politikas jomā nedrīkst izmantot, lai veidotu alternatīvu dalībai Eiropas Savienībā, un tā nedrīkst noteikt ES robežas; tomēr uzskata, ka šeit nospraustajiem mērķiem ir jābūt saskanīgi iekļautiem ES plašākajā ārpolitikā attiecībā uz kaimiņvalstīm un valstīm, kuras piedalās Melnās jūras reģionālās stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pieeju Melnās jūras reģiona politikas jomā nedrīkst izmantot, lai veidotu alternatīvu dalībai Eiropas Savienībā, un tā nedrīkst noteikt ES robežas; tomēr uzskata, ka šeit nospraustajiem mērķiem ir jābūt saskanīgi iekļautiem ES plašākajā ārpolitikā attiecībā uz kaimiņvalstīm un valstīm, kuras piedalās Melnās jūras reģionālās stratēģijas īstenošanā;

| 6. | uzskata, ka reģionālajā sadarbībā Melnās jūras reģionā kā vienlīdzīgas partneres ir jāiesaista ES, EKP valstis, kandidātvalsts Turcija un Krievija; uzskata, ka, tikai pakāpeniski veidojot Melnās jūras reģiona valstīs apziņu par kopīgu atbildību par kopējām reģiona problēmām, tostarp par drošības jautājumiem, būs iespējams pilnībā izmantot Eiropas līdzdalības potenciālu šajā reģionā; aicina Padomi un Komisiju aktīvi iesaistīt visas Melnās jūras reģiona valstis šajā pieejā politikai; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka reģionālajā sadarbībā Melnās jūras reģionā kā vienlīdzīgas partneres ir jāiesaista ES, EKP valstis, kandidātvalsts Turcija un Krievija; uzskata, ka, tikai pakāpeniski veidojot Melnās jūras reģiona valstīs apziņu par kopīgu atbildību par kopējām reģiona problēmām, tostarp par drošības jautājumiem, būs iespējams pilnībā izmantot Eiropas līdzdalības potenciālu šajā reģionā; aicina Padomi un Komisiju aktīvi iesaistīt visas Melnās jūras reģiona valstis šajā pieejā politikai;

| 7. | uzskata, ka jaunā reģionālā pieeja ir jāpiesaista vairākām prioritārām jomām, kurām Komisijai būs jāsagatavo sīki izstrādāts rīcības plāns, paredzot konkrētus mērķus, kritērijus un paveiktā kontroli, kurš kalpos kā pamats ES līdzdalības veicināšanai šajā reģionā un sadarbībai šajā reģionā; uzsver, ka ES ir jāierobežo prioritāro mērķu skaits un jāatturas no spēku izkaisīšanas un divkārša darba; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jaunā reģionālā pieeja ir jāpiesaista vairākām prioritārām jomām, kurām Komisijai būs jāsagatavo sīki izstrādāts rīcības plāns, paredzot konkrētus mērķus, kritērijus un paveiktā kontroli, kurš kalpos kā pamats ES līdzdalības veicināšanai šajā reģionā un sadarbībai šajā reģionā; uzsver, ka ES ir jāierobežo prioritāro mērķu skaits un jāatturas no spēku izkaisīšanas un divkārša darba;

Drošības problēmas

| 8. | uzsver, ka neatrisinātie konflikti Melnās jūras reģionā joprojām rada nopietnus draudus reģiona stabilitātei un ilgtspējīgai attīstībai un tie ir būtisks šķērslis reģionālās sadarbības turpmākai veicināšanai; tāpēc aicina ES aktīvāk un plašāk iesaistīties centienos atrisināt šos konfliktus, ievērojot starptautiskās tiesības un teritoriālās integritātes principus, un nodrošināt ciešāku ES līdzdalību konfliktu novēršanā un miera uzturēšanas operācijās; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma, veicinot saprašanās, dialoga un uzticības kultūru šajā reģionā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka neatrisinātie konflikti Melnās jūras reģionā joprojām rada nopietnus draudus reģiona stabilitātei un ilgtspējīgai attīstībai un tie ir būtisks šķērslis reģionālās sadarbības turpmākai veicināšanai; tāpēc aicina ES aktīvāk un plašāk iesaistīties centienos atrisināt šos konfliktus, ievērojot starptautiskās tiesības un teritoriālās integritātes principus, un nodrošināt ciešāku ES līdzdalību konfliktu novēršanā un miera uzturēšanas operācijās; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas galvenā loma, veicinot saprašanās, dialoga un uzticības kultūru šajā reģionā;

| 9. | ņem vērā lielo Krievijas militāro klātbūtni šajā reģionā, ko veido Melnās jūras flote, kas ir izvietota Krimas ostas pilsētā Sevastopolē; norāda, ka Krievijas un Ukrainas 1997. gada nolīgums par Melnās jūras flotes izvietošanu ir spēkā līdz 2017. gadam; atzīmē, ka šis joprojām neatrisinātais jau rada saspīlējumu starp Krievijas un Ukrainas valdībām; mudina ES iesaistīties šā stratēģiski svarīgā jautājuma risināšanā un ciešāk sadarboties ar Krievijas un Ukrainas valdību; |
| --- | --- |

9.

ņem vērā lielo Krievijas militāro klātbūtni šajā reģionā, ko veido Melnās jūras flote, kas ir izvietota Krimas ostas pilsētā Sevastopolē; norāda, ka Krievijas un Ukrainas 1997. gada nolīgums par Melnās jūras flotes izvietošanu ir spēkā līdz 2017. gadam; atzīmē, ka šis joprojām neatrisinātais jau rada saspīlējumu starp Krievijas un Ukrainas valdībām; mudina ES iesaistīties šā stratēģiski svarīgā jautājuma risināšanā un ciešāk sadarboties ar Krievijas un Ukrainas valdību;

| 10. | uzsver, ka ES ir jāformulē nemainīgas prioritātes brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saistībā ar Melnās jūras reģiona sinerģiju, kuru mērķis ir panākt saskaņotību un saderību atsevišķās politikas jomās; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES ir jāformulē nemainīgas prioritātes brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saistībā ar Melnās jūras reģiona sinerģiju, kuru mērķis ir panākt saskaņotību un saderību atsevišķās politikas jomās;

| 11. | ņemot vērā augsto maksu par vīzu izsniegšanu, ko pēc 2007. gada 21. decembraŠengenas zonas paplašināšanās piemēro dažām kaimiņvalstīm, mudina Padomi un Komisiju pārskatīt vīzu nodevas un samazināt tās līdz līmenim, kas ir pieņemams to valstu parastajiem pilsoņiem, kuras piedalās EKP vai stratēģiskajā partnerībā ar ES; |
| --- | --- |

11.

ņemot vērā augsto maksu par vīzu izsniegšanu, ko pēc 2007. gada 21. decembraŠengenas zonas paplašināšanās piemēro dažām kaimiņvalstīm, mudina Padomi un Komisiju pārskatīt vīzu nodevas un samazināt tās līdz līmenim, kas ir pieņemams to valstu parastajiem pilsoņiem, kuras piedalās EKP vai stratēģiskajā partnerībā ar ES;

| 12. | atgādina, ka ir jārisina problēmas, ko rada starptautiskā noziedzība un nelegālā migrācija, vienlaikus pilnībā ievērojot nerepatriēšanas principu; uzsver, ka pasākumi šajā jomā ir jāsaista ar attiecīgiem pasākumiem, kuri veicina mobilitāti, lai sekmētu kontaktus starp atsevišķiem cilvēkiem un tādējādi izplatītu Eiropas demokrātijas vērtības, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; tāpēc mudina Padomi un Komisiju noslēgt nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar tām Melnās jūras reģiona valstīm, ar kurām tie nav noslēgti, kā arī visiem iespējamiem līdzekļiem veicināt mobilitāti, tostarp noslēdzot partnerību par mobilitāti ar EKP valstīm; uzsver, jo īpaši, ka efektīvi jāatvieglo vīzu izsniegšana vietējas pārrobežu satiksmes vajadzībām un atsevišķām iedzīvotāju grupām, piemēram, studentiem, uzņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ir jārisina problēmas, ko rada starptautiskā noziedzība un nelegālā migrācija, vienlaikus pilnībā ievērojot nerepatriēšanas principu; uzsver, ka pasākumi šajā jomā ir jāsaista ar attiecīgiem pasākumiem, kuri veicina mobilitāti, lai sekmētu kontaktus starp atsevišķiem cilvēkiem un tādējādi izplatītu Eiropas demokrātijas vērtības, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; tāpēc mudina Padomi un Komisiju noslēgt nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar tām Melnās jūras reģiona valstīm, ar kurām tie nav noslēgti, kā arī visiem iespējamiem līdzekļiem veicināt mobilitāti, tostarp noslēdzot partnerību par mobilitāti ar EKP valstīm; uzsver, jo īpaši, ka efektīvi jāatvieglo vīzu izsniegšana vietējas pārrobežu satiksmes vajadzībām un atsevišķām iedzīvotāju grupām, piemēram, studentiem, uzņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem;

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk pilnveidot pārrobežu sadarbību un sadarbību robežu pārvaldības jomā, lai īstenotu drošības un plūsmas nodrošināšanas mērķus; uzskata, ka ES robežkontroles atbalsta misija (EUBAM) Moldovā un Ukrainā nodrošina nozīmīgu pieredzi drošības problēmu risināšanai, risinoties daudzpusējai sadarbībai, un uzskata, ka tā arī turpmāk jāveicina un jāizmanto kā pierobežas sadarbības piemērs; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk pilnveidot pārrobežu sadarbību un sadarbību robežu pārvaldības jomā, lai īstenotu drošības un plūsmas nodrošināšanas mērķus; uzskata, ka ES robežkontroles atbalsta misija (EUBAM) Moldovā un Ukrainā nodrošina nozīmīgu pieredzi drošības problēmu risināšanai, risinoties daudzpusējai sadarbībai, un uzskata, ka tā arī turpmāk jāveicina un jāizmanto kā pierobežas sadarbības piemērs;

| 14. | uzsver, ka padziļināti jāanalizē īpašās situācijas un problēmas drošības jomā atsevišķās Melnās jūras reģiona valstīs; atbalsta priekšlikumu piešķirt Eiropolam pilnvaras un resursus veikt analītisku darbu saistībā ar šo reģionu, jo īpaši migrācijas jomā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka padziļināti jāanalizē īpašās situācijas un problēmas drošības jomā atsevišķās Melnās jūras reģiona valstīs; atbalsta priekšlikumu piešķirt Eiropolam pilnvaras un resursus veikt analītisku darbu saistībā ar šo reģionu, jo īpaši migrācijas jomā;

Politiskās stabilitātes un patiesas demokrātijas veicināšana

| 15. | uzskata, ka jauna pieeja Melnās jūras reģiona politikai nevar aprobežoties ar ekonomisko sadarbību, bet tā jāīsteno, lai veidotu reģionu, kuru raksturo ilgtspējīga demokrātija, laba pārvalde un tiesiskums, un īpaši uzsver, ka ir svarīgi veikt politiskas un tiesu reformas un efektīvi pildīt saistības; uzsver, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas pamatā, un atzīmē, ka šīs vērtības attiecīgi jāievieš gan divpusējos sakaros, gan reģionālajā pieejā neatkarīgi no partnervalstu valdību gribas; aicina Eiropas Savienību risināt reģionālās sadarbības jautājumus šajās jomās, uzturot dialogu un apspriežoties ar Melnās jūras valstīm par cilvēktiesību ievērošanu, arī izmantojot daudzpusējus forumus; mudina Komisiju pilnībā izmantot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un Melnās jūras reģiona sinerģiju, lai sekmētu pilsonisko sabiedrību reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka jauna pieeja Melnās jūras reģiona politikai nevar aprobežoties ar ekonomisko sadarbību, bet tā jāīsteno, lai veidotu reģionu, kuru raksturo ilgtspējīga demokrātija, laba pārvalde un tiesiskums, un īpaši uzsver, ka ir svarīgi veikt politiskas un tiesu reformas un efektīvi pildīt saistības; uzsver, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas pamatā, un atzīmē, ka šīs vērtības attiecīgi jāievieš gan divpusējos sakaros, gan reģionālajā pieejā neatkarīgi no partnervalstu valdību gribas; aicina Eiropas Savienību risināt reģionālās sadarbības jautājumus šajās jomās, uzturot dialogu un apspriežoties ar Melnās jūras valstīm par cilvēktiesību ievērošanu, arī izmantojot daudzpusējus forumus; mudina Komisiju pilnībā izmantot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un Melnās jūras reģiona sinerģiju, lai sekmētu pilsonisko sabiedrību reģionālo sadarbību;

| 16. | atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot Melnās jūras eiroreģionu, lai veicinātu reģionālo sadarbību, tajā iesaistot reģionālos un vietējos dalībniekus; uzsver, ka, veidojot patiesu demokrātijas un efektīvas pārvaldības telpu Melnās jūras reģionā, liela nozīme ir “apvērstiem” projektiem un pārrobežu sadarbībai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē iniciatīvu izveidot Melnās jūras eiroreģionu, lai veicinātu reģionālo sadarbību, tajā iesaistot reģionālos un vietējos dalībniekus; uzsver, ka, veidojot patiesu demokrātijas un efektīvas pārvaldības telpu Melnās jūras reģionā, liela nozīme ir “apvērstiem” projektiem un pārrobežu sadarbībai vietējā līmenī;

| 17. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi izveidot un attīstīt labas kaimiņattiecības starp Melnās jūras reģiona valstīm, kā arī starp šīm valstīm un to kaimiņvalstīm, balstoties uz savstarpēju cieņu, teritoriālo integritāti, neiejaukšanos iekšējās lietās un aizliegumu lietot spēku vai spēka lietošanas draudus, kas ir pamatprincipi reģionālās sadarbības veicināšanai; uzsver starpkultūru dialoga nozīmi šajā jomā un aicina Komisiju arī turpmāk veicināt šo dialogu, jo īpaši saistībā ar Starpkultūru dialoga gadu (2008. gads), kurā paredzēts sekmēt savstarpējas tolerances kultūru, cieņu pret daudzveidību, kā arī reģionālo dialogu un sadarbību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi izveidot un attīstīt labas kaimiņattiecības starp Melnās jūras reģiona valstīm, kā arī starp šīm valstīm un to kaimiņvalstīm, balstoties uz savstarpēju cieņu, teritoriālo integritāti, neiejaukšanos iekšējās lietās un aizliegumu lietot spēku vai spēka lietošanas draudus, kas ir pamatprincipi reģionālās sadarbības veicināšanai; uzsver starpkultūru dialoga nozīmi šajā jomā un aicina Komisiju arī turpmāk veicināt šo dialogu, jo īpaši saistībā ar Starpkultūru dialoga gadu (2008. gads), kurā paredzēts sekmēt savstarpējas tolerances kultūru, cieņu pret daudzveidību, kā arī reģionālo dialogu un sadarbību;

Sadarbība enerģētikas, transporta un vides jomā

| 18. | atzīmē Melnās jūras reģiona stratēģisko nozīmi, jo tajā notiek energoresursu ražošana un transportēšana, kas ļauj dažādot ES energoapgādi un uzlabot tās drošumu; aicina Padomi un Komisiju steidzami izskatīt to praktiskā atbalsta palielināšanu stratēģiski svarīgiem infrastruktūras projektiem; atkārtoti pauž atbalstu jaunu infrastruktūras objektu un dzīvotspējīgu transporta koridoru izveidei, kas nodrošina jaunus piegādātājus un maršrutus, piemēram, Kaspijas jūras un Melnās jūras energoapgādes koridors un Nabucco, Konstancas—Triestas un AMBO cauruļvadi, kā arī citi paredzētie projekti gāzes un naftas transportēšanai pāri Melnajai jūrai, kā arī INOGATE un TRACECA projekti, kas savieno Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu; aicina novērtēt šādu jaunu tranzīta infrastruktūru izbūvi, lai izanalizētu to ietekmi uz sabiedrību un vidi; |
| --- | --- |

18.

atzīmē Melnās jūras reģiona stratēģisko nozīmi, jo tajā notiek energoresursu ražošana un transportēšana, kas ļauj dažādot ES energoapgādi un uzlabot tās drošumu; aicina Padomi un Komisiju steidzami izskatīt to praktiskā atbalsta palielināšanu stratēģiski svarīgiem infrastruktūras projektiem; atkārtoti pauž atbalstu jaunu infrastruktūras objektu un dzīvotspējīgu transporta koridoru izveidei, kas nodrošina jaunus piegādātājus un maršrutus, piemēram, Kaspijas jūras un Melnās jūras energoapgādes koridors un Nabucco, Konstancas—Triestas un AMBO cauruļvadi, kā arī citi paredzētie projekti gāzes un naftas transportēšanai pāri Melnajai jūrai, kā arī INOGATE un TRACECA projekti, kas savieno Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionu; aicina novērtēt šādu jaunu tranzīta infrastruktūru izbūvi, lai izanalizētu to ietekmi uz sabiedrību un vidi;

| 19. | uzskata, ka Melnās jūras reģiona sinerģijai ir jārada piemērota pamatstruktūra tirgus reformu veicināšanai reģionā, lai izveidotu konkurētspējīgu, viegli prognozējamu un labi pārredzamu energoresursu tirgu; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka Melnās jūras reģiona sinerģijai ir jārada piemērota pamatstruktūra tirgus reformu veicināšanai reģionā, lai izveidotu konkurētspējīgu, viegli prognozējamu un labi pārredzamu energoresursu tirgu;

| 20. | uzskata, ka reģionālo saskanību ievērojami veicinās iniciatīvas fizisku saišu stiprināšanai starp visām valstīm Melnās jūras piekrastē; norāda, ka sadarbība transporta un vides jomā nedrīkst aprobežoties ar enerģētikas jautājumiem un šai pieejai jābūt vispusīgai, ņemot vērā reģiona vajadzības; šajā sakarā ļoti atzinīgi vērtē plānus izveidot automaģistrāli apkārt Melnajai jūrai; uzsver, ka Melnajai jūrai un Donavai ir svarīga nozīme kā stratēģiskiem transportceļiem šajā reģionā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka reģionālo saskanību ievērojami veicinās iniciatīvas fizisku saišu stiprināšanai starp visām valstīm Melnās jūras piekrastē; norāda, ka sadarbība transporta un vides jomā nedrīkst aprobežoties ar enerģētikas jautājumiem un šai pieejai jābūt vispusīgai, ņemot vērā reģiona vajadzības; šajā sakarā ļoti atzinīgi vērtē plānus izveidot automaģistrāli apkārt Melnajai jūrai; uzsver, ka Melnajai jūrai un Donavai ir svarīga nozīme kā stratēģiskiem transportceļiem šajā reģionā;

| 21. | uzsver Donavas nozīmi, kas ir viena no galvenajām transporta asīm un tautsaimniecības transportceļiem un kura savieno ES ar Melnās jūras reģionu; tādēļ uzskata, ka Donavas ilgtspējīgai attīstībai un tās tautsaimnieciskajam potenciālam, savienojot valstis ap Melno jūru, jābūt ES prioritāšu sarakstā attiecībā uz šo reģionu; aicina Komisiju šajā sakarā nākt klajā ar priekšlikumu pētījumam, lai noskaidrotu konkrētas iespējamās iniciatīvas šajā reģionā, tostarp vides problēmas; uzstāj, ka ir ļoti svarīgi attīstīt ostas infrastruktūru ES Melnās jūras ostās (Burgasā, Konstancā, Mangalijā un Varnā), kā arī Donavas deltas ostās, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko ES dod pieeja Melnajai jūrai, un nodrošinātu vairākveidu pārvadājumus; |
| --- | --- |

21.

uzsver Donavas nozīmi, kas ir viena no galvenajām transporta asīm un tautsaimniecības transportceļiem un kura savieno ES ar Melnās jūras reģionu; tādēļ uzskata, ka Donavas ilgtspējīgai attīstībai un tās tautsaimnieciskajam potenciālam, savienojot valstis ap Melno jūru, jābūt ES prioritāšu sarakstā attiecībā uz šo reģionu; aicina Komisiju šajā sakarā nākt klajā ar priekšlikumu pētījumam, lai noskaidrotu konkrētas iespējamās iniciatīvas šajā reģionā, tostarp vides problēmas; uzstāj, ka ir ļoti svarīgi attīstīt ostas infrastruktūru ES Melnās jūras ostās (Burgasā, Konstancā, Mangalijā un Varnā), kā arī Donavas deltas ostās, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko ES dod pieeja Melnajai jūrai, un nodrošinātu vairākveidu pārvadājumus;

| 22. | pauž dziļas bažas par vides stāvokli Melnās jūras reģionā, jo īpaši pašā Melnajā jūrā, kas tiek nekontrolēti piesārņota, ko vēl pastiprina biežās ekoloģiskās katastrofas, kā arī par vides stāvokli Donavā un tās deltā; uzsver, ka šajā reģionā ir jāuzlabo daudzpusējo nolīgumu īstenošana vides jomā un visos reģionālajos projektos jāparedz vides novērtējums, kā arī aicina panākt ciešāku sadarbību starp ES un Melnās jūras reģiona valstīm, lai risinātu veselu virkni vides problēmu reģionā; |
| --- | --- |

22.

pauž dziļas bažas par vides stāvokli Melnās jūras reģionā, jo īpaši pašā Melnajā jūrā, kas tiek nekontrolēti piesārņota, ko vēl pastiprina biežās ekoloģiskās katastrofas, kā arī par vides stāvokli Donavā un tās deltā; uzsver, ka šajā reģionā ir jāuzlabo daudzpusējo nolīgumu īstenošana vides jomā un visos reģionālajos projektos jāparedz vides novērtējums, kā arī aicina panākt ciešāku sadarbību starp ES un Melnās jūras reģiona valstīm, lai risinātu veselu virkni vides problēmu reģionā;

| 23. | jo īpaši pauž bažas par nekontrolētu naftas piesārņojumu un tā ietekmi uz dzīvo dabu; uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība, neaprobežojoties ar atbalstu, ko sniedz Komisija ar Monitoringa un informācijas centra starpniecību, it sevišķi naftas noplūdes novēršanā, īpaši cenšoties uzlabot tankkuģu jūras pārvadājumu drošumu; |
| --- | --- |

23.

jo īpaši pauž bažas par nekontrolētu naftas piesārņojumu un tā ietekmi uz dzīvo dabu; uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība, neaprobežojoties ar atbalstu, ko sniedz Komisija ar Monitoringa un informācijas centra starpniecību, it sevišķi naftas noplūdes novēršanā, īpaši cenšoties uzlabot tankkuģu jūras pārvadājumu drošumu;

| 24. | pievērš uzmanību Donavas deltai, kurā atrodas unikāli biotopi daudzām augu un dzīvnieku sugām; uzsver, ka ir ļoti svarīgi izvērtēt, kā tādi infrastruktūras objekti kā Bistraja kanāls starp Rumāniju un Ukrainu ietekmē vidi; |
| --- | --- |

24.

pievērš uzmanību Donavas deltai, kurā atrodas unikāli biotopi daudzām augu un dzīvnieku sugām; uzsver, ka ir ļoti svarīgi izvērtēt, kā tādi infrastruktūras objekti kā Bistraja kanāls starp Rumāniju un Ukrainu ietekmē vidi;

| 25. | aicina Komisiju izmantot DABLAS darba grupas pieeju (Donavai un Melnajai jūrai), lai risinātu vides problēmas, pievēršoties ne tikai Donavai, bet arī Dņestras un Dņepras upes baseinam; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju izmantot DABLAS darba grupas pieeju (Donavai un Melnajai jūrai), lai risinātu vides problēmas, pievēršoties ne tikai Donavai, bet arī Dņestras un Dņepras upes baseinam;

Tirdzniecība un ekonomiskā sadarbība

| 26. | norāda uz nevienmērīgo, lai arī straujo ekonomikas izaugsmi visā šajā reģionā, bet pievērš uzmanību tam, ka šī izaugsme ir noturīgāka naftas un gāzes eksportētājvalstīs; norāda uz trauslo privāto sektoru, kas pastāv daudzās valstīs ap Melno jūru; uzsver, ka ir ļoti svarīgi Melnās jūras reģionā izveidot tautsaimniecisko iespēju un labklājības telpu iedzīvotājiem un tirdzniecības partneriem; uzsver, ka ir jāuzlabo ieguldījumu vide gan vietējiem, gan starptautiskiem uzņēmumiem, jo īpaši aktīvāk cīnoties pret korupciju un krāpšanu, un jāveicina tirgus ekonomikas reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un ekonomisko pievilcību, veidojot daudzveidīgu ekonomiku un nodrošinot pastāvīgu izaugsmi, kā arī sociālo taisnīgumu un koherenci; mudina veikt saskaņošanas un liberalizēšanas pasākumus un atbalsta brīvās tirdzniecības zonas izveidi saskaņā ar PTO principiem; uzskata, ka ES, kas ir Melnās jūras reģiona valstu galvenā partnere ekonomikas jomā, ir jāuzņemas vadoša loma, īstenojot iepriekšminētos mērķus un mudinot reģiona valstis veikt vajadzīgos pasākumus; |
| --- | --- |

26.

norāda uz nevienmērīgo, lai arī straujo ekonomikas izaugsmi visā šajā reģionā, bet pievērš uzmanību tam, ka šī izaugsme ir noturīgāka naftas un gāzes eksportētājvalstīs; norāda uz trauslo privāto sektoru, kas pastāv daudzās valstīs ap Melno jūru; uzsver, ka ir ļoti svarīgi Melnās jūras reģionā izveidot tautsaimniecisko iespēju un labklājības telpu iedzīvotājiem un tirdzniecības partneriem; uzsver, ka ir jāuzlabo ieguldījumu vide gan vietējiem, gan starptautiskiem uzņēmumiem, jo īpaši aktīvāk cīnoties pret korupciju un krāpšanu, un jāveicina tirgus ekonomikas reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un ekonomisko pievilcību, veidojot daudzveidīgu ekonomiku un nodrošinot pastāvīgu izaugsmi, kā arī sociālo taisnīgumu un koherenci; mudina veikt saskaņošanas un liberalizēšanas pasākumus un atbalsta brīvās tirdzniecības zonas izveidi saskaņā ar PTO principiem; uzskata, ka ES, kas ir Melnās jūras reģiona valstu galvenā partnere ekonomikas jomā, ir jāuzņemas vadoša loma, īstenojot iepriekšminētos mērķus un mudinot reģiona valstis veikt vajadzīgos pasākumus;

| 27. | ņem vērā piekrastes un jūras tūrisma svarīgo nozīmi, jo tas aktīvi veicina Melnās jūras reģiona tirdzniecības attīstību un ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka arī turpmāk jāattīsta tūrisma infrastruktūra un jādažādo tūrisma nozares pakalpojumi, šādi aizsargājot tradicionālos iztikas līdzekļus, uzlabojot dabas resursu (piem., ģeotermisko resursu, kas rada nozīmīgas iespējas uzņēmējdarbībai) izmantošanu un nodrošinot augstāku dzīves līmeni reģionā; uzsver, ka vīzu režīma atvieglojumi kaimiņvalstīs veicinās mobilitāti, kā arī tirdzniecības un tautsaimniecības aktivitāti; uzskata, ka Melnās jūras reģiona sinerģija var kalpot kā pienācīga sistēma tūrisma veicināšanai Melnās jūras reģionā; |
| --- | --- |

27.

ņem vērā piekrastes un jūras tūrisma svarīgo nozīmi, jo tas aktīvi veicina Melnās jūras reģiona tirdzniecības attīstību un ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka arī turpmāk jāattīsta tūrisma infrastruktūra un jādažādo tūrisma nozares pakalpojumi, šādi aizsargājot tradicionālos iztikas līdzekļus, uzlabojot dabas resursu (piem., ģeotermisko resursu, kas rada nozīmīgas iespējas uzņēmējdarbībai) izmantošanu un nodrošinot augstāku dzīves līmeni reģionā; uzsver, ka vīzu režīma atvieglojumi kaimiņvalstīs veicinās mobilitāti, kā arī tirdzniecības un tautsaimniecības aktivitāti; uzskata, ka Melnās jūras reģiona sinerģija var kalpot kā pienācīga sistēma tūrisma veicināšanai Melnās jūras reģionā;

| 28. | uzsver reģionu iniciatīvas, piemēram, Baku—Tbilisi—Karsa dzelzceļa projektu; uzskata, ka šī iniciatīva paver iespēju uzlabot šīs pasaules daļas ekonomisko un politisko iekļaušanu Eiropas un starptautiskajā ekonomikā un ka tā veicinās reģiona ekonomikas un tirdzniecības attīstību; tomēr uzsver, ka projekts apiet pastāvošo un pilnībā funkcionējošo dzelzceļa līniju Armēnijā; mudina Dienvidkaukāza republikas un Turciju īstenot efektīvu reģionālās ekonomiskās integrācijas politiku un atturēties no netālredzīgiem un politiski motivētiem reģionāliem enerģētikas un transporta projektiem, kuros netiek ievēroti EKP drošas attīstības principi; |
| --- | --- |

28.

uzsver reģionu iniciatīvas, piemēram, Baku—Tbilisi—Karsa dzelzceļa projektu; uzskata, ka šī iniciatīva paver iespēju uzlabot šīs pasaules daļas ekonomisko un politisko iekļaušanu Eiropas un starptautiskajā ekonomikā un ka tā veicinās reģiona ekonomikas un tirdzniecības attīstību; tomēr uzsver, ka projekts apiet pastāvošo un pilnībā funkcionējošo dzelzceļa līniju Armēnijā; mudina Dienvidkaukāza republikas un Turciju īstenot efektīvu reģionālās ekonomiskās integrācijas politiku un atturēties no netālredzīgiem un politiski motivētiem reģionāliem enerģētikas un transporta projektiem, kuros netiek ievēroti EKP drošas attīstības principi;

Izglītība, apmācība un pētniecība

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt starpkultūru dialogu un aicina Komisiju arī turpmāk to sekmēt; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt starpkultūru dialogu un aicina Komisiju arī turpmāk to sekmēt;

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi atvieglot cilvēku savstarpējos kontaktus, sekmējot sadarbību izglītības, apmācības un pētniecības jomā un izmantojot esošās un pieejamās ES programmas (Tempus, Erasmus Mundus, Septīto pētniecības pamatprogrammu); aicina ES un Melnās jūras reģiona valstis stiprināt to sadarbību šajās jomās; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir svarīgi atvieglot cilvēku savstarpējos kontaktus, sekmējot sadarbību izglītības, apmācības un pētniecības jomā un izmantojot esošās un pieejamās ES programmas (Tempus, Erasmus Mundus, Septīto pētniecības pamatprogrammu); aicina ES un Melnās jūras reģiona valstis stiprināt to sadarbību šajās jomās;

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi mudināt pētniekus no Melnās jūras reģiona valstīm braukt uz ES, vienkāršojot darba atļaujas piešķiršanas procedūras, tostarp izmantojot zilo karšu sistēmu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir svarīgi mudināt pētniekus no Melnās jūras reģiona valstīm braukt uz ES, vienkāršojot darba atļaujas piešķiršanas procedūras, tostarp izmantojot zilo karšu sistēmu;

Institucionālie un finanšu aspekti

| 32. | piekrīt tam, ka šā reģiona ES dalībvalstīm ir jāuzņemas vadoša loma, veicinot ciešāku sadarbību ar šo reģionu un tā ietvaros; uzskata, ka Rumānija, Bulgārija un Grieķija kā ES dalībvalstis Melnās jūras reģionā var šajā ziņā uzņemties vadošu lomu, un tas ir jādara; uzsver, ka šīm dalībvalstīm ir jāuzņemas īpaša loma, lai nodotu tālāk pieredzi un tehniskās zināšanas, izmantojot sadraudzības programmas, TAIEX un Sigma programmu; uzskata, ka pilnībā jāizmanto ES pieredze, lai veicinātu reģionālo sadarbību citās kaimiņteritorijās, jo īpaši saistībā ar Ziemeļu dimensiju, apmainoties ar gūto praktisko pieredzi un citām atziņām; |
| --- | --- |

32.

piekrīt tam, ka šā reģiona ES dalībvalstīm ir jāuzņemas vadoša loma, veicinot ciešāku sadarbību ar šo reģionu un tā ietvaros; uzskata, ka Rumānija, Bulgārija un Grieķija kā ES dalībvalstis Melnās jūras reģionā var šajā ziņā uzņemties vadošu lomu, un tas ir jādara; uzsver, ka šīm dalībvalstīm ir jāuzņemas īpaša loma, lai nodotu tālāk pieredzi un tehniskās zināšanas, izmantojot sadraudzības programmas, TAIEX un Sigma programmu; uzskata, ka pilnībā jāizmanto ES pieredze, lai veicinātu reģionālo sadarbību citās kaimiņteritorijās, jo īpaši saistībā ar Ziemeļu dimensiju, apmainoties ar gūto praktisko pieredzi un citām atziņām;

| 33. | uzsver, ka ir liela nozīme Krievijas un Turcijas nostājai Melnās jūras reģionā, lai veicinātu reģionālo sadarbību; uzskata, ka ir svarīgi, lai Melnās jūras reģiona valstu sadarbībai būtu panākumi, konstruktīvā veidā iesaistīt šīs valstis arī attiecībā uz pārējām reģiona valstīm; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir liela nozīme Krievijas un Turcijas nostājai Melnās jūras reģionā, lai veicinātu reģionālo sadarbību; uzskata, ka ir svarīgi, lai Melnās jūras reģiona valstu sadarbībai būtu panākumi, konstruktīvā veidā iesaistīt šīs valstis arī attiecībā uz pārējām reģiona valstīm;

| 34. | atgādina, ka Melnās jūras reģionā jau pastāv dažādi reģionālās sadarbības mehānismi; tāpēc uzsver, ka Eiropas Savienībai un Melnās jūras reģiona valstīm ir jāsaskaņo darbība un jāizvairās no divkārša darba; uzskata, ka atsevišķo reģionālo organizāciju stiprināšana, arī piedaloties dažādās iniciatīvās, piemēram, ar Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizāciju (BSEC), Melnās jūras reģiona partnerības un dialoga forumu, Organizāciju demokrātijai un ekonomiskajai attīstībai — GUAM un citām nozaru organizācijām, balstoties uz to konkrēto pieredzi, un ciešāka sadarbība ar tām, iespējams, izmantojot jaunu struktūru, var nodrošināt piemērotu pamatstruktūru sinerģijas veidošanai; uzskata, ka arī turpmāk ir jāpilnveido dialoga politiskie aspekti un sadarbība Melnās jūras reģionā; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka Melnās jūras reģionā jau pastāv dažādi reģionālās sadarbības mehānismi; tāpēc uzsver, ka Eiropas Savienībai un Melnās jūras reģiona valstīm ir jāsaskaņo darbība un jāizvairās no divkārša darba; uzskata, ka atsevišķo reģionālo organizāciju stiprināšana, arī piedaloties dažādās iniciatīvās, piemēram, ar Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizāciju (BSEC), Melnās jūras reģiona partnerības un dialoga forumu, Organizāciju demokrātijai un ekonomiskajai attīstībai — GUAM un citām nozaru organizācijām, balstoties uz to konkrēto pieredzi, un ciešāka sadarbība ar tām, iespējams, izmantojot jaunu struktūru, var nodrošināt piemērotu pamatstruktūru sinerģijas veidošanai; uzskata, ka arī turpmāk ir jāpilnveido dialoga politiskie aspekti un sadarbība Melnās jūras reģionā;

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijai nesen piešķirts BSEC novērotājas statuss un ņem vērā attiecības, kas pastāv starp Eiropas Parlamentu un BSEC Parlamentāro asambleju; uzskata, ka ir svarīgi arī turpmāk veicināt parlamentāro aspektu sadarbībā starp Eiropas Parlamentu un Melnās jūras reģiona valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijai nesen piešķirts BSEC novērotājas statuss un ņem vērā attiecības, kas pastāv starp Eiropas Parlamentu un BSEC Parlamentāro asambleju; uzskata, ka ir svarīgi arī turpmāk veicināt parlamentāro aspektu sadarbībā starp Eiropas Parlamentu un Melnās jūras reģiona valstu parlamentiem;

| 36. | uzsver, ka sadarbība Melnās jūras reģionā ir jāattīsta arī nevalstiskā līmenī; šajā sakarā aicina Komisiju atbalstīt NVO platformas izveidi Melnās jūras reģionam, lai radītu pamatstruktūru pilsoniskās sabiedrības apmaiņām reģionā, labāk apzinātu kopējās problēmas un veicinātu ES politikas īstenošanu un pārraudzību reģionā; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka sadarbība Melnās jūras reģionā ir jāattīsta arī nevalstiskā līmenī; šajā sakarā aicina Komisiju atbalstīt NVO platformas izveidi Melnās jūras reģionam, lai radītu pamatstruktūru pilsoniskās sabiedrības apmaiņām reģionā, labāk apzinātu kopējās problēmas un veicinātu ES politikas īstenošanu un pārraudzību reģionā;

| 37. | aicina racionāli izmantot Kopienas finanšu instrumentus, labāk koordinējot reģionam pieejamo Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta, struktūrfondu un pirmspievienošanās fondu izmantošanu; aicina Komisiju sadarbībā ar saņēmējvalstīm izveidot vispārēju ziņošanas sistēmu pirms līdzekļu izmaksāšanas, lai pārraudzītu un novērtētu to, kādā mērā šo līdzekļu izmantošana ir ilgtspējīga, efektīva un atbilst vispārējiem ES politikas mērķiem; |
| --- | --- |

37.

aicina racionāli izmantot Kopienas finanšu instrumentus, labāk koordinējot reģionam pieejamo Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta, struktūrfondu un pirmspievienošanās fondu izmantošanu; aicina Komisiju sadarbībā ar saņēmējvalstīm izveidot vispārēju ziņošanas sistēmu pirms līdzekļu izmaksāšanas, lai pārraudzītu un novērtētu to, kādā mērā šo līdzekļu izmantošana ir ilgtspējīga, efektīva un atbilst vispārējiem ES politikas mērķiem;

| 38. | atzinīgi vērtē to finanšu resursu apjoma divkāršošanu, kas saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu ir darīti pieejami pārrobežu projektu finansēšanai; aicina minēto finanšu līdzekļu izmantošanā piemērot tādus pašus principus, kādus piemēro struktūrfondiem, jo īpaši partnerības, ilgtspējības, efektivitātes, nediskriminācijas un decentralizācijas principu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par šo līdzekļu izmantošanu un paveikto, divreiz gadā sagatavojot īsu ziņojumu; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē to finanšu resursu apjoma divkāršošanu, kas saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu ir darīti pieejami pārrobežu projektu finansēšanai; aicina minēto finanšu līdzekļu izmantošanā piemērot tādus pašus principus, kādus piemēro struktūrfondiem, jo īpaši partnerības, ilgtspējības, efektivitātes, nediskriminācijas un decentralizācijas principu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par šo līdzekļu izmantošanu un paveikto, divreiz gadā sagatavojot īsu ziņojumu;

| 39. | aicina Komisiju, lai tā mazo projektu fondu decentralizēto finanšu instrumentu dara pieejamu iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (people-to-people) projektiem pārrobežu sadarbības jomā un veic īpašus pasākumus, lai sekmētu šā instrumenta izmantošanu; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju, lai tā mazo projektu fondu decentralizēto finanšu instrumentu dara pieejamu iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (people-to-people) projektiem pārrobežu sadarbības jomā un veic īpašus pasākumus, lai sekmētu šā instrumenta izmantošanu;

| 40. | uzsver, ka nolūkā nodrošināt efektīvu Kopienas finanšu instrumentu pārvaldību ir jāuzlabo Melnās jūras reģiona vietējo un reģionālo ieinteresēto personu spējas plānošanā, projektu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka nolūkā nodrošināt efektīvu Kopienas finanšu instrumentu pārvaldību ir jāuzlabo Melnās jūras reģiona vietējo un reģionālo ieinteresēto personu spējas plānošanā, projektu izstrādē un īstenošanā;

| 41. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un visu Melnās jūras reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un visu Melnās jūras reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 22, 26.1.2006., 34. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0538.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0625.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0016.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0413.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/70

---

P6_TA(2008)0018

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par Keniju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas (EUEOM)2008. gada 1. janvāra provizorisko paziņojumu par vēlēšanām Kenijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas (EUEOM)2008. gada 1. janvāra provizorisko paziņojumu par vēlēšanām Kenijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā pieņemto prezidentūras 2008. gada 11. janvāra deklarāciju par Āfrikas Savienības vidutāja centieniem Kenijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā pieņemto prezidentūras 2008. gada 11. janvāra deklarāciju par Āfrikas Savienības vidutāja centieniem Kenijā,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu un 2007. gada Āfrikas demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu un 2007. gada Āfrikas demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2002. gada Deklarāciju par demokrātisku vēlēšanu norises principiem Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2002. gada Deklarāciju par demokrātisku vēlēšanu norises principiem Āfrikā,

| — | ņemot vērā Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem un Starptautisko vēlēšanu novērotāju rīcības kodeksu, ko 2005. gada 27. oktobrī pieņēma ANO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Deklarāciju par starptautiskās vēlēšanu novērošanas principiem un Starptautisko vēlēšanu novērotāju rīcības kodeksu, ko 2005. gada 27. oktobrī pieņēma ANO,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā grozīto Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu) starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, un jo īpaši šā nolīguma 8. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā grozīto Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu) starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, un jo īpaši šā nolīguma 8. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada 27. decembrī Kenijā notika prezidenta un likumdevēja vēlēšanas, kurās deviņas partijas izvirzīja divus prezidenta kandidātus, tostarp pašreizējo prezidentu Mwai Kibaki, kas pārstāvēja Valsts vienotības partiju (VVP), un Raila Odinga, kurš bija Oranžās demokrātiskās kustības (ODK) līderis; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 27. decembrī Kenijā notika prezidenta un likumdevēja vēlēšanas, kurās deviņas partijas izvirzīja divus prezidenta kandidātus, tostarp pašreizējo prezidentu Mwai Kibaki, kas pārstāvēja Valsts vienotības partiju (VVP), un Raila Odinga, kurš bija Oranžās demokrātiskās kustības (ODK) līderis;

| B. | tā kā divas lielākās partijas — VVP un ODK — no 210 vietām valsts parlamentā ieguva attiecīgi 43 un 99 vietas; |
| --- | --- |

B.

tā kā divas lielākās partijas — VVP un ODK — no 210 vietām valsts parlamentā ieguva attiecīgi 43 un 99 vietas;

| C. | tā kā 2007. gadā prezidenta vēlēšanas Kenijā nenotika atbilstoši starptautiskajiem un reģionālajiem demokrātisku vēlēšanu pamatstandartiem un tā kā pēc tām notika nemieri izraisot vairāk nekā 600 iedzīvotāju bojāeju; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2007. gadā prezidenta vēlēšanas Kenijā nenotika atbilstoši starptautiskajiem un reģionālajiem demokrātisku vēlēšanu pamatstandartiem un tā kā pēc tām notika nemieri izraisot vairāk nekā 600 iedzīvotāju bojāeju;

| D. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humanitāro lietu koordinācijas biroja (OCHA) informāciju pēc vēlēšanām politiski etniskās vardarbības dēļ mājvietas pameta 250 000 cilvēku un negatīvas sekas izjuta no 400 000 līdz 500 000 kenijiešu, proti, Eldoret, Kericho un Kisumu iedzīvotāji; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Humanitāro lietu koordinācijas biroja (OCHA) informāciju pēc vēlēšanām politiski etniskās vardarbības dēļ mājvietas pameta 250 000 cilvēku un negatīvas sekas izjuta no 400 000 līdz 500 000 kenijiešu, proti, Eldoret, Kericho un Kisumu iedzīvotāji;

| E. | tā kā pašreizējo politisko krīzi galvenokārt izraisīja saspīlējums iepriekšējā Nacionālās varavīksnes koalīcijā (NARC), kas uzvarēja 2000. gada Kenijas vēlēšanās, kad Mwai Kibaki un Raila Odinga vienojās kopīgi īstenot varu (šī vienošanās netika vērtēta pozitīvi); |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējo politisko krīzi galvenokārt izraisīja saspīlējums iepriekšējā Nacionālās varavīksnes koalīcijā (NARC), kas uzvarēja 2000. gada Kenijas vēlēšanās, kad Mwai Kibaki un Raila Odinga vienojās kopīgi īstenot varu (šī vienošanās netika vērtēta pozitīvi);

| F. | tā kā nebija pienācīgi ņemti vērā ES EOM 2002. gada ieteikumi, tostarp ieteikumi par likumdevēja vēlēšanu apgabalu lielumu un robežām un tas, ka Kenijas vēlēšanu komisijas (KVK) darbības termiņš būtu jāpagarina uz sešiem mēnešiem pēc vispārējām vēlēšanām, lai sekmētu vēlēšanu iestādes neatkarību un profesionalitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā nebija pienācīgi ņemti vērā ES EOM 2002. gada ieteikumi, tostarp ieteikumi par likumdevēja vēlēšanu apgabalu lielumu un robežām un tas, ka Kenijas vēlēšanu komisijas (KVK) darbības termiņš būtu jāpagarina uz sešiem mēnešiem pēc vispārējām vēlēšanām, lai sekmētu vēlēšanu iestādes neatkarību un profesionalitāti;

| G. | atzīmējot, ka 2007. gada vēlēšanu atmosfēru raksturoja spēcīga politiskā polarizācija starp Kibaki un Odinga piekritējiem, tādējādi izraisot spriedzi attiecīgajās etniskajās kopienās; |
| --- | --- |

G.

atzīmējot, ka 2007. gada vēlēšanu atmosfēru raksturoja spēcīga politiskā polarizācija starp Kibaki un Odinga piekritējiem, tādējādi izraisot spriedzi attiecīgajās etniskajās kopienās;

| H. | tā kā prezidenta vēlēšanas pievīla to Kenijas iedzīvotāju cerības un vēlmes, kuri aktīvi iesaistījās vēlēšanu norisē un lielā skaitā miermīlīgi un pacietīgi nodeva savas balsis; |
| --- | --- |

H.

tā kā prezidenta vēlēšanas pievīla to Kenijas iedzīvotāju cerības un vēlmes, kuri aktīvi iesaistījās vēlēšanu norisē un lielā skaitā miermīlīgi un pacietīgi nodeva savas balsis;

| I. | tā kā ne intensīvie diplomātiskie centieni, tostarp Āfrikas Savienības priekšsēdētāja un Ganas prezidenta John Kufi Agyekum vidutāja misija, ne četru iepriekšējo prezidentu pūles nav ļāvušas atrisināt politisko krīzi; |
| --- | --- |

I.

tā kā ne intensīvie diplomātiskie centieni, tostarp Āfrikas Savienības priekšsēdētāja un Ganas prezidenta John Kufi Agyekum vidutāja misija, ne četru iepriekšējo prezidentu pūles nav ļāvušas atrisināt politisko krīzi;

| J. | tā kā Mwai Kibaki2008. gada 8. janvārī amatā vienpusēji iecēla 17 savas valdības ministrus, pirms starptautiskie vidutāji bija beiguši savu misiju, tādējādi faktiski izjaucot trīspusējās sarunas un pamudinot Oranžo demokrātisko kustību atjaunot masveida protestus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Mwai Kibaki2008. gada 8. janvārī amatā vienpusēji iecēla 17 savas valdības ministrus, pirms starptautiskie vidutāji bija beiguši savu misiju, tādējādi faktiski izjaucot trīspusējās sarunas un pamudinot Oranžo demokrātisko kustību atjaunot masveida protestus;

| K. | tā kā vēlēšanu kampaņas laikā nepārprotami tika ievērota biedrošanās brīvība, vārda un pulcēšanās brīvība; tā kā kampaņu tomēr raksturoja etniski politisko viedokļu dažādība, kas bija nestabilās situācijas iemesls vēlēšanu sākumposmā; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēlēšanu kampaņas laikā nepārprotami tika ievērota biedrošanās brīvība, vārda un pulcēšanās brīvība; tā kā kampaņu tomēr raksturoja etniski politisko viedokļu dažādība, kas bija nestabilās situācijas iemesls vēlēšanu sākumposmā;

| L. | tā kā starptautiskā sabiedrība neveltīja pietiekamu uzmanību šai etniskajai spriedzei un tāpēc ir jārod šīs problēmas risinājums turpmākajos vidutāju centienos attiecībā uz krīzi Kenijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā starptautiskā sabiedrība neveltīja pietiekamu uzmanību šai etniskajai spriedzei un tāpēc ir jārod šīs problēmas risinājums turpmākajos vidutāju centienos attiecībā uz krīzi Kenijā;

| M. | tā kā KVK pārraudzīja vēlēšanu materiāltehnisko apgādi un tehnisko norisi, uzlaboja piekļuvi vēlētāju reģistrācijas centriem un apmācīja vēlēšanu iecirkņu darbiniekus; |
| --- | --- |

M.

tā kā KVK pārraudzīja vēlēšanu materiāltehnisko apgādi un tehnisko norisi, uzlaboja piekļuvi vēlētāju reģistrācijas centriem un apmācīja vēlēšanu iecirkņu darbiniekus;

| N. | tā kā tomēr Kenijas Vēlēšanu komisijas locekļu iecelšanas kārtība nebija nevainojama un tādēļ KVK nepiemita vajadzīgā objektivitāte, pārredzamība un konfidencialitāte, kas ir demokrātisku vēlēšanu priekšnoteikums; |
| --- | --- |

N.

tā kā tomēr Kenijas Vēlēšanu komisijas locekļu iecelšanas kārtība nebija nevainojama un tādēļ KVK nepiemita vajadzīgā objektivitāte, pārredzamība un konfidencialitāte, kas ir demokrātisku vēlēšanu priekšnoteikums;

| O. | tā kā atbildīgās varasiestādes ES EOM novērotājus aicināja ierasties tajos vēlēšanu iecirkņos, kuros vēlēšanas tika organizētas pareizi; |
| --- | --- |

O.

tā kā atbildīgās varasiestādes ES EOM novērotājus aicināja ierasties tajos vēlēšanu iecirkņos, kuros vēlēšanas tika organizētas pareizi;

| P. | tā kā ES EOM novērotājiem tomēr nebija vienādas iespējas piekļūt visiem balsu skaitīšanas iecirkņiem un tā kā viņi secināja, ka pārredzamības un pienācīgu drošības procedūru trūkums ievērojami samazināja ticamību prezidenta vēlēšanu rezultātiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES EOM novērotājiem tomēr nebija vienādas iespējas piekļūt visiem balsu skaitīšanas iecirkņiem un tā kā viņi secināja, ka pārredzamības un pienācīgu drošības procedūru trūkums ievērojami samazināja ticamību prezidenta vēlēšanu rezultātiem;

| Q. | tā kā dažos vēlēšanu iecirkņos reģistrētais balsotāju skaits bija vairāk par 90 % no balsstiesīgo skaita un KVK izteica šaubas par šo neticami augsto rādītāju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažos vēlēšanu iecirkņos reģistrētais balsotāju skaits bija vairāk par 90 % no balsstiesīgo skaita un KVK izteica šaubas par šo neticami augsto rādītāju;

| R. | tā kā ES EOM secināja, ka kopumā vēlēšanu norise pirms datu apkopošanas bija labi organizēta un ka parlamenta vēlēšanas lielā mērā bija sekmīgas; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES EOM secināja, ka kopumā vēlēšanu norise pirms datu apkopošanas bija labi organizēta un ka parlamenta vēlēšanas lielā mērā bija sekmīgas;

| S. | tā kā ES EOM tomēr secināja, ka prezidenta vēlēšanās nodoto balsu skaitīšanai trūka uzticamības, un tādēļ pauda šaubas par rezultātu precizitāti; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES EOM tomēr secināja, ka prezidenta vēlēšanās nodoto balsu skaitīšanai trūka uzticamības, un tādēļ pauda šaubas par rezultātu precizitāti;

| T. | tā kā saskaņā ar Cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības novērošanas centra sniegto informāciju ir izteikti draudi iniciatīvas “Kenijieši — par mieru, ievērojot taisnīgumu un tiesiskumu” dalībniekiem, kuri pēc vēlēšanām izveidoja NVO koalīciju, lai nosodītu krāpšanu vēlēšanu norisē un valstī atbalstītu vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar Cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības novērošanas centra sniegto informāciju ir izteikti draudi iniciatīvas “Kenijieši — par mieru, ievērojot taisnīgumu un tiesiskumu” dalībniekiem, kuri pēc vēlēšanām izveidoja NVO koalīciju, lai nosodītu krāpšanu vēlēšanu norisē un valstī atbalstītu vārda un biedrošanās brīvību;

| U. | tā kā saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kenija ir apņēmusies ievērot pilsoniskās pamattiesības, uz tiesiskumu balstītu demokrātiju, kā arī pārredzamu un atbildīgu pārvaldi, |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kenija ir apņēmusies ievērot pilsoniskās pamattiesības, uz tiesiskumu balstītu demokrātiju, kā arī pārredzamu un atbildīgu pārvaldi,

| 1. | pauž nosodījumu par traģisko cilvēku bojāeju un kritisko humanitāro stāvokli un tāpēc steidzami aicina atbildīgās iestādes un ieinteresētās personas darīt visu iespējamo, lai Kenijas Republikā panāktu mieru un nodrošinātu cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

pauž nosodījumu par traģisko cilvēku bojāeju un kritisko humanitāro stāvokli un tāpēc steidzami aicina atbildīgās iestādes un ieinteresētās personas darīt visu iespējamo, lai Kenijas Republikā panāktu mieru un nodrošinātu cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu;

| 2. | atbalsta ES EOM provizoriskajā paziņojumā iekļautos secinājumus; |
| --- | --- |

2.

atbalsta ES EOM provizoriskajā paziņojumā iekļautos secinājumus;

| 3. | pauž nožēlu, ka pretēji kopumā sekmīgajām parlamenta vēlēšanām prezidenta vēlēšanu rezultātus nevar uzskatīt par ticamiem, jo daudzviet tika ziņots par pārkāpumiem vēlēšanu norisē; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka pretēji kopumā sekmīgajām parlamenta vēlēšanām prezidenta vēlēšanu rezultātus nevar uzskatīt par ticamiem, jo daudzviet tika ziņots par pārkāpumiem vēlēšanu norisē;

| 4. | pauž nožēlu, ka Mwai Kibaki vienpersoniski iecēla amatā ministrus, jo tas būtiski ietekmēja samierināšanas centienus; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka Mwai Kibaki vienpersoniski iecēla amatā ministrus, jo tas būtiski ietekmēja samierināšanas centienus;

| 5. | aicina Mwai Kibaki ievērot šīs valsts demokrātiskās saistības, kas noteiktas Kenijas konstitūcijā, Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartā un Āfrikas demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā, un piekrist prezidenta vēlēšanu rezultātu neatkarīgai pārbaudei; turklāt mudina Kenijas iestādes sekmēt šādu pārbaudi, lai labotu kļūdas, panāktu situācijas atrisinājumu un sauktu pie atbildības tās personas, kuras ir izdarījušas vēlēšanu pārkāpumus; |
| --- | --- |

5.

aicina Mwai Kibaki ievērot šīs valsts demokrātiskās saistības, kas noteiktas Kenijas konstitūcijā, Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartā un Āfrikas demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā, un piekrist prezidenta vēlēšanu rezultātu neatkarīgai pārbaudei; turklāt mudina Kenijas iestādes sekmēt šādu pārbaudi, lai labotu kļūdas, panāktu situācijas atrisinājumu un sauktu pie atbildības tās personas, kuras ir izdarījušas vēlēšanu pārkāpumus;

| 6. | mudina Kenijas iestādes visādā ziņā nodrošināt KPTJ dalībnieku un ikviena cilvēktiesību aizstāvja fizisko un psiholoģisko integritāti valstī un pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu Kenijā; |
| --- | --- |

6.

mudina Kenijas iestādes visādā ziņā nodrošināt KPTJ dalībnieku un ikviena cilvēktiesību aizstāvja fizisko un psiholoģisko integritāti valstī un pārtraukt cilvēktiesību aizstāvju aizskaršanu Kenijā;

| 7. | aicina abas puses steidzami iesaistīties praktiskos samierināšanas pasākumos, proti, sarunās; šajā sakarā atbalsta turpmākos starpniecības pasākumus, ko īsteno Āfrikas valstu līderu grupa, kuru vada bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans; |
| --- | --- |

7.

aicina abas puses steidzami iesaistīties praktiskos samierināšanas pasākumos, proti, sarunās; šajā sakarā atbalsta turpmākos starpniecības pasākumus, ko īsteno Āfrikas valstu līderu grupa, kuru vada bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans;

| 8. | aicina Eiropas Savienības prezidentūru un Komisiju cieši pārraudzīt vidutāju misiju, ko vada Kofi Anans, un nepieciešamības gadījumā nodrošināt, lai, iespējams, Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības kopīgas iniciatīvas ietvaros augsta līmeņa Eiropas Savienības delegācija nekavējoties pārņemtu vidutāju misijas īstenošanu; aicina Komisiju piedāvāt Kenijas iestādēm tehnisko un finansiālo palīdzību, kas vajadzīga, lai veiktu prezidenta vēlēšanu rezultātu neatkarīgu pārbaudi un lai īstenotu pasākumus (ja tādi tiks uzskatīti par nepieciešamiem), lai vērstu par labu pašreizējo situāciju; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Savienības prezidentūru un Komisiju cieši pārraudzīt vidutāju misiju, ko vada Kofi Anans, un nepieciešamības gadījumā nodrošināt, lai, iespējams, Eiropas Savienības un Āfrikas Savienības kopīgas iniciatīvas ietvaros augsta līmeņa Eiropas Savienības delegācija nekavējoties pārņemtu vidutāju misijas īstenošanu; aicina Komisiju piedāvāt Kenijas iestādēm tehnisko un finansiālo palīdzību, kas vajadzīga, lai veiktu prezidenta vēlēšanu rezultātu neatkarīgu pārbaudi un lai īstenotu pasākumus (ja tādi tiks uzskatīti par nepieciešamiem), lai vērstu par labu pašreizējo situāciju;

| 9. | atzinīgi novērtē apstākli, ka nesen ievēlētais parlaments nodemonstrēja neatkarību, ievēlot Kenneth Marende par savu priekšsēdētāju, un uzsver nozīmīgo lomu, kāda šim parlamentam jāspēlē pilsonisko brīvību atjaunošanā Kenijā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi novērtē apstākli, ka nesen ievēlētais parlaments nodemonstrēja neatkarību, ievēlot Kenneth Marende par savu priekšsēdētāju, un uzsver nozīmīgo lomu, kāda šim parlamentam jāspēlē pilsonisko brīvību atjaunošanā Kenijā;

| 10. | prasa īstenot konkrētus pasākumus attiecībā uz patiesi objektīvas Vēlēšanu komisijas izveidi, lai turpmāk vēlēšanas būtu brīvas un godīgas; |
| --- | --- |

10.

prasa īstenot konkrētus pasākumus attiecībā uz patiesi objektīvas Vēlēšanu komisijas izveidi, lai turpmāk vēlēšanas būtu brīvas un godīgas;

| 11. | atzīmē KVK priekšsēdētaja Samuel Kivuitu paziņojumu, kurš ir distancējie no plašsaziņas līdzekļos publicētajiem prezidenta vēlēšanu rezultātiem un pieprasījis veikt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par krāpšanu; |
| --- | --- |

11.

atzīmē KVK priekšsēdētaja Samuel Kivuitu paziņojumu, kurš ir distancējie no plašsaziņas līdzekļos publicētajiem prezidenta vēlēšanu rezultātiem un pieprasījis veikt neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par krāpšanu;

| 12. | prasa organizēt jaunas prezidenta vēlēšanas, ja tiek pierādīts, ka neatkarīgai struktūrai nav iespējams veikt ticamu un godīgu prezidenta vēlēšanās nodoto balsu atkārtotu skaitīšanu; |
| --- | --- |

12.

prasa organizēt jaunas prezidenta vēlēšanas, ja tiek pierādīts, ka neatkarīgai struktūrai nav iespējams veikt ticamu un godīgu prezidenta vēlēšanās nodoto balsu atkārtotu skaitīšanu;

| 13. | pauž nožēlu par to zaudēto iespēju nostiprināt un turpināt pilnveidot vēlēšanu norisi un plašākas demokrātiskas norises, kuru sniedza 2007. gada vispārējās vēlēšanas; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to zaudēto iespēju nostiprināt un turpināt pilnveidot vēlēšanu norisi un plašākas demokrātiskas norises, kuru sniedza 2007. gada vispārējās vēlēšanas;

| 14. | aicina politisko partiju vadītājus uzņemties atbildību par turpmākas vardarbības novēršanu valstī, pierādīt apņemšanos ievērot tiesiskumu un nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

14.

aicina politisko partiju vadītājus uzņemties atbildību par turpmākas vardarbības novēršanu valstī, pierādīt apņemšanos ievērot tiesiskumu un nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu;

| 15. | pauž nopietnas bažas par pašreizējās ekonomiskās krīzes sociālajām sekām un to graujošo ietekmi uz valsts sociāli ekonomisko attīstību, kā arī par sekām, kas ietekmē to kaimiņvalstu ekonomiku, kuras lielā mērā ir atkarīgas no Kenijas infrastruktūras un kuru humanitāro situāciju ietekmē šī krīze; |
| --- | --- |

15.

pauž nopietnas bažas par pašreizējās ekonomiskās krīzes sociālajām sekām un to graujošo ietekmi uz valsts sociāli ekonomisko attīstību, kā arī par sekām, kas ietekmē to kaimiņvalstu ekonomiku, kuras lielā mērā ir atkarīgas no Kenijas infrastruktūras un kuru humanitāro situāciju ietekmē šī krīze;

| 16. | aicina Kenijas valdību un Komisiju ātri nodrošināt gan humāno palīdzību valsts iekšienē pārvietotajām personām, gan cilvēkresursus humānās palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

16.

aicina Kenijas valdību un Komisiju ātri nodrošināt gan humāno palīdzību valsts iekšienē pārvietotajām personām, gan cilvēkresursus humānās palīdzības sniegšanai;

| 17. | aicina atbildīgās iestādes nodrošināt iespēju presē brīvi un neatkarīgi paust viedokli un nekavējoties atjaunot tiešraides; |
| --- | --- |

17.

aicina atbildīgās iestādes nodrošināt iespēju presē brīvi un neatkarīgi paust viedokli un nekavējoties atjaunot tiešraides;

| 18. | pauž nožēlu par Kibaki valdībai uzreiz pēc vēlēšanām sniegto palīdzību no Eiropas Attīstības Fonda budžeta, jo šo rīcību varētu kļūdaini uzskatīt par politiski tendenciozu, un prasa iesaldēt visas turpmākās finanšu līdzekļu izmaksas Kenijas valdībai līdz brīdim, kad tiks rasts risinājums pašreizējai krīzei; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par Kibaki valdībai uzreiz pēc vēlēšanām sniegto palīdzību no Eiropas Attīstības Fonda budžeta, jo šo rīcību varētu kļūdaini uzskatīt par politiski tendenciozu, un prasa iesaldēt visas turpmākās finanšu līdzekļu izmaksas Kenijas valdībai līdz brīdim, kad tiks rasts risinājums pašreizējai krīzei;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Kenijas valdībai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienības Komisijas un Izpildu padomes priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Kenijas valdībai, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienības Komisijas un Izpildu padomes priekšsēdētājiem.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/73

---

P6_TA(2008)0019

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par sieviešu lomu rūpniecībā (2007/2197(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 2. pantu un 3. panta 2. punktu, kā arī 141. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 2. pantu un 3. panta 2. punktu, kā arī 141. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 12. decembrī (1) parakstīto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 15., 23., 27., 28. un 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 12. decembrī (1) parakstīto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 15., 23., 27., 28. un 31. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai”(COM(2005)0474), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai”(COM(2005)0474),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā”(COM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā”(COM(2007)0424),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par rūpnieciskajām attiecībām Eiropā 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par rūpnieciskajām attiecībām Eiropā 2006. gadā,

| — | ņemot vērā 2006. gadā publicēto Komisijas ziņojumu par Eiropas nozaru sociālā dialoga jaunākajām attīstības tendencēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gadā publicēto Komisijas ziņojumu par Eiropas nozaru sociālā dialoga jaunākajām attīstības tendencēm,

| — | ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un ieteikumus par dzimumu līdztiesību darbā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un ieteikumus par dzimumu līdztiesību darbā,

| — | ņemot vērā pasākumu kopumu saistībā ar vīriešu un sieviešu līdztiesību, kuru parakstījuši Eiropas sociālie partneri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumu kopumu saistībā ar vīriešu un sieviešu līdztiesību, kuru parakstījuši Eiropas sociālie partneri,

| — | ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 25. septembra rezolūciju par sieviešu pārstāvniecību Eiropas Savienības sociālo partneru vidū (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 25. septembra rezolūciju par sieviešu pārstāvniecību Eiropas Savienības sociālo partneru vidū (3),

| — | ņemot vērā tā 2000. gada 3. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sievietes un zinātne — sieviešu iesaistīšana, lai paplašinātu pētniecību Eiropā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2000. gada 3. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sievietes un zinātne — sieviešu iesaistīšana, lai paplašinātu pētniecību Eiropā” (4),

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas 2007. gada 5. jūnijā organizēto atklāto uzklausīšanu par sieviešu lomu rūpniecībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas 2007. gada 5. jūnijā organizēto atklāto uzklausīšanu par sieviešu lomu rūpniecībā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0519/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0519/2007),

| A. | tā kā ir svarīgi saglabāt rūpniecības stratēģisko nozīmi dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs labklājības un darba vietu veidošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir svarīgi saglabāt rūpniecības stratēģisko nozīmi dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs labklājības un darba vietu veidošanā;

| B. | tā kā joprojām pastāvošie stereotipi, izvēloties sieviešu izglītības un profesionālo virzienu, veicina nevienlīdzīgu izglītības un profesiju sadali rūpniecības nozarē; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām pastāvošie stereotipi, izvēloties sieviešu izglītības un profesionālo virzienu, veicina nevienlīdzīgu izglītības un profesiju sadali rūpniecības nozarē;

| C. | tā kā sieviešu lomai rūpniecībā aizvien būtu jābalstās uz līdztiesības principu attiecībā uz darba samaksu un izaugsmes perspektīvām, lai nodrošinātu sieviešu plašāku līdzdalību tajās darbības jomās, kuras netiek uzskatītas par tipisku sieviešu darbību; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu lomai rūpniecībā aizvien būtu jābalstās uz līdztiesības principu attiecībā uz darba samaksu un izaugsmes perspektīvām, lai nodrošinātu sieviešu plašāku līdzdalību tajās darbības jomās, kuras netiek uzskatītas par tipisku sieviešu darbību;

| D. | tā kā sieviešu loma rūpniecībā ir neviendabīga, jo to nodarbinātības līmenis dažādās nozarēs ir atšķirīgs, proti, sievietes pārlieku lielā mērā nodarbinātas dažās no tām (tekstilizstrādājumi, apģērbs, izšuvumi, apavi, korķa izstrādājumi, elektroinstalācijas, elektriskās un elektroniskās iekārtas un pārtika), savukārt augsto tehnoloģiju nozarēs nodarbinātības līmenis ir pārlieku zems, tādējādi izraisot atšķirīgas problēmas, ar kādām nākas saskarties; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu loma rūpniecībā ir neviendabīga, jo to nodarbinātības līmenis dažādās nozarēs ir atšķirīgs, proti, sievietes pārlieku lielā mērā nodarbinātas dažās no tām (tekstilizstrādājumi, apģērbs, izšuvumi, apavi, korķa izstrādājumi, elektroinstalācijas, elektriskās un elektroniskās iekārtas un pārtika), savukārt augsto tehnoloģiju nozarēs nodarbinātības līmenis ir pārlieku zems, tādējādi izraisot atšķirīgas problēmas, ar kādām nākas saskarties;

| E. | tā kā šķēršļi, kas saistīti ar dzimumu, joprojām kavē sieviešu izvirzīšanos rūpniecības jomā, taču šie šķēršļi mūsdienās ir grūtāk pamanāmi nekā agrāk; |
| --- | --- |

E.

tā kā šķēršļi, kas saistīti ar dzimumu, joprojām kavē sieviešu izvirzīšanos rūpniecības jomā, taču šie šķēršļi mūsdienās ir grūtāk pamanāmi nekā agrāk;

| F. | tā kā nozarēs, kurās sievietes ir lielākā darba ņēmēju daļa, pārsvarā ir zemāka darba samaksa, kas liecina par diskriminējošu attieksmi pret sieviešu darbu; tā kā kolektīvajos darba līgumos kopumā nav pietiekami ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un sieviešu īpašās vajadzības, un tā kā jāveic stingrāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek precīzi īstenoti esošie tiesību akti; |
| --- | --- |

F.

tā kā nozarēs, kurās sievietes ir lielākā darba ņēmēju daļa, pārsvarā ir zemāka darba samaksa, kas liecina par diskriminējošu attieksmi pret sieviešu darbu; tā kā kolektīvajos darba līgumos kopumā nav pietiekami ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un sieviešu īpašās vajadzības, un tā kā jāveic stingrāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek precīzi īstenoti esošie tiesību akti;

| G. | tā kā vidēji gandrīz 14 % no ES nodarbinātajām sievietēm strādā rūpniecībā, bet dažās valstīs šis rādītājs pārsniedz 25 %, tā kā vidēji vairāk nekā 21 % ir nodarbināts nepilnu darba laiku, un sievietes ir 65 % no darba ņēmējiem, kas rūpniecības nozarē strādā nepilnu darba laiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā vidēji gandrīz 14 % no ES nodarbinātajām sievietēm strādā rūpniecībā, bet dažās valstīs šis rādītājs pārsniedz 25 %, tā kā vidēji vairāk nekā 21 % ir nodarbināts nepilnu darba laiku, un sievietes ir 65 % no darba ņēmējiem, kas rūpniecības nozarē strādā nepilnu darba laiku;

| H. | tā kā katra uzņēmuma pienākums neatkarīgi no tā lieluma un darbības nozares ir ievērot līdztiesības principu darbā; |
| --- | --- |

H.

tā kā katra uzņēmuma pienākums neatkarīgi no tā lieluma un darbības nozares ir ievērot līdztiesības principu darbā;

| I. | tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus, nepilnu darba laiku vai uz pagaidu līguma pamata, parasti ir vairāk diskriminētas, jo īpaši tad, kad viņas kļūst mātes, un viņām ir mazāk pamata, mūžizglītības un profesionālās apmācības iespēju; tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus vai nepilnu darba dienu, bieži vien nespēj nepārtraukti veikt iemaksas pensiju fondā un tāpēc pakļautas lielākam riskam, ka viņām nebūs pietiekamu ienākumu, lai sevi apgādātu vecumdienās; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus, nepilnu darba laiku vai uz pagaidu līguma pamata, parasti ir vairāk diskriminētas, jo īpaši tad, kad viņas kļūst mātes, un viņām ir mazāk pamata, mūžizglītības un profesionālās apmācības iespēju; tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus vai nepilnu darba dienu, bieži vien nespēj nepārtraukti veikt iemaksas pensiju fondā un tāpēc pakļautas lielākam riskam, ka viņām nebūs pietiekamu ienākumu, lai sevi apgādātu vecumdienās;

| J. | tā kā integrētajā skatījumā uz rūpniecības politiku, kas paredzēts iepriekš minētajā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumā, kā mērķi iekļauti tautsaimniecības un ekonomiskā kohēzija, tomēr dzimuma aspekti nav pietiekami ņemti vērā; |
| --- | --- |

J.

tā kā integrētajā skatījumā uz rūpniecības politiku, kas paredzēts iepriekš minētajā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumā, kā mērķi iekļauti tautsaimniecības un ekonomiskā kohēzija, tomēr dzimuma aspekti nav pietiekami ņemti vērā;

| K. | tā kā 99 % apstrādes rūpniecības, kurā koncentrējušies 86 % sieviešu darbaspēka rūpniecībā, veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas nodarbina gandrīz 58 % šī sektora darbaspēka kopumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 99 % apstrādes rūpniecības, kurā koncentrējušies 86 % sieviešu darbaspēka rūpniecībā, veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas nodarbina gandrīz 58 % šī sektora darbaspēka kopumā;

| L. | tā kā nodarbinātības attīstību rūpniecībā pašlaik vairāk raksturo nodarbinātības tradicionālo shēmu vērtības kritums, nevis darba apstākļu uzlabošana un karjeras perspektīvas tieši sievietēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā nodarbinātības attīstību rūpniecībā pašlaik vairāk raksturo nodarbinātības tradicionālo shēmu vērtības kritums, nevis darba apstākļu uzlabošana un karjeras perspektīvas tieši sievietēm;

| M. | tā kā pastāv cieša saikne starp bērnu uzraudzības struktūru trūkumu, nepilna laika darba, kas nav brīvprātīgs, izmantošanu un apmācības iespēju, kā arī atkārtotas profesionālās iekļaušanās atbalsta trūkumu, kas rada draudus atstāt sievietes zemāk kvalificētos amatos un bez karjeras perspektīvām; |
| --- | --- |

M.

tā kā pastāv cieša saikne starp bērnu uzraudzības struktūru trūkumu, nepilna laika darba, kas nav brīvprātīgs, izmantošanu un apmācības iespēju, kā arī atkārtotas profesionālās iekļaušanās atbalsta trūkumu, kas rada draudus atstāt sievietes zemāk kvalificētos amatos un bez karjeras perspektīvām;

| N. | tā kā trūkst statistikas datu, kas klasificēti pēc dzimuma, attiecībā uz darbu dalījumu dažādās profesionālās kategorijās un attiecīgā atalgojuma līmeņiem rūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā trūkst statistikas datu, kas klasificēti pēc dzimuma, attiecībā uz darbu dalījumu dažādās profesionālās kategorijās un attiecīgā atalgojuma līmeņiem rūpniecības nozarēs;

| O. | tā kā veselības riski un arodslimību veidi var atšķirties vīriešiem un sievietēm, ir svarīgi analizēt un sīkāk izpētīt pašreizējās situācijas un to sekas, ņemot vērā arī ietekmi uz maternitāti; |
| --- | --- |

O.

tā kā veselības riski un arodslimību veidi var atšķirties vīriešiem un sievietēm, ir svarīgi analizēt un sīkāk izpētīt pašreizējās situācijas un to sekas, ņemot vērā arī ietekmi uz maternitāti;

| P. | tā kā nepārtraukta arodizglītība un paātrināta apmācība paaugstina sieviešu darba ražīgumu un palielina viņu ieguldījumu tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā nepārtraukta arodizglītība un paātrināta apmācība paaugstina sieviešu darba ražīgumu un palielina viņu ieguldījumu tautsaimniecībā;

| Q. | tā kā vajadzīga ir tikai tāda nediskriminējoša darba vide, kas veicina darbinieču un darbinieku darba ražīgumu un veido tādu vidi, kurā katrs indivīds tiek cienīts un kura mērķi tiek atzīti, |
| --- | --- |

Q.

tā kā vajadzīga ir tikai tāda nediskriminējoša darba vide, kas veicina darbinieču un darbinieku darba ražīgumu un veido tādu vidi, kurā katrs indivīds tiek cienīts un kura mērķi tiek atzīti,

| 1. | uzsver sieviešu lomu rūpniecībā un rosina viņu izvirzīšanu, ievērojot darba samaksas, darba apstākļu, karjeras perspektīvu, profesionālās apmācības vienlīdzību, kā arī ņemot vērā maternitāti un paternitāti kā sociālās pamatvērtības; |
| --- | --- |

1.

uzsver sieviešu lomu rūpniecībā un rosina viņu izvirzīšanu, ievērojot darba samaksas, darba apstākļu, karjeras perspektīvu, profesionālās apmācības vienlīdzību, kā arī ņemot vērā maternitāti un paternitāti kā sociālās pamatvērtības;

| 2. | mudina dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbības programmas rūpniecības nozarē, kā arī finansiāli atbalstīt uzņēmumus, kurus dibina sievietes; |
| --- | --- |

2.

mudina dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbības programmas rūpniecības nozarē, kā arī finansiāli atbalstīt uzņēmumus, kurus dibina sievietes;

| 3. | uzsver nepieciešamību mudināt sievietes strādāt rūpniecībā, lai pastāvīgi iegūtu jaunas prasmes, kas viņām nepieciešamas, lai gūtu panākumus profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību mudināt sievietes strādāt rūpniecībā, lai pastāvīgi iegūtu jaunas prasmes, kas viņām nepieciešamas, lai gūtu panākumus profesionālajā jomā;

| 4. | vērš uzmanību uz to, ka katrā karjeras attīstības posmā ir vairāki cēloņi, kas rada nedraudzīgu vidi attiecībā uz sievietēm rūpniecībā, piemēram, tāda darbā pieņemšanas prakse, kas de facto traucē sievietēm piekļūt šādam darbam, atšķirīgi standarti attiecībā uz vīriešiem un sievietēm, atšķirības augsti kvalificēta darba piešķiršanā un nevienlīdzība sieviešu un vīriešu darba samaksā; tāpēc uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu īpašajā politikā jārisina katrs no iespējamajiem cēloņiem; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz to, ka katrā karjeras attīstības posmā ir vairāki cēloņi, kas rada nedraudzīgu vidi attiecībā uz sievietēm rūpniecībā, piemēram, tāda darbā pieņemšanas prakse, kas de facto traucē sievietēm piekļūt šādam darbam, atšķirīgi standarti attiecībā uz vīriešiem un sievietēm, atšķirības augsti kvalificēta darba piešķiršanā un nevienlīdzība sieviešu un vīriešu darba samaksā; tāpēc uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu īpašajā politikā jārisina katrs no iespējamajiem cēloņiem;

| 5. | atzīst tādas integrētas rūpniecības politikas nepieciešamību, kas ņem vērā konkurētspēju — nepieciešamo vīzītājspēku, vienlaicīgi nodrošinot darbinieku sociālās un ekonomiskās tiesības; |
| --- | --- |

5.

atzīst tādas integrētas rūpniecības politikas nepieciešamību, kas ņem vērā konkurētspēju — nepieciešamo vīzītājspēku, vienlaicīgi nodrošinot darbinieku sociālās un ekonomiskās tiesības;

| 6. | prasa Komisijai un dalībvalstīm aicināt lielos uzņēmumus obligāti izstrādāt un ieviest apspriestus līdztiesības plānus, kā arī pēc to apspriešanas veicināt to piemērošanu mazos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai un dalībvalstīm aicināt lielos uzņēmumus obligāti izstrādāt un ieviest apspriestus līdztiesības plānus, kā arī pēc to apspriešanas veicināt to piemērošanu mazos un vidējos uzņēmumos;

| 7. | apstiprina, ka pienācīgas kvalitātes darba veicināšana ir neatņemama Eiropas Savienības vērtību sastāvdaļa, un prasa dalībvalstīm pieņemt efektīvus pasākumus, lai ievērotu sociālos standartus, kā arī, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes darbu dažādās rūpniecības nozarēs, tādējādi nodrošinot pienācīgus ienākumus darbiniekiem, jo īpaši sievietēm, kā arī, lai nodrošinātu tiesības uz drošību un veselību darba vietā, sociālo aizsardzību un brīvību apvienoties arodbiedrībās, tādējādi lielā mērā veicinot visa veida sieviešu un vīriešu nevienlīdzības izskaušanu darbavietās; |
| --- | --- |

7.

apstiprina, ka pienācīgas kvalitātes darba veicināšana ir neatņemama Eiropas Savienības vērtību sastāvdaļa, un prasa dalībvalstīm pieņemt efektīvus pasākumus, lai ievērotu sociālos standartus, kā arī, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes darbu dažādās rūpniecības nozarēs, tādējādi nodrošinot pienācīgus ienākumus darbiniekiem, jo īpaši sievietēm, kā arī, lai nodrošinātu tiesības uz drošību un veselību darba vietā, sociālo aizsardzību un brīvību apvienoties arodbiedrībās, tādējādi lielā mērā veicinot visa veida sieviešu un vīriešu nevienlīdzības izskaušanu darbavietās;

| 8. | prasa dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi novērstu sieviešu izmantošanu darbavietā, kas jo īpaši konstatēta dažās nozarēs, piemēram, tekstilrūpniecībā, lai tiktu ievērotas darbinieku, jo īpaši sieviešu tiesības un tiktu novērsts sociālais dempings; |
| --- | --- |

8.

prasa dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi novērstu sieviešu izmantošanu darbavietā, kas jo īpaši konstatēta dažās nozarēs, piemēram, tekstilrūpniecībā, lai tiktu ievērotas darbinieku, jo īpaši sieviešu tiesības un tiktu novērsts sociālais dempings;

| 9. | uzskata, ka sieviešu loma jebkurā rūpniecības nozarē nevar tikt aplūkota, neņemot vērā rūpniecības stāvokli Eiropas Savienībā kopumā, uzdevumus, kuri ES jārisina, kā arī nepieciešamību šīm problēmām rast piemērotu risinājumu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka sieviešu loma jebkurā rūpniecības nozarē nevar tikt aplūkota, neņemot vērā rūpniecības stāvokli Eiropas Savienībā kopumā, uzdevumus, kuri ES jārisina, kā arī nepieciešamību šīm problēmām rast piemērotu risinājumu;

| 10. | pauž gandarījumu par to, ka atbilstīgi pēdējiem publicētajiem statistikas datiem eksports uz trešām valstīm vairākās nozarēs saglabā nemainīgu proporciju attiecībā pret kopējo apgrozījumu, kas norāda uz ES konkurētspēju šajās nozarēs; tomēr pauž bažas attiecībā uz to, ka dažās dalībvalstīs nenotiek attīstība saistībā ar valsts pieprasījumu, ka pieaug imports no trešām valstīm, kā arī attiecībā uz to, ka ES joprojām samazinās darbavietu skaits dažās nozarēs, kas bieži vien skar sievietes; |
| --- | --- |

10.

pauž gandarījumu par to, ka atbilstīgi pēdējiem publicētajiem statistikas datiem eksports uz trešām valstīm vairākās nozarēs saglabā nemainīgu proporciju attiecībā pret kopējo apgrozījumu, kas norāda uz ES konkurētspēju šajās nozarēs; tomēr pauž bažas attiecībā uz to, ka dažās dalībvalstīs nenotiek attīstība saistībā ar valsts pieprasījumu, ka pieaug imports no trešām valstīm, kā arī attiecībā uz to, ka ES joprojām samazinās darbavietu skaits dažās nozarēs, kas bieži vien skar sievietes;

| 11. | uzsver steidzamu pasākumu nepieciešamību, lai pilnībā un efektīvi īstenotu Direktīvu 75/117/EEK (5) cīņai ar algu diskrimināciju, proti, paaugstinot arodbiedrību iesaistīšanos un izstrādājot progresīvus nozaru plānus ar precīziem mērķiem, kas izbeigtu tiešu un netiešu algu diskrimināciju; |
| --- | --- |

11.

uzsver steidzamu pasākumu nepieciešamību, lai pilnībā un efektīvi īstenotu Direktīvu 75/117/EEK (5) cīņai ar algu diskrimināciju, proti, paaugstinot arodbiedrību iesaistīšanos un izstrādājot progresīvus nozaru plānus ar precīziem mērķiem, kas izbeigtu tiešu un netiešu algu diskrimināciju;

| 12. | prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību pret seksuālo un ar dzimumu saistīto uzmākšanos; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību pret seksuālo un ar dzimumu saistīto uzmākšanos;

| 13. | uzskata, ka ļoti svarīgi ir padziļināti risināt jautājumu par tādas funkciju analīzes metodoloģijas izveidi, kas spētu nodrošināt tiesības attiecībā uz vienlīdzību sieviešu un vīriešu darba samaksā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ļoti svarīgi ir padziļināti risināt jautājumu par tādas funkciju analīzes metodoloģijas izveidi, kas spētu nodrošināt tiesības attiecībā uz vienlīdzību sieviešu un vīriešu darba samaksā;

| 14. | uzskata, ka ir svarīgi novērtēt tos projektus, kurus iedvesmojusi EQUAL attiecībā uz darba vērtības atjaunošanu, lai veicinātu līdztiesību, kā arī uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt izpētes projektus, kuri padziļina funkciju analīzi, lai nodrošinātu tiesības saistībā ar sieviešu un vīriešu līdztiesību darba samaksā, un kuri ceļ cilvēku un profesiju vērtību; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir svarīgi novērtēt tos projektus, kurus iedvesmojusi EQUAL attiecībā uz darba vērtības atjaunošanu, lai veicinātu līdztiesību, kā arī uzsver, cik svarīgi ir atbalstīt izpētes projektus, kuri padziļina funkciju analīzi, lai nodrošinātu tiesības saistībā ar sieviešu un vīriešu līdztiesību darba samaksā, un kuri ceļ cilvēku un profesiju vērtību;

| 15. | uzsver, ka ir nepieciešams sekmēt ierosmi, kas veicinātu, ka uzņēmumos izstrādātu un ieviestu pozitīvu darbību un cilvēkresursu politiku, lai attīstītu sieviešu un vīriešu līdztiesību, izceļot arī pasākumus izpratnes veicināšanā un apmācībā, kas ļautu veidot, nodot un ieviest tādu praksi, kas guvusi panākumus organizācijās un uzņēmumos; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir nepieciešams sekmēt ierosmi, kas veicinātu, ka uzņēmumos izstrādātu un ieviestu pozitīvu darbību un cilvēkresursu politiku, lai attīstītu sieviešu un vīriešu līdztiesību, izceļot arī pasākumus izpratnes veicināšanā un apmācībā, kas ļautu veidot, nodot un ieviest tādu praksi, kas guvusi panākumus organizācijās un uzņēmumos;

| 16. | prasa Komisijai un dalībvalstīm paplašināt darbību, izpratni un uzņēmumu kontroli, ievērojot rīcības kodeksus un kritērijus, kas saistīti ar uzņēmumu sociālo atbildību ikdienas darbā, kā arī nodrošināt labākus darba apstākļus, pievēršot uzmanību stundu apmaksām, maternitātes un paternitātes tiesību ievērošanai, īpaši nodrošinot darba atsākšanu pēc bērna kopšanas atvaļinājuma, darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanai, un prasa, lai šīs tiesības būtu noteiktas tiesību aktos; uzsver nepieciešamību veidot tādus apstākļus, kas atvieglotu ģimenes rūpju sadali; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai un dalībvalstīm paplašināt darbību, izpratni un uzņēmumu kontroli, ievērojot rīcības kodeksus un kritērijus, kas saistīti ar uzņēmumu sociālo atbildību ikdienas darbā, kā arī nodrošināt labākus darba apstākļus, pievēršot uzmanību stundu apmaksām, maternitātes un paternitātes tiesību ievērošanai, īpaši nodrošinot darba atsākšanu pēc bērna kopšanas atvaļinājuma, darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanai, un prasa, lai šīs tiesības būtu noteiktas tiesību aktos; uzsver nepieciešamību veidot tādus apstākļus, kas atvieglotu ģimenes rūpju sadali;

| 17. | ierosina nodrošināt lielāku elastīgumu darbavietā, tādējādi radot plašākas iespējas vīriešiem un sievietēm apvienot ģimenes dzīvi un profesionālo darbību; uzskata, ka darbam jākļūst daudz vieglāk pieejamam gan vīriešiem, gan sievietēm, lai tas atbilstu viņu vajadzībām, kas aizvien mainās; |
| --- | --- |

17.

ierosina nodrošināt lielāku elastīgumu darbavietā, tādējādi radot plašākas iespējas vīriešiem un sievietēm apvienot ģimenes dzīvi un profesionālo darbību; uzskata, ka darbam jākļūst daudz vieglāk pieejamam gan vīriešiem, gan sievietēm, lai tas atbilstu viņu vajadzībām, kas aizvien mainās;

| 18. | aicina dalībvalstis ieviest labvēlīgākas un elastīgākas pensiju sistēmas, atkārtoti pauž tā nostāju pirmajā lasījumā saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu (6); |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis ieviest labvēlīgākas un elastīgākas pensiju sistēmas, atkārtoti pauž tā nostāju pirmajā lasījumā saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu (6);

| 19. | uzsver, ka nepieciešams drošs sociālo dienestu tīkls un elastīgas pirmskolas un pamatskolas struktūras, lai palīdzētu sievietēm, kuras strādā algotu darbu laikā, kad viņas audzina bērnus; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka nepieciešams drošs sociālo dienestu tīkls un elastīgas pirmskolas un pamatskolas struktūras, lai palīdzētu sievietēm, kuras strādā algotu darbu laikā, kad viņas audzina bērnus;

| 20. | uzsver, ka gara darba diena rada darbiniekiem spriedzi un negatīvi ietekmē veselību, labklājību un apmierinātības līmeni; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka gara darba diena rada darbiniekiem spriedzi un negatīvi ietekmē veselību, labklājību un apmierinātības līmeni;

| 21. | aicina dalībvalstis izrādīt atzinību uzņēmumiem, kuri darbojas sieviešu un vīriešu līdztiesības labā, kā arī veicina profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanu, lai sekmētu paraugprakses izplatīšanu šajā jomā; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izrādīt atzinību uzņēmumiem, kuri darbojas sieviešu un vīriešu līdztiesības labā, kā arī veicina profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanu, lai sekmētu paraugprakses izplatīšanu šajā jomā;

| 22. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka pieņemtie pasākumi saistībā ar darba, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu nerada dalījumu vai stereotipu veidošanu attiecībā uz vīriešu/sieviešu lomu, un atbilst Ceļveža sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006.—2010. gadam) prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz sieviešu pilnīgu un vienlīdzīgu iekļaušanu darba tirgū un viņu ekonomisko neatkarību, aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi sociāliem pakalpojumiem, silītēm, bērnudārziem, bērnu brīvā laika nodarbībām un atbalstam vecāka gadagājuma cilvēkiem, ko pretējā gadījumā visbiežāk nodrošina sievietes; aicina tehniski un, ja iespējams, finansiāli efektīvi atbalstīt vai stimulēt darba devējus MVU ieviest šo politiku un praksi; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka pieņemtie pasākumi saistībā ar darba, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu nerada dalījumu vai stereotipu veidošanu attiecībā uz vīriešu/sieviešu lomu, un atbilst Ceļveža sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006.—2010. gadam) prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz sieviešu pilnīgu un vienlīdzīgu iekļaušanu darba tirgū un viņu ekonomisko neatkarību, aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju piekļuvi sociāliem pakalpojumiem, silītēm, bērnudārziem, bērnu brīvā laika nodarbībām un atbalstam vecāka gadagājuma cilvēkiem, ko pretējā gadījumā visbiežāk nodrošina sievietes; aicina tehniski un, ja iespējams, finansiāli efektīvi atbalstīt vai stimulēt darba devējus MVU ieviest šo politiku un praksi;

| 23. | uzsver, ka, apkarojot sieviešu diskrimināciju, jo īpaši nodarbinātības pieejamības, darba algas, darba apstākļu, profesionālās izaugsmes un arodapmācības jomā, ļoti svarīgi ir risināt sarunas un slēgt kolektīvos līgumus; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka, apkarojot sieviešu diskrimināciju, jo īpaši nodarbinātības pieejamības, darba algas, darba apstākļu, profesionālās izaugsmes un arodapmācības jomā, ļoti svarīgi ir risināt sarunas un slēgt kolektīvos līgumus;

| 24. | aicina Komisiju un nozaru sociālos partnerus noteikt tādus augstus veselības aizsardzības kritērijus darbā, kas ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu, jo īpaši attiecībā uz maternitātes aizsardzību, gan pētniecības līmenī, gan kontroles un piesardzības pasākumu līmenī; atzīmē, ka sievietes pārāk daudz strādā nozarēs, kurās kustību atkārtošanās izraisa arodslimības, piemēram, muskuļu un kaulu sistēmas traucējumus, kā arī to, ka šīm patoloģijām jāvelta īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un nozaru sociālos partnerus noteikt tādus augstus veselības aizsardzības kritērijus darbā, kas ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu, jo īpaši attiecībā uz maternitātes aizsardzību, gan pētniecības līmenī, gan kontroles un piesardzības pasākumu līmenī; atzīmē, ka sievietes pārāk daudz strādā nozarēs, kurās kustību atkārtošanās izraisa arodslimības, piemēram, muskuļu un kaulu sistēmas traucējumus, kā arī to, ka šīm patoloģijām jāvelta īpaša uzmanība;

| 25. | mudina Komisiju un dalībvalstis pētījumos, sabiedrības aptaujās un pētījumos par sabiedrību vairāk uzmanības veltīt dzimuma jautājumiem; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju un dalībvalstis pētījumos, sabiedrības aptaujās un pētījumos par sabiedrību vairāk uzmanības veltīt dzimuma jautājumiem;

| 26. | uzsver, ka lielākajā daļā pētījumu par nabadzīgo cilvēku darbu norādīts, ka mājsaimniecības, kurās ir viens apgādnieks, jo īpaši, ja šis apgādnieks ir sievietes, nabadzība skar īpaši; uzsver, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai joprojām jābūt Eiropas Savienības politikas prioritātei; aicina Komisiju un dalībvalstis precizēt un sasniegt vērienīgo mērķi mazināt nabadzīgo darbinieku skaitu Eiropā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka lielākajā daļā pētījumu par nabadzīgo cilvēku darbu norādīts, ka mājsaimniecības, kurās ir viens apgādnieks, jo īpaši, ja šis apgādnieks ir sievietes, nabadzība skar īpaši; uzsver, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai joprojām jābūt Eiropas Savienības politikas prioritātei; aicina Komisiju un dalībvalstis precizēt un sasniegt vērienīgo mērķi mazināt nabadzīgo darbinieku skaitu Eiropā;

| 27. | prasa Komisijai sekmēt sievietēm paredzētas arodapmācības programmas un politiku, tostarp pamatprasmju apgūšanu informātikā, lai stiprinātu viņu klātbūtni dažādās darbības nozarēs, ņemot vērā pieejamos finanšu resursus vietējā, valsts un Kopienas līmenī, kā arī vairāk mudinot gan lielos uzņēmumus, gan MVU pielietot šo politiku un programmas; |
| --- | --- |

27.

prasa Komisijai sekmēt sievietēm paredzētas arodapmācības programmas un politiku, tostarp pamatprasmju apgūšanu informātikā, lai stiprinātu viņu klātbūtni dažādās darbības nozarēs, ņemot vērā pieejamos finanšu resursus vietējā, valsts un Kopienas līmenī, kā arī vairāk mudinot gan lielos uzņēmumus, gan MVU pielietot šo politiku un programmas;

| 28. | prasa Komisijai sniegt lielāku atbalstu profesionālajai apmācībai, kas paredzēta sievietēm mazajos un vidējos rūpniecības uzņēmumos, kā arī atbalstīt pētniecību un jauninājumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un Eiropas Mazo uzņēmumu hartas noteikumiem kā tie apstiprināti Santamarija da Feiras 2000. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumu III pielikumā; |
| --- | --- |

28.

prasa Komisijai sniegt lielāku atbalstu profesionālajai apmācībai, kas paredzēta sievietēm mazajos un vidējos rūpniecības uzņēmumos, kā arī atbalstīt pētniecību un jauninājumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un Eiropas Mazo uzņēmumu hartas noteikumiem kā tie apstiprināti Santamarija da Feiras 2000. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes prezidentūras secinājumu III pielikumā;

| 29. | prasa Komisijai atbalstīt izglītību, augstāko izglītību un arodapmācību; uzsver, ka izglītība ir svarīgs līdzeklis, lai sievietes varētu saglabāt pozīcijas darba tirgū, kas sadalīts pēc dzimuma kritērija; |
| --- | --- |

29.

prasa Komisijai atbalstīt izglītību, augstāko izglītību un arodapmācību; uzsver, ka izglītība ir svarīgs līdzeklis, lai sievietes varētu saglabāt pozīcijas darba tirgū, kas sadalīts pēc dzimuma kritērija;

| 30. | prasa, lai pēc iespējas plašāk tiktu izplatīts Eiropas Tehnoloģiskās platformas stratēģisko pētījumu rīcības plāns tekstilrūpniecībai un apģērbu ražošanai, kā arī neatlaidīgi prasa visām iesaistītajām pusēm attīstīt novatoriskas tehnoloģijas un uzņēmumu modeļus, kas nodrošinātu līdzsvarotu sieviešu un vīriešu līdzdalību visos līmeņos; |
| --- | --- |

30.

prasa, lai pēc iespējas plašāk tiktu izplatīts Eiropas Tehnoloģiskās platformas stratēģisko pētījumu rīcības plāns tekstilrūpniecībai un apģērbu ražošanai, kā arī neatlaidīgi prasa visām iesaistītajām pusēm attīstīt novatoriskas tehnoloģijas un uzņēmumu modeļus, kas nodrošinātu līdzsvarotu sieviešu un vīriešu līdzdalību visos līmeņos;

| 31. | pauž nožēlu par sieviešu nelielo līdzdalību sociālo partneru organizācijās, aicinot tās palielināt sarunu partneru un par kolektīvajiem līgumiem atbildīgo personu apmācību par dzimumu līdztiesību un noteikt kvantitatīvus un kvalitatīvus kritērijus sieviešu līdzdalībai lēmējstruktūrās; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu par sieviešu nelielo līdzdalību sociālo partneru organizācijās, aicinot tās palielināt sarunu partneru un par kolektīvajiem līgumiem atbildīgo personu apmācību par dzimumu līdztiesību un noteikt kvantitatīvus un kvalitatīvus kritērijus sieviešu līdzdalībai lēmējstruktūrās;

| 32. | prasa Komisijai un dalībvalstīm sekmēt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu līdzdalību uzņēmumu valdēs, jo īpaši, ja valsts ir šo uzņēmumu akcionārs; |
| --- | --- |

32.

prasa Komisijai un dalībvalstīm sekmēt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu līdzdalību uzņēmumu valdēs, jo īpaši, ja valsts ir šo uzņēmumu akcionārs;

| 33. | uzsver, ka ir nepieciešams sekmēt sieviešu tīklu veidošanu atsevišķos uzņēmumos, kā arī starp uzņēmumiem, kas darbojas vienā rūpniecības nozarē, un starp dažādām rūpniecības nozarēm; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir nepieciešams sekmēt sieviešu tīklu veidošanu atsevišķos uzņēmumos, kā arī starp uzņēmumiem, kas darbojas vienā rūpniecības nozarē, un starp dažādām rūpniecības nozarēm;

| 34. | pauž nožēlu par sieviešu nelielo līdzdalību augsto tehnoloģiju nozarē un uzsver operatīvu izglītības un apmācību programmu zinātnē un tehnoloģijā nozīmi, nodrošinot sievietēm dažādās dalībvalstīs apmācību piedāvājumu kvalitāti un dažādību, kā arī zinātnisku un tehnoloģisku pētījumu sekmēšanu jaunietēm; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu par sieviešu nelielo līdzdalību augsto tehnoloģiju nozarē un uzsver operatīvu izglītības un apmācību programmu zinātnē un tehnoloģijā nozīmi, nodrošinot sievietēm dažādās dalībvalstīs apmācību piedāvājumu kvalitāti un dažādību, kā arī zinātnisku un tehnoloģisku pētījumu sekmēšanu jaunietēm;

| 35. | prasa dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt un ieviest stratēģijas, lai novērstu atšķirības darba vidē un karjeras iespējās sievietēm, kas strādā zinātnes vai tehnoloģiju jomās; |
| --- | --- |

35.

prasa dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt un ieviest stratēģijas, lai novērstu atšķirības darba vidē un karjeras iespējās sievietēm, kas strādā zinātnes vai tehnoloģiju jomās;

| 36. | uzskata, ka ir svarīgi izplatīt esošo labo praksi attiecībā uz sieviešu līdzdalību rūpnieciskajā pētniecībā un augsti tehnoloģiskajā rūpniecībā; šajā sakarā uzsver, ka ir ļoti svarīgi sekmēt vadošo darbinieku izpratni par dzimuma jautājumiem rūpniecības uzņēmumos, kuros strādā maz sieviešu, to īstenojot skaitļos izteiktos mērķos; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ir svarīgi izplatīt esošo labo praksi attiecībā uz sieviešu līdzdalību rūpnieciskajā pētniecībā un augsti tehnoloģiskajā rūpniecībā; šajā sakarā uzsver, ka ir ļoti svarīgi sekmēt vadošo darbinieku izpratni par dzimuma jautājumiem rūpniecības uzņēmumos, kuros strādā maz sieviešu, to īstenojot skaitļos izteiktos mērķos;

| 37. | mudina dalībvalstis un Komisiju visās saistītajās politikās gan nodarbinātības un arodapmācības, gan veselības un darba drošības jomā ņemt vērā sieviešu īpašo situāciju rūpniecībā, jo īpaši nozarēs, kuras ietekmējuši strukturāli pārveidojumi un pasākumi pasaules tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis un Komisiju visās saistītajās politikās gan nodarbinātības un arodapmācības, gan veselības un darba drošības jomā ņemt vērā sieviešu īpašo situāciju rūpniecībā, jo īpaši nozarēs, kuras ietekmējuši strukturāli pārveidojumi un pasākumi pasaules tirdzniecības jomā;

| 38. | uzsver nepieciešamību no jauna apmācīt sievietes, kam nācies pārtraukt karjeru, un tādējādi uzlabot viņu nodarbinātības iespējas; prasa dalībvalstīm palielināt mūžapmācības iespēju; |
| --- | --- |

38.

uzsver nepieciešamību no jauna apmācīt sievietes, kam nācies pārtraukt karjeru, un tādējādi uzlabot viņu nodarbinātības iespējas; prasa dalībvalstīm palielināt mūžapmācības iespēju;

| 39. | atzīst, ka dažus reģionus raksturo augsta tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares uzņēmumu koncentrācija, kuri ir ļoti atkarīgi no sieviešu darba, jo īpaši ES mazāk labvēlīgos reģionos; prasa pievērst īpašu uzmanību tieši preču importam no trešām valstīm; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka dažus reģionus raksturo augsta tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares uzņēmumu koncentrācija, kuri ir ļoti atkarīgi no sieviešu darba, jo īpaši ES mazāk labvēlīgos reģionos; prasa pievērst īpašu uzmanību tieši preču importam no trešām valstīm;

| 40. | uzsver nepieciešamību atbalstīt nelabvēlīgo reģionu attīstību, kā arī to teritoriju attīstību, kuras nemitīgi cieš no strukturāli nelabvēlīgas situācijas, attālāko reģionu un nesenās deindustrializācijas un rūpniecības pārstrukturēšanas skarto teritoriju attīstību, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, kā arī sieviešu sociālo iekļaušanu šajās teritorijās un reģionos; |
| --- | --- |

40.

uzsver nepieciešamību atbalstīt nelabvēlīgo reģionu attīstību, kā arī to teritoriju attīstību, kuras nemitīgi cieš no strukturāli nelabvēlīgas situācijas, attālāko reģionu un nesenās deindustrializācijas un rūpniecības pārstrukturēšanas skarto teritoriju attīstību, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, kā arī sieviešu sociālo iekļaušanu šajās teritorijās un reģionos;

| 41. | uzskata, ka pārvietošana ir skārusi tās rūpniecības nozares, kurās nodarbināts liels skaits sieviešu darbaspēka, piemēram, tekstilrūpniecību, apģērbu un apavu ražošanu, elektroinstalāciju ražošanu, keramikas, elektrisko un elektronisko iekārtu ražošanu, kā arī dažādās pārtikas rūpniecības nozares, ka šī situācija, kas rada bezdarbu un apdraud ekonomisko un sociālo kohēziju, vissmagāk skar tās dalībvalstis, kuru tautsaimniecība ir vājāk attīstīta; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka pārvietošana ir skārusi tās rūpniecības nozares, kurās nodarbināts liels skaits sieviešu darbaspēka, piemēram, tekstilrūpniecību, apģērbu un apavu ražošanu, elektroinstalāciju ražošanu, keramikas, elektrisko un elektronisko iekārtu ražošanu, kā arī dažādās pārtikas rūpniecības nozares, ka šī situācija, kas rada bezdarbu un apdraud ekonomisko un sociālo kohēziju, vissmagāk skar tās dalībvalstis, kuru tautsaimniecība ir vājāk attīstīta;

| 42. | uzsver nepieciešamību uzraudzīt uzņēmumu pārvietošanu ES dalībvalstīs un pārorientēt Kopienas fondu piešķiršanas politiku tā, lai nodrošinātu nodarbinātību un reģionu attīstību; |
| --- | --- |

42.

uzsver nepieciešamību uzraudzīt uzņēmumu pārvietošanu ES dalībvalstīs un pārorientēt Kopienas fondu piešķiršanas politiku tā, lai nodrošinātu nodarbinātību un reģionu attīstību;

| 43. | aicina nepiešķirt Kopienas atbalstu tiem uzņēmumiem, kuri pēc atbalsta saņemšanas vienā dalībvalstī pārceļ savu ražošanu uz citu dalībvalsti, pilnībā neizpildot visus ar attiecīgo dalībvalsti noslēgtos līgumus; |
| --- | --- |

43.

aicina nepiešķirt Kopienas atbalstu tiem uzņēmumiem, kuri pēc atbalsta saņemšanas vienā dalībvalstī pārceļ savu ražošanu uz citu dalībvalsti, pilnībā neizpildot visus ar attiecīgo dalībvalsti noslēgtos līgumus;

| 44. | iesaka Komisijai uzmanīgi sekot pašreizējai rūpniecības uzņēmumu slēgšanas un pārvietošanas procedūrai, nelikumību gadījumos pieprasot piešķirtā atbalsta atmaksāšanu; |
| --- | --- |

44.

iesaka Komisijai uzmanīgi sekot pašreizējai rūpniecības uzņēmumu slēgšanas un pārvietošanas procedūrai, nelikumību gadījumos pieprasot piešķirtā atbalsta atmaksāšanu;

| 45. | aicina dalībvalstis un Komisiju ņemt vērā dzimuma aspektu, piešķirot atbalstu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda, lai šo atbalstu saņemtu nozares, kurās intensīvi tiek izmantots sieviešu darbaspēks; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis un Komisiju ņemt vērā dzimuma aspektu, piešķirot atbalstu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda, lai šo atbalstu saņemtu nozares, kurās intensīvi tiek izmantots sieviešu darbaspēks;

| 46. | uzsver nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību kontrolētajām strukturālajām izmaiņām tekstilrūpniecības nozarē, kā arī nepieciešamībai virzīt un mudināt sievietes iegūt papildu apmācību, lai paaugstinātu viņu nodarbinātības iespēju attiecībā uz tām rūpniecības nozarēm, kas strauji attīstās; |
| --- | --- |

46.

uzsver nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību kontrolētajām strukturālajām izmaiņām tekstilrūpniecības nozarē, kā arī nepieciešamībai virzīt un mudināt sievietes iegūt papildu apmācību, lai paaugstinātu viņu nodarbinātības iespēju attiecībā uz tām rūpniecības nozarēm, kas strauji attīstās;

| 47. | uzsver tādu Kopienas programmu nozīmi, kas veicina preču zīmju radīšanu, ražojumu izcelsmes norāžu aizsardzību un tādu Kopienas preču popularizēšanu ārpus tās robežām, ko ražo nozarēs, kurās tiek nodarbinātas galvenokārt sievietes, jo īpaši profesionālajos un starptautiskajos gadatirgos, rosinot sieviešu darbu un nodrošinot viņu nodarbinātību; |
| --- | --- |

47.

uzsver tādu Kopienas programmu nozīmi, kas veicina preču zīmju radīšanu, ražojumu izcelsmes norāžu aizsardzību un tādu Kopienas preču popularizēšanu ārpus tās robežām, ko ražo nozarēs, kurās tiek nodarbinātas galvenokārt sievietes, jo īpaši profesionālajos un starptautiskajos gadatirgos, rosinot sieviešu darbu un nodrošinot viņu nodarbinātību;

| 48. | uzskata, ka pasākumos, kas veicami Komisijai, jo īpaši saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunām, ir jāņem vērā katras nozares situācija un īpašās iezīmes, iespējas un problēmas, ar kurām saskaras katra nozare, un grūtības katrā dalībvalstī, jo īpaši sieviešu nodarbinātības un viņu tiesību jomā; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka pasākumos, kas veicami Komisijai, jo īpaši saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) sarunām, ir jāņem vērā katras nozares situācija un īpašās iezīmes, iespējas un problēmas, ar kurām saskaras katra nozare, un grūtības katrā dalībvalstī, jo īpaši sieviešu nodarbinātības un viņu tiesību jomā;

| 49. | uzsver darbinieču un darbinieku tiesību aizsardzību rūpniecības uzņēmumu pārstrukturizācijas procesos, nepieciešamību to struktūrām, jo īpaši Eiropas uzņēmumu padomēm, visā šo procesu norises laikā pilnīgi nodrošināt informācijas pieejamību un neapstrīdamu iejaukšanās iespēju, tostarp veto tiesības, un nosakot darba ņēmējiem radušos zaudējumu atlīdzības kritērijus gadījumā, ja uzņēmumi neievēro savas līgumsaistības; |
| --- | --- |

49.

uzsver darbinieču un darbinieku tiesību aizsardzību rūpniecības uzņēmumu pārstrukturizācijas procesos, nepieciešamību to struktūrām, jo īpaši Eiropas uzņēmumu padomēm, visā šo procesu norises laikā pilnīgi nodrošināt informācijas pieejamību un neapstrīdamu iejaukšanās iespēju, tostarp veto tiesības, un nosakot darba ņēmējiem radušos zaudējumu atlīdzības kritērijus gadījumā, ja uzņēmumi neievēro savas līgumsaistības;

| 50. | uzskata, ka ir svarīgi atvieglot darbinieku atgriešanos darbā pēc pārtraukuma karjerā; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ir svarīgi atvieglot darbinieku atgriešanos darbā pēc pārtraukuma karjerā;

| 51. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

51.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0206.

(3)  OV C 273 E, 14.11.2003., 169. lpp.

(4)  OV C 309, 27.10.2000., 57. lpp.

(5)  Padomes 1975. gada 10. februāra Direktīva 75/117/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, ievērojot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (OV L 45, 19.2.1975., 19. lpp.).

(6)  Pieņemtie teksti,20.6.2007., P6_TA(2007)0269.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/80

---

P6_TA(2008)0020

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par otro Interneta pārvaldības forumu, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par informācijas sabiedrību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par informācijas sabiedrību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (2),

| — | ņemot vērā Ženēvas Deklarāciju par principiem un rīcības plānu, kurus 2003. gada 12. decembrīŽenēvā pieņēma Pasaules sammitā par informācijas sabiedrību (PSIS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas Deklarāciju par principiem un rīcības plānu, kurus 2003. gada 12. decembrīŽenēvā pieņēma Pasaules sammitā par informācijas sabiedrību (PSIS),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā — Ženēvas principu īstenošana praksē”(COM(2004)0480), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā — Ženēvas principu īstenošana praksē”(COM(2004)0480),

| — | ņemot vērā Tunisijā uzņemtās saistības un 2005. gada 18. novembrī Tunisijā pieņemto Informācijas sabiedrības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tunisijā uzņemtās saistības un 2005. gada 18. novembrī Tunisijā pieņemto Informācijas sabiedrības programmu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: Pasaules sammita par informācijas sabiedrību Tunisijas fāzes pārskatīšana (WSIS)”(COM(2006)0181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā: Pasaules sammita par informācijas sabiedrību Tunisijas fāzes pārskatīšana (WSIS)”(COM(2006)0181),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 10. augusta iesniegumu otrajam Interneta pārvaldības forumam, kas notika no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim Riodežaneiro (Brazīlija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 10. augusta iesniegumu otrajam Interneta pārvaldības forumam, kas notika no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim Riodežaneiro (Brazīlija),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Interneta pārvaldības foruma (IPF) mērķis ir realizēt Pasaules sammitā par informācijas sabiedrību piešķirtās pilnvaras, lai noorganizētu demokrātisku un pārredzamu dialogu, kurā iesaistītos visas ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

A.

tā kā Interneta pārvaldības foruma (IPF) mērķis ir realizēt Pasaules sammitā par informācijas sabiedrību piešķirtās pilnvaras, lai noorganizētu demokrātisku un pārredzamu dialogu, kurā iesaistītos visas ieinteresētās puses;

| B. | tā kā IPF galvenā nozīme un funkcija ir apspriest visdažādākos ar interneta pārvaldību saistītos jautājumus un, attiecīgā gadījumā, sagatavot ieteikumus starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā IPF galvenā nozīme un funkcija ir apspriest visdažādākos ar interneta pārvaldību saistītos jautājumus un, attiecīgā gadījumā, sagatavot ieteikumus starptautiskajai sabiedrībai;

| C. | tā kā pirmais IPF notika Atēnās no 2006. gada 30. oktobra līdz 2. novembrim un tur tika noteikti daži diskusiju jautājumi un formas, piemēram, dinamiskas koalīcijas, kuras rūpīgāk izskatīja Riodežaneiro un kuras ir jāturpina izskatīt turpmākajos IPF; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirmais IPF notika Atēnās no 2006. gada 30. oktobra līdz 2. novembrim un tur tika noteikti daži diskusiju jautājumi un formas, piemēram, dinamiskas koalīcijas, kuras rūpīgāk izskatīja Riodežaneiro un kuras ir jāturpina izskatīt turpmākajos IPF;

| D. | tā kā otrais IPF, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim, piesaistīja vairāk nekā 2000 dalībniekus; |
| --- | --- |

D.

tā kā otrais IPF, kas notika Riodežaneiro no 2007. gada 12. līdz 15. novembrim, piesaistīja vairāk nekā 2000 dalībniekus;

| E. | tā kā Parlamenta nosūtītajām ad hoc delegācijām kopā ar Komisiju bija galvenā loma attiecībā uz Eiropas vērtību veicināšanu un sadarbību ar pilsoniskā sabiedrības organizācijām un šajā pasākumā klātesošajiem valsts parlamentu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlamenta nosūtītajām ad hoc delegācijām kopā ar Komisiju bija galvenā loma attiecībā uz Eiropas vērtību veicināšanu un sadarbību ar pilsoniskā sabiedrības organizācijām un šajā pasākumā klātesošajiem valsts parlamentu pārstāvjiem;

| F. | tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST) ir izšķirošā loma Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST) ir izšķirošā loma Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā;

| G. | tā kā viena no Eiropas galvenajām interesēm attiecībā uz IST ir novērst digitālo plaisu gan reģionālajā, gan pasaules līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā viena no Eiropas galvenajām interesēm attiecībā uz IST ir novērst digitālo plaisu gan reģionālajā, gan pasaules līmenī;

| H. | tā kā Eiropas Savienības un Eiropas Padomes galvenās prioritātes otrā IPF laikā bija bērnu aizsardzība tīmeklī, vārda brīvības aizsardzība un veicināšana, nepieciešamība garantēt atklātumu un piekļuvi, lai būtu iespējama dažādība, IP (Interneta protokols) adrešu un numuru piešķiršana un “lietisko internetu”(Internet of Things) saistībā ar RFID(radiofrekvenču identifikāciju) plašākā skatījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienības un Eiropas Padomes galvenās prioritātes otrā IPF laikā bija bērnu aizsardzība tīmeklī, vārda brīvības aizsardzība un veicināšana, nepieciešamība garantēt atklātumu un piekļuvi, lai būtu iespējama dažādība, IP (Interneta protokols) adrešu un numuru piešķiršana un “lietisko internetu”(Internet of Things) saistībā ar RFID(radiofrekvenču identifikāciju) plašākā skatījumā;

| I. | tā kā šos jautājumus vēlreiz apspriedīs nākamajā IPF, kas notiks Deli no 2008. gada 8. līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

I.

tā kā šos jautājumus vēlreiz apspriedīs nākamajā IPF, kas notiks Deli no 2008. gada 8. līdz 11. decembrim,

| 1. | uzskata, ka, lai gan IPF nav paredzēts formālu secinājumu pieņemšanai, Eiropas Savienība ir atbildīga par šī procesa atbalstīšanu, jo tas atstāj pozitīvu un konkrētu ietekmi uz interneta turpmāko attīstību atbilstīgi pieejai par visdažādāko iesaistīto pušu iesaistīšanu dialogā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, lai gan IPF nav paredzēts formālu secinājumu pieņemšanai, Eiropas Savienība ir atbildīga par šī procesa atbalstīšanu, jo tas atstāj pozitīvu un konkrētu ietekmi uz interneta turpmāko attīstību atbilstīgi pieejai par visdažādāko iesaistīto pušu iesaistīšanu dialogā;

| 2. | uzsver to, ka var jau gūt pozitīvu pieredzi no līdz šim IPF ietvaros notiekošās ražīgās sadarbības un to var izmantot, jo īpaši attiecībā uz elektronisko sakaru likumdošanas aspektiem un datu drošības un privātuma jautājumiem; uzsver nepieciešamību nākotnē nodrošināt atklātu un neatkarīgu internetu, kas balstītos uz ieinteresēto pušu iniciatīvām un vajadzībām, kā arī vārda brīvību; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, ka var jau gūt pozitīvu pieredzi no līdz šim IPF ietvaros notiekošās ražīgās sadarbības un to var izmantot, jo īpaši attiecībā uz elektronisko sakaru likumdošanas aspektiem un datu drošības un privātuma jautājumiem; uzsver nepieciešamību nākotnē nodrošināt atklātu un neatkarīgu internetu, kas balstītos uz ieinteresēto pušu iniciatīvām un vajadzībām, kā arī vārda brīvību;

| 3. | aicina ieinteresētās ES iestādes savā likumdošanas darbā, piemēram, pārskatot elektronisko telekomunikāciju satvaru un i2010, kā arī jebkurus turpmākos ar IST saistītus likumdošanas priekšlikumus, ņemt vērā Tunisijas programmu informācijas sabiedrībai; uzsver tos veidus, kas padara internetu pieejamu plašākam cilvēku lokam, piemēram, starp operatoru un pakalpojumu sniedzēju savstarpējo konkurenci, neitralitāti starp IST tehnoloģiju un attīstību; |
| --- | --- |

3.

aicina ieinteresētās ES iestādes savā likumdošanas darbā, piemēram, pārskatot elektronisko telekomunikāciju satvaru un i2010, kā arī jebkurus turpmākos ar IST saistītus likumdošanas priekšlikumus, ņemt vērā Tunisijas programmu informācijas sabiedrībai; uzsver tos veidus, kas padara internetu pieejamu plašākam cilvēku lokam, piemēram, starp operatoru un pakalpojumu sniedzēju savstarpējo konkurenci, neitralitāti starp IST tehnoloģiju un attīstību;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ir palielināt Parlamenta nozīmi IPF procesā un nākamajā Deli notiekošajā IPF cer sadarboties ar Brazīlijas un Indijas parlamentiem un citām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ir palielināt Parlamenta nozīmi IPF procesā un nākamajā Deli notiekošajā IPF cer sadarboties ar Brazīlijas un Indijas parlamentiem un citām ieinteresētajām pusēm;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju to darba kārtībā IPF pievērst īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju to darba kārtībā IPF pievērst īpašu uzmanību;

| 6. | ņem vērā Lietuvas izteikto piedāvājumu organizēt 2010. gada IPF; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā Lietuvas izteikto piedāvājumu organizēt 2010. gada IPF;

| 7. | atzīst, ka jāveicina sadarbība ar Komisiju, piemēram, pēc katras IPF tikšanās organizējot regulāras padomdevēja grupas tikšanās; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka jāveicina sadarbība ar Komisiju, piemēram, pēc katras IPF tikšanās organizējot regulāras padomdevēja grupas tikšanās;

| 8. | uzsver, cik svarīgi IPF procesā ir ņemt vērā valstu un reģionu intereses, lai veidotu “vietējos” IPF, kā tas jau ir ierosināts Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik svarīgi IPF procesā ir ņemt vērā valstu un reģionu intereses, lai veidotu “vietējos” IPF, kā tas jau ir ierosināts Apvienotajā Karalistē;

| 9. | mudina līdz 2009. gada vidum organizēt “Eiropas IPF”, lai stiprinātu Eiropas dimensiju visā IPF un PSIS procesā; lūdz Parlamenta priekšsēdētājam piedāvāt materiāli tehnisko bāzi, lai vēl pirms Deli IPF organizētu sagatavošanās pasākumu, kurā būtu iesaistīti arī dalībvalstu parlamentu deputāti; |
| --- | --- |

9.

mudina līdz 2009. gada vidum organizēt “Eiropas IPF”, lai stiprinātu Eiropas dimensiju visā IPF un PSIS procesā; lūdz Parlamenta priekšsēdētājam piedāvāt materiāli tehnisko bāzi, lai vēl pirms Deli IPF organizētu sagatavošanās pasākumu, kurā būtu iesaistīti arī dalībvalstu parlamentu deputāti;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 133 E, 8.6.2006., 140. lpp.

(2)  OV C 291 E, 30.11.2006., 133. lpp.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/82

---

P6_TA(2008)0021

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par ķīniešu disidenta
  Hu Jia
  arestu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli Ķīnā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli Ķīnā,

| — | ņemot vērā divas pēdējās ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga sarunu kārtas, kas notika 2007. gada 17. oktobrī Pekinā un 2007. gada 15. un 16. maijā Berlīnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divas pēdējās ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga sarunu kārtas, kas notika 2007. gada 17. oktobrī Pekinā un 2007. gada 15. un 16. maijā Berlīnē,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas 2007. gada 26. novembrī rīkoto atklāto uzklausīšanu par cilvēktiesībām Ķīnā saistībā ar gatavošanos Pekinas 2008. gada Olimpiskajām spēlēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas 2007. gada 26. novembrī rīkoto atklāto uzklausīšanu par cilvēktiesībām Ķīnā saistībā ar gatavošanos Pekinas 2008. gada Olimpiskajām spēlēm,

| — | ņemot vērā ANO olimpisko pamieru, uz kuru 2007. gada 31. oktobrī aicināja Ģenerālā asambleja, mudinot ANO dalībvalstis ievērot un veicināt mieru 2008. gada Olimpisko spēļu laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO olimpisko pamieru, uz kuru 2007. gada 31. oktobrī aicināja Ģenerālā asambleja, mudinot ANO dalībvalstis ievērot un veicināt mieru 2008. gada Olimpisko spēļu laikā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību aizstāvi Hu Jia2007. gada 27. decembrī policisti arestēja viņa mājās, izvirzot apsūdzību par kūdīšanu uz kaitniecību; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību aizstāvi Hu Jia2007. gada 27. decembrī policisti arestēja viņa mājās, izvirzot apsūdzību par kūdīšanu uz kaitniecību;

| B. | tā kā Hu Jia un viņa sieva Zeng Jinyan pēdējo gadu laikā ir vērsuši uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un savas darbības dēļ vairākkārt atradušies mājas arestā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Hu Jia un viņa sieva Zeng Jinyan pēdējo gadu laikā ir vērsuši uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un savas darbības dēļ vairākkārt atradušies mājas arestā;

| C. | tā kā Hu Jia veselības stāvoklis ir slikts un viņš cieš no aknu kaites, kuras dēļ viņam ir jālieto medikamenti; |
| --- | --- |

C.

tā kā Hu Jia veselības stāvoklis ir slikts un viņš cieš no aknu kaites, kuras dēļ viņam ir jālieto medikamenti;

| D. | tā kā 2006. gadā žurnāls Times ierindoja Zeng Jinyan starp simts pasaules varoņiem un pionieriem, bet 2007. gadā viņa un Hu Jia saņēma “Reportieru bez robežām”īpašo Ķīnas balvu un tika izvirzīts Saharova balvai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gadā žurnāls Times ierindoja Zeng Jinyan starp simts pasaules varoņiem un pionieriem, bet 2007. gadā viņa un Hu Jia saņēma “Reportieru bez robežām”īpašo Ķīnas balvu un tika izvirzīts Saharova balvai;

| E. | tā kā cilvēktiesību organizācijas šo arestu ir nosaukušas par vēl vienu Ķīnas varas iestāžu mēģinājumu apklusināt kritiķus pirms 2008. gada Olimpiskajām spēlēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību organizācijas šo arestu ir nosaukušas par vēl vienu Ķīnas varas iestāžu mēģinājumu apklusināt kritiķus pirms 2008. gada Olimpiskajām spēlēm;

| F. | tā kā 57 Ķīnas inteliģences pārstāvji tūlīt pēc notikušā publicēja atklātu vēstuli, kurā aicina nekavējoties atbrīvot Hu Jia; |
| --- | --- |

F.

tā kā 57 Ķīnas inteliģences pārstāvji tūlīt pēc notikušā publicēja atklātu vēstuli, kurā aicina nekavējoties atbrīvot Hu Jia;

| G. | tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2007. gada 31. decembrī publicēja paziņojumu, kurā pārmeta Ķīnas varas iestādēm Hu Jia aizturēšanu un aicināja izmantot Olimpiskās spēles kā “iespēju Ķīnai pierādīt, ka valsts, kura rīko pasaules ievērojamāko sporta pasākumu, ievēro starptautiski atzītos cilvēktiesību standartus, tostarp vārda brīvību”, |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2007. gada 31. decembrī publicēja paziņojumu, kurā pārmeta Ķīnas varas iestādēm Hu Jia aizturēšanu un aicināja izmantot Olimpiskās spēles kā “iespēju Ķīnai pierādīt, ka valsts, kura rīko pasaules ievērojamāko sporta pasākumu, ievēro starptautiski atzītos cilvēktiesību standartus, tostarp vārda brīvību”,

| 1. | asi nosoda Hu Jia aizturēšanu un pieprasa nekavējoties atbrīvot gan viņu, gan visus disidentus, kas arestēti un ieslodzīti savas pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda Hu Jia aizturēšanu un pieprasa nekavējoties atbrīvot gan viņu, gan visus disidentus, kas arestēti un ieslodzīti savas pārliecības dēļ;

| 2. | aicina Ķīnas varas iestādes jebkādā gadījumā nodrošināt Hu Jia, viņa radinieku un juristu fizisko un psiholoģisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

2.

aicina Ķīnas varas iestādes jebkādā gadījumā nodrošināt Hu Jia, viņa radinieku un juristu fizisko un psiholoģisko neaizskaramību;

| 3. | aicina Ķīnu ievērot savas saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu, īpaši ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1998. gada 9. decembrī, un izbeigt ķīniešu cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu, lai parādītu apņemšanos Olimpiskajā gadā ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

3.

aicina Ķīnu ievērot savas saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu, īpaši ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1998. gada 9. decembrī, un izbeigt ķīniešu cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu, lai parādītu apņemšanos Olimpiskajā gadā ievērot cilvēktiesības;

| 4. | aicina Ķīnu neizmantot 2008. gada Olimpiskās spēles kā ieganstu, lai arestētu un nelikumīgi aizturētu un ieslodzītu disidentus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, kuri vai nu ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem, vai arī rīko demonstrācijas, lai protestētu pret tiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Ķīnu neizmantot 2008. gada Olimpiskās spēles kā ieganstu, lai arestētu un nelikumīgi aizturētu un ieslodzītu disidentus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, kuri vai nu ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem, vai arī rīko demonstrācijas, lai protestētu pret tiem;

| 5. | atkārtoti pauž viedokli, ka, gatavojoties 2008. gada Olimpiskajām spēlēm, cilvēktiesību problēmām ir jāvelta daudz vairāk uzmanības un uzsver nepieciešamību “ievērot vispārējos ētikas pamatprincipus” un veicināt tādas miermīlīgas sabiedrības veidošanos, kas rūpējas “par cilvēka cieņas saglabāšanu”, kā to paredz Olimpiskās hartas 1. un 2. pants; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž viedokli, ka, gatavojoties 2008. gada Olimpiskajām spēlēm, cilvēktiesību problēmām ir jāvelta daudz vairāk uzmanības un uzsver nepieciešamību “ievērot vispārējos ētikas pamatprincipus” un veicināt tādas miermīlīgas sabiedrības veidošanos, kas rūpējas “par cilvēka cieņas saglabāšanu”, kā to paredz Olimpiskās hartas 1. un 2. pants;

| 6. | mudina Ķīnu īstenot krimināllikuma reformu, paredzot daudz lielāku vārda brīvību žurnālistiem, rakstniekiem, ārštata darbiniekiem, reportieriem un citiem, kas ziņos pasaulei par tāda svarīga notikuma kā 2008. gada Olimpiskās spēles norisi; uzskata, ka šī reforma ļaus arī precizēt atsevišķas neskaidras tiesību normas (piemēram, Ķīnas kriminālkodeksa 105. pantu) un dos pasaulei pozitīvu signālu, ka Ķīnas Komunistiskās partijas septiņpdadsmitais kongress ir bruģējis ceļu cieņai pret dažādiem viedokļiem; |
| --- | --- |

6.

mudina Ķīnu īstenot krimināllikuma reformu, paredzot daudz lielāku vārda brīvību žurnālistiem, rakstniekiem, ārštata darbiniekiem, reportieriem un citiem, kas ziņos pasaulei par tāda svarīga notikuma kā 2008. gada Olimpiskās spēles norisi; uzskata, ka šī reforma ļaus arī precizēt atsevišķas neskaidras tiesību normas (piemēram, Ķīnas kriminālkodeksa 105. pantu) un dos pasaulei pozitīvu signālu, ka Ķīnas Komunistiskās partijas septiņpdadsmitais kongress ir bruģējis ceļu cieņai pret dažādiem viedokļiem;

| 7. | aicina Ķīnas varas iestādes ļaut Hu Jia un pārējiem apcietinātajiem disidentiem vajadzības gadījumā saņemt medicīnisko palīdzību un paturēt prātā, ka atrašanās nelabvēlīgos apstākļos var sabojāt šo cilvēku veselību; |
| --- | --- |

7.

aicina Ķīnas varas iestādes ļaut Hu Jia un pārējiem apcietinātajiem disidentiem vajadzības gadījumā saņemt medicīnisko palīdzību un paturēt prātā, ka atrašanās nelabvēlīgos apstākļos var sabojāt šo cilvēku veselību;

| 8. | mudina Ķīnas varas iestādes slēgt tā sauktos “melnos cietumus” — ieslodzījuma vietas, kas izveidotas “nemiera cēlāju” aizturēšanai, gatavojoties 2008. gada Olimpiskajām spēlēm; |
| --- | --- |

8.

mudina Ķīnas varas iestādes slēgt tā sauktos “melnos cietumus” — ieslodzījuma vietas, kas izveidotas “nemiera cēlāju” aizturēšanai, gatavojoties 2008. gada Olimpiskajām spēlēm;

| 9. | aicina Eiropas Savienības Padomi vērsties pret Ķīnas varas iestādēm sakarā ar Hu Jia arestu un cilvēktiesību jurista un Hu Jia, kurš kļuvis par daudzu tūkstošu šobrīd Ķīnā apcietināto cilvēktiesību aizstāvju nožēlojamā stāvokļa simbolu, drauga Gao Zhisheng pazušanu 2007. gada 22. septembrī; |
| --- | --- |

9.

aicina Eiropas Savienības Padomi vērsties pret Ķīnas varas iestādēm sakarā ar Hu Jia arestu un cilvēktiesību jurista un Hu Jia, kurš kļuvis par daudzu tūkstošu šobrīd Ķīnā apcietināto cilvēktiesību aizstāvju nožēlojamā stāvokļa simbolu, drauga Gao Zhisheng pazušanu 2007. gada 22. septembrī;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas prezidentam un premjerministram un Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas prezidentam un premjerministram un Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/83

---

P6_TA(2008)0022

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā un izvarošanu kā kara noziegumu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR),

| — | Ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumos, un tās ietekmi uz reģionu, |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2007. gada 22. novembra rezolūciju par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā, jo īpaši valsts austrumos, un tās ietekmi uz reģionu,

| — | ņemot vērā 1998. gadā pieņemtos Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus, un jo īpašu 7. un 8. pantu, kurā ir noteikts, ka izvarošana, seksuāla verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība, piespiedu sterilizācija vai jebkura cita veida seksuālā vardarbība ir noziegums pret cilvēci un kara noziegums un šie noziegumi tiek pielīdzināti spīdzināšanai un smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai šie noziegumi tiek veikti starptautisku vai iekšēju konfliktu laikā un vai tas notiek sistemātiski vai nē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gadā pieņemtos Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus, un jo īpašu 7. un 8. pantu, kurā ir noteikts, ka izvarošana, seksuāla verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība, piespiedu sterilizācija vai jebkura cita veida seksuālā vardarbība ir noziegums pret cilvēci un kara noziegums un šie noziegumi tiek pielīdzināti spīdzināšanai un smagiem kara noziegumiem neatkarīgi no tā, vai šie noziegumi tiek veikti starptautisku vai iekšēju konfliktu laikā un vai tas notiek sistemātiski vai nē,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2007. gada 14. novembra 24. ziņojumu par ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2007. gada 14. novembra 24. ziņojumu par ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC)2007. gada 27. jūlijā pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC)2007. gada 27. jūlijā pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch 2007. gada oktobra publikāciju “Krīzes uzliesmojums Kivu ziemeļu provincē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch 2007. gada oktobra publikāciju “Krīzes uzliesmojums Kivu ziemeļu provincē”,

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch 2005. gada marta publikāciju “Taisnības meklējumos: seksuālās vardarbības apkarošana Kongo karā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch 2005. gada marta publikāciju “Taisnības meklējumos: seksuālās vardarbības apkarošana Kongo karā”,

| — | ņemot vērā organizācijas Amnesty International 2007. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Amnesty International 2007. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO finansēto un 2007. gada 11. decembrī pieņemto Rīcības plānu humānās palīdzības sniegšanai Kongo Demokrātiskajā Republikā 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO finansēto un 2007. gada 11. decembrī pieņemto Rīcības plānu humānās palīdzības sniegšanai Kongo Demokrātiskajā Republikā 2008. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinēšanas biroja 2007. gada 13. decembra dokumentu “Humānā palīdzība: jaunumi un analīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinēšanas biroja 2007. gada 13. decembra dokumentu “Humānā palīdzība: jaunumi un analīze”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā KDR kara un nemieru sekas ir plaša un satraucoša seksuāla vardarbība pret sievietēm, ko veic bruņotas nemiernieku grupas, kā arī valdības armijas un policijas spēki; |
| --- | --- |

A.

tā kā KDR kara un nemieru sekas ir plaša un satraucoša seksuāla vardarbība pret sievietēm, ko veic bruņotas nemiernieku grupas, kā arī valdības armijas un policijas spēki;

| B. | tā kā KDR austrumu daļā sievietes sistemātiski tiek pakļautas nepieredzētu apmēru uzbrukumiem un tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības nodaļas ģenerālsekretāra vietnieka ziņojumu seksuālās vardarbības apmērs KDR ir vislielākais pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā KDR austrumu daļā sievietes sistemātiski tiek pakļautas nepieredzētu apmēru uzbrukumiem un tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības nodaļas ģenerālsekretāra vietnieka ziņojumu seksuālās vardarbības apmērs KDR ir vislielākais pasaulē;

| C. | tā kā izvarošana notiek arī pārvietoto personu nometnēs, kurās daudzi civiliedzīvotāji meklē patvērumu no kara, kura dēļ tikai 2007. gadā vien vairāk nekā 400 000 cilvēku bija spiesti pamest savas mājas un ciemus; |
| --- | --- |

C.

tā kā izvarošana notiek arī pārvietoto personu nometnēs, kurās daudzi civiliedzīvotāji meklē patvērumu no kara, kura dēļ tikai 2007. gadā vien vairāk nekā 400 000 cilvēku bija spiesti pamest savas mājas un ciemus;

| D. | tā kā saskaņā ar ANO īpašo pārstāvi KDR zvēriskums pret sievietēm izpaužas kā izvarošana, izvarošana grupā, seksuāla verdzība un slepkavība, un šai vardarbībai ir tālejošas sekas, tostarp neatgriezeniski sieviešu fiziskās un psiholoģiskās veselības bojājumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ANO īpašo pārstāvi KDR zvēriskums pret sievietēm izpaužas kā izvarošana, izvarošana grupā, seksuāla verdzība un slepkavība, un šai vardarbībai ir tālejošas sekas, tostarp neatgriezeniski sieviešu fiziskās un psiholoģiskās veselības bojājumi;

| E. | tā kā saskaņā ar 2008. gada rīcības plānu humānās palīdzības sniegšanai KDR 2007. gadā KDR ir reģistrēti 32 353 izvarošanas gadījumi, kas, visticamāk, ir tikai daļa no kopējā izvarošanu skaita; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar 2008. gada rīcības plānu humānās palīdzības sniegšanai KDR 2007. gadā KDR ir reģistrēti 32 353 izvarošanas gadījumi, kas, visticamāk, ir tikai daļa no kopējā izvarošanu skaita;

| F. | tā kā ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1325 (2000) ir uzsvērta visu valstu atbildība, lai izbeigtu nesodāmību un sāktu kriminālvajāšanu pret personām, kuras ir izdarījušas noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus, tostarp noziegumus, kas saistīti ar seksuālu un cita veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1325 (2000) ir uzsvērta visu valstu atbildība, lai izbeigtu nesodāmību un sāktu kriminālvajāšanu pret personām, kuras ir izdarījušas noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus, tostarp noziegumus, kas saistīti ar seksuālu un cita veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

| G. | tā kā pastāv aizdomas, ka izvarošanu izmanto, lai sievietes pazemotu viņu ģimeņu un kopienu priekšā, tādējādi iedragājot šo kopienu vienotību, morāli un kohēziju; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāv aizdomas, ka izvarošanu izmanto, lai sievietes pazemotu viņu ģimeņu un kopienu priekšā, tādējādi iedragājot šo kopienu vienotību, morāli un kohēziju;

| H. | pauž bažas, ka izvarotās sievietes un meitenes cieš no plašas sociālās diskriminācijas un atstumtības ģimenē un kopienā, bet noziedzīgā nodarījuma izdarītāji paliek nesodīti, kas ir papildu iemesls tam, ka tikai daļa cietušo ziņo par izvarošanas gadījumiem; |
| --- | --- |

H.

pauž bažas, ka izvarotās sievietes un meitenes cieš no plašas sociālās diskriminācijas un atstumtības ģimenē un kopienā, bet noziedzīgā nodarījuma izdarītāji paliek nesodīti, kas ir papildu iemesls tam, ka tikai daļa cietušo ziņo par izvarošanas gadījumiem;

| I. | pauž dziļas bažas, ka šādu noziegumu izmeklēšana ir neefektīva, nav ieviesti pasākumi liecinieku, cietušo un cietušo ģimenes locekļu aizsardzībai, trūkst informācijas par izmeklējamām lietām un cietušie nesaņem pienācīgu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

I.

pauž dziļas bažas, ka šādu noziegumu izmeklēšana ir neefektīva, nav ieviesti pasākumi liecinieku, cietušo un cietušo ģimenes locekļu aizsardzībai, trūkst informācijas par izmeklējamām lietām un cietušie nesaņem pienācīgu veselības aprūpi;

| J. | tā kā KDR parlamenta 2006. gadā pieņemtais jaunais likums pret seksuālu vardarbību, ar ko paredz paātrināt izvarošanas lietu izmeklēšanu un nosaka bargākus sodus, līdz šim ir bijis mazefektīvs; |
| --- | --- |

J.

tā kā KDR parlamenta 2006. gadā pieņemtais jaunais likums pret seksuālu vardarbību, ar ko paredz paātrināt izvarošanas lietu izmeklēšanu un nosaka bargākus sodus, līdz šim ir bijis mazefektīvs;

| K. | tā kā 2007. gada 10. decembrī tika parakstīts Ruandas un KDR kopīgais paziņojums, lai rastu visaptverošu risinājumu jautājumā par bruņotu grupu klātbūtni Kivu provincē, jo šīs grupas veic seksuālu vardarbību un citus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2007. gada 10. decembrī tika parakstīts Ruandas un KDR kopīgais paziņojums, lai rastu visaptverošu risinājumu jautājumā par bruņotu grupu klātbūtni Kivu provincē, jo šīs grupas veic seksuālu vardarbību un citus cilvēktiesību pārkāpumus;

| L. | tā kā šajā daudzus gadus ilgušajā bruņotajā konfliktā tieši vai netieši ir cietuši 4 miljoni cilvēku un vismaz 1,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti, galvenokārt sievietes un bērni, kā arī ir sagrauta KDR sociālekonomiskā infrastruktūra, |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā daudzus gadus ilgušajā bruņotajā konfliktā tieši vai netieši ir cietuši 4 miljoni cilvēku un vismaz 1,5 miljoni cilvēku ir pārvietoti, galvenokārt sievietes un bērni, kā arī ir sagrauta KDR sociālekonomiskā infrastruktūra,

| 1. | stingri nosoda izvarošanas kā kara ieroča izmantošanu un atgādina, ka šie noziegumi ietilpst gan Starptautiskās Krimināltiesas, gan KDR jurisdikcijā; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda izvarošanas kā kara ieroča izmantošanu un atgādina, ka šie noziegumi ietilpst gan Starptautiskās Krimināltiesas, gan KDR jurisdikcijā;

| 2. | jo īpaši mudina ziņot par personām, kuras pret sievietēm pielietojušas seksuālu vardarbību, un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; |
| --- | --- |

2.

jo īpaši mudina ziņot par personām, kuras pret sievietēm pielietojušas seksuālu vardarbību, un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām;

| 3. | aicina KDR valdību izbeigt nesodāmību un īstenot KDR parlamenta pieņemto jauno likumu pret seksuālu vardarbību, ar ko paredz vainīgajiem piespriest bargākus sodus; |
| --- | --- |

3.

aicina KDR valdību izbeigt nesodāmību un īstenot KDR parlamenta pieņemto jauno likumu pret seksuālu vardarbību, ar ko paredz vainīgajiem piespriest bargākus sodus;

| 4. | mudina starptautisko sabiedrību veikt visus iespējamos pasākumus, kas nepieciešami, lai atbalstītu kompetentās valsts iestādes šo lietu izmeklēšanā un vainīgo sodīšanā; |
| --- | --- |

4.

mudina starptautisko sabiedrību veikt visus iespējamos pasākumus, kas nepieciešami, lai atbalstītu kompetentās valsts iestādes šo lietu izmeklēšanā un vainīgo sodīšanā;

| 5. | aicina ES piešķirt pietiekamus līdzekļus, lai sniegtu medicīnisku, tiesisku un sociālu atbalstu no seksuālas vardarbības cietušajiem, lai sievietes un meitenes nepakļautos turpmākai seksuālai vardarbībai; |
| --- | --- |

5.

aicina ES piešķirt pietiekamus līdzekļus, lai sniegtu medicīnisku, tiesisku un sociālu atbalstu no seksuālas vardarbības cietušajiem, lai sievietes un meitenes nepakļautos turpmākai seksuālai vardarbībai;

| 6. | aicina visus spēkus, kas iesaistījušies konfliktā KDR austrumu daļā, ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, lai pārtrauktu visus uzbrukumus sievietēm un citiem civiliedzīvotājiem un ļautu humānās palīdzības aģentūrām sniegt palīdzību cietušajiem; |
| --- | --- |

6.

aicina visus spēkus, kas iesaistījušies konfliktā KDR austrumu daļā, ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, lai pārtrauktu visus uzbrukumus sievietēm un citiem civiliedzīvotājiem un ļautu humānās palīdzības aģentūrām sniegt palīdzību cietušajiem;

| 7. | aicina ES un ANO izvarošanu, piespiedu grūtniecību, seksuālu verdzību un citus seksuālās vardarbības veidus oficiāli atzīt par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, tostarp aicina šos noziegumus atzīt par spīdzināšanu un smagu kara noziegumu, neatkarīgi no tā, vai tos izdara sistemātiski vai ne; |
| --- | --- |

7.

aicina ES un ANO izvarošanu, piespiedu grūtniecību, seksuālu verdzību un citus seksuālās vardarbības veidus oficiāli atzīt par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, tostarp aicina šos noziegumus atzīt par spīdzināšanu un smagu kara noziegumu, neatkarīgi no tā, vai tos izdara sistemātiski vai ne;

| 8. | aicina visas ANO dalībvalstis, kas nosūta personālu MONUC miera uzturēšanas misijās, izmeklēt visas sūdzības par seksuālu vardarbību un izmantošanu, jo īpaši nepilngadīgo sūdzības, un pēc iespējas drīz tiesāt vainīgos, kas izdarījuši seksuālas vardarbības noziegumus; tādēļ prasa piešķirt lielākas pilnvaras MONUC attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsargāšanu no seksuālas vardarbības; |
| --- | --- |

8.

aicina visas ANO dalībvalstis, kas nosūta personālu MONUC miera uzturēšanas misijās, izmeklēt visas sūdzības par seksuālu vardarbību un izmantošanu, jo īpaši nepilngadīgo sūdzības, un pēc iespējas drīz tiesāt vainīgos, kas izdarījuši seksuālas vardarbības noziegumus; tādēļ prasa piešķirt lielākas pilnvaras MONUC attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsargāšanu no seksuālas vardarbības;

| 9. | aicina ANO, Āfrikas Savienību, ES un citus KDR partnerus veikt visu iespējamo, lai ieviestu efektīvu mehānismu seksuālās vardarbības uzraudzībai un reģistrēšanai KDR un sniegt efektīvu un atbilstīgu palīdzību un aizsardzību sievietēm, jo īpaši valsts austrumu daļā; |
| --- | --- |

9.

aicina ANO, Āfrikas Savienību, ES un citus KDR partnerus veikt visu iespējamo, lai ieviestu efektīvu mehānismu seksuālās vardarbības uzraudzībai un reģistrēšanai KDR un sniegt efektīvu un atbilstīgu palīdzību un aizsardzību sievietēm, jo īpaši valsts austrumu daļā;

| 10. | pauž dziļas bažas, ka seksuāla vardarbība rada masveida aizplūšana no lauku rajoniem, un uzsver, ka seksuāla vardarbība un tās popularizēšana iznīcina visu sociālo infrastruktūru un ir tiešs, valstiska mēroga apdraudējums; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļas bažas, ka seksuāla vardarbība rada masveida aizplūšana no lauku rajoniem, un uzsver, ka seksuāla vardarbība un tās popularizēšana iznīcina visu sociālo infrastruktūru un ir tiešs, valstiska mēroga apdraudējums;

| 11. | atzinīgi vērtē Gomā Kivu ziemeļu provincē) atklāto miera, drošības un attīstības konferenci un cer, ka karadarbība, kas tika pārtraukta konferences laikā, ir pirmais solis, lai samierinātu karojošās puses; mudina konferences dalībniekus izskatīt jautājumu par seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un apņemties saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Gomā Kivu ziemeļu provincē) atklāto miera, drošības un attīstības konferenci un cer, ka karadarbība, kas tika pārtraukta konferences laikā, ir pirmais solis, lai samierinātu karojošās puses; mudina konferences dalībniekus izskatīt jautājumu par seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un apņemties saukt vainīgos pie atbildības;

| 12. | aicina Komisiju sniegt atbalstu, tostarp finansiālu palīdzību, miera konferences organizēšanai Kivu, lai noturīgu risinājumu panākšanā iesaistītu iedzīvotājus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju sniegt atbalstu, tostarp finansiālu palīdzību, miera konferences organizēšanai Kivu, lai noturīgu risinājumu panākšanā iesaistītu iedzīvotājus;

| 13. | aicina KDR valdību un MONUC garantēt atbilstīgu drošības līmeni humānās palīdzības organizāciju locekļiem; |
| --- | --- |

13.

aicina KDR valdību un MONUC garantēt atbilstīgu drošības līmeni humānās palīdzības organizāciju locekļiem;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, ES dalībvalstu valdībām, KDR un Lielo ezeru reģiona valdībām, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, ES dalībvalstu valdībām, KDR un Lielo ezeru reģiona valdībām, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/86

---

P6_TA(2008)0023

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra rezolūcija par situāciju Ēģiptē

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību,

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par nopietnajiem notikumiem, kuri apdraud kristiešu un citu ticīgo kopienu pastāvēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par nopietnajiem notikumiem, kuri apdraud kristiešu un citu ticīgo kopienu pastāvēšanu (1),

| — | ņemot vērā 1995. gada novembra Barselonas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada novembra Barselonas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par stratēģiskajām pamatnostādnēm ES rīcības pastiprināšanai cilvēktiesību un demokratizācijas jomā attiecībā uz Vidusjūras reģiona partneriem (COM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par stratēģiskajām pamatnostādnēm ES rīcības pastiprināšanai cilvēktiesību un demokratizācijas jomā attiecībā uz Vidusjūras reģiona partneriem (COM(2003)0294),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona cilvēktiesību tīkla pirmo konferenci Kairā 2006. gada 26.—27. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona cilvēktiesību tīkla pirmo konferenci Kairā 2006. gada 26.—27. janvārī,

| — | ņemot vērā ANO 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu un cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 19. pantu ANO Starptautiskajā paktā par pilsoņu un politiskajām tiesībām, kuru Ēģipte ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 19. pantu ANO Starptautiskajā paktā par pilsoņu un politiskajām tiesībām, kuru Ēģipte ratificēja 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā darba programmu, ko 2005. gada novembrī Barselonas augstākā līmeņa sanāksmē pieņēma valstu un valdību vadītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba programmu, ko 2005. gada novembrī Barselonas augstākā līmeņa sanāksmē pieņēma valstu un valdību vadītāji,

| — | ņemot vērā Eiropas parlamentu priekšsēdētāju 5. konferences secinājumus, kurus pieņēma 2005. gada 26. novembrī Barselonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas parlamentu priekšsēdētāju 5. konferences secinājumus, kurus pieņēma 2005. gada 26. novembrī Barselonā,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EMPA)2006. gada 27. martā pieņemto rezolūciju un šīs asamblejas priekšsēdētāja deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EMPA)2006. gada 27. martā pieņemto rezolūciju un šīs asamblejas priekšsēdētāja deklarāciju,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada martā Eiropas Savienība un Ēģipte parakstīja Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgo rīcības plānu Asociācijas Komitejas ietvaros, kas izveidota ar Eiropas—Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveidota asociācija starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Ēģiptes Arābu Republiku no otras puses; tā kā šajā rīcības plānā izklāstītas prioritātes, kurās īpaša uzmanība jāvelta to iestāžu efektivitātes palielināšanai, kuras ir atbildīgas par demokrātijas stiprināšanu, tiesiskuma nodrošināšanu un visu veidu cilvēktiesību veicināšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada martā Eiropas Savienība un Ēģipte parakstīja Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgo rīcības plānu Asociācijas Komitejas ietvaros, kas izveidota ar Eiropas—Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveidota asociācija starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Ēģiptes Arābu Republiku no otras puses; tā kā šajā rīcības plānā izklāstītas prioritātes, kurās īpaša uzmanība jāvelta to iestāžu efektivitātes palielināšanai, kuras ir atbildīgas par demokrātijas stiprināšanu, tiesiskuma nodrošināšanu un visu veidu cilvēktiesību veicināšanu;

| B. | tā kā sekmēt demokrātijas, cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem un mērķiem, un tas veido kopēju pamatu Eiropas un Vidusjūras reģiona attīstībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā sekmēt demokrātijas, cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem un mērķiem, un tas veido kopēju pamatu Eiropas un Vidusjūras reģiona attīstībai;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments attiecībām ar Ēģipti piešķir lielu nozīmi un uzskata, ka godīgas un pārredzamas vēlēšanas ir vienīgais veids, kā panāk rezultātus demokrātiskākas sabiedrības izveidē; uzsver, ka ES un Ēģiptes attiecības un Ēģipte ir nozīmīga Eiropas un Vidusjūras reģiona stabilitātei un attīstībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments attiecībām ar Ēģipti piešķir lielu nozīmi un uzskata, ka godīgas un pārredzamas vēlēšanas ir vienīgais veids, kā panāk rezultātus demokrātiskākas sabiedrības izveidē; uzsver, ka ES un Ēģiptes attiecības un Ēģipte ir nozīmīga Eiropas un Vidusjūras reģiona stabilitātei un attīstībai;

| D. | tā kā Ēģiptes iestādes ir apsolījušas pārtraukt žurnālistu apcietināšanu, tomēr šis solījums līdz šim nav izpildīts; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ēģiptes iestādes ir apsolījušas pārtraukt žurnālistu apcietināšanu, tomēr šis solījums līdz šim nav izpildīts;

| E. | tā kā opozīcijas kandidāts prezidenta amatam Ayman Nour vēl joprojām izcieš piecus gadus ilgo cietumsodu, kuru viņam 2005. gadā piesprieda pēc negodīgas tiesas, kas bija balstīta uz politiski motivētām apsūdzībām, un tā kā viņa veselības stāvoklis šī ieslodzījuma dēļ pasliktinās; |
| --- | --- |

E.

tā kā opozīcijas kandidāts prezidenta amatam Ayman Nour vēl joprojām izcieš piecus gadus ilgo cietumsodu, kuru viņam 2005. gadā piesprieda pēc negodīgas tiesas, kas bija balstīta uz politiski motivētām apsūdzībām, un tā kā viņa veselības stāvoklis šī ieslodzījuma dēļ pasliktinās;

| F. | ņemot vērā Arodbiedrību un strādājošo dienestu centra un tā filiāļu slēgšanu, kas ir pirmā reize, kad ar valdības lēmumu tiek slēgta aizstāvības NVO, un ņemot vērā Asociācijas juridiskās palīdzības sniegšanai cilvēktiesību jomā (AHRLA) slēgšanu un tai sekojošo spriedumu pret cilvēktiesību aktīvistu un centra vispārējo koordinatoru Kamal Abbas, kuru pēc esejas publicēšanas periodiskajā izdevumā Kalam Sanya apsūdzēja Mohammed Mostafa apmelošanā; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā Arodbiedrību un strādājošo dienestu centra un tā filiāļu slēgšanu, kas ir pirmā reize, kad ar valdības lēmumu tiek slēgta aizstāvības NVO, un ņemot vērā Asociācijas juridiskās palīdzības sniegšanai cilvēktiesību jomā (AHRLA) slēgšanu un tai sekojošo spriedumu pret cilvēktiesību aktīvistu un centra vispārējo koordinatoru Kamal Abbas, kuru pēc esejas publicēšanas periodiskajā izdevumā Kalam Sanya apsūdzēja Mohammed Mostafa apmelošanā;

| G. | tā kā koptus, bahaiešus, šiītus, korānistus un citu reliģisko minoritāšu pārstāvjus diemžēl vēl joprojām ļoti negatīvi ietekmē sektantiska izolācija, |
| --- | --- |

G.

tā kā koptus, bahaiešus, šiītus, korānistus un citu reliģisko minoritāšu pārstāvjus diemžēl vēl joprojām ļoti negatīvi ietekmē sektantiska izolācija,

| 1. | atzīst Ēģiptes lomu Tuvo Austrumu miera procesā, kā arī ES un Ēģiptes attiecību nozīmi visam Eiropas un Vidusjūras reģionam un to nozīmi cīņā pret starptautisko terorismu un fundamentālismu, tomēr uzsver, ka cilvēktiesību ievērošana ir viena no ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma pamatvērtībām, un atkārtoti apliecina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nozīmi, lai sekmētu tiesiskumu un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

atzīst Ēģiptes lomu Tuvo Austrumu miera procesā, kā arī ES un Ēģiptes attiecību nozīmi visam Eiropas un Vidusjūras reģionam un to nozīmi cīņā pret starptautisko terorismu un fundamentālismu, tomēr uzsver, ka cilvēktiesību ievērošana ir viena no ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma pamatvērtībām, un atkārtoti apliecina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības nozīmi, lai sekmētu tiesiskumu un pamatbrīvību ievērošanu;

| 2. | uzskata, ka nesen veikti aresti un pasākumi pret NVO un cilvēktiesību aizstāvjiem apdraud saistības, ko Ēģiptes valdību uzņēmusies pamattiesību un brīvību jomā, kā arī demokratizācijas procesu valstī; atbalsta nevalstisko organizāciju “kampaņu par apvienošanās brīvību”, kuru 34 nevalstiskās organizācijas uzsāka 2007. gada 13. maijā pēc pirmā kopīgā ziņojuma par administratīvo apspiešanu un apspiešanu drošības jomā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka nesen veikti aresti un pasākumi pret NVO un cilvēktiesību aizstāvjiem apdraud saistības, ko Ēģiptes valdību uzņēmusies pamattiesību un brīvību jomā, kā arī demokratizācijas procesu valstī; atbalsta nevalstisko organizāciju “kampaņu par apvienošanās brīvību”, kuru 34 nevalstiskās organizācijas uzsāka 2007. gada 13. maijā pēc pirmā kopīgā ziņojuma par administratīvo apspiešanu un apspiešanu drošības jomā;

| 3. | aicina Ēģiptes valdību, ievērojot 19. pantu ANO Starptautiskajā paktā par pilsoņu un politiskajām tiesībām, pārtraukt visu veidu apspiešanu, tostarp tiesu iestāžu pasākumus, plašsaziņas līdzekļos strādājošo un — plašākā nozīmē — cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, kuri aicina veikt reformas, apcietināšanu, kā arī ievērot vārda brīvību; |
| --- | --- |

3.

aicina Ēģiptes valdību, ievērojot 19. pantu ANO Starptautiskajā paktā par pilsoņu un politiskajām tiesībām, pārtraukt visu veidu apspiešanu, tostarp tiesu iestāžu pasākumus, plašsaziņas līdzekļos strādājošo un — plašākā nozīmē — cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, kuri aicina veikt reformas, apcietināšanu, kā arī ievērot vārda brīvību;

| 4. | aicina Ēģiptes valdību ievērot tās apņemšanos 2008. gada 31. maijā atcelt ārkārtas stāvokli; aicina Ēģiptes iestādes grozīt 1996. gada tiesību aktu Nr. 25 par kara tiesām, kas ir viens no galvenajiem šķēršiem pamatbrīvību pilnīgas izmantošanas ceļā, un nodrošināt, ka visi terorisma apkarošanas nolūkā pieņemtie pasākumi un tiesību akti pilnībā atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Ēģiptes valdību ievērot tās apņemšanos 2008. gada 31. maijā atcelt ārkārtas stāvokli; aicina Ēģiptes iestādes grozīt 1996. gada tiesību aktu Nr. 25 par kara tiesām, kas ir viens no galvenajiem šķēršiem pamatbrīvību pilnīgas izmantošanas ceļā, un nodrošināt, ka visi terorisma apkarošanas nolūkā pieņemtie pasākumi un tiesību akti pilnībā atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību likumiem;

| 5. | pilnībā atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt akadēmisko brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un personiskās reliģiskās pārliecības brīvību; šajā sakarā aicina atcelt patvaļīgos administratīvos pasākumus, piemēram, tos pasākumus, kas vērsti pret Arodbiedrību un strādājošo dienestu centru un Asociāciju juridiskās palīdzības sniegšanai cilvēktiesību jomā; aicina atbrīvot Kamal Abbas un citus aktīvistus; mudina nodrošināt, ka ar likumu par apvienībām netiek uzspiesti patvaļīgi ierobežojumi saistībā pilsoniskās sabiedrības organizāciju miermīlīgām darbībām; |
| --- | --- |

5.

pilnībā atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt akadēmisko brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un personiskās reliģiskās pārliecības brīvību; šajā sakarā aicina atcelt patvaļīgos administratīvos pasākumus, piemēram, tos pasākumus, kas vērsti pret Arodbiedrību un strādājošo dienestu centru un Asociāciju juridiskās palīdzības sniegšanai cilvēktiesību jomā; aicina atbrīvot Kamal Abbas un citus aktīvistus; mudina nodrošināt, ka ar likumu par apvienībām netiek uzspiesti patvaļīgi ierobežojumi saistībā pilsoniskās sabiedrības organizāciju miermīlīgām darbībām;

| 6. | aicina nekavējoties atbrīvot Ayman Nour, ņemot vērā ziņojumus par viņa veselības stāvokļa pasliktināšanos, un aicina nekavējoties sankcionēt vizīti, tostarp kvalificētu mediķu vizīti, lai pārbaudītu viņa labklājības stāvokli; |
| --- | --- |

6.

aicina nekavējoties atbrīvot Ayman Nour, ņemot vērā ziņojumus par viņa veselības stāvokļa pasliktināšanos, un aicina nekavējoties sankcionēt vizīti, tostarp kvalificētu mediķu vizīti, lai pārbaudītu viņa labklājības stāvokli;

| 7. | uzsver, ka pilnībā jāievēro principi, kas noteikti Āfrikas Vienotības organizācijas 1969. gada Konvencijā par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā, kā arī principi, kas iekļauti 1993. gada Starptautiskajā konvencijā par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimeņu tiesībām un aizsardzību; atbalsta ANO Migrējošo darba ņēmēju komitejas 2007. gada maija noslēguma apsvērumus, kuros ir iekļauts aicinājums no jauna izmeklēt 27 patvēruma meklētāju no Sudānas nogalināšana 2005. gada decembrī; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pilnībā jāievēro principi, kas noteikti Āfrikas Vienotības organizācijas 1969. gada Konvencijā par īpašiem bēgļu problēmu aspektiem Āfrikā, kā arī principi, kas iekļauti 1993. gada Starptautiskajā konvencijā par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimeņu tiesībām un aizsardzību; atbalsta ANO Migrējošo darba ņēmēju komitejas 2007. gada maija noslēguma apsvērumus, kuros ir iekļauts aicinājums no jauna izmeklēt 27 patvēruma meklētāju no Sudānas nogalināšana 2005. gada decembrī;

| 8. | aicina pārtraukt visa veida spīdzināšanu un sliktu izturēšanos un mudina veikt izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai aizdomas par spīdzināšanas gadījumiem ir pamatotas; aicina Ēģiptes valdību atļaut, ka valsti apmeklē ANO īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodu; |
| --- | --- |

8.

aicina pārtraukt visa veida spīdzināšanu un sliktu izturēšanos un mudina veikt izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai aizdomas par spīdzināšanas gadījumiem ir pamatotas; aicina Ēģiptes valdību atļaut, ka valsti apmeklē ANO īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodu;

| 9. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt un stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, grozot un atceļot tiesību normas, kuras ierobežo vai nepietiekamā mērā garantē šādu neatkarību; uzsver nepieciešamību ievērot un aizsargāt tiesnešu apvienošanās un vārda brīvību, ievērojot ANO pamatprincipu par tiesu iestāžu neatkarību 8. un 9. pantu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt un stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, grozot un atceļot tiesību normas, kuras ierobežo vai nepietiekamā mērā garantē šādu neatkarību; uzsver nepieciešamību ievērot un aizsargāt tiesnešu apvienošanās un vārda brīvību, ievērojot ANO pamatprincipu par tiesu iestāžu neatkarību 8. un 9. pantu;

| 10. | atzinīgi vērtē Ēģiptes centienus nodrošināt robežas ar Gazu aizsardzību un mudina visas iesaistītas puses aktīvāk cīnīties pret kontrabandu caur tuneļiem, kuri iziet uz Gazas joslu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Ēģiptes centienus nodrošināt robežas ar Gazu aizsardzību un mudina visas iesaistītas puses aktīvāk cīnīties pret kontrabandu caur tuneļiem, kuri iziet uz Gazas joslu;

| 11. | mudina Eiropas Savienību cilvēktiesību situāciju padarīt prioritāti ES un Ēģiptes politisko jautājumu apakškomitejas gaidāmās sanāksmes darba kārtībā; aicina Padomi un Komisiju ziņot par to Parlamentam un Parlamentu cieši iesaistīt novērtēšanas procesā; |
| --- | --- |

11.

mudina Eiropas Savienību cilvēktiesību situāciju padarīt prioritāti ES un Ēģiptes politisko jautājumu apakškomitejas gaidāmās sanāksmes darba kārtībā; aicina Padomi un Komisiju ziņot par to Parlamentam un Parlamentu cieši iesaistīt novērtēšanas procesā;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Ēģiptes valdībai un parlamentam, dalībvalstu un ārpus ES esošo Vidusjūras reģiona valstu, kuras parakstījušas Barselonas deklarāciju, valdībām un parlamentiem, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, kā arī Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Ēģiptes valdībai un parlamentam, dalībvalstu un ārpus ES esošo Vidusjūras reģiona valstu, kuras parakstījušas Barselonas deklarāciju, valdībām un parlamentiem, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, kā arī Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0542.

(2)  OV C 287 E, 24.11.2006., 312. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments 2007.―2008. GADA SESIJA 2008. gada 15.―17 janvāra sēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 61 E, 6.3.2008. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2008. gada 15. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/89

---

P6_TA(2008)0001

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15 janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (COM(2007)0662 — C6-0471/2007 — 2007/0239(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0662),

| — | ņemot vērā EK līguma 181.a panta 2. punkta pirmo teikumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0471/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 181.a panta 2. punkta pirmo teikumu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0471/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0517/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0517/2007),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0002

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 95/50/EK attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (COM(2007)0509 — C6-0278/2007 — 2007/0184(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0509), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0509),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0278/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0278/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0506/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0506/2007),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/90

---

P6_TA(2008)0003

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu — transporta aspekti (COM(2007)0090 — C6-0086/2007 — 2007/0037A(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0090), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0090),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 75. panta 3. punktu, 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0086/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 75. panta 3. punktu, 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0086/2007),

| — | ņemot vērā 2007. gada 5. jūlija Priekšsēdētāju konferences lēmumu pilnvarot Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju un Transporta un tūrisma komiteju katrai sagatavot normatīvu ziņojumu, pamatojoties uz iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 5. jūlija Priekšsēdētāju konferences lēmumu pilnvarot Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju un Transporta un tūrisma komiteju katrai sagatavot normatīvu ziņojumu, pamatojoties uz iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par piedāvāto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par piedāvāto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0513/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0513/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| VIRSRAKSTS |
| Eiropas Parlamenta un
  Padomes regula, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu. | Padomes regula, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 1. ATSAUCE |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 75. panta 3. punktu
  , 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu
  , | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 75. panta 3. punktu, |
| Grozījums Nr. 3 |
| 5. ATSAUCE |
| saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, | svītrots |
| Grozījums Nr. 4 |
| 3. APSVĒRUMS |
| (3) Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punktā visiem pārtikas uzņēmumiem prasīts izveidot, ieviest un uzturēt procedūru, kuras pamatā ir kritisko kontroles punktu bīstamības analīzes (HACCP) principi. | svītrots |
| Grozījums Nr. 5 |
| 4. APSVĒRUMS |
| (4) Pieredze liecina, ka daži pārtikas uzņēmumi pārtikas higiēnu var nodrošināt, pareizi īstenojot Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktās pārtikas higiēnas prasības un nepiedaloties HACCP sistēmā. Uzņēmumi, uz ko tas attiecas, ir mazi uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 10 darbinieku un kuri ražojumus pārdod galvenokārt tieši gala patērētājam, piemēram maiznīcas, gaļas veikali, pārtikas veikali, tirdzniecības vietas tirgos, restorāni un bāri, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazu uzņēmumu un vidēja lieluma uzņēmumu definīciju. | svītrots |
| Grozījums Nr. 6 |
| 5. APSVĒRUMS |
| (5) Tāpēc ir atbilstīgi šos uzņēmumus atbrīvot no Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punkta prasības, saglabājot visas pārējās šīs regulas prasības. | svītrots |
| Grozījums Nr. 7 |
| 6. APSVĒRUMS |
| (6) Tā kā Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas Nr. 11 grozījumiem ir kopīgs mērķis samazināt uzņēmumu administratīvo slogu, nemainot šo regulu pamatmērķi, ir atbilstīgi šos grozījumus apvienot vienā regulā, | svītrots |
| Grozījums Nr. 8 |
| 2. PANTS
  5. panta 3. punkts (Regula (EK) Nr. 852/2004) |
| 2. pants | svītrots |
| Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu: | |
| “
  Neskarot citas šīs regulas prasības, 1. punktu nepiemēro uzņēmumiem, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK un kuru uzņēmējdarbība pārsvarā ir tieša pārtikas produktu tirdzniecība gala patērētājam.
  ” | |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

VIRSRAKSTS

Eiropas Parlamenta un
  Padomes regula, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu.

Padomes regula, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu.

Grozījums Nr. 2

1. ATSAUCE

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 75. panta 3. punktu
  , 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu
  ,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 75. panta 3. punktu,

Grozījums Nr. 3

5. ATSAUCE

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,

svītrots

Grozījums Nr. 4

3. APSVĒRUMS

(3) Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punktā visiem pārtikas uzņēmumiem prasīts izveidot, ieviest un uzturēt procedūru, kuras pamatā ir kritisko kontroles punktu bīstamības analīzes (HACCP) principi.

svītrots

Grozījums Nr. 5

4. APSVĒRUMS

(4) Pieredze liecina, ka daži pārtikas uzņēmumi pārtikas higiēnu var nodrošināt, pareizi īstenojot Regulā (EK) Nr. 852/2004 noteiktās pārtikas higiēnas prasības un nepiedaloties HACCP sistēmā. Uzņēmumi, uz ko tas attiecas, ir mazi uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 10 darbinieku un kuri ražojumus pārdod galvenokārt tieši gala patērētājam, piemēram maiznīcas, gaļas veikali, pārtikas veikali, tirdzniecības vietas tirgos, restorāni un bāri, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazu uzņēmumu un vidēja lieluma uzņēmumu definīciju.

svītrots

Grozījums Nr. 6

5. APSVĒRUMS

(5) Tāpēc ir atbilstīgi šos uzņēmumus atbrīvot no Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 1. punkta prasības, saglabājot visas pārējās šīs regulas prasības.

svītrots

Grozījums Nr. 7

6. APSVĒRUMS

(6) Tā kā Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas Nr. 11 grozījumiem ir kopīgs mērķis samazināt uzņēmumu administratīvo slogu, nemainot šo regulu pamatmērķi, ir atbilstīgi šos grozījumus apvienot vienā regulā,

svītrots

Grozījums Nr. 8

2. PANTS

5. panta 3. punkts (Regula (EK) Nr. 852/2004)

2. pants

svītrots

Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:

“
  Neskarot citas šīs regulas prasības, 1. punktu nepiemēro uzņēmumiem, kas ir mikrouzņēmumi saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK un kuru uzņēmējdarbība pārsvarā ir tieša pārtikas produktu tirdzniecība gala patērētājam.
  ”

19.2.2009

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/93 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/93

---

P6_TA(2008)0004

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lidostu nodevām (COM(2006)0820 — C6-0056/2007 — 2007/0013(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0820), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0820),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0056/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0056/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0497/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0497/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0013

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
  2008/.../EK
  par lidostu nodevām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ‖,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu Komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

| (1) | Lidostu galvenais uzdevums un komercdarbība ir nodrošināt pakalpojumus gaisa kuģiem no to nolaišanās līdz pacelšanās brīdim, kā arī pasažieru un kravu apkalpošanu, lai gaisa pārvadātāji varētu sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Šai nolūkā lidostas piedāvā virkni aprīkojuma un pakalpojumu, kas ir saistīti ar gaisa kuģu darbību, pasažieru apkalpošanu un kravu apstrādi un kuru izmaksas pamatā sedz no lidostu nodevām.
  Aprīkojums un pakalpojumi, kuru izmaksas sedz no lidostas nodevām, jānodrošina, ievērojot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Lidostu galvenais uzdevums un komercdarbība ir nodrošināt pakalpojumus gaisa kuģiem no to nolaišanās līdz pacelšanās brīdim, kā arī pasažieru un kravu apkalpošanu, lai gaisa pārvadātāji varētu sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Šai nolūkā lidostas piedāvā virkni aprīkojuma un pakalpojumu, kas ir saistīti ar gaisa kuģu darbību, pasažieru apkalpošanu un kravu apstrādi un kuru izmaksas pamatā sedz no lidostu nodevām.
  Aprīkojums un pakalpojumi, kuru izmaksas sedz no lidostas nodevām, jānodrošina, ievērojot rentabilitāti.

| (2) | Ir nepieciešams izveidot kopēju regulējumu attiecībā uz lidostu nodevu pamatiezīmēm un nodevu noteikšanas veidu, jo, šādam regulējumam iztrūkstot, pamatprasības attiecībās starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem var netikt ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams izveidot kopēju regulējumu attiecībā uz lidostu nodevu pamatiezīmēm un nodevu noteikšanas veidu, jo, šādam regulējumam iztrūkstot, pamatprasības attiecībās starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem var netikt ņemtas vērā.

| (3) | Šī direktīva jāpiemēro tām lidostām Kopienā, kuru lielums pārsniedz minimālo, jo attiecībā uz mazo lidostu vadību un finansējumu nav nepieciešams piemērot Kopienas regulējumu. |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva jāpiemēro tām lidostām Kopienā, kuru lielums pārsniedz minimālo, jo attiecībā uz mazo lidostu vadību un finansējumu nav nepieciešams piemērot Kopienas regulējumu.

| (4) | Maksājumu iekasēšana par aeronavigācijas pakalpojumu un lidlauka pakalpojumu sniegšanu ir jau izskatīta attiecīgi Komisijas ‖ Regulā (EK) Nr. 1794/2006 (4) un Padomes ‖ Direktīvā 96/67/EK (5). |
| --- | --- |

(4)

Maksājumu iekasēšana par aeronavigācijas pakalpojumu un lidlauka pakalpojumu sniegšanu ir jau izskatīta attiecīgi Komisijas ‖ Regulā (EK) Nr. 1794/2006 (4) un Padomes ‖ Direktīvā 96/67/EK (5).

| (5) | Lidostu nodevām ir jābūt nediskriminējošām. Ir jānosaka obligāta regulāru konsultāciju procedūra starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem, paredzot iespēju jebkurai no pusēm vērsties pie neatkarīgas regulatīvas iestādes, ja lidostas lietotāji apstrīd kādu lēmumu par lidostu nodevām vai nodevu sistēmas izmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

Lidostu nodevām ir jābūt nediskriminējošām. Ir jānosaka obligāta regulāru konsultāciju procedūra starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem, paredzot iespēju jebkurai no pusēm vērsties pie neatkarīgas regulatīvas iestādes, ja lidostas lietotāji apstrīd kādu lēmumu par lidostu nodevām vai nodevu sistēmas izmaiņām.

| (6) | Katrā dalībvalstī ir
  jāizvēlas vai
  jāizveido
  viena
  neatkarīga regulatīva iestāde, lai nodrošinātu tās lēmumu objektivitāti un šīs direktīvas pareizu un efektīvu piemērošanu. Šīs iestādes rīcībā ir jābūt visiem nepieciešamajiem personāla, speciālu zināšanu un finanšu resursiem tās uzdevumu veikšanai
  , lai nodrošinātu, ka lidostas rentabli sniedz pakalpojumus un nodrošina aprīkojumu
  . |
| --- | --- |

(6)

Katrā dalībvalstī ir
  jāizvēlas vai
  jāizveido
  viena
  neatkarīga regulatīva iestāde, lai nodrošinātu tās lēmumu objektivitāti un šīs direktīvas pareizu un efektīvu piemērošanu. Šīs iestādes rīcībā ir jābūt visiem nepieciešamajiem personāla, speciālu zināšanu un finanšu resursiem tās uzdevumu veikšanai
  , lai nodrošinātu, ka lidostas rentabli sniedz pakalpojumus un nodrošina aprīkojumu
  .

| (7) | Lidostu lietotājiem ir būtiski regulāri saņemt informāciju no lidostas pārvaldes iestādes par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas lidostas nodevas. Šāda pārskatāmība sniegs gaisa pārvadātājiem ieskatu lidostas izmaksās un par lidostas investīciju produktivitāti. Lai lidostas pārvaldes iestāde varētu atbilstoši novērtēt prasības pēc nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem ir savlaicīgi jāsniedz lidostas pārvaldes iestādei informāciju par savām darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vēlmēm. |
| --- | --- |

(7)

Lidostu lietotājiem ir būtiski regulāri saņemt informāciju no lidostas pārvaldes iestādes par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas lidostas nodevas. Šāda pārskatāmība sniegs gaisa pārvadātājiem ieskatu lidostas izmaksās un par lidostas investīciju produktivitāti. Lai lidostas pārvaldes iestāde varētu atbilstoši novērtēt prasības pēc nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem ir savlaicīgi jāsniedz lidostas pārvaldes iestādei informāciju par savām darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vēlmēm.

| (8) | Lidostām ir jāinformē lidostu lietotāji par lieliem infrastruktūras projektiem, jo tie būtiski ietekmē lidostas nodevu līmeni. Šāda informācija ir jāsniedz, lai būtu iespējama infrastruktūras izmaksu pārraudzība un lai attiecīgajā lidostā nodrošinātu piemērotu un rentablu aprīkojumu. |
| --- | --- |

(8)

Lidostām ir jāinformē lidostu lietotāji par lieliem infrastruktūras projektiem, jo tie būtiski ietekmē lidostas nodevu līmeni. Šāda informācija ir jāsniedz, lai būtu iespējama infrastruktūras izmaksu pārraudzība un lai attiecīgajā lidostā nodrošinātu piemērotu un rentablu aprīkojumu.

| (9) | Ņemot vērā
  tādu gaisa pārvadātāju parādīšanos, kas gaisa pārvadājumus veic ar zemām izmaksām, lidostām, uz kurām lidojumus nodrošina šie pārvadātāji, jādod iespēja piemērot tādas nodevas, kas atbilst infrastruktūrai un/vai sniegto pakalpojumu līmenim, jo gaisa pārvadātāju likumīgās interesēs ir pieprasīt no lidostas tādus pakalpojumus, kas ir atbilstoši cenas un kvalitātes attiecībai. Tomēr šāda
  atšķirīga
  infrastruktūras vai pakalpojumu līmeņa pieejamībai nediskriminējoši jāattiecas uz visiem pārvadātājiem, kas to vēlas izmantot. Ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu, piekļuve jānosaka pēc objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kurus izstrādā lidostas pārvaldes iestāde.
  Jebkādai nodevu diferencēšanai un/vai palielināšanai ir jābūt pārredzamai, objektīvai un pamatotai ar skaidriem kritērijiem. Diferencēšanu var uzskatīt par stimulu jaunu maršrutu atklāšanai un tādējādi atbalstīt attīstību reģionos, kurus ietekmē neizdevīgs ģeogrāfiskais novietojums un nelabvēlīgi dabas apstākļi, tostarp attālākos reģionos. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā
  tādu gaisa pārvadātāju parādīšanos, kas gaisa pārvadājumus veic ar zemām izmaksām, lidostām, uz kurām lidojumus nodrošina šie pārvadātāji, jādod iespēja piemērot tādas nodevas, kas atbilst infrastruktūrai un/vai sniegto pakalpojumu līmenim, jo gaisa pārvadātāju likumīgās interesēs ir pieprasīt no lidostas tādus pakalpojumus, kas ir atbilstoši cenas un kvalitātes attiecībai. Tomēr šāda
  atšķirīga
  infrastruktūras vai pakalpojumu līmeņa pieejamībai nediskriminējoši jāattiecas uz visiem pārvadātājiem, kas to vēlas izmantot. Ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu, piekļuve jānosaka pēc objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kurus izstrādā lidostas pārvaldes iestāde.
  Jebkādai nodevu diferencēšanai un/vai palielināšanai ir jābūt pārredzamai, objektīvai un pamatotai ar skaidriem kritērijiem. Diferencēšanu var uzskatīt par stimulu jaunu maršrutu atklāšanai un tādējādi atbalstīt attīstību reģionos, kurus ietekmē neizdevīgs ģeogrāfiskais novietojums un nelabvēlīgi dabas apstākļi, tostarp attālākos reģionos.

| (10) | Tā kā nodevu noteikšanas un iekasēšanas metodes drošības izmaksu segšanai Kopienā ir atšķirīgas, ir nepieciešams saskaņot pamatu nodevu iekasēšanai par drošības izmaksām Kopienas lidostās, kurās drošības izmaksas atspoguļotas lidostu nodevās. Šādās lidostās nodevām ir jābūt saistītām ar
  patiesajām
  izmaksām par drošības nodrošināšanu,
  rūpīgi pārvaldot
  valsts finansējumu
  un valsts atbalstu,

  kas piešķirts, lai segtu drošības izmaksas

  , un pakalpojums jāsniedz, sedzot izmaksas, bet ne gūstot peļņu. Ieņēmumi, kas iegūti no lidostas nodevām, lai segtu ar drošību saistītās izmaksas, ir jāizmanto tikai un vienīgi drošības pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā nodevu noteikšanas un iekasēšanas metodes drošības izmaksu segšanai Kopienā ir atšķirīgas, ir nepieciešams saskaņot pamatu nodevu iekasēšanai par drošības izmaksām Kopienas lidostās, kurās drošības izmaksas atspoguļotas lidostu nodevās. Šādās lidostās nodevām ir jābūt saistītām ar
  patiesajām
  izmaksām par drošības nodrošināšanu,
  rūpīgi pārvaldot
  valsts finansējumu
  un valsts atbalstu,

  kas piešķirts, lai segtu drošības izmaksas

  , un pakalpojums jāsniedz, sedzot izmaksas, bet ne gūstot peļņu. Ieņēmumi, kas iegūti no lidostas nodevām, lai segtu ar drošību saistītās izmaksas, ir jāizmanto tikai un vienīgi drošības pasākumu īstenošanai.

| (11) | Lidostu lietotājiem par to samaksātajām nodevām ir tiesības saņemt pakalpojumus
  noteiktā
  līmenī. Lai to nodrošinātu, par pakalpojumu līmeni ir jābūt līgumam, kuru regulāri noslēdz starp lidostas pārvaldes iestādi un asociāciju vai asociācijām, kas lidostā pārstāv lidostas lietotājus. |
| --- | --- |

(11)

Lidostu lietotājiem par to samaksātajām nodevām ir tiesības saņemt pakalpojumus
  noteiktā
  līmenī. Lai to nodrošinātu, par pakalpojumu līmeni ir jābūt līgumam, kuru regulāri noslēdz starp lidostas pārvaldes iestādi un asociāciju vai asociācijām, kas lidostā pārstāv lidostas lietotājus.

| (12) | Šī direktīva neierobežo Līguma, jo īpaši tā 81. un 89. panta, noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(12)

Šī direktīva neierobežo Līguma, jo īpaši tā 81. un 89. panta, noteikumu piemērošanu.

| (13) | Tā kā dalībvalstis nevar pietiekami īstenot šā pasākuma mērķus, jo valsts līmenī lidostu nodevu sistēmu nevar vienoti ieviest visā Kopienā, un, ņemot vērā pasākuma mērogu un ietekmi, rezultātu labāk var panākt Kopienas līmenī, tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo, |
| --- | --- |

(13)

Tā kā dalībvalstis nevar pietiekami īstenot šā pasākuma mērķus, jo valsts līmenī lidostu nodevu sistēmu nevar vienoti ieviest visā Kopienā, un, ņemot vērā pasākuma mērogu un ietekmi, rezultātu labāk var panākt Kopienas līmenī, tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šī direktīva nosaka kopējus principus lidostas nodevu iekasēšanai Kopienas lidostās.
  Tas neskar lidostas pārvaldes iestādes brīvību izvēlēties “single till” vai “dual till” sistēmu, vai abas minētās sistēmas kopā.

2.   Šo direktīvu piemēro visām lidostām, kuras atrodas teritorijā, uz ko attiecas Līguma noteikumi, kuras ir atvērtas komerciālai satiksmei un kuru gada apgrozījums pārsniedz
  5 miljonus
  pasažieru pārvadājumu
  vai ir vairāk nekā 15 % no pasažieru pārvadājumu kopējā skaita dalībvalstī, kurā lidostas atrodas
  .

Dalībvalstis pēc rūpīgas izmeklēšanas, ko veic valsts konkurences institūcija, var piemērot šo direktīvu arī citām lidostām, ja tam ir pamatota vajadzība.

Šo direktīvu piemēro arī lidostu tīkliem un visām tajos iesaistītajām lidostām teritorijā, uz kuru attiecas Līguma noteikumi.

Dalībvalstis publisko to teritorijā esošo lidostu sarakstu, uz kurām attiecas šīs direktīvas noteikumi. Šī saraksta pamtā ir Eurostat dati, un to atjauno reizi gadā.

Šo direktīvu nepiemēro maksājumiem, kurus iekasē kā atlīdzību par aeronavigācijas pakalpojumiem ceļā un termināļos saskaņā ar ‖ Regulu (EK) Nr. 1794/2006 ‖, vai maksājumiem, kurus iekasē kā atlīdzību par lidlauka pakalpojumiem, kas minēti pielikumā ‖ Direktīvai 96/67/EK ‖
  , vai maksājumiem, kurus iekasē, lai finansētu atbalsta pakalpojumus pasažieriem invalīdiem un pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulā (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu

   (6).

Šī direktīva neierobežo katras dalībvalsts tiesības piemērot papildu reglamentējošus pasākumus, kas ir saderīgi ar šo direktīvu vai citiem atbilstošiem Kopienas tiesību noteikumiem, attiecībā uz jebkuru lidostas pārvaldes iestādi, kas reģistrēta tās teritorijā. Tas jo īpaši var ietvert nodevu sistēmu un/vai nodevu līmeņa apstiprināšanu, pamatojoties uz konkurences tiesībām.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| a) | “lidosta” ir jebkura zemes platība, kas ir īpaši ierīkota, lai nodrošinātu gaisa kuģu nolaišanos, pacelšanos un manevrēšanu, tostarp palīgiekārtas, kas ir saistītas ar minētajām operācijām atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas nepieciešamas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam; |
| --- | --- |

a)

“lidosta” ir jebkura zemes platība, kas ir īpaši ierīkota, lai nodrošinātu gaisa kuģu nolaišanos, pacelšanos un manevrēšanu, tostarp palīgiekārtas, kas ir saistītas ar minētajām operācijām atbilstoši gaisa satiksmes un pakalpojumu prasībām, tai skaitā iekārtas, kas nepieciešamas komerciālo gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam;

| b) | “lidostas pārvaldes iestāde” ir iestāde, kuras mērķis — attiecīgā gadījumā apvienojumā ar citiem pasākumiem, vai ne — saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem ir lidostas
  vai lidostu tīkla
  infrastruktūras administrēšana un vadība un attiecīgās lidostas
  vai lidostu tīkla
  dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole; |
| --- | --- |

b)

“lidostas pārvaldes iestāde” ir iestāde, kuras mērķis — attiecīgā gadījumā apvienojumā ar citiem pasākumiem, vai ne — saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem ir lidostas
  vai lidostu tīkla
  infrastruktūras administrēšana un vadība un attiecīgās lidostas
  vai lidostu tīkla
  dažādo operatoru darbības koordinēšana un kontrole;

| c) | “lidostas lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par pasažieru, pasta un/vai kravu gaisa pārvadājumiem uz vai no attiecīgās lidostas; |
| --- | --- |

c)

“lidostas lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par pasažieru, pasta un/vai kravu gaisa pārvadājumiem uz vai no attiecīgās lidostas;

| d) | “lidostas nodeva” ir maksājums, ko iekasē par labu lidostas pārvaldes iestādei un ko maksā lidostas lietotāji un/vai aviopasažieri
  par
  tāda aprīkojuma un tādu pakalpojumu
  izmantošanu
  , kurus nodrošina vienīgi lidostas pārvaldes iestāde un kuri ir saistīti ar gaisa kuģa nolaišanos, pacelšanos, apgaismojumu un novietošanu, kā arī ar pasažieru un kravu apkalpošanu; |
| --- | --- |

d)

“lidostas nodeva” ir maksājums, ko iekasē par labu lidostas pārvaldes iestādei un ko maksā lidostas lietotāji un/vai aviopasažieri
  par
  tāda aprīkojuma un tādu pakalpojumu
  izmantošanu
  , kurus nodrošina vienīgi lidostas pārvaldes iestāde un kuri ir saistīti ar gaisa kuģa nolaišanos, pacelšanos, apgaismojumu un novietošanu, kā arī ar pasažieru un kravu apkalpošanu;

| e) | “drošības nodeva” ir maksājums, kas ir īpaši paredzēts, lai segtu visas
  obligāto
  drošības pasākumu izmaksas vai to daļu nolūkā aizsargāt civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās aktiem
  , kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2320/2002, ar ko izveido kopējus noteikumus civilās aviācijas drošības jomā

   (7); |
| --- | --- |

e)

“drošības nodeva” ir maksājums, kas ir īpaši paredzēts, lai segtu visas
  obligāto
  drošības pasākumu izmaksas vai to daļu nolūkā aizsargāt civilo aviāciju pret nelikumīgas iejaukšanās aktiem
  , kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2320/2002, ar ko izveido kopējus noteikumus civilās aviācijas drošības jomā

   (7);

| f) | “lidostu tīkls” ir vairākas lidostas dalībvalstī, ko pārvalda attiecīgās valsts kompetentās iestādes noteikta lidostu pārvaldes iestāde. |
| --- | --- |

f)

“lidostu tīkls” ir vairākas lidostas dalībvalstī, ko pārvalda attiecīgās valsts kompetentās iestādes noteikta lidostu pārvaldes iestāde.

3. pants

Nediskriminācija

Dalībvalstis nodrošina, ka lidostu nodevas nav diskriminējošas attiecībā uz lidostas lietotājiem vai aviopasažieriem.

Šis noteikums nerada šķēršļus ieviest izmaiņas nodevās objektīvu un pārredzamu vispārējas nozīmes iemeslu dēļ.

4. pants

Lidostas, kas iekļautas tīklā

Lai nodrošinātu piekļuvi lidostu tīkla lidostām par samaksu, kas atbilst aviopasažieru skaitam, dalībvalstis var atļaut lidostu tīklu operatoriem ieviest vienotu un pārredzamu lidostas nodevu sistēmu visām lidostām, kas iekļautas tīklā. Atļauju var piešķirt tikai tad, ja netiek izkropļota konkurence starp dažādu dalībvalstu lidostām, piemēram, attiecībā uz tūrismu. Strīda gadījumā sūdzības iesniedzējs var vērsties pie Komisijas, pamatojoties uz attiecīgajiem EK noteikumiem par konkurenci.

5. pants

Konsultācijas un tiesiskā aizsardzība

1.    Dalībvalstis nodrošina, ka katrā lidostā,
  uz kuru attiecas šī direktīva,
  tiek noteikta obligāta konsultāciju procedūra starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem vai to pārstāvjiem attiecībā uz lidostu nodevu sistēmas darbību un šādu nodevu līmeni
  , tostarp to pakalpojumu kvalitātes līmeni, kurus sniedz lidostas pārvaldes iestāde, saņemot atlīdzību lidostas nodevas veidā. Dalībvalstis nodrošina, ka šāda konsultācija notiek, pirms lidostu pārvaldes iestādes vai lidostu lietotāji vēlas ieviest vai būtiski mainīt lidostas nodevu struktūru vai līmeni. Ja starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem vai to pārstāvjiem pastāv daudzgadu vienošanās, tad konsultēšanās procedūra notiek saskaņā ar šīs vienošanās noteikumiem.

2.    Dalībvalstis nodrošina, ka izmaiņas lidostu nodevu sistēmā vai nodevu līmenī pēc iespējas tiek veiktas, vienojoties lidostas pārvaldes iestādei un lidostas lietotājiem. Šajā nolūkā lidostas pārvaldes iestāde jebkuru priekšlikumu par izmaiņām lidostu nodevu sistēmā vai nodevu līmenī iesniedz lidostas lietotājiem ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pirms to stāšanās spēkā, norādot arī ierosināto izmaiņu iemeslus. Pēc jebkura lidostas lietotāja lūguma lidostas pārvaldes iestāde apspriežas ar lidostas lietotājiem par ierosinātajām izmaiņām un pirms galīgā lēmuma pieņemšanas ņem vērā viņu viedokli. Lidostas pārvaldes iestāde publicē savu galīgo lēmumu
  pienācīgā laika periodā pirms tā stāšanās spēkā
  . Lidostas pārvaldes iestāde pamato savu lēmumu attiecībā uz lidostas lietotāju viedokli, ja par ierosinātajām izmaiņām netiek panākta vienošanās starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem.

3.    Dalībvalstis nodrošina, ka
  neatrisināmu
  domstarpību gadījumā saistībā ar lēmumu par lidostu nodevām
  lidostas pārvaldes iestāde vai lidostas lietotāji, ja tie pārstāv vismaz divas savstarpēji neatkarīgas aviosabiedrības vai nodrošina vismaz 10 % no ikgada gaisa satiksmes kustības vai ikgada pasažieru skaita attiecīgajā lidostā,
  var lūgt neatkarīgas regulatīvas iestādes iejaukšanos, kura izskata lidostu nodevu sistēmas vai lidostas nodevu līmeņa izmaiņu pamatojumu.

Neatkarīga regulatīvā iestāde, kas izvēlēta vai izveidota saskaņā ar 12. pantu:

| a) | izveido procedūru, lai risinātu domstarpības starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem vai to pārstāvjiem par izmaiņām lidostas nodevu līmenī vai struktūrā, tostarp par pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

izveido procedūru, lai risinātu domstarpības starp lidostas pārvaldes iestādi un lidostas lietotājiem vai to pārstāvjiem par izmaiņām lidostas nodevu līmenī vai struktūrā, tostarp par pakalpojumu kvalitāti;

| b) | definē nosacījumus, saskaņā ar kuriem domstarpību gadījumu var izskatīt minētā iestāde, lai atrisinātu to; |
| --- | --- |

b)

definē nosacījumus, saskaņā ar kuriem domstarpību gadījumu var izskatīt minētā iestāde, lai atrisinātu to;

| c) | nosaka kritērijus, pēc kuriem domstarpības izvērtē. |
| --- | --- |

c)

nosaka kritērijus, pēc kuriem domstarpības izvērtē.

Šie nosacījumi un kritēriji ir nediskriminējoši, pārredzami un saskaņā ar EK konkurences tiesību principiem un šo direktīvu.

Lidostas nodevu sistēmas vai to līmeņa izmaiņu pārbaudes nekavē izmaiņu ieviešanu.

4.
     
  Lidostas lietotājs sniedz pietiekamus (prima facie) pierādījumus, ka attiecīgā lidosta ir rīkojusies pretrunā EK konkurences tiesībām.

5.
     
  Tie neskar nevienu esošo strīda izšķiršanas vai pārsūdzības procesu.

6. pants

Pārskatāmība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka lidostas pārvaldes iestāde katram lidostas lietotājam vai lidostas lietotāju asociāciju pārstāvjiem vienu reizi gadā sniedz informāciju par komponentiem, pamatojoties uz kuriem tiek noteikts visu lidostā iekasēto nodevu līmenis. Šajā informācijā ir jāietver vismaz:

| a) | dažādu pakalpojumu un infrastruktūras saraksts, kuru nodrošina par iekasētajām nodevām; |
| --- | --- |

a)

dažādu pakalpojumu un infrastruktūras saraksts, kuru nodrošina par iekasētajām nodevām;

| b) | nodevu aprēķināšanas
  metodoloģija, norādot, vai ir izmantota “single till” vai “dual till” sistēma, vai abas kopā
  ; |
| --- | --- |

b)

nodevu aprēķināšanas
  metodoloģija, norādot, vai ir izmantota “single till” vai “dual till” sistēma, vai abas kopā
  ;

| c) | lidostas to izmaksu kopējā struktūra
  , kas saistītas ar materiāli tehnisko bāzi un pakalpojumiem, kurus paredzēts apmaksāt no lidostas nodevām, ciktāl tās attiecas uz lidostas nodevu aprēķināšanu un ir jāiekļauj uzņēmējdarbības gada pārskatos
  ; |
| --- | --- |

c)

lidostas to izmaksu kopējā struktūra
  , kas saistītas ar materiāli tehnisko bāzi un pakalpojumiem, kurus paredzēts apmaksāt no lidostas nodevām, ciktāl tās attiecas uz lidostas nodevu aprēķināšanu un ir jāiekļauj uzņēmējdarbības gada pārskatos
  ;

| d) | katras lidostā iekasēto nodevu kategorijas ieņēmumi un izmaksas; |
| --- | --- |

d)

katras lidostā iekasēto nodevu kategorijas ieņēmumi un izmaksas;

| e) | lidostas ieņēmumi no valsts atbalsta, subsīdijām un cita veida finansiālā atbalsta attiecībā pret ieņēmumiem no nodevām; |
| --- | --- |

e)

lidostas ieņēmumi no valsts atbalsta, subsīdijām un cita veida finansiālā atbalsta attiecībā pret ieņēmumiem no nodevām;

| f) | valsts un reģionālais atbalsts, kas piešķirts lidostai, un finanšu resursu apjoms, kas iegūts no sabiedriskā finansējuma saistībā ar pienākumiem sabiedrisko pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

f)

valsts un reģionālais atbalsts, kas piešķirts lidostai, un finanšu resursu apjoms, kas iegūts no sabiedriskā finansējuma saistībā ar pienākumiem sabiedrisko pakalpojumu jomā;

| g) | kopējais personāla skaits, kas nodarbojas ar pakalpojumiem, par kuriem tiek iekasētas nodevas; |
| --- | --- |

g)

kopējais personāla skaits, kas nodarbojas ar pakalpojumiem, par kuriem tiek iekasētas nodevas;

| h) | lidostas stāvokļa prognozes attiecībā uz satiksmes pieaugumu un jebkuriem
  būtiskiem
  investīciju priekšlikumiem; |
| --- | --- |

h)

lidostas stāvokļa prognozes attiecībā uz satiksmes pieaugumu un jebkuriem
  būtiskiem
  investīciju priekšlikumiem;

| i) | lidostas infrastruktūras un iekārtu faktiskais izmantojuma pārskata periodā; |
| --- | --- |

i)

lidostas infrastruktūras un iekārtu faktiskais izmantojuma pārskata periodā;

| j) | paredzamā peļņa no jebkuriem būtiskiem investīciju priekšlikumiem
  , vērtējot to ietekmi uz lidostas jaudu un pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

j)

paredzamā peļņa no jebkuriem būtiskiem investīciju priekšlikumiem
  , vērtējot to ietekmi uz lidostas jaudu un pakalpojumu kvalitāti.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka lidostas lietotāji iesniedz informāciju lidostas pārvaldes iestādei
  pirms jebkādām sagaidāmām lidostas nodevu vai lidostas nodevu sistēmas izmaiņām vai pirms jaunu nodevu ieviešanas
  , jo īpaši attiecībā uz:

| a) | satiksmes prognozēm; |
| --- | --- |

a)

satiksmes prognozēm;

| b) | gaisa kuģu flotes sastāva un paredzētās izmantošanas prognozēm; |
| --- | --- |

b)

gaisa kuģu flotes sastāva un paredzētās izmantošanas prognozēm;

| c) | attīstības projektiem attiecīgajā lidostā; |
| --- | --- |

c)

attīstības projektiem attiecīgajā lidostā;

| d) | prasībām attiecīgajā lidostā. |
| --- | --- |

d)

prasībām attiecīgajā lidostā.

3.    Atbilstīgi
  1. un 2. punktam
  sniegtā informācija uzskatāma par konfidenciālu, un ar to attiecīgi rīkojas.
  Tai piemēro attiecīgās valsts tiesību aktus par ziņu konfidencialitāti. Attiecībā uz lidostām, kuru akcijas kotē biržā, ir jo īpaši jāievēro biržas noteikumi.

4.
     
  Saskaņā ar atbilstošiem noteikumiem par konfidencialitāti neatkarīgajai regulatīvajai iestādei nodrošina piekļuvi visai informācijai, ko tā pieprasa savu pienākumu veikšanai.

7. pants

Jauna infrastruktūra

Dalībvalstis nodrošina, ka pirms jaunu infrastruktūras projektu plānu pabeigšanas lidostas pārvaldes iestāde apspriežas ar lidostas lietotājiem.
  Ne vairāk kā piecu gadu laikā pirms ieguldījuma faktiskās veikšanas lidostas pārvaldes iestāde var aizsargāt savas intereses, piesaistot iepriekšēju finansējumu ar lidostas nodevu noteikšanas starpniecību.

Lidostas pārvaldes iestāde, atbilstīgi palielinot lidostas nodevas, var piesaistīt iepriekšēju finansējumu jauniem infrastruktūras projektiem, ar noteikumu, ka

| a) | ir notikusi iepriekšēja, pārredzama un plaša pakalpojumu sniedzēju apspriešanās un, cik vien iespējams, vienošanās ar lidostas lietotājiem par palielināto lidostas nodevu apmēru un piemērošanas ilgumu; |
| --- | --- |

a)

ir notikusi iepriekšēja, pārredzama un plaša pakalpojumu sniedzēju apspriešanās un, cik vien iespējams, vienošanās ar lidostas lietotājiem par palielināto lidostas nodevu apmēru un piemērošanas ilgumu;

| b) | visus papildu ieņēmumus izmanto vienīgi plānotās infrastruktūras izveidei; |
| --- | --- |

b)

visus papildu ieņēmumus izmanto vienīgi plānotās infrastruktūras izveidei;

| c) | ir saņemtas visas oficiālās atļaujas. |
| --- | --- |

c)

ir saņemtas visas oficiālās atļaujas.

8. pants

Kvalitātes standarti

1.    Lai nodrošinātu vienmērīgu un efektīvu lidostas darbību, dalībvalstis nodrošina, ka lidostas pārvaldes iestāde un asociācija vai asociācijas, kas pārstāv lidostas lietotājus lidostā, rīko sarunas nolūkā noslēgt
  nolīgumus par katru pakalpojumu līmeni saskaņā ar 9. pantā minētajiem noteikumiem par nodevu diferenciāciju
  attiecībā uz to pakalpojumu kvalitāti, kurus sniedz lidostas terminālī vai termināļos, un lidostas lietotāju saskaņā ar 6. panta 2. punktu sniegtās informācijas precizitāti un savlaicīgumu attiecībā uz viņu plānoto darbību, lai lidostas pārvaldes iestāde varētu pildīt savas saistības. Šāds līgums ir jāslēdz ne retāk kā reizi divos gados un jāpaziņo neatkarīgajai regulatīvajai iestādei katrā dalībvalstī.

2.    Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja vienošanās par pakalpojumu līmeni netiek panākta, katra no pusēm var lūgt neatkarīgās regulatīvās iestādes iejaukšanos.

9. pants

Nodevu
  atšķirības

1.    Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai lidostas pārvaldes iestādei ļautu dažādot konkrētu lidostas pakalpojumu, termināļu vai termināļu daļu kvalitāti un apjomu nolūkā sniegt īpaši pielāgotus pakalpojumus vai īpaši atvēlēt termināli vai termināļa daļu. Lidostu nodevu līmeni var diferencēt atbilstoši šādu pakalpojumu kvalitātei un apjomam
  , bet to var diferencēt arī saskaņā ar vides aizsardzības prasību ievērošanu, trokšņa piesārņojuma līmeni vai citām sabiedrības interesēm, ja vien to nosaka, ņemot vērā attiecīgus, objektīvus un pārredzamus kritērijus.

Dalībvalstis arī nodrošina, ka lidostas vienādiem pakalpojumiem piemēro vienādu nodevu. Lidostas pārvaldes iestāde var piešķirt lidostas lietotājiem nodevu atlaides, ņemot vērā izmantoto pakalpojumu kvalitāti, ja vien attiecīgā atlaide ir pieejama visiem lidostas lietotājiem saskaņā ar atklātiem, pārredzamiem un objektīviem nosacījumiem. Tā var piemērot atlaidi lidostas lietotājiem, kas atver jaunus maršrutus, ja vien minēto atlaidi saskaņā ar EK konkurences tiesībām atklāti un nediskriminējoši piemēro visiem lidostas lietotājiem vienādi.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuram lidostas lietotājam, kas vēlas izmantot īpaši pielāgotus pakalpojumus vai īpaši atvēlētu termināli vai termināļa daļu, ir piekļuve šādiem pakalpojumiem vai terminālim vai termināļa daļai.

Ja piekļuvi īpaši pielāgotiem pakalpojumiem vai īpaši atvēlētam terminālim vai termināļa daļai vēlas vairāk lietotāju, nekā ir iespējams nodrošināt jaudas ierobežojumu dēļ, piekļuvi nosaka uz atbilstošu, objektīvu, pārskatāmu un nediskriminējošu kritēriju pamata.

10. pants

Drošības nodevas

Drošības nodevas izmanto tikai drošības izmaksu segšanai
  un tās nepārsniedz minētās izmaksas. No drošības nodevām nedrīkst gūt peļņu.
  Šīs izmaksas nosaka pēc katrā dalībvalstī vispārpieņemtiem
  ekonomiskās un darbības efektivitātes principiem, kā arī
  uzskaites un vērtēšanas principiem.
  Dalībvalstis nodrošina, ka visās lidostās minētās izmaksas attiecībā uz dažādām lietotāju grupām sadala taisnīgi.
  Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka īpaši ņem vērā:

| — | drošības pasākumiem paredzētā aprīkojuma un iekārtu finansēšanas izmaksas, tostarp pamatots šā aprīkojuma un šo iekārtu nolietojuma novērtējums; |
| --- | --- |

—

drošības pasākumiem paredzētā aprīkojuma un iekārtu finansēšanas izmaksas, tostarp pamatots šā aprīkojuma un šo iekārtu nolietojuma novērtējums;

| — | izdevumi drošības personālam un drošības pasākumiem
  , izņemot īstermiņa paaugstinātu drošības pasākumu izmaksas
  ;
  šo direktīvu nepiemēro šādiem pasākumiem, ja tos veic saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbilstoši īpašam riska novērtējumam un tie rada papildu izdevumus; |
| --- | --- |

—

izdevumi drošības personālam un drošības pasākumiem
  , izņemot īstermiņa paaugstinātu drošības pasākumu izmaksas
  ;
  šo direktīvu nepiemēro šādiem pasākumiem, ja tos veic saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbilstoši īpašam riska novērtējumam un tie rada papildu izdevumus;

| — | drošības pasākumiem piešķirtās valsts dotācijas un subsīdijas. |
| --- | --- |

—

drošības pasākumiem piešķirtās valsts dotācijas un subsīdijas.

Ieņēmumus, kas iegūti, atsevišķā lidostā iekasējot nodevas saistībā ar drošību, var izmantot tikai, lai segtu drošības pasākumu izmaksas lidostā, kurā šīs nodevas iekasētas. Lidostu tīklu gadījumā ieņēmumus no drošības nodevām var izmantot tikai, lai segtu izmaksas attiecīgajā tīklā iesaistītajās lidostās.

11. pants

Stingrāku drošības pasākumu izmaksas

To drošības pasākumu izmaksas, kuri ir stingrāki nekā obligātie drošības pasākumi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2320/2002, sedz dalībvalstis.

12. pants

Neatkarīga regulatīva iestāde

1.    Dalībvalstis ieceļ vai izveido neatkarīgu institūciju kā valsts neatkarīgu regulatīvu iestādi, lai nodrošinātu to pasākumu pareizu piemērošanu, kas pieņemti atbilstoši šai direktīvai, un 5. un 8. pantā

  noteikto uzdevumu īstenošanu
  . Šī institūcija var būt tā pati iestāde, kurai dalībvalsts uztic piemērot papildu reglamentējošos pasākumus, kas minēti 1. panta 2. punktā, tostarp nodevu sistēmas un/vai nodevu līmeņa apstiprināšanu, ja tā atbilst šā panta 3. punktā minētajām prasībām.

2.
     
  Valsts neatkarīgā regulatīvā iestāde var deleģēt šīs direktīvas noteikumu vai tās daļu īstenošanu neatkarīgām reģionālām regulatīvajām iestādēm tās pārraudzībā, nodrošinot, ka tas notiek saskaņā ar vienādiem standartiem. Valsts neatkarīgā regulatīvā iestāde saglabā savu atbildību par šīs direktīvas noteikumu pareizu piemērošanu. Noteikumus, kas iekļauti 3. punktā, piemēro arī neatkarīgām reģionālām regulatīvajām iestādēm.

3.    Dalībvalstis garantē neatkarīgās regulatīvās iestādes neatkarību, nodrošinot, ka tā ir juridiski nošķirta un funkcionāli neatkarīga no jebkuras lidostas pārvaldes iestādes un jebkura gaisa pārvadātāja. Dalībvalstis, kuras saglabā īpašumtiesības uz lidostu, lidostas pārvaldes iestādēm vai gaisa pārvadātājiem vai saglabā kontroli pār tiem, nodrošina regulatīvās funkcijas efektīvu strukturālu nošķiršanu no darbībām, kas saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli. Dalībvalstis nodrošina, ka neatkarīgā regulatīvā iestāde īsteno savas pilnvaras objektīvi un pārskatāmi.

4.    Dalībvalstis paziņo Komisijai neatkarīgās regulatīvās iestādes nosaukumu un adresi, tai uzdotos uzdevumus un pienākumus un veiktos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 3. punktam.

5.   

  Veicot pārbaudi, cik pamatotas ir izmaiņas, lai mainītu lidostas nodevu līmeni vai struktūru atbilstīgi 5. pantam, neatkarīga regulatīvā iestāde var pieprasīt attiecīgajām pusēm sniegt vajadzīgo informāciju, un tās pienākums ir konsultēt šīs puses un jebkuras citas iesaistītās puses, lai pieņemtu lēmumu. Tā pieņem lēmumu cik vien ātri tas ir praktiski iespējams trīs mēnešu laikā pēc sūdzības saņemšanas, un tās pienākums ir publiskot lēmumu un tā iemeslus.

  Lēmumi ir saistoši.

6.    Neatkarīgā regulatīvā iestāde par savu darbību publicē gada pārskatu.

13. pants

Ziņojumi un pārskatīšana

1.    Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas darbību
  , novērtējot panākumus šīs direktīvas mērķu sasniegšanā,
  ne vēlāk kā ... (8) ‖, kā arī nepieciešamības gadījumā jebkuru attiecīgu priekšlikumu.

2.    Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, piemērojot šo direktīvu, jo īpaši attiecībā uz informācijas apkopošanu 1. punktā minētajam ziņojumam.

14. pants

Īstenošana

1.    Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā ... (9) ‖. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai.

2.    Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

15. pants

Stāšanās spēkā un adresāti

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

‖,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 10, 15.1.2008., 35. lpp.

1

10, 15.1.2008., 35. lpp

(2)  OV C 305, 15.12.2007., 11. lpp.

2

305, 15.12.2007., 11. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra Nostāja.

(4)  Komisijas 2006. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 341, 7.12.2006., 3. lpp.).

4

Komisijas 2006. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 341, 7.12.2006., 3. lpp.).

(5)  Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvā 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvā 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(6)  

  OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.

6

OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.

(7)  

  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 849/2004 (OV L 158, 30.4.2004., 1. lpp. Labota versija OV L 229, 29.6.2004., 3. lpp.).

7

OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 849/2004 (OV L 158, 30.4.2004., 1. lpp. Labota versija OV L 229, 29.6.2004., 3. lpp.).

(8)  4 gadus no šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

8

4 gadus no šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(9)  18 mēnešus no šīs Direktīvas publicēšanas dienas.

9

18 mēnešus no šīs Direktīvas publicēšanas dienas.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/102

---

P6_TA(2008)0005

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (COM(2006)0745 — C6-0439/2006 — 2006/0246(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0745), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0745),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0439/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0439/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0406/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0406/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | pieņem zināšanai pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2006)0246

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 689/2008.)

---

PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR DZĪVSUDRABA UN ARSĒNA STATUSU SASKAŅĀ AR PIC REGULU

Komisija uzsver, ka saskaņā ar Regulas (EK) 304/2003 22. panta 3. punktu, ja metāliskais arsēns ir aizliegts vai stingri ierobežots Kopienā, tiks pagatavots priekšlikums attiecīgā pielikuma pielāgojumiem. Tā turklāt atzīmē, ka Padomē un Parlamentā patlaban notiek darbs pie priekšlikuma aizliegt dzīvsudraba eksportu no Kopienas, tādējādi pārsniedzot iepriekš norunātas piekrišanas prasību, kas paredzēta Roterdamas konvencijā un EK regulā, ar kuru īsteno šo konvenciju.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/103

---

P6_TA(2008)0006

Eiropas Parlamenta 2008. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (COM(2007)0159 — C6-0104/2007 — 2007/0054(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0159), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0159),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, kā arī 42. un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0104/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, kā arī 42. un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0104/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0515/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0515/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

P6_TC1-COD(2007)0054

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 592/2008.)

---

Trešdiena, 2008. gada 16. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/104

---

P6_TA(2008)0010

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.—2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (COM(2007)0383 — C6-0273/2007 — 2007/0132(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0383), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0383),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0273/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0273/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0508/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0508/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 2. apsvērums |
| (2) Pieredze, kas uzkrāta 2004.—2007. gadā, piemērojot grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmumu Nr. 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam, kā arī un pirms tā pieņemtos lēmumus,
  ļāva agrometeoroloģiskajai sistēmai, ko izmanto ražas prognozēšanai un lauku un kultūraugu stāvokļa kontrolei, uzsākt reālu darbību, tapt pilnveidotai un pierādīt savu efektivitāti
  . | (2) Pieredze, kas uzkrāta 2004.—2007. gadā, piemērojot grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmumu Nr. 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam, kā arī pirms tā pieņemtos lēmumus,
  papildināja zināšanas par zemes izmantojuma kontroli, lauksaimniecības platībām un ekoloģiskajiem rādītājiem (projekts LUCAS) un pilnveidoja augstākā attīstības pakāpē agrometeoroloģisko sistēmu, ko izmanto kultūraugu kontrolei un ražas prognozēšanai (projekts MARS)
  . |
| Grozījums Nr. 2 |
| 2.a apsvērums (jauns) |
| | (2a) Šīs regulas darbības joma attiecas tikai uz izmēģinājuma projektu MARS kā daļu no Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 10. novembra Lēmuma Nr. 2066/2003/EK par topogrāfiskās uzmērīšanas un attālās uzrādes turpmāku piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 2004. gada līdz 2007. gadam (1). Precīzāk — šī regula attiecas tikai uz operatīvajiem pasākumiem, ko veic Komisija, izmantojot attālās izpētes ierīces kopējā lauksaimniecības politikā. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 5. apsvērums |
| (5) Turklāt jāparedz, ka veikto pasākumu rezultātā iegūtie un Komisijas rīcībā esošie dati un aptuvenie novērtējumi jādara pieejami dalībvalstīm un ka ar termiņa vidusposma ziņojuma un noslēguma ziņojuma palīdzību Eiropas Parlaments un Padome jāinformē par veikto attālās izpētes pasākumu īstenošanas gaitu un par Komisijai atvēlēto līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus arī pēc šajā regulā noteiktā termiņa beigām, | (5) Turklāt jāparedz, ka veikto pasākumu rezultātā iegūtie un Komisijas rīcībā esošie dati un aptuvenie novērtējumi
  tiek izmantoti tikai un vienīgi ražas prognozēšanai un tos neizmanto kontroles nolūkiem. Dati un aptuvenie novērtējumi
  jādara pieejami dalībvalstīm, un ar termiņa vidusposma ziņojuma un noslēguma ziņojuma palīdzību Eiropas Parlaments un Padome jāinformē par veikto attālās izpētes pasākumu īstenošanas gaitu un par Komisijai atvēlēto līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus arī pēc šajā regulā noteiktā termiņa beigām, |
| Grozījums Nr. 4 |
| 1. panta 1. punkta ievaddaļa |
| 1. | Sešus gadus, sākot no 2008. gada 1. janvāra, pasākumus, kurus Komisija veic, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta e) apakšpunktam var finansēt no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda līdzekļiem,
  ja minētie pasākumi Komisijai ļauj: |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

2. apsvērums

(2) Pieredze, kas uzkrāta 2004.—2007. gadā, piemērojot grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmumu Nr. 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam, kā arī un pirms tā pieņemtos lēmumus,
  ļāva agrometeoroloģiskajai sistēmai, ko izmanto ražas prognozēšanai un lauku un kultūraugu stāvokļa kontrolei, uzsākt reālu darbību, tapt pilnveidotai un pierādīt savu efektivitāti
  .

(2) Pieredze, kas uzkrāta 2004.—2007. gadā, piemērojot grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmumu Nr. 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam, kā arī pirms tā pieņemtos lēmumus,
  papildināja zināšanas par zemes izmantojuma kontroli, lauksaimniecības platībām un ekoloģiskajiem rādītājiem (projekts LUCAS) un pilnveidoja augstākā attīstības pakāpē agrometeoroloģisko sistēmu, ko izmanto kultūraugu kontrolei un ražas prognozēšanai (projekts MARS)
  .

Grozījums Nr. 2

2.a apsvērums (jauns)

(2a) Šīs regulas darbības joma attiecas tikai uz izmēģinājuma projektu MARS kā daļu no Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 10. novembra Lēmuma Nr. 2066/2003/EK par topogrāfiskās uzmērīšanas un attālās uzrādes turpmāku piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 2004. gada līdz 2007. gadam (1). Precīzāk — šī regula attiecas tikai uz operatīvajiem pasākumiem, ko veic Komisija, izmantojot attālās izpētes ierīces kopējā lauksaimniecības politikā.

Grozījums Nr. 3

5. apsvērums

(5) Turklāt jāparedz, ka veikto pasākumu rezultātā iegūtie un Komisijas rīcībā esošie dati un aptuvenie novērtējumi jādara pieejami dalībvalstīm un ka ar termiņa vidusposma ziņojuma un noslēguma ziņojuma palīdzību Eiropas Parlaments un Padome jāinformē par veikto attālās izpētes pasākumu īstenošanas gaitu un par Komisijai atvēlēto līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus arī pēc šajā regulā noteiktā termiņa beigām,

(5) Turklāt jāparedz, ka veikto pasākumu rezultātā iegūtie un Komisijas rīcībā esošie dati un aptuvenie novērtējumi
  tiek izmantoti tikai un vienīgi ražas prognozēšanai un tos neizmanto kontroles nolūkiem. Dati un aptuvenie novērtējumi
  jādara pieejami dalībvalstīm, un ar termiņa vidusposma ziņojuma un noslēguma ziņojuma palīdzību Eiropas Parlaments un Padome jāinformē par veikto attālās izpētes pasākumu īstenošanas gaitu un par Komisijai atvēlēto līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus arī pēc šajā regulā noteiktā termiņa beigām,

Grozījums Nr. 4

1. panta 1. punkta ievaddaļa

1.

Sešus gadus, sākot no 2008. gada 1. janvāra, pasākumus, kurus Komisija veic, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta e) apakšpunktam var finansēt no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda līdzekļiem,
  ja minētie pasākumi Komisijai ļauj:

| 1. | Finanšu apjoms šīs programmas īstenošanai laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam ir EUR 9,2 miljoni. Budžeta lēmējiestāde atļauj gada apropriācijas finanšu shēmā paredzētās budžeta pozīcijas robežās,
  ja minētie pasākumi Komisijai ļauj: |
| --- | --- |

1.

Finanšu apjoms šīs programmas īstenošanai laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam ir EUR 9,2 miljoni. Budžeta lēmējiestāde atļauj gada apropriācijas finanšu shēmā paredzētās budžeta pozīcijas robežās,
  ja minētie pasākumi Komisijai ļauj:

Grozījums Nr. 5

1. panta 1. punkta a) apakšpunkts

a) pārvaldīt lauksaimniecības tirgus;

a)
  palīdzēt
  pārvaldīt lauksaimniecības tirgus;

Grozījums Nr. 6

1. panta 1. punkta c) apakšpunkts

c) veicināt piekļuvi b) apakšpunktā minētajai informācijai;

c) veicināt
  to, ka
  b) apakšpunktā minētajai informācijai
  var piekļūt tikai iestādes, kam tas atļauts saskaņā ar šo regulu
  ;

Grozījums Nr. 7

1. panta 2. punkta b) apakšpunkts

b)
  teritorijas plānojuma datu infrastruktūras un
  tīmekļa vietnes
  izveide
  ;

b)
  KPC Lauksaimniecības nodaļas interneta vietnes uzlabošana, nodrošinot brīvu sabiedrības piekļuvi visiem attiecīgajiem izpētes datiem
  ;

Grozījums Nr. 8

1. panta 2. punkta ba) apakšpunkts (jauns)

ba) visu telpisko datu, attālās izpētes un agrometeoroloģisko projektu uzskaites izveidošana un esošās telpisko datu infrastruktūras un interneta vietņu konsolidēšana;

---

(1)  OV L 309, 26.11.2003., 9. lpp.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/106

---

P6_TA(2008)0011

Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (9948/2/2007 — C6-0315/2007 — 2002/0222(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9948/2/2007 — C6-0315/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9948/2/2007 — C6-0315/2007),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2002)0443) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2002)0443) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2004)0747, COM(2005)0483), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2004)0747, COM(2005)0483),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0504/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0504/2007),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 104, 30.4.2004., 233. lpp.

(2)  OV C 331 E, 31.12.2002., 200. lpp.

---

P6_TC2-COD(2002)0222

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/ .../EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/48/EK.)

---

Ceturtdiena, 2008. gada 17. janvāris

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/108

---

P6_TA(2008)0014

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu (COM(2007)0515 — C6-0322/2007 — 2007/0189(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0515), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0515),

| — | ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0322/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0322/2007),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0514/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0514/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. apsvērums |
| (1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus, precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā. | (1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus
  un lai ievērotu Aģentūras dibināšanas mērķus,
  precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 2. apsvērums |
| (2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību. | (2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību
  , kā arī ar to personu tiesību aizsardzību, kuras pieder pie mazākumtautībām. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 5. apsvērums |
| (5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi, un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi. | (5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi
  ,
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti,
  un Eiropas ombuds
  , un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi
  un uzdevumi
  . |
| Grozījums Nr. 4 |
| 6.a apsvērums (jauns) |
| | (6a) Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 3. punktu Aģentūra var darboties ārpus vairākgadu pamatprogrammā noteiktajām tematiskajām jomām, ja to ļauj tās finanšu un cilvēku resursi. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 7.a apsvērums (jauns) |
| | (7a) Pamatprogramma nosaka Aģentūras darbības tematiskās jomas, savukārt Aģentūras uzdevumus nosaka Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. pants, kurā īpaši uzsvērta izpratnes veidošana sabiedrībā par pamattiesībām un aktīva informācijas izplatīšana par Aģentūras darbību. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 7.b apsvērums (jauns) |
| | (7b) Visi cilvēki piedzimst vienlīdzīgi, tādēļ cilvēktiesības ir nedalāmas un neaizskaramas. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 7.c apsvērums (jauns) |
| | (7c) Ir jāuzrauga, lai ES iestādes un visas dalībvalstis ievērotu visas starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, kurām dalībvalstis ir pievienojušās. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 7.d apsvērums (jauns) |
| | (7d) Aģentūra regulāri sniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 1. panta 1.a punkts (jauns) |
| | 1.a Ne agrāk kā vienu gadu pēc vairākgadu pamatprogrammas pieņemšanas Komisija vai nu pēc savas, vai pēc Padomes, Eiropas Parlamenta vai Aģentūras valdes iniciatīvas var ierosināt pamatgrogrammas pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 1. punktā paredzēto procedūru. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 1. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Komisija, Padome un Eiropas Parlaments var lūgt Aģentūru izmeklēt konkrētas darbības vai lietas. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 1.a pants (jauns) |
| | 1.a pants |
| | Uzdevumi |
| | Izņēmuma gadījumos un ja pastāv pārliecinoši iemesli, Aģentūra var izstrādāt un publiskot slēdzienus un atzinumus tematiskajās jomās, kas nav ietvertas 2. pantā. Šādos gadījumos par veiktajiem pasākumiem ziņo Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 2. panta ievaddaļa |
| Tematiskās jomas

  ir šādas
  : | Veicot darbu turpmāk norādītajās

  tematiskajās jomās

  un neierobežojot 1. panta 2.a punktu un 1.a pantu, Aģentūra cenšas noskaidrot ekonomiskos, sociālos un kultūras faktorus, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu šajās jomās vai kas var būt cilvēktiesību pārkāpumu pamatiemesli
  : |
| Grozījums Nr. 13 |
| 2. panta b) apakšpunkts |
| b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija; | b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai
  nacionālām un lingvistiskām
  minoritātēm piederošu personu diskriminācija
  un jebkādu šo diskriminācijas veidu kombinācija (vairākkārtēja diskriminācija)
  ; |
| Grozījums Nr. 14 |
| 2. panta j) apakšpunkts |
| j) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai. | j)
  tiesājamo un aizdomās turēto tiesības

  piekļūt efektīvai un neatkarīgai tiesai. |
| Grozījums Nr. 15 |
| 2. panta ja) apakšpunkts (jauns) |
| | ja) galēja nabadzība un sociālā atstumtība; |
| Grozījums Nr. 16 |
| 3. panta 1. punkts |
| 1. | Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina darbību atbilstīga saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. apsvērums

(1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus, precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā.

(1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus
  un lai ievērotu Aģentūras dibināšanas mērķus,
  precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 2

2. apsvērums

(2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību.

(2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību
  , kā arī ar to personu tiesību aizsardzību, kuras pieder pie mazākumtautībām.

Grozījums Nr. 3

5. apsvērums

(5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi, un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi.

(5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi
  ,
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti,
  un Eiropas ombuds
  , un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi
  un uzdevumi
  .

Grozījums Nr. 4

6.a apsvērums (jauns)

(6a) Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 3. punktu Aģentūra var darboties ārpus vairākgadu pamatprogrammā noteiktajām tematiskajām jomām, ja to ļauj tās finanšu un cilvēku resursi.

Grozījums Nr. 5

7.a apsvērums (jauns)

(7a) Pamatprogramma nosaka Aģentūras darbības tematiskās jomas, savukārt Aģentūras uzdevumus nosaka Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. pants, kurā īpaši uzsvērta izpratnes veidošana sabiedrībā par pamattiesībām un aktīva informācijas izplatīšana par Aģentūras darbību.

Grozījums Nr. 6

7.b apsvērums (jauns)

(7b) Visi cilvēki piedzimst vienlīdzīgi, tādēļ cilvēktiesības ir nedalāmas un neaizskaramas.

Grozījums Nr. 7

7.c apsvērums (jauns)

(7c) Ir jāuzrauga, lai ES iestādes un visas dalībvalstis ievērotu visas starptautiskās cilvēktiesību konvencijas, kurām dalībvalstis ir pievienojušās.

Grozījums Nr. 8

7.d apsvērums (jauns)

(7d) Aģentūra regulāri sniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 9

1. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ne agrāk kā vienu gadu pēc vairākgadu pamatprogrammas pieņemšanas Komisija vai nu pēc savas, vai pēc Padomes, Eiropas Parlamenta vai Aģentūras valdes iniciatīvas var ierosināt pamatgrogrammas pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 1. punktā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 10

1. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Komisija, Padome un Eiropas Parlaments var lūgt Aģentūru izmeklēt konkrētas darbības vai lietas.

Grozījums Nr. 11

1.a pants (jauns)

1.a pants

Uzdevumi

Izņēmuma gadījumos un ja pastāv pārliecinoši iemesli, Aģentūra var izstrādāt un publiskot slēdzienus un atzinumus tematiskajās jomās, kas nav ietvertas 2. pantā. Šādos gadījumos par veiktajiem pasākumiem ziņo Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 12

2. panta ievaddaļa

Tematiskās jomas

  ir šādas
  :

Veicot darbu turpmāk norādītajās

  tematiskajās jomās

  un neierobežojot 1. panta 2.a punktu un 1.a pantu, Aģentūra cenšas noskaidrot ekonomiskos, sociālos un kultūras faktorus, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu šajās jomās vai kas var būt cilvēktiesību pārkāpumu pamatiemesli
  :

Grozījums Nr. 13

2. panta b) apakšpunkts

b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija;

b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai
  nacionālām un lingvistiskām
  minoritātēm piederošu personu diskriminācija
  un jebkādu šo diskriminācijas veidu kombinācija (vairākkārtēja diskriminācija)
  ;

Grozījums Nr. 14

2. panta j) apakšpunkts

j) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai.

j)
  tiesājamo un aizdomās turēto tiesības

  piekļūt efektīvai un neatkarīgai tiesai.

Grozījums Nr. 15

2. panta ja) apakšpunkts (jauns)

ja) galēja nabadzība un sociālā atstumtība;

Grozījums Nr. 16

3. panta 1. punkts

1.

Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina darbību atbilstīga saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā.

| 1. | Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina atbilstīga
  sadarbība un
  darbību saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā. |
| --- | --- |

1.

Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina atbilstīga
  sadarbība un
  darbību saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā.

Grozījums Nr. 17

3. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Pamattiesību jomā Aģentūra aktīvi sadarbojas ar kandidātvalstīm, lai šajās valstīs sekmētu Kopienas tiesību ievērošanu.

Grozījums Nr. 18

3. panta 3. punkts

| 3. | Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā,
  ņemot vērā to, ka
  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006,
  vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm
  . |
| --- | --- |

3.

Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā,
  ņemot vērā to, ka
  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006,
  vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm
  .

| 3. | Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ
  un jo īpaši vairākkārtējas diskriminācijas gadījumi
  Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā,
  ievērojot
  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006,
  mērķus un uzdevumus. Aģentūras un institūta sadarbības kārtību nosaka saprašanās memorandā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 168/2007 7. pantam. |
| --- | --- |

3.

Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ
  un jo īpaši vairākkārtējas diskriminācijas gadījumi
  Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā,
  ievērojot
  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006,
  mērķus un uzdevumus. Aģentūras un institūta sadarbības kārtību nosaka saprašanās memorandā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 168/2007 7. pantam.

---

| 19.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 41/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 41/111

---

P6_TA(2008)0015

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (COM(2006)0817 — C6-0055/2007 — 2006/0310(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2006)0817), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2006)0817),

| — | ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 30. panta 2. punktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 30. panta 2. punktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0055/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0055/2007),

| — | ņemot vērā Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā un saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā un saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A6-0447/2007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A6-0447/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka Komisijas priekšlikumā norādītā summa nedrīkst pārsniegt jaunās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 3.a izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ka tai jāatbilst 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 47. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Komisijas priekšlikumā norādītā summa nedrīkst pārsniegt jaunās daudzgadu finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 3.a izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ka tai jāatbilst 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 47. punkta noteikumiem;

| 3. | atgādina, ka Budžeta komitejas atzinums neapsteidz rezultātus procedūrai, kas noteikta Iestāžu nolīguma 47. punktā un kas attiecas uz Eiropas Policijas biroja izveidi; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Budžeta komitejas atzinums neapsteidz rezultātus procedūrai, kas noteikta Iestāžu nolīguma 47. punktā un kas attiecas uz Eiropas Policijas biroja izveidi;

| 4. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 5. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 6. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

6.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 7. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties saskaņā ar Lisabonas Līgumu, ja līdz 2008. gada jūnijam Padome nav pieņēmusi lēmumu par Eiropola izveidošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties saskaņā ar Lisabonas Līgumu, ja līdz 2008. gada jūnijam Padome nav pieņēmusi lēmumu par Eiropola izveidošanu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1.a atsauce (jauna) |
| | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2)(Finanšu regula), un it īpaši tās 185. pantu, |
| Grozījums Nr. 2 |
| 1.b atsauce (jauna) |
| | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), un it īpaši tā 47. punktu, |
| Grozījums Nr. 3 |
| 4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) Padome vēl nav pieņēmusi pamatlēmumu par personu datu aizsardzību saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Šā pamatlēmuma stāšanās spēkā ir vajadzīga, lai Eiropols nodrošinātu savu pilnvaru īstenošanu atbilstoši to tiesiskajam regulējumam, kas pilnībā garantē Eiropas iedzīvotāju datu aizsardzību. Tādēļ Padomei šis pamatlēmums jāpieņem pēc iespējas drīzāk. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 4.b apsvērums (jauns) |
| | (4b) 1999. gada 13. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropolu — parlamentārās kontroles pastiprināšana un pilnvaru paplašināšana (3) Eiropas Parlaments pieprasīja Eiropolu iekļaut Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un pakļaut Parlamenta demokrātiskai kontrolei. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 4.c apsvērums (jauns) |
| | (4c) 2002. gada 30. maija ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību un tā pilntiesīgu iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā (4) un 2003. gada 10. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību (5) Eiropas Parlaments pieprasīja piešķirt Eiropolam Kopienas iestādes statusu. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 5. apsvērums |
| (5) Eiropolam nosakot Eiropas Savienības aģentūras statusu un to finansējot no Eiropas
  Kopienu
  vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē, jo Eiropas Parlaments
  piedalās
  budžeta pieņemšanā. | (5) Nosakot Eiropolam Eiropas Savienības aģentūras statusu un finansējot to no Eiropas
  Savienības
  vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē,
  un demokrātiskā uzraudzībā
  , jo Eiropas Parlaments
  piedalīsies
  budžeta pieņemšanā
  , tostarp noteiks štatu sarakstu, kā arī piedalīsies budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā
  . |
| Grozījums Nr. 7 |
| 6.a apsvērums (jauns) |
| | (6a) Lai izveidotu Eiropola aģentūru, ir jāpanāk iestāžu vienošanās, kurā būtu ietverti pamatnosacījumi attiecībā uz Eiropas līmeņa regulējošām aģentūrām, lai esošās un turpmāk iecerētās aģentūras varētu veidot skaidrības, pārredzamības un tiesiskās drošības interesēs. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 8.a apsvērums (jauns) |
| | (8a) Pēc Eiropola darbības pilnvaru paplašināšanas joprojām nepieciešami vairāki uzlabojumi saistībā ar tā demokrātisko atbildību. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 13. apsvērums |
| (13) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantu ir jāieceļ datu aizsardzības inspektors, kura pienākumos būtu nodrošināt neatkarīgu uzraudzību attiecībā uz datu apstrādes likumību un šā lēmuma personas datu apstrādes noteikumu ievērošanu, ieskaitot Eiropola personāla personas datu apstrādi. | (13) Ir jāieceļ datu aizsardzības inspektors, kura pienākumos būtu nodrošināt neatkarīgu uzraudzību attiecībā uz tādu datu apstrādes likumību un šajā lēmumā paredzēto personas datu apstrādes noteikumu ievērošanu, ieskaitot Eiropola personāla personas datu apstrādi, kuru aizsardzība paredzēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantu.
  Pildot savus pienākumus, datu aizsardzības inspektoram jāsadarbojas ar tiem datu aizsardzības inspektoriem, kuri ir iecelti saskaņā ar Kopienas tiesībām. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 14. apsvērums |
| (14) Papildus noteikumu vienkāršošanai par esošajām datu apstrādes sistēmām
  jāpaplašina
  Eiropola iespējas savu uzdevumu izpildes nolūkā izveidot un pārvaldīt jaunus datu apstrādes instrumentus, kuri veidojami un uzturami saskaņā ar vispārīgajiem datu aizsardzības principiem,
  kā arī
  konkrētiem Padomes pieņemtiem noteikumiem. | (14) Papildus noteikumu vienkāršošanai par esošajām datu apstrādes sistēmām
  jāparedz
  iespējas Eiropolam savu uzdevumu izpildes nolūkā izveidot un pārvaldīt jaunus datu apstrādes instrumentus; šādi datu apstrādes instrumenti jāveido un jāuztur saskaņā ar vispārīgajiem datu aizsardzības principiem,
  kas ietverti Kopienas tiesībās un Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 par personu aizsardzību, veicot personas datu automātisku apstrādi, un
  konkrētiem Padomes noteikumiem,
  kuri jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  . |
| Grozījums Nr. 11 |
| 19. apsvērums |
| (19) Lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības vispārīgajai politikai šajā jomā, ir jāracionalizē Eiropola iespējas sadarboties ar trešām valstīm un to iestādēm,
  kā arī jāparedz jauni noteikumi
  par turpmāko sadarbību. | (19) Lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības politikai šajā jomā
  un garantētu, ka trešās valstis un to iestādes nodrošina atbilstošu personas datu aizsardzības līmeni,
  ir jāracionalizē Eiropola iespējas sadarboties ar trešām valstīm un to iestādēm,
  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu Padomei pieņemot jaunus noteikumus
  par turpmāko sadarbību. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 1. panta 1. punkts |
| 1. | Ar šo lēmumu izveido Eiropas Policijas biroju (tālāk tekstā — “Eiropols”), un tam piešķir Eiropas Savienības aģentūras statusu. Eiropola atrašanās vieta ir Hāgā, Nīderlandē. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1.a atsauce (jauna)

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2)(Finanšu regula), un it īpaši tās 185. pantu,

Grozījums Nr. 2

1.b atsauce (jauna)

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), un it īpaši tā 47. punktu,

Grozījums Nr. 3

4.a apsvērums (jauns)

(4a) Padome vēl nav pieņēmusi pamatlēmumu par personu datu aizsardzību saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Šā pamatlēmuma stāšanās spēkā ir vajadzīga, lai Eiropols nodrošinātu savu pilnvaru īstenošanu atbilstoši to tiesiskajam regulējumam, kas pilnībā garantē Eiropas iedzīvotāju datu aizsardzību. Tādēļ Padomei šis pamatlēmums jāpieņem pēc iespējas drīzāk.

Grozījums Nr. 4

4.b apsvērums (jauns)

(4b) 1999. gada 13. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropolu — parlamentārās kontroles pastiprināšana un pilnvaru paplašināšana (3) Eiropas Parlaments pieprasīja Eiropolu iekļaut Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un pakļaut Parlamenta demokrātiskai kontrolei.

Grozījums Nr. 5

4.c apsvērums (jauns)

(4c) 2002. gada 30. maija ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību un tā pilntiesīgu iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā (4) un 2003. gada 10. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību (5) Eiropas Parlaments pieprasīja piešķirt Eiropolam Kopienas iestādes statusu.

Grozījums Nr. 6

5. apsvērums

(5) Eiropolam nosakot Eiropas Savienības aģentūras statusu un to finansējot no Eiropas
  Kopienu
  vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē, jo Eiropas Parlaments
  piedalās
  budžeta pieņemšanā.

(5) Nosakot Eiropolam Eiropas Savienības aģentūras statusu un finansējot to no Eiropas
  Savienības
  vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē,
  un demokrātiskā uzraudzībā
  , jo Eiropas Parlaments
  piedalīsies
  budžeta pieņemšanā
  , tostarp noteiks štatu sarakstu, kā arī piedalīsies budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā
  .

Grozījums Nr. 7

6.a apsvērums (jauns)

(6a) Lai izveidotu Eiropola aģentūru, ir jāpanāk iestāžu vienošanās, kurā būtu ietverti pamatnosacījumi attiecībā uz Eiropas līmeņa regulējošām aģentūrām, lai esošās un turpmāk iecerētās aģentūras varētu veidot skaidrības, pārredzamības un tiesiskās drošības interesēs.

Grozījums Nr. 8

8.a apsvērums (jauns)

(8a) Pēc Eiropola darbības pilnvaru paplašināšanas joprojām nepieciešami vairāki uzlabojumi saistībā ar tā demokrātisko atbildību.

Grozījums Nr. 9

13. apsvērums

(13) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantu ir jāieceļ datu aizsardzības inspektors, kura pienākumos būtu nodrošināt neatkarīgu uzraudzību attiecībā uz datu apstrādes likumību un šā lēmuma personas datu apstrādes noteikumu ievērošanu, ieskaitot Eiropola personāla personas datu apstrādi.

(13) Ir jāieceļ datu aizsardzības inspektors, kura pienākumos būtu nodrošināt neatkarīgu uzraudzību attiecībā uz tādu datu apstrādes likumību un šajā lēmumā paredzēto personas datu apstrādes noteikumu ievērošanu, ieskaitot Eiropola personāla personas datu apstrādi, kuru aizsardzība paredzēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantu.
  Pildot savus pienākumus, datu aizsardzības inspektoram jāsadarbojas ar tiem datu aizsardzības inspektoriem, kuri ir iecelti saskaņā ar Kopienas tiesībām.

Grozījums Nr. 10

14. apsvērums

(14) Papildus noteikumu vienkāršošanai par esošajām datu apstrādes sistēmām
  jāpaplašina
  Eiropola iespējas savu uzdevumu izpildes nolūkā izveidot un pārvaldīt jaunus datu apstrādes instrumentus, kuri veidojami un uzturami saskaņā ar vispārīgajiem datu aizsardzības principiem,
  kā arī
  konkrētiem Padomes pieņemtiem noteikumiem.

(14) Papildus noteikumu vienkāršošanai par esošajām datu apstrādes sistēmām
  jāparedz
  iespējas Eiropolam savu uzdevumu izpildes nolūkā izveidot un pārvaldīt jaunus datu apstrādes instrumentus; šādi datu apstrādes instrumenti jāveido un jāuztur saskaņā ar vispārīgajiem datu aizsardzības principiem,
  kas ietverti Kopienas tiesībās un Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 par personu aizsardzību, veicot personas datu automātisku apstrādi, un
  konkrētiem Padomes noteikumiem,
  kuri jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  .

Grozījums Nr. 11

19. apsvērums

(19) Lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības vispārīgajai politikai šajā jomā, ir jāracionalizē Eiropola iespējas sadarboties ar trešām valstīm un to iestādēm,
  kā arī jāparedz jauni noteikumi
  par turpmāko sadarbību.

(19) Lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības politikai šajā jomā
  un garantētu, ka trešās valstis un to iestādes nodrošina atbilstošu personas datu aizsardzības līmeni,
  ir jāracionalizē Eiropola iespējas sadarboties ar trešām valstīm un to iestādēm,
  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu Padomei pieņemot jaunus noteikumus
  par turpmāko sadarbību.

Grozījums Nr. 12

1. panta 1. punkts

1.

Ar šo lēmumu izveido Eiropas Policijas biroju (tālāk tekstā — “Eiropols”), un tam piešķir Eiropas Savienības aģentūras statusu. Eiropola atrašanās vieta ir Hāgā, Nīderlandē.

| 1. | Ar šo lēmumu izveido Eiropas Policijas biroju (tālāk tekstā — “Eiropols”), un tam piešķir Eiropas Savienības aģentūras statusu.
  Aģentūru izveido saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu un Iestāžu nolīguma 47. punktu.
  Eiropola atrašanās vieta ir Hāgā, Nīderlandē. |
| --- | --- |

1.

Ar šo lēmumu izveido Eiropas Policijas biroju (tālāk tekstā — “Eiropols”), un tam piešķir Eiropas Savienības aģentūras statusu.
  Aģentūru izveido saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu un Iestāžu nolīguma 47. punktu.
  Eiropola atrašanās vieta ir Hāgā, Nīderlandē.

Grozījums Nr. 13

5. panta 1. punkta a) apakšpunkts

a) vākt, uzglabāt, apstrādāt, analizēt informāciju un izlūkdatus un apmainīties ar informāciju un izlūkdatiem, ko sniedz dalībvalstu vai trešo valstu iestādes vai citi publiskā sektora vai privātā sektora tiesību subjekti;

a) vākt, uzglabāt, apstrādāt, analizēt informāciju un izlūkdatus un apmainīties ar informāciju un izlūkdatiem, ko sniedz dalībvalstu vai trešo valstu iestādes vai citi publiskā sektora vai privātā sektora subjekti;
  ja informāciju sniedz privātpersonas, tā pirms nodošanas Eiropolam ir likumīgi jāvāc un jāapstrādā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, ar kuriem ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6), turklāt Eiropolam ir atļauts piekļūt šādai informācijai tikai noteiktā nolūkā un dalībvalsts tiesu iestāžu uzraudzībā, katru gadījumu izskatot atsevišķi; pēc apspriešanās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju un Apvienoto uzraudzības iestādi Eiropolam ir jānosaka papildu aizsardzības pasākumi;

Grozījums Nr. 14

6. panta 2. punkts

| 2. | Ja apvienotā izmeklēšanas vienība ir izveidota, lai risinātu euro viltošanas lietas, Eiropola ierēdni var norīkot kā izmeklēšanas vadītāju vienības vadītāja tiešā padotībā. Ja šādi norīkotā Eiropola ierēdņa viedoklis atšķiras no vienības vadītāja viedokļa, vadītāja viedoklim ir augstāks spēks. |
| --- | --- |

2.

Ja apvienotā izmeklēšanas vienība ir izveidota, lai risinātu euro viltošanas lietas, Eiropola ierēdni var norīkot kā izmeklēšanas vadītāju vienības vadītāja tiešā padotībā. Ja šādi norīkotā Eiropola ierēdņa viedoklis atšķiras no vienības vadītāja viedokļa, vadītāja viedoklim ir augstāks spēks.

| 2. | Ja apvienotā izmeklēšanas vienība ir izveidota, lai risinātu euro viltošanas lietas
  vai lai pildītu 5. panta 2. punktā minētos uzdevumus
  , Eiropola ierēdni var norīkot kā izmeklēšanas vadītāju vienības vadītāja tiešā padotībā. Ja šādi norīkotā Eiropola ierēdņa viedoklis atšķiras no vienības vadītāja viedokļa, vadītāja viedoklim ir augstāks spēks. |
| --- | --- |

2.

Ja apvienotā izmeklēšanas vienība ir izveidota, lai risinātu euro viltošanas lietas
  vai lai pildītu 5. panta 2. punktā minētos uzdevumus
  , Eiropola ierēdni var norīkot kā izmeklēšanas vadītāju vienības vadītāja tiešā padotībā. Ja šādi norīkotā Eiropola ierēdņa viedoklis atšķiras no vienības vadītāja viedokļa, vadītāja viedoklim ir augstāks spēks.

Grozījums Nr. 15

8. panta 2. punkts

| 2. | Valsts vienība darbojas kā Eiropola un kompetento valsts iestāžu saziņu koordinējošā struktūra. Neraugoties uz to, dalībvalstis var atļaut tiešu saziņu starp norīkotajām kompetentajām iestādēm un Eiropolu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts noteiktos nosacījumus, kuros var paredzēt iepriekšēju valsts vienības iesaisti. |
| --- | --- |

2.

Valsts vienība darbojas kā Eiropola un kompetento valsts iestāžu saziņu koordinējošā struktūra. Neraugoties uz to, dalībvalstis var atļaut tiešu saziņu starp norīkotajām kompetentajām iestādēm un Eiropolu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts noteiktos nosacījumus, kuros var paredzēt iepriekšēju valsts vienības iesaisti.

| 2. | Valsts vienība darbojas kā Eiropola un kompetento valsts iestāžu
  vienīgā
  saziņu koordinējošā struktūra. Neraugoties uz to, dalībvalstis var atļaut tiešu saziņu starp norīkotajām kompetentajām iestādēm un Eiropolu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts noteiktos nosacījumus,
  tostarp
  iepriekšēju valsts vienības iesaisti. |
| --- | --- |

2.

Valsts vienība darbojas kā Eiropola un kompetento valsts iestāžu
  vienīgā
  saziņu koordinējošā struktūra. Neraugoties uz to, dalībvalstis var atļaut tiešu saziņu starp norīkotajām kompetentajām iestādēm un Eiropolu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts noteiktos nosacījumus,
  tostarp
  iepriekšēju valsts vienības iesaisti.

Valsts vienība vienlaikus no Eiropola saņem jebkādu informāciju, ar kuru tiešās saziņas gaitā ir apmainījies Eiropols un norīkotās kompetentās iestādes. Valsts vienības un kompetento iestāžu attiecības regulē valstu tiesību akti un jo īpaši valstu piemērojamās konstitucionālās prasības.

Grozījums Nr. 16

9. panta 2. punkta 2. daļa

Divpusējā informācijas apmaiņa, kas paredzēta d) apakšpunktā, var aptvert arī Eiropola kompetencē neietilpstošus noziedzīgus nodarījumus, ja to pieļauj attiecīgo valstu tiesību akti.

Divpusējā informācijas apmaiņa, kas paredzēta d) apakšpunktā, var aptvert arī Eiropola kompetencē neietilpstošus noziedzīgus nodarījumus, ja to pieļauj attiecīgo valstu tiesību akti.
  Šajā gadījumā Eiropols neatbild par apmaiņas informācijas saturu.

Grozījums Nr. 17

10. panta 2. punkts

| 2. | Eiropols var apstrādāt datus nolūkā noteikt, vai tie ir lietderīgi tā uzdevumu veikšanai un vai tos var iekļaut kādā no tā informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

2.

Eiropols var apstrādāt datus nolūkā noteikt, vai tie ir lietderīgi tā uzdevumu veikšanai un vai tos var iekļaut kādā no tā informācijas sistēmām.

| 2. | Eiropols var apstrādāt datus, lai noteiktu, vai tie ir lietderīgi tā uzdevumu veikšanai un vai tos var iekļaut kādā no tā informācijas sistēmām.
  Šajā gadījumā datus apstrādā tikai un vienīgi nolūkā noteikt to lietderību. |
| --- | --- |

2.

Eiropols var apstrādāt datus, lai noteiktu, vai tie ir lietderīgi tā uzdevumu veikšanai un vai tos var iekļaut kādā no tā informācijas sistēmām.
  Šajā gadījumā datus apstrādā tikai un vienīgi nolūkā noteikt to lietderību.

Grozījums Nr. 18

10. panta 3. punkts

| 3. | Ja Eiropols paredz izveidot vēl citu personas datu apstrādes sistēmu papildus 11. pantā minētajai Eiropola informācijas sistēmai un 14. pantā minētajām analīzes darba datnēm, Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka nosacījumus, pie kādiem Eiropols to var veikt. Šajos nosacījumos paredz datu pieejamības un izmantošanas noteikumus, kā arī datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, stingri ievērojot 26. pantā minētos principus. |
| --- | --- |

3.

Ja Eiropols paredz izveidot vēl citu personas datu apstrādes sistēmu papildus 11. pantā minētajai Eiropola informācijas sistēmai un 14. pantā minētajām analīzes darba datnēm, Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka nosacījumus, pie kādiem Eiropols to var veikt. Šajos nosacījumos paredz datu pieejamības un izmantošanas noteikumus, kā arī datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, stingri ievērojot 26. pantā minētos principus.

| 3. | Ja Eiropols paredz izveidot vēl citu personas datu apstrādes sistēmu papildus 11. pantā minētajai Eiropola informācijas sistēmai un 14. pantā minētajām analīzes darba datnēm, Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka nosacījumus, pie kādiem Eiropols to var veikt. Šajos nosacījumos paredz datu pieejamības un izmantošanas noteikumus, kā arī datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, stingri ievērojot 26. pantā minētos principus.
  Padome pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar apvienoto Eiropola uzraudzības iestādi un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

3.

Ja Eiropols paredz izveidot vēl citu personas datu apstrādes sistēmu papildus 11. pantā minētajai Eiropola informācijas sistēmai un 14. pantā minētajām analīzes darba datnēm, Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka nosacījumus, pie kādiem Eiropols to var veikt. Šajos nosacījumos paredz datu pieejamības un izmantošanas noteikumus, kā arī datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, stingri ievērojot 26. pantā minētos principus.
  Padome pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar apvienoto Eiropola uzraudzības iestādi un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju.

Grozījums Nr. 19

10. panta 5. punkts

| 5. | Eiropols pēc iespējas cenšas nodrošināt, ka tā datu apstrādes sistēmas ir sadarbspējīgas ar dalībvalstu datu apstrādes sistēmām un jo īpaši ar sistēmām, ko izmanto Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības struktūras, ar kurām Eiropols varētu nolemt sadarboties saskaņā ar 22. pantu, ievērojot paraugpraksi un atklātību. |
| --- | --- |

5.

Eiropols pēc iespējas cenšas nodrošināt, ka tā datu apstrādes sistēmas ir sadarbspējīgas ar dalībvalstu datu apstrādes sistēmām un jo īpaši ar sistēmām, ko izmanto Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības struktūras, ar kurām Eiropols varētu nolemt sadarboties saskaņā ar 22. pantu, ievērojot paraugpraksi un atklātību.

| 5. | Eiropols pēc iespējas cenšas nodrošināt, ka tā datu apstrādes sistēmas ir sadarbspējīgas ar dalībvalstu datu apstrādes sistēmām un jo īpaši ar sistēmām, ko izmanto Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības struktūras, ar kurām Eiropols varētu nolemt sadarboties saskaņā ar 22. pantu, ievērojot paraugpraksi un atklātību.
  Savstarpēju savienošanu atļauj, pamatojoties uz Padomes lēmumu, kuru tā pieņem pēc apspriešanās ar Eiropola amatpersonu, kas atbildīga par datu aizsardzību, un apvienoto uzraudzības iestādi un kurā īpaši ir ietverti gan noteikumi un nosacījumi par nepieciešamību piemērot savstarpēju savienošanu, gan personas datu izmantošanas nolūks. |
| --- | --- |

5.

Eiropols pēc iespējas cenšas nodrošināt, ka tā datu apstrādes sistēmas ir sadarbspējīgas ar dalībvalstu datu apstrādes sistēmām un jo īpaši ar sistēmām, ko izmanto Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības struktūras, ar kurām Eiropols varētu nolemt sadarboties saskaņā ar 22. pantu, ievērojot paraugpraksi un atklātību.
  Savstarpēju savienošanu atļauj, pamatojoties uz Padomes lēmumu, kuru tā pieņem pēc apspriešanās ar Eiropola amatpersonu, kas atbildīga par datu aizsardzību, un apvienoto uzraudzības iestādi un kurā īpaši ir ietverti gan noteikumi un nosacījumi par nepieciešamību piemērot savstarpēju savienošanu, gan personas datu izmantošanas nolūks.

Grozījums Nr. 20

11. panta 1. punkts

| 1. | Eiropols pārvalda Eiropola informācijas sistēmu. Tieša piekļuve Eiropola informācijas sistēmai nolūkā meklēt datus ir valsts vienībām, sakaru virsniekiem, direktoram, direktora vietniekiem un attiecīgiem pilnvarotiem Eiropola ierēdņiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropols pārvalda Eiropola informācijas sistēmu. Tieša piekļuve Eiropola informācijas sistēmai nolūkā meklēt datus ir valsts vienībām, sakaru virsniekiem, direktoram, direktora vietniekiem un attiecīgiem pilnvarotiem Eiropola ierēdņiem.

| 1. | Eiropols pārvalda Eiropola informācijas sistēmu. Tieša piekļuve Eiropola informācijas sistēmai nolūkā meklēt datus ir valsts vienībām, sakaru virsniekiem, direktoram, direktora vietniekiem un attiecīgiem pilnvarotiem Eiropola ierēdņiem.
  Attiecībā uz 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām valsts vienību tieša piekļuve informācijas sistēmai aprobežojas tikai un vienīgi ar 12. panta 2. punktā norādītajām ziņām par personu. Ja dati ir vajadzīgi nolūkā veikt īpašu izmeklēšanu, tad pilnīga to informācija valsts vienībām ir pieejama, izmantojot sadarbības koordinatora palīdzību. |
| --- | --- |

1.

Eiropols pārvalda Eiropola informācijas sistēmu. Tieša piekļuve Eiropola informācijas sistēmai nolūkā meklēt datus ir valsts vienībām, sakaru virsniekiem, direktoram, direktora vietniekiem un attiecīgiem pilnvarotiem Eiropola ierēdņiem.
  Attiecībā uz 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām valsts vienību tieša piekļuve informācijas sistēmai aprobežojas tikai un vienīgi ar 12. panta 2. punktā norādītajām ziņām par personu. Ja dati ir vajadzīgi nolūkā veikt īpašu izmeklēšanu, tad pilnīga to informācija valsts vienībām ir pieejama, izmantojot sadarbības koordinatora palīdzību.

Grozījums Nr. 21

12. panta 1. punkta b) apakšpunkts

b) personām, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir nopietns pamats uzskatīt, ka tās izdarīs noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst Eiropola kompetencē.

b) personām, attiecībā uz kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir
  faktiskas pazīmes vai
  nopietns pamats uzskatīt, ka tās izdarīs noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst Eiropola kompetencē.

Grozījums Nr. 22

12. panta 4.a punkts (jauns)

4.a Īpašas datu kategorijas attiecībā uz rasi vai nacionālo izcelsmi, politiskiem uzskatiem, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību kādai partijai vai arodbiedrībai, dzimumorientāciju vai veselības stāvokli apstrādā tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams, atbilst konkrētās lietas mērķim un tiek ievērota atbilstība īpašiem drošības pasākumiem.

Grozījums Nr. 23

19. panta 1. punkts

| 1. | Personas datus, kas iegūti no jebkuras Eiropola datu apstrādes datnes, var pārsūtīt vai izmantot tikai dalībvalstu kompetentās iestādes
  un
  tikai, lai novērstu un apkarotu Eiropola kompetencē esošos noziedzīgos nodarījumus un lai apkarotu citus smago noziegumu veidus. Eiropols datus izmanto tikai savu uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

1.

Personas datus, kas iegūti no jebkuras Eiropola datu apstrādes datnes, var pārsūtīt vai izmantot tikai dalībvalstu kompetentās iestādes
  un
  tikai, lai novērstu un apkarotu Eiropola kompetencē esošos noziedzīgos nodarījumus un lai apkarotu citus smago noziegumu veidus. Eiropols datus izmanto tikai savu uzdevumu veikšanai.

| 1. | Personas datus, kas iegūti no jebkuras Eiropola datu apstrādes datnes, var pārsūtīt vai izmantot tikai dalībvalstu kompetentās iestādes
  tikai un vienīgi nolūkiem, kādos tie tika vākti, un ar šiem nolūkiem saderīgiem citiem nolūkiem,
  lai novērstu un apkarotu Eiropola kompetencē esošos noziedzīgos nodarījumus un lai apkarotu citus smago noziegumu veidus. Eiropols datus izmanto tikai savu uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

1.

Personas datus, kas iegūti no jebkuras Eiropola datu apstrādes datnes, var pārsūtīt vai izmantot tikai dalībvalstu kompetentās iestādes
  tikai un vienīgi nolūkiem, kādos tie tika vākti, un ar šiem nolūkiem saderīgiem citiem nolūkiem,
  lai novērstu un apkarotu Eiropola kompetencē esošos noziedzīgos nodarījumus un lai apkarotu citus smago noziegumu veidus. Eiropols datus izmanto tikai savu uzdevumu veikšanai.

Grozījums Nr. 24

20. panta 1. punkts

| 1. | Eiropols datnēs esošos datus glabā tikai tik ilgi, cik tas vajadzīgs tā uzdevumu veikšanai.
  To
  , vai datus
  nepieciešam
  s
  turpināt
  glabāt, izvērtē
  ne vēlāk kā trīs gadus
  pēc datu ievadīšanas. Informācijas sistēmā esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic vienība, kas tos ievadījusi. Citās Eiropola datnēs esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic Eiropols. Eiropols dalībvalstīm trīs mēnešus pirms termiņa beigām automātiski ziņo par pārskatīšanas termiņa tuvošanos attiecībā uz to ievadītajiem datiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropols datnēs esošos datus glabā tikai tik ilgi, cik tas vajadzīgs tā uzdevumu veikšanai.
  To
  , vai datus
  nepieciešam
  s
  turpināt
  glabāt, izvērtē
  ne vēlāk kā trīs gadus
  pēc datu ievadīšanas. Informācijas sistēmā esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic vienība, kas tos ievadījusi. Citās Eiropola datnēs esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic Eiropols. Eiropols dalībvalstīm trīs mēnešus pirms termiņa beigām automātiski ziņo par pārskatīšanas termiņa tuvošanos attiecībā uz to ievadītajiem datiem.

| 1. | Eiropols datnēs esošos datus glabā tikai tik ilgi, cik tas vajadzīgs tā uzdevumu veikšanai.
  Neatkarīgi no 10. panta 3. punkta, to
  , vai datus
  ir jāturpina
  glabāt, izvērtē
  un
  pēc datu ievadīšanas
  tos dokumentē ne retāk kā reizi divos gados
  . Informācijas sistēmā esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic vienība, kas tos ievadījusi. Citās Eiropola datnēs esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic Eiropols. Eiropols dalībvalstīm trīs mēnešus pirms termiņa beigām automātiski ziņo par pārskatīšanas termiņa tuvošanos attiecībā uz to ievadītajiem datiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropols datnēs esošos datus glabā tikai tik ilgi, cik tas vajadzīgs tā uzdevumu veikšanai.
  Neatkarīgi no 10. panta 3. punkta, to
  , vai datus
  ir jāturpina
  glabāt, izvērtē
  un
  pēc datu ievadīšanas
  tos dokumentē ne retāk kā reizi divos gados
  . Informācijas sistēmā esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic vienība, kas tos ievadījusi. Citās Eiropola datnēs esošo datu pārskatīšanu un dzēšanu veic Eiropols. Eiropols dalībvalstīm trīs mēnešus pirms termiņa beigām automātiski ziņo par pārskatīšanas termiņa tuvošanos attiecībā uz to ievadītajiem datiem.

Grozījums Nr. 25

21. pants

Ja Eiropolam saskaņā ar Eiropas Savienības, starptautiskiem vai valstu tiesību aktiem ir tiesības uz datorizētu pieeju citu valstu vai starptautisku informācijas sistēmu datiem, Eiropols var tādējādi meklēt personas datus,
  ja
  tas ir vajadzīgs tā uzdevumu veikšanai. Attiecībā uz Eiropola piekļuvi šiem datiem un to izmantošanu piemēro attiecīgos Eiropas Savienības, starptautisko vai valsts tiesību aktu noteikumus, ja tie paredz stingrākus pieejamības un izmantošanas noteikumus nekā šis lēmums. Eiropols nevar izmantot šos datus, pārkāpjot šo lēmumu.

Ja Eiropolam saskaņā ar Eiropas Savienības, starptautiskiem vai valstu tiesību aktiem ir tiesības uz datorizētu pieeju citu valstu vai starptautisku informācijas sistēmu datiem, Eiropols var tādējādi meklēt personas datus,
  vienīgi izskatot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā to, ciktāl
  tas ir vajadzīgs
  un cik lielā mērā tas atbilst
  tā uzdevumu veikšanai
  saskaņā ar stingriem noteikumiem, ko Eiropols pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju un apvienoto uzraudzības iestādi. Attiecībā uz Eiropola piekļuvi šiem datiem un to izmantošanu piemēro attiecīgos Eiropas Savienības, starptautisko vai valsts tiesību aktu noteikumus, ja tie paredz stingrākus pieejamības un izmantošanas noteikumus nekā šis lēmums. Eiropols nevar izmantot šos datus, pārkāpjot šo lēmumu.

Grozījums Nr. 26

22. panta 1. punkta da) apakšpunkts (jauns)

da) kompetentajām Padomes ģenerālsekretariāta nodaļām un Eiropas Savienības Kopīgo situācijas izvērtēšanas centru.

Grozījums Nr. 27

22. panta 5.a punkts (jauns)

5.a Ja personas datus nosūta Kopienas iestādes vai struktūras, Eiropolu uzskata par Kopienas iestādi Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta izpratnē.

Grozījums Nr. 28

24. panta 1. punkta ievadteikums

| 1. | Eiropols tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ja: |
| --- | --- |

1.

Eiropols tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ja:

| 1. | Īpašos izņēmuma gadījumos
  Eiropols
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ja: |
| --- | --- |

1.

Īpašos izņēmuma gadījumos
  Eiropols
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punktā noteiktajiem nosacījumiem, ja:

Grozījums Nr. 58

24. panta 2. punkts

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta, Eiropols tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem, ja Eiropola direktors datu nosūtīšanu uzskata par absolūti nepieciešamu dalībvalstu būtisku interešu aizsardzībai Eiropola mērķu ietvaros vai nolūkā novērst ar noziedzību vai terora aktiem saistītu reālu apdraudējumu. Eiropola direktors jebkurā gadījumā izvērtē attiecīgās struktūras nodrošināto datu aizsardzības līmeni, lai to samērotu ar attiecīgajām interesēm. |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no 1. punkta, Eiropols tā rīcībā esošos personas datus var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem, ja Eiropola direktors datu nosūtīšanu uzskata par absolūti nepieciešamu dalībvalstu būtisku interešu aizsardzībai Eiropola mērķu ietvaros vai nolūkā novērst ar noziedzību vai terora aktiem saistītu reālu apdraudējumu. Eiropola direktors jebkurā gadījumā izvērtē attiecīgās struktūras nodrošināto datu aizsardzības līmeni, lai to samērotu ar attiecīgajām interesēm.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta, Eiropols tā rīcībā esošos personas datus
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem, ja Eiropola direktors datu nosūtīša nu uzskata par absolūti nepieciešamu attiecīgo dalībvalstu būtisku interešu aizsardzībai Eiropola mērķu ietvaros vai nolūkā novērst ar noziedzību vai terora aktiem saistītu reālu apdraudējumu. Eiropola direktors jebkurā gadījumā izvērtē
  cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošanas līmeni trešā valstī, uz kuru dati varētu tikt nosūtīti, datu izmantošanas nolūku,
  attiecīgās struktūras nodrošināto datu aizsardzības līmeni, lai šo datu aizsardzības līmeni samērotu ar attiecīgajām interesēm
  , kā arī informācijas apmaiņas savstarpīgumu un par pieņemtajiem lēmumiem šā panta īstenošanai nekavējoties informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un datu aizsardzības uzraudzības iestādes. |
| --- | --- |

2.

Atkāpjoties no 1. punkta, Eiropols tā rīcībā esošos personas datus
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  var nosūtīt 23. panta 1. punktā minētajām trešām struktūrām saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem, ja Eiropola direktors datu nosūtīša nu uzskata par absolūti nepieciešamu attiecīgo dalībvalstu būtisku interešu aizsardzībai Eiropola mērķu ietvaros vai nolūkā novērst ar noziedzību vai terora aktiem saistītu reālu apdraudējumu. Eiropola direktors jebkurā gadījumā izvērtē
  cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošanas līmeni trešā valstī, uz kuru dati varētu tikt nosūtīti, datu izmantošanas nolūku,
  attiecīgās struktūras nodrošināto datu aizsardzības līmeni, lai šo datu aizsardzības līmeni samērotu ar attiecīgajām interesēm
  , kā arī informācijas apmaiņas savstarpīgumu un par pieņemtajiem lēmumiem šā panta īstenošanai nekavējoties informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un datu aizsardzības uzraudzības iestādes.

Grozījums Nr. 30

25. panta 2. punkts

| 2. | Valde pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar 22. pantā minētajām Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības institūcijām un aģentūrām un par personas datu apmaiņu starp Eiropolu un minētajām institūcijām un aģentūrām. Pirms lēmuma pieņemšanas valde apspriežas ar apvienoto uzraudzības iestādi. |
| --- | --- |

2.

Valde pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar 22. pantā minētajām Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības institūcijām un aģentūrām un par personas datu apmaiņu starp Eiropolu un minētajām institūcijām un aģentūrām. Pirms lēmuma pieņemšanas valde apspriežas ar apvienoto uzraudzības iestādi.

| 2. | Valde pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar 22. pantā minētajām Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības iestādēm un aģentūrām un par personas datu apmaiņu starp Eiropolu un minētajām iestādēm un aģentūrām. Pirms lēmuma pieņemšanas valde apspriežas ar apvienoto uzraudzības iestādi
  un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju
  . |
| --- | --- |

2.

Valde pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar 22. pantā minētajām Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības iestādēm un aģentūrām un par personas datu apmaiņu starp Eiropolu un minētajām iestādēm un aģentūrām. Pirms lēmuma pieņemšanas valde apspriežas ar apvienoto uzraudzības iestādi
  un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju
  .

Grozījums Nr. 31

26. pants

Neskarot šajā lēmumā iekļautos konkrētos noteikumus, Eiropols personas datu vākšanai, apstrādei un izmantošanai piemēro principus, kas noteikti Padomes Pamatlēmumā 2007/XX/JHA par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. Eiropols ievēro šos principus attiecībā uz jebkādu personas datu vākšanu, apstrādi un izmantošanu, ieskaitot neautomatizētus datus, kas glabājas datu bāzēs, tas ir, attiecībā uz visiem strukturētiem personas datiem, kas ir pieejami saskaņā ar īpašiem kritērijiem.

Neskarot šajā lēmumā iekļautos konkrētos noteikumus
  un nepieciešamību saglabāt Eiropola konvencijā paredzētos aizsardzības pasākumus
  , Eiropols personas datu vākšanai, apstrādei un izmantošanai piemēro principus, kas noteikti Padomes Pamatlēmumā 2007/XX/TI par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. Eiropols ievēro šos principus attiecībā uz jebkādu personas datu vākšanu, apstrādi un izmantošanu, ieskaitot neautomatizētus datus, kas glabājas datu bāzēs, tas ir, attiecībā uz visiem strukturētiem personas datiem, kas ir pieejami saskaņā ar īpašiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 32

27. panta 1. punkts

| 1. | Eiropols ieceļ datu aizsardzības inspektoru, kas ir Eiropola darbinieks. Datu aizsardzības inspektors ir tiešā valdes pakļautībā. Savus pienākumus tas veic neatkarīgi, nepildot neviena norādījumus. |
| --- | --- |

1.

Eiropols ieceļ datu aizsardzības inspektoru, kas ir Eiropola darbinieks. Datu aizsardzības inspektors ir tiešā valdes pakļautībā. Savus pienākumus tas veic neatkarīgi, nepildot neviena norādījumus.

| 1. | Eiropols ieceļ
  neatkarīgu
  datu aizsardzības inspektoru, kas ir Eiropola darbinieks. Datu aizsardzības inspektors ir tiešā valdes pakļautībā. Savus pienākumus tas veic neatkarīgi, nepildot neviena norādījumus. |
| --- | --- |

1.

Eiropols ieceļ
  neatkarīgu
  datu aizsardzības inspektoru, kas ir Eiropola darbinieks. Datu aizsardzības inspektors ir tiešā valdes pakļautībā. Savus pienākumus tas veic neatkarīgi, nepildot neviena norādījumus.

Grozījums Nr. 33

27. panta 5. punkts

| 5. | Papildu īstenošanas noteikumus par datu aizsardzības inspektora darbu pieņem valde. Īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz datu aizsardzības inspektora izraudzīšanos un atlaišanu, tā uzdevumiem, pienākumiem
  un
  pilnvarām. |
| --- | --- |

5.

Papildu īstenošanas noteikumus par datu aizsardzības inspektora darbu pieņem valde. Īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz datu aizsardzības inspektora izraudzīšanos un atlaišanu, tā uzdevumiem, pienākumiem
  un
  pilnvarām.

| 5. | Papildu īstenošanas noteikumus par datu aizsardzības inspektora darbu pieņem valde. Īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz datu aizsardzības inspektora izraudzīšanos un atlaišanu, tā uzdevumiem, pienākumiem
  ,
  pilnvarām
  un drošības pasākumiem attiecībā uz tā neatkarību
  . |
| --- | --- |

5.

Papildu īstenošanas noteikumus par datu aizsardzības inspektora darbu pieņem valde. Īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz datu aizsardzības inspektora izraudzīšanos un atlaišanu, tā uzdevumiem, pienākumiem
  ,
  pilnvarām
  un drošības pasākumiem attiecībā uz tā neatkarību
  .

Grozījums Nr. 34

29. panta 4. punkts

| 4. | Pieprasījumu piekļūt personas datiem noraida, ja: |
| --- | --- |

4.

Pieprasījumu piekļūt personas datiem noraida, ja:

| 4. | Pieprasījumu piekļūt personas datiem noraida
  tikai tādos gadījumos, ja šāds atteikums ir vajadzīgs, lai: |
| --- | --- |

4.

Pieprasījumu piekļūt personas datiem noraida
  tikai tādos gadījumos, ja šāds atteikums ir vajadzīgs, lai:

a)
  piekļūšana var apdraudēt kādu no Eiropola darbībām;

a)
  Eiropols varētu pienācīgi darboties;

b)
  piekļūšana var apdraudēt kādu valsts līmeņa izmeklēšanu, kurā piedalās Eiropols;

b)
  nodrošinātu, ka riskam netiek pakļauta neviena valsts veikta izmeklēšana, kurā piedalās Eiropols;

c)
  piekļūšana var apdraudēt trešo personu tiesības un brīvības.

c)
  aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības.

Grozījums Nr. 35

29. panta 5. punkts

| 5. | Pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai atļaut piekļūšanu, Eiropols apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Piekļūšanu analīzes darba datnēs iekļautajiem datiem var atļaut, ja tam piekrīt Eiropols, analīzē iesaistītās dalībvalstis un dalībvalsts vai dalībvalstis, ko tieši skar attiecīgo datu paziņošana. Ja kāda dalībvalsts iebilst pret piekļūšanas nodrošināšanu personas datiem, tā par šo atteikumu un tā iemesliem informē Eiropolu. |
| --- | --- |

5.

Pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai atļaut piekļūšanu, Eiropols apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Piekļūšanu analīzes darba datnēs iekļautajiem datiem var atļaut, ja tam piekrīt Eiropols, analīzē iesaistītās dalībvalstis un dalībvalsts vai dalībvalstis, ko tieši skar attiecīgo datu paziņošana. Ja kāda dalībvalsts iebilst pret piekļūšanas nodrošināšanu personas datiem, tā par šo atteikumu un tā iemesliem informē Eiropolu.

| 5. | Parasti piekļuves tiesības netiek liegtas. Šo principu var neievērot tikai tad, ja tas vajadzīgs citu pamattiesību aizsardzībai.
  Pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai atļaut piekļūšanu, Eiropols apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Piekļūšanu analīzes darba datnēs iekļautajiem datiem var atļaut, ja tam piekrīt Eiropols, analīzē iesaistītās dalībvalstis un dalībvalsts vai dalībvalstis, ko tieši skar attiecīgo datu paziņošana. Ja kāda dalībvalsts iebilst pret piekļūšanas nodrošināšanu personas datiem, tā par šo atteikumu un tā iemesliem informē Eiropolu. |
| --- | --- |

5.

Parasti piekļuves tiesības netiek liegtas. Šo principu var neievērot tikai tad, ja tas vajadzīgs citu pamattiesību aizsardzībai.
  Pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai atļaut piekļūšanu, Eiropols apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Piekļūšanu analīzes darba datnēs iekļautajiem datiem var atļaut, ja tam piekrīt Eiropols, analīzē iesaistītās dalībvalstis un dalībvalsts vai dalībvalstis, ko tieši skar attiecīgo datu paziņošana. Ja kāda dalībvalsts iebilst pret piekļūšanas nodrošināšanu personas datiem, tā par šo atteikumu un tā iemesliem informē Eiropolu.

Grozījums Nr. 36

29. panta 6. punkts

| 6. | Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Eiropols iebilst pret to, ka attiecīgā persona piekļūst datiem, kas uz to attiecas, Eiropols šai personai paziņo, ka tas ir izskatījis pieprasījumu, bet nesniedz informāciju, kas varētu šai personai atklāt, vai Eiropols apstrādā tās datus vai nē. |
| --- | --- |

6.

Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Eiropols iebilst pret to, ka attiecīgā persona piekļūst datiem, kas uz to attiecas, Eiropols šai personai paziņo, ka tas ir izskatījis pieprasījumu, bet nesniedz informāciju, kas varētu šai personai atklāt, vai Eiropols apstrādā tās datus vai nē.

| 6. | Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Eiropols iebilst pret to, ka attiecīgā persona piekļūst datiem, kas uz to attiecas, Eiropols šai personai paziņo, ka tas ir izskatījis pieprasījumu, bet nesniedz informāciju, kas varētu šai personai atklāt, vai Eiropols apstrādā tās datus vai nē.
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam ir pienākums norādīt atteikuma iemeslus tā, lai izņēmuma piemērošanu varētu efektīvi kontrolēt atbilstoši Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumam Nr. R(87)15, ar ko nosaka personas datu izmantošanu policijā. |
| --- | --- |

6.

Ja viena vai vairākas dalībvalstis vai Eiropols iebilst pret to, ka attiecīgā persona piekļūst datiem, kas uz to attiecas, Eiropols šai personai paziņo, ka tas ir izskatījis pieprasījumu, bet nesniedz informāciju, kas varētu šai personai atklāt, vai Eiropols apstrādā tās datus vai nē.
  Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam ir pienākums norādīt atteikuma iemeslus tā, lai izņēmuma piemērošanu varētu efektīvi kontrolēt atbilstoši Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumam Nr. R(87)15, ar ko nosaka personas datu izmantošanu policijā.

Grozījums Nr. 38

36. panta 9. punkts

| 9. | Valde katru gadu pieņem: |
| --- | --- |

9.

Valde katru gadu pieņem:

| 9. | Valde katru gadu
  pēc Padomes apstiprinājuma
  pieņem: |
| --- | --- |

9.

Valde katru gadu
  pēc Padomes apstiprinājuma
  pieņem:

(a) budžeta tāmes projektu
  un provizorisko budžeta projektu
  , ieskaitot štatu
  sarakstu
  ,
  kurus iesniedz
  Komisijai
  , un galīgo budžetu
  ;

(a) budžeta tāmes projektu, ieskaitot štatu
  saraksta projektu
  ,
  kas jāiesniedz
  Komisijai;

(aa) Eiropola budžetu, kā arī štatu sarakstu pēc budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinājuma;

(b) balstoties uz Komisijas atzinumu, Eiropola turpmāko darbību darba programmu, ņemot vērā dalībvalstu operatīvās darbības vajadzības
  un attiecīgi vajadzīgo Eiropola budžetu un darbiniekus
  ;

(b) balstoties uz Komisijas atzinumu, Eiropola turpmāko darbību programmu,
  pēc iespējas
  ņemot vērā dalībvalstu operatīvo darbību
  saskaņā ar pieejamiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem
  ;

(c) vispārīgo ziņojumu par Eiropola darbību iepriekšējā gadā.

(c) vispārīgo ziņojumu par Eiropola darbību iepriekšējā gadā
  , it īpaši salīdzinot sasniegtos rezultātus ar gada darba programmas mērķiem
  .

Grozījums Nr. 39

36. panta 9. punkta 2. daļa

Šos dokumentus iesniedz apstiprināšanai
  Padomē. Padome tos nosūta arī Eiropas Parlamentam informācijai.

Šos dokumentus iesniedz
  Eiropas Parlamentam, kas vajadzības gadījumā tos var pārbaudīt sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 59

37. panta 1., 2. un 3. punkts

| 1. | Eiropolu vada direktors, kuru
  , izraugoties no valdes iesniegtā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ieceļ uz četriem gadiem, ar iespēju tikt atkārtoti ieceltam vēl uz vienu termiņu. |
| --- | --- |

1.

Eiropolu vada direktors, kuru
  , izraugoties no valdes iesniegtā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ieceļ uz četriem gadiem, ar iespēju tikt atkārtoti ieceltam vēl uz vienu termiņu.

| 1. | Eiropolu vada direktors, kuru
  ieceļ valde, izmantojot sadarbības (saskaņošanas) procedūru. |
| --- | --- |

1.

Eiropolu vada direktors, kuru
  ieceļ valde, izmantojot sadarbības (saskaņošanas) procedūru.

Direktoru ieceļ, ņemot vērā viņa nopelnus, pieredzi Eiropola kompetences jomā un administratīvā darba un vadības iemaņas.

Sadarbības procedūra ir šāda:

a) pamatojoties uz sarakstu, ko piedāvā Komisija pēc izsludināta pretendentu konkursa un pārskatāmas atlases procedūras, pirms iecelšanas kandidātus lūdz uzstāties Eiropas Parlamentā un Padomē un atbildēt uz jautājumiem;

b) pēc tam Eiropas Parlaments un Padome var sniegt atzinumu un paziņot, kam dod priekšroku;

c) valde, ņemot vērā šos atzinumus, ieceļ direktoru.

Direktora pilnvaru termiņš ir četri gadi.

| 2. | Direktoram palīdz viņa vietnieki, kurus
  saskaņā ar 1. punktā minēto procedūru
  ieceļ uz četriem gadiem, ar iespēju tikt atkārtoti ieceltiem vēl uz vienu termiņu Viņu pienākumus nosaka direktors. |
| --- | --- |

2.

Direktoram palīdz viņa vietnieki, kurus
  saskaņā ar 1. punktā minēto procedūru
  ieceļ uz četriem gadiem, ar iespēju tikt atkārtoti ieceltiem vēl uz vienu termiņu Viņu pienākumus nosaka direktors.

| 2. | Direktoram palīdz viņa vietnieki, kurus ieceļ uz četru gadu termiņu, kuru var pagarināt vēl par vienu termiņu. Viņu pienākumus nosaka direktors. |
| --- | --- |

2.

Direktoram palīdz viņa vietnieki, kurus ieceļ uz četru gadu termiņu, kuru var pagarināt vēl par vienu termiņu. Viņu pienākumus nosaka direktors.

| 3. | Noteikumus par
  direktora un
  direktora vietnieku amatu kandidātu atlasi nosaka valde. Šos noteikumus pirms to stāšanās spēkā apstiprina Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Noteikumus par
  direktora un
  direktora vietnieku amatu kandidātu atlasi nosaka valde. Šos noteikumus pirms to stāšanās spēkā apstiprina Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

| 3. | Noteikumus par direktora vietnieku amatu kandidātu atlasi nosaka valde. Šos noteikumus pirms to stāšanās spēkā apstiprina Padome ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Noteikumus par direktora vietnieku amatu kandidātu atlasi nosaka valde. Šos noteikumus pirms to stāšanās spēkā apstiprina Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

Grozījums Nr. 41

37. panta 4. punkta ga) apakšpunkts (jauns)

ga) efektīvu uzraudzības un vērtēšanas procedūru īstenošanu saistībā ar Eiropola mērķiem.

Grozījums Nr. 42

38. panta 5.a punkts (jauns)

5.a Eiropola darbinieku datu apstrādei piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.

Grozījums Nr. 43

41. panta 1. punkts

| 1. | Neskarot citu veidu ieņēmumus, Eiropola ieņēmumus, sākot no 2010. gada 1. janvāra, veido Kopienas dotācija no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (Komisijas iedaļas). |
| --- | --- |

1.

Neskarot citu veidu ieņēmumus, Eiropola ieņēmumus, sākot no 2010. gada 1. janvāra, veido Kopienas dotācija no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (Komisijas iedaļas).

| 1. | Neskarot citu veidu ieņēmumus, Eiropola ieņēmumus, sākot no 2010. gada 1. janvāra, veido Kopienas dotācija no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (Komisijas iedaļas).
  Eiropola finansējumu nosaka ar budžeta lēmējiestāžu vienošanos, kā noteikts Iestāžu nolīgumā. |
| --- | --- |

1.

Neskarot citu veidu ieņēmumus, Eiropola ieņēmumus, sākot no 2010. gada 1. janvāra, veido Kopienas dotācija no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (Komisijas iedaļas).
  Eiropola finansējumu nosaka ar budžeta lēmējiestāžu vienošanos, kā noteikts Iestāžu nolīgumā.

Grozījums Nr. 44

41. panta 3. punkts

| 3. | Direktors sagatavo Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un kopā ar
  provizorisko
  štatu
  sarakstu
  to iesniedz valdei. Štatu
  sarakstā
  iekļauj pastāvīgās un pagaidu amata vietas, kā arī darbā norīkotos valstu ekspertus, un tajā norāda attiecīgajā finanšu gadā Eiropolā nodarbināto darbinieku skaitu, pakāpi un kategoriju. |
| --- | --- |

3.

Direktors sagatavo Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un kopā ar
  provizorisko
  štatu
  sarakstu
  to iesniedz valdei. Štatu
  sarakstā
  iekļauj pastāvīgās un pagaidu amata vietas, kā arī darbā norīkotos valstu ekspertus, un tajā norāda attiecīgajā finanšu gadā Eiropolā nodarbināto darbinieku skaitu, pakāpi un kategoriju.

| 3. | Direktors sagatavo Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un kopā ar štatu
  saraksta projektu
  to iesniedz valdei. Štatu
  saraksta projektā
  iekļauj pastāvīgās un pagaidu amata vietas, kā arī darbā norīkotos valstu ekspertus, un tajā norāda attiecīgajā finanšu gadā Eiropolā nodarbināto darbinieku skaitu, pakāpi un kategoriju. |
| --- | --- |

3.

Direktors sagatavo Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam un kopā ar štatu
  saraksta projektu
  to iesniedz valdei. Štatu
  saraksta projektā
  iekļauj pastāvīgās un pagaidu amata vietas, kā arī darbā norīkotos valstu ekspertus, un tajā norāda attiecīgajā finanšu gadā Eiropolā nodarbināto darbinieku skaitu, pakāpi un kategoriju.

Grozījums Nr. 45

41. panta 6. punkts

| 6. | Komisija tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (tālāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”). |
| --- | --- |

6.

Komisija tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (tālāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”).

| 6. | Komisija tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam (tālāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”)
  , kurš vajadzības gadījumā var tāmi pārbaudīt atbilstoši savai kompetencei
  . |
| --- | --- |

6.

Komisija tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam (tālāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”)
  , kurš vajadzības gadījumā var tāmi pārbaudīt atbilstoši savai kompetencei
  .

Grozījums Nr. 46

42. panta 8.a punkts (jauns)

8.a Direktors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma iesniedz tam informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti veiktu attiecīgā gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, kā noteikts Finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 47

42. panta 9. punkts

| 9. | Balstoties uz
  Padomes ieteikumu,
  Eiropas Parlaments
  līdz “n + 2” gada 30. aprīlim atbrīvo Eiropola direktoru no atbildības par “n” gada budžeta izpildi. |
| --- | --- |

9.

Balstoties uz
  Padomes ieteikumu,
  Eiropas Parlaments
  līdz “n + 2” gada 30. aprīlim atbrīvo Eiropola direktoru no atbildības par “n” gada budžeta izpildi.

| 9. | Eiropas Parlaments ņem vērā
  Padomes ieteikumu,
  kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, un
  līdz “n + 2” gada 30. aprīlim atbrīvo Eiropola direktoru no atbildības par “n” gada budžeta izpildi. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Parlaments ņem vērā
  Padomes ieteikumu,
  kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, un
  līdz “n + 2” gada 30. aprīlim atbrīvo Eiropola direktoru no atbildības par “n” gada budžeta izpildi.

Grozījums Nr. 48

43. pants

Pēc apspriešanās ar Komisiju valde pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Eiropolam. Tajos nedrīkst būt atkāpju no 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumiem, izņemot, ja tas
  ir nepieciešams
  Eiropola darbībai. Lai pieņemtu jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, jāsaņem iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm informē budžeta lēmējinstitūciju.

Pēc apspriešanās ar Komisiju valde pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Eiropolam. Tajos nedrīkst būt atkāpju no 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 noteikumiem, izņemot, ja tas
  tiek īpaši pieprasīts
  Eiropola darbībai. Lai pieņemtu jebkādus noteikumus, ar kuriem atkāpjas no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, jāsaņem iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm informē budžeta lēmējinstitūciju.

Grozījums Nr. 49

44. panta 1. daļa

Nolūkā apkopot rādītājus par Eiropola uzdevumu izpildes efektivitāti un lietderību, direktors izveido uzraudzības sistēmu.

Nolūkā apkopot rādītājus par Eiropola uzdevumu izpildes efektivitāti un lietderību direktors izveido uzraudzības sistēmu.
  Direktors ik gadu sniedz valdei ziņojumu par uzraudzības rezultātiem.

Grozījums Nr. 50

44. panta 4.a punkts (jauns)

Eiropola valdes priekšsēdētājs vai direktors iesniedz jauktai komitejai, ko veido Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputāti, izklāstu par Eiropola nākamā gada prioritātēm, lai nodrošinātu demokrātisku diskusiju ar pilsonisko sabiedrību un uzlabotu tā darbības uzraudzību.

Grozījums Nr. 51

45. pants

Balstoties uz direktora priekšlikumu, valde ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no šā lēmuma piemērošanas sākuma dienas pieņem noteikumus par piekļuvi Eiropola dokumentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktos principus un ierobežojumus.

Balstoties uz direktora priekšlikumu, valde ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no šā lēmuma piemērošanas sākuma dienas
  un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
  pieņem noteikumus par piekļuvi Eiropola dokumentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktos principus un ierobežojumus.

Grozījums Nr. 52

47. pants

Valdes priekšsēdētājs un direktors
  var uzstāties
  Eiropas Parlamentā, lai apspriestu ar Eiropolu
  saistītus vispārīgus
  jautājumus.

Valdes priekšsēdētājs un direktors
  uzstājas
  Eiropas Parlamentā
  pēc tā pieprasījuma
  , lai apspriestu
  jebkādus
  ar Eiropolu
  saistītus
  jautājumus.

Grozījums Nr. 53

56. panta 1. punkts

| 1. | Atkāpjoties no 38. panta, ir spēkā visi darba līgumi, ko Eiropols, kas izveidots ar Eiropola Konvenciju, ir noslēdzis līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

1.

Atkāpjoties no 38. panta, ir spēkā visi darba līgumi, ko Eiropols, kas izveidots ar Eiropola Konvenciju, ir noslēdzis līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai.

| 1. | Atkāpjoties no 38. panta, ir spēkā visi darba līgumi, ko Eiropols, kas izveidots ar Eiropola Konvenciju, ir noslēdzis līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai.
  Iespējamos izdevumus par papildu amata vietām, kas radītas, atsaucoties uz šo atkāpi, ņems vērā, vienojoties par Eiropola finansējumu saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. punktu. |
| --- | --- |

1.

Atkāpjoties no 38. panta, ir spēkā visi darba līgumi, ko Eiropols, kas izveidots ar Eiropola Konvenciju, ir noslēdzis līdz šā lēmuma spēkā stāšanās dienai.
  Iespējamos izdevumus par papildu amata vietām, kas radītas, atsaucoties uz šo atkāpi, ņems vērā, vienojoties par Eiropola finansējumu saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. punktu.

Grozījums Nr. 54

56. panta 2. punkts

| 2. | Visiem darbiniekiem, ar kuriem noslēgti līgumi 1. punkta izpratnē, piedāvā noslēgt līgumus saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, ievērojot attiecīgās štatu sarakstā noteiktās pakāpes. Šajā nolūkā,

  lai pārliecinātos par darbinieku, ar kuriem noslēdzami līgumi, kompetenci, efektivitāti un godprātību

  , iestāde, kura pilnvarot slēgt līgumus, divu gadu laikā no šā lēmuma piemērošanas dienas organizē iekšējo atlases procedūru, kurā var piedalīties tikai Eiropola darbinieki, kas pieņemti darbā līdz šā lēmuma piemērošanas dienai. Atlases procedūru izturējušajiem darbiniekiem piedāvā noslēgt līgumu saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. |
| --- | --- |

2.

Visiem darbiniekiem, ar kuriem noslēgti līgumi 1. punkta izpratnē, piedāvā noslēgt līgumus saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, ievērojot attiecīgās štatu sarakstā noteiktās pakāpes. Šajā nolūkā,

  lai pārliecinātos par darbinieku, ar kuriem noslēdzami līgumi, kompetenci, efektivitāti un godprātību

  , iestāde, kura pilnvarot slēgt līgumus, divu gadu laikā no šā lēmuma piemērošanas dienas organizē iekšējo atlases procedūru, kurā var piedalīties tikai Eiropola darbinieki, kas pieņemti darbā līdz šā lēmuma piemērošanas dienai. Atlases procedūru izturējušajiem darbiniekiem piedāvā noslēgt līgumu saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

| 2. | Visiem darbiniekiem, ar kuriem noslēgti līgumi 1. punkta izpratnē, piedāvā noslēgt līgumus saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, ievērojot attiecīgās štatu sarakstā noteiktās pakāpes. Šajā nolūkā
  pēc konsultēšanās ar Eiropas Kopienu Personāla atlases biroju
  iestāde, kura pilnvarota slēgt līgumus, divu gadu laikā no šā lēmuma piemērošanas dienas organizē iekšējo atlases procedūru, kurā var piedalīties tikai Eiropola darbinieki, kas pieņemti darbā līdz šā lēmuma piemērošanas dienai,
  lai pārliecinātos par darbinieku, ar kuriem noslēdzami līgumi, kompetenci, efektivitāti un godprātību. Komisija pārrauga šo atlasi. Atlases rezultātus publisko.
  Atlases procedūru izturējušajiem darbiniekiem piedāvā noslēgt līgumu saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.
  Štatu saraksta projektā, ko kopā ar provizorisko Eiropas Savienības budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai, skaidri norāda amata vietas darbiniekiem, kurus nodarbina saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, un amata vietas darbiniekiem, kurus nodarbina saskaņā ar Eiropola Civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Visiem darbiniekiem, ar kuriem noslēgti līgumi 1. punkta izpratnē, piedāvā noslēgt līgumus saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, ievērojot attiecīgās štatu sarakstā noteiktās pakāpes. Šajā nolūkā
  pēc konsultēšanās ar Eiropas Kopienu Personāla atlases biroju
  iestāde, kura pilnvarota slēgt līgumus, divu gadu laikā no šā lēmuma piemērošanas dienas organizē iekšējo atlases procedūru, kurā var piedalīties tikai Eiropola darbinieki, kas pieņemti darbā līdz šā lēmuma piemērošanas dienai,
  lai pārliecinātos par darbinieku, ar kuriem noslēdzami līgumi, kompetenci, efektivitāti un godprātību. Komisija pārrauga šo atlasi. Atlases rezultātus publisko.
  Atlases procedūru izturējušajiem darbiniekiem piedāvā noslēgt līgumu saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kurā noteikta Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.
  Štatu saraksta projektā, ko kopā ar provizorisko Eiropas Savienības budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai, skaidri norāda amata vietas darbiniekiem, kurus nodarbina saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, un amata vietas darbiniekiem, kurus nodarbina saskaņā ar Eiropola Civildienesta noteikumiem.

Grozījums Nr. 55

57. panta 3. punkta 2.a daļa (jauna)

Nekādā gadījumā pirms šā lēmuma piemērošanas Eiropolam paredzēto Kopienas subsīdiju nedrīkst izmantot Eiropola Konvencijā noteikto saistību izpildei.

Grozījums Nr. 62

62. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Šo lēmumu pārskata sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums
  .

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

(3)  OV C 219, 30.7.1999., 101. lpp.

(4)  OV C 187 E, 7.8.2003., 144. lpp.

(5)  OV C 64 E, 12.3.2004., 588. lpp.

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

---