# Eiropas Savienības C 66/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 66 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 8. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 66

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 8. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 66/01 | Komisijas paziņojums – Savienības 2022. gada Eiropas standartizācijas darba programma | 1 |
| 2022/C 66/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10432 – PTTGC / ALLNEX) (
  1
  ) | 25 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 66/01

Komisijas paziņojums – Savienības 2022. gada Eiropas standartizācijas darba programma

1

2022/C 66/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10432 – PTTGC / ALLNEX) (
  1
  )

1

25

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 66/03 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 7. februāris | 26 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2022/C 66/04 | Informatīva piezīme – Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei: informācija par dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem atbilstīgi 4., 6., 7., 9., 11., 12., 22. un 23. pantam | 27 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 66/03

Euro maiņas kurss — 2022. gada 7. februāris

26

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2022/C 66/04

Informatīva piezīme – Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei: informācija par dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem atbilstīgi 4., 6., 7., 9., 11., 12., 22. un 23. pantam

27

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 66/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10574 – ADVENT / CALDIC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 66/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10570 - ADVENT / PERMIRA / MCAFEE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 63 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 66/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10574 – ADVENT / CALDIC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

ADVENT / CALDIC

1

61

2022/C 66/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10570 - ADVENT / PERMIRA / MCAFEE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

ADVENT / PERMIRA / MCAFEE

1

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Savienības 2022. gada Eiropas standartizācijas darba programma

(2022/C 66/01)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (1) 8. pantu Komisijai ir jāpieņem “Gada Savienības darba programma Eiropas standartizācijai”.

Šajā Komisijas paziņojumā ir noteikti Eiropas standarti un Eiropas standartizācijas nodevumi, ko Komisija plāno pieprasīt 2022. gadam, kā arī konkrēti mērķi un politikas virzieni attiecībā uz šiem standartiem un standartizācijas nodevumiem (sk. pielikumu).

Šī darbība ES standartizācijas jomā ir iekļauta ES politikā. Tā atbalsta tādu politikas virzienu īstenošanu kā:

| — | zaļās un digitālās pārkārtošanās apvienošana; |
| --- | --- |

—

zaļās un digitālās pārkārtošanās apvienošana;

| — | vienotais tirgus; |
| --- | --- |

—

vienotais tirgus;

| — | digitālais vienotais tirgus; |
| --- | --- |

—

digitālais vienotais tirgus;

| — | vienotais pakalpojumu tirgus; |
| --- | --- |

—

vienotais pakalpojumu tirgus;

| — | kosmosa apguves programma; |
| --- | --- |

—

kosmosa apguves programma;

| — | atjaunīgo gāzu un dabasgāzes, kā arī ūdeņraža iekšējais tirgus; |
| --- | --- |

—

atjaunīgo gāzu un dabasgāzes, kā arī ūdeņraža iekšējais tirgus;

| — | energoefektivitāte un klimats; un |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte un klimats; un

| — | starptautiskā tirdzniecība. |
| --- | --- |

—

starptautiskā tirdzniecība.

Standarti atbalsta šos politikas virzienus, lai nodrošinātu, ka ES produkti un pakalpojumi spēj konkurēt visā pasaulē un atspoguļo mūsdienīgus drošuma, drošības, veselības un vides apsvērumus un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu.

Komisija pieņem šo paziņojumu kopā ar paziņojumu par standartizācijas stratēģiju.

Paziņojumā noteiktas standartizācijas prioritātes (“steidzamība”). Šajās jomās ir steidzami vajadzīgi standarti un standartizācijas nodevumi, lai sasniegtu ES politikas mērķus attiecībā uz zaļu, digitālu un noturīgu vienoto tirgu. Šī ikgadējā ES darba programma aptver šīs standartizācijas prioritātes, kas ietver:

| — | esošo standartu pārskatīšanu, lai noteiktu vajadzību pārskatīt vai izstrādāt jaunus standartus, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa un Eiropas digitālās desmitgades mērķus un atbalstītu ES vienotā tirgus noturību; |
| --- | --- |

—

esošo standartu pārskatīšanu, lai noteiktu vajadzību pārskatīt vai izstrādāt jaunus standartus, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa un Eiropas digitālās desmitgades mērķus un atbalstītu ES vienotā tirgus noturību;

| — | Covid-19 vakcīnu un zāļu ražošanu, |
| --- | --- |

—

Covid-19 vakcīnu un zāļu ražošanu,

| — | kritiski svarīgas izejvielas baterijām un bateriju atkritumus; |
| --- | --- |

—

kritiski svarīgas izejvielas baterijām un bateriju atkritumus;

| — | infrastruktūras un mazoglekļa cementa klimatnoturību; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras un mazoglekļa cementa klimatnoturību;

| — | ūdeņraža tehnoloģijas un komponentus; |
| --- | --- |

—

ūdeņraža tehnoloģijas un komponentus;

| — | ūdeņraža transportu un uzglabāšanu; |
| --- | --- |

—

ūdeņraža transportu un uzglabāšanu;

| — | mikroshēmu sertifikācijas standartus attiecībā uz drošību, autentiskumu, uzticamību; |
| --- | --- |

—

mikroshēmu sertifikācijas standartus attiecībā uz drošību, autentiskumu, uzticamību;

| — | viedos līgumus par datu telpām. |
| --- | --- |

—

viedos līgumus par datu telpām.

Papildus steidzamajām darbībām, kas noteiktas paziņojumā par standartizācijas stratēģiju, šā paziņojuma pielikumā ir ietvertas nepieciešamo un Savienības tiesību aktu un politikas atbalstam piemēroto Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādes un pārskatīšanas darbības. .

Pasaules mērogā Komisija turpinās sadarbību standartizācijas jomā ar Amerikas Savienotajām Valstīm ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes 1. darba grupā “Tehnoloģiju standarti” un sadarbosies tehnisko standartu jomā G7 “Septiņu grupas” ietvaros. Komisija atbalsta arī daudzpusējas IKT jomā ieinteresēto personu platformas darbu standartizācijas vajadzību apzināšanā, veidojot IKT standartizācijas mainīgo plānu (2).

Komisija atbalstīs arī standartizāciju kā būtisku daļu nodaļā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, par kuriem tā risina sarunas.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

(2)  https://joinup.ec.europa.eu/collection/rolling-plan-ict-standardisation/rolling-plan-2021

---

PIELIKUMS

| Paziņojumā par standartizācijas stratēģiju noteiktās steidzamās standartizācijas vajadzības |
| --- |
| Nr. | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| 1 | Pārskatīt esošos standartus, lai noteiktu vajadzību pārskatīt vai izstrādāt jaunus standartus, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa un Eiropas digitālās desmitgades mērķus un atbalstītu ES vienotā tirgus noturību. | Eiropas zaļais kurss, COM/2019/640 final
  Digitālais kompass 2030. gadam —Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”, COM(2021) 118 final.
  2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana:veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021) 350 final). | Izstrādāt metodiku, pirmo pārbaudi un esošo standartu paraugu, lai tos pārskatītu, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa, Eiropas digitālās desmitgades un noturīga vienotā tirgus mērķus. | Veicināt Eiropas Komisijas mērķu sasniegšanu, piemēram, līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vai veicināt, ka 75 % ES uzņēmumu izmanto digitālos rīkus, piemēram, mākoņdatošanu, mākslīgo intelektu vai lielos datus. |
| 2 | Covid-19 vakcīnu un zāļu ražošana | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Vienotība Covid-19 apkarošanā”
  COM/2021/35 final | Izstrādāt Eiropas standartus, lai izveidotu standarta datu kopumu, kas iekļaujams veidlapā, kurā sīki izklāstīti Covid-19 testu rezultāti. Izpētīt iespējas izstrādāt standartus attiecībā uz vienreiz lietojamām precēm, kas vajadzīgas vakcīnu un terapijas līdzekļu ražošanai, lai uzlabotu galveno ražošanas sastāvdaļu sadarbspēju un mazinātu ražošanas traucējumu risku šo materiālu trūkuma gadījumā. | Vakcīnu un Covid-19 zāļu ražošanas, piegādes un informācijas palielināšana. |
| 3 | Kritiski svarīgas izejvielas baterijām un bateriju atkritumi | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 COM (2020) 798 final un 2020/0353(COD) | Pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem un bateriju atkritumiem
  Pārskatīšana attieksies uz: materiālu ziņā efektīvu un kvalitatīvu galveno atkritumu plūsmu (elektrisko un elektronisko iekārtu, tostarp fotoelementu paneļu), bateriju atkritumu, nolietotu transportlīdzekļu un vēja ģeneratoru atkritumu reciklēšanu un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.
  ES mēroga kvalitātes prasības otrreizējām izejvielām. | Standarti palīdzēs paaugstināt atkritumos esošo izejvielu vērtību, izmantojot reciklēšanu, piemēram, baterijām, un samazinot vajadzību pēc jaunām izejvielām kritiski svarīgos lietojumos. Tas ir īpaši svarīgi, lai stiprinātu ES noturību, mazinot izejvielu piegādes risku. |
| 4 | Infrastruktūras un mazoglekļa cementa klimatnoturība | COM(2021)82 “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (2.3.2. punkts) un COM(2020) 662 “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” – | Pārskatīt plašāku standartu klāstu par aktīviem (tostarp neinfrastruktūrai), kas ir neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi, saskaņā ar jaunākajām zināšanām, lai uzlabotu to klimatnoturību.
  Izstrādāt standartus, kas atbalsta tehniskos risinājumus attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, lai atvieglotu un paātrinātu to ieviešanu visā ES. | Uzlabot esošā infrastruktūras fonda un jaunu lielu infrastruktūras projektu klimatnoturību.
  Tā kā cements ir būtiska būvniecības nozares sastāvdaļa, tiks novērtēts tā potenciāls kļūt par mazoglekļa būvizstrādājumu, pilnībā ievērojot tehnoloģiju neitralitātes principu. |
| 5 | Ūdeņraža tehnoloģijas un komponenti | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un dabas gāzu un ūdeņraža iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija)
  COM/2021/804 final | Izstrādāt Eiropas kvalitātes, tehnoloģiju un drošības standartus, lai atbalstītu ūdeņraža vienotā tirgus izveidi. | Uzlabot uzlādes punktu nodrošināšanu un uzturēšanu. |
| 6 | Ūdeņraža transportēšana un uzglabāšana | Priekšlikums direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu (ES) 2018/2001
  COM/2021/557 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijām un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013
  COM/2020/824 final
  Direktīva (ES) 2019/692, ar ko groza Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu
  Regula (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību | Pārskatīt esošos un/vai izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz gāzes kvalitāti un drošību, kas attiecas uz ievadīšanu gāzes tīklā un citiem galalietojumiem, kā arī uz ūdeņraža kurināmā kvalitāti. | Nodrošināt un veicināt ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas metožu uzlabošanu, vienlaikus nodrošinot gāzes tīklu drošību un darbības efektivitāti un izvairoties no netīšiem šķēršļiem. |
| 7 | Mikroshēmu sertifikācijas standarti attiecībā uz drošību, autentiskumu, uzticamību | Eiropas digitālā desmitgade:mērķrādītāji 2030. gadam
  Digitālais kompass 2030. gadam —Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” | Izstrādāt standartus mikroshēmu sertificēšanas atbalstam, lai nodrošinātu, ka tās ir drošas, autentiskas un uzticamas. | Nodrošināt uzticēšanos un kiberdrošības prasības nākotnes viedierīcēm, sistēmām un savienojamības platformām, kurām būs jāpaļaujas uz modernu elektroniku un kuras lielā mērā būs atkarīgas no pamatā esošās tehnoloģijas iezīmēm.
  Standarti atbalstīs šo mikroshēmu sertifikāciju uzticamības un drošības nolūkā un aptvers vērtību ķēdi līdz pat integrācijai galaproduktos. |
| 8 | Viedie līgumi par datu telpām | Datu akts (tostarp Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību pārskatīšana)
  Regula, ar ko izveido sistēmu datu izmantošanai ES
  Skatīt publicētās iniciatīvas šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13045-Data-Act-&-amended-rules-on-the-legal-protection-of-databases_en | Izstrādāt standartus, kas atbilst konkrētām viedlīgumu pamatprasībām, kā noteikts gaidāmajā Datu aktā.
  Ir jāpieņem, ka viedais līgums, kas atbilst standartam, atbilst pamatprasībām. | Nodrošināt, ka viedie līgumi, ko izmanto datu kopīgošanai, ir uzticami un sadarbspējīgi, lai tos varētu izmantot datu apmaiņas un apkopošanas atbalstam.
  Eiropā dati nav koncentrēti uz lielām tehnoloģiju platformām, bet tiek izplatīti daudzās vietās. Saskaņā ar savu datu stratēģiju ES palīdz uzņēmumiem apkopot datus, piemēram, apmācību mašīnmācīšanās algoritmus un lietojumus veselības aprūpes, transporta un enerģētikas jomā. |

Paziņojumā par standartizācijas stratēģiju noteiktās steidzamās standartizācijas vajadzības

Nr.

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

1

Pārskatīt esošos standartus, lai noteiktu vajadzību pārskatīt vai izstrādāt jaunus standartus, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa un Eiropas digitālās desmitgades mērķus un atbalstītu ES vienotā tirgus noturību.

Eiropas zaļais kurss, COM/2019/640 final

Digitālais kompass 2030. gadam —Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”, COM(2021) 118 final.

2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana:veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021) 350 final).

Izstrādāt metodiku, pirmo pārbaudi un esošo standartu paraugu, lai tos pārskatītu, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa, Eiropas digitālās desmitgades un noturīga vienotā tirgus mērķus.

Veicināt Eiropas Komisijas mērķu sasniegšanu, piemēram, līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vai veicināt, ka 75 % ES uzņēmumu izmanto digitālos rīkus, piemēram, mākoņdatošanu, mākslīgo intelektu vai lielos datus.

2

Covid-19 vakcīnu un zāļu ražošana

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Vienotība Covid-19 apkarošanā”

COM/2021/35 final

Izstrādāt Eiropas standartus, lai izveidotu standarta datu kopumu, kas iekļaujams veidlapā, kurā sīki izklāstīti Covid-19 testu rezultāti. Izpētīt iespējas izstrādāt standartus attiecībā uz vienreiz lietojamām precēm, kas vajadzīgas vakcīnu un terapijas līdzekļu ražošanai, lai uzlabotu galveno ražošanas sastāvdaļu sadarbspēju un mazinātu ražošanas traucējumu risku šo materiālu trūkuma gadījumā.

Vakcīnu un Covid-19 zāļu ražošanas, piegādes un informācijas palielināšana.

3

Kritiski svarīgas izejvielas baterijām un bateriju atkritumi

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 COM (2020) 798 final un 2020/0353(COD)

Pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem un bateriju atkritumiem

Pārskatīšana attieksies uz: materiālu ziņā efektīvu un kvalitatīvu galveno atkritumu plūsmu (elektrisko un elektronisko iekārtu, tostarp fotoelementu paneļu), bateriju atkritumu, nolietotu transportlīdzekļu un vēja ģeneratoru atkritumu reciklēšanu un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.

ES mēroga kvalitātes prasības otrreizējām izejvielām.

Standarti palīdzēs paaugstināt atkritumos esošo izejvielu vērtību, izmantojot reciklēšanu, piemēram, baterijām, un samazinot vajadzību pēc jaunām izejvielām kritiski svarīgos lietojumos. Tas ir īpaši svarīgi, lai stiprinātu ES noturību, mazinot izejvielu piegādes risku.

4

Infrastruktūras un mazoglekļa cementa klimatnoturība

COM(2021)82 “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (2.3.2. punkts) un COM(2020) 662 “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” –

Pārskatīt plašāku standartu klāstu par aktīviem (tostarp neinfrastruktūrai), kas ir neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi, saskaņā ar jaunākajām zināšanām, lai uzlabotu to klimatnoturību.

Izstrādāt standartus, kas atbalsta tehniskos risinājumus attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, lai atvieglotu un paātrinātu to ieviešanu visā ES.

Uzlabot esošā infrastruktūras fonda un jaunu lielu infrastruktūras projektu klimatnoturību.

Tā kā cements ir būtiska būvniecības nozares sastāvdaļa, tiks novērtēts tā potenciāls kļūt par mazoglekļa būvizstrādājumu, pilnībā ievērojot tehnoloģiju neitralitātes principu.

5

Ūdeņraža tehnoloģijas un komponenti

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atjaunīgo un dabas gāzu un ūdeņraža iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija)

COM/2021/804 final

Izstrādāt Eiropas kvalitātes, tehnoloģiju un drošības standartus, lai atbalstītu ūdeņraža vienotā tirgus izveidi.

Uzlabot uzlādes punktu nodrošināšanu un uzturēšanu.

6

Ūdeņraža transportēšana un uzglabāšana

Priekšlikums direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu (ES) 2018/2001

COM/2021/557 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijām un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

COM/2020/824 final

Direktīva (ES) 2019/692, ar ko groza Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu

Regula (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību

Pārskatīt esošos un/vai izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz gāzes kvalitāti un drošību, kas attiecas uz ievadīšanu gāzes tīklā un citiem galalietojumiem, kā arī uz ūdeņraža kurināmā kvalitāti.

Nodrošināt un veicināt ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas metožu uzlabošanu, vienlaikus nodrošinot gāzes tīklu drošību un darbības efektivitāti un izvairoties no netīšiem šķēršļiem.

7

Mikroshēmu sertifikācijas standarti attiecībā uz drošību, autentiskumu, uzticamību

Eiropas digitālā desmitgade:mērķrādītāji 2030. gadam

Digitālais kompass 2030. gadam —Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”

Izstrādāt standartus mikroshēmu sertificēšanas atbalstam, lai nodrošinātu, ka tās ir drošas, autentiskas un uzticamas.

Nodrošināt uzticēšanos un kiberdrošības prasības nākotnes viedierīcēm, sistēmām un savienojamības platformām, kurām būs jāpaļaujas uz modernu elektroniku un kuras lielā mērā būs atkarīgas no pamatā esošās tehnoloģijas iezīmēm.

Standarti atbalstīs šo mikroshēmu sertifikāciju uzticamības un drošības nolūkā un aptvers vērtību ķēdi līdz pat integrācijai galaproduktos.

8

Viedie līgumi par datu telpām

Datu akts (tostarp Direktīvas 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību pārskatīšana)

Regula, ar ko izveido sistēmu datu izmantošanai ES

Skatīt publicētās iniciatīvas šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13045-Data-Act-&-amended-rules-on-the-legal-protection-of-databases_en

Izstrādāt standartus, kas atbilst konkrētām viedlīgumu pamatprasībām, kā noteikts gaidāmajā Datu aktā.

Ir jāpieņem, ka viedais līgums, kas atbilst standartam, atbilst pamatprasībām.

Nodrošināt, ka viedie līgumi, ko izmanto datu kopīgošanai, ir uzticami un sadarbspējīgi, lai tos varētu izmantot datu apmaiņas un apkopošanas atbalstam.

Eiropā dati nav koncentrēti uz lielām tehnoloģiju platformām, bet tiek izplatīti daudzās vietās. Saskaņā ar savu datu stratēģiju ES palīdz uzņēmumiem apkopot datus, piemēram, apmācību mašīnmācīšanās algoritmus un lietojumus veselības aprūpes, transporta un enerģētikas jomā.

| Darbības Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kas ir vajadzīgi un piemēroti Savienības tiesību aktu un politikas virzienu atbalstam |
| --- |
| Nr. | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| 9 | Progresīvi ražošanas pakalpojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū attiecībā uz attiecīgajiem nozaru tiesību aktiem un COM(2020) 66 “Eiropas Datu stratēģija” | Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu tādu pakalpojumu un datu sniegšanu, kas saistīti ar robotiem, rūpnieciskās piegādes ķēdes pārvaldību un tīkla tehnikas prognozējošu uzturēšanu. | Uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vienotajā tirgū un atbalstīt piegādes ķēdes darījumu pārredzamību. |
| 10 | Būvniecības pakalpojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū | Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu būvniecības jomā, piemēram, arhitektūras un inženiertehnisko pakalpojumu, kā arī pakalpojumu, kas saistīti ar ēku energoefektivitāti. | Uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vienotajā tirgū. |
| 11 | Pasta pakalpojumi | Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai; Direktīva 2002/39/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei; Direktīva 2008/6/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi un Regula (ES) 2018/644 par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem | Pārskatīt esošos un/vai izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai Eiropas standartizācijas nodevumus tādās jomās kā pakalpojumu kvalitāte un digitalizācija. | Uzlabot pakalpojumu kvalitāti un veicināt sadarbspēju starp valstu tīkliem un efektīvu universālo pakalpojumu vienotajā tirgū. |
| 12 | IKT izstrādājumu un pakalpojumu piekļūstamības prasības | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām un Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību | Izstrādā standartus attiecībā uz Direktīvas (ES) 2019/882 I pielikumā izklāstītajām produktu piekļūstamības prasībām, piemēram:






  — | prasības, kas attiecas uz informācijas sniegšanu; |

Darbības Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kas ir vajadzīgi un piemēroti Savienības tiesību aktu un politikas virzienu atbalstam

Nr.

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

9

Progresīvi ražošanas pakalpojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū attiecībā uz attiecīgajiem nozaru tiesību aktiem un COM(2020) 66 “Eiropas Datu stratēģija”

Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu tādu pakalpojumu un datu sniegšanu, kas saistīti ar robotiem, rūpnieciskās piegādes ķēdes pārvaldību un tīkla tehnikas prognozējošu uzturēšanu.

Uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vienotajā tirgū un atbalstīt piegādes ķēdes darījumu pārredzamību.

10

Būvniecības pakalpojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū

Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu būvniecības jomā, piemēram, arhitektūras un inženiertehnisko pakalpojumu, kā arī pakalpojumu, kas saistīti ar ēku energoefektivitāti.

Uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vienotajā tirgū.

11

Pasta pakalpojumi

Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai; Direktīva 2002/39/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei; Direktīva 2008/6/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi un Regula (ES) 2018/644 par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem

Pārskatīt esošos un/vai izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai Eiropas standartizācijas nodevumus tādās jomās kā pakalpojumu kvalitāte un digitalizācija.

Uzlabot pakalpojumu kvalitāti un veicināt sadarbspēju starp valstu tīkliem un efektīvu universālo pakalpojumu vienotajā tirgū.

12

IKT izstrādājumu un pakalpojumu piekļūstamības prasības

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām un Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību

Izstrādā standartus attiecībā uz Direktīvas (ES) 2019/882 I pielikumā izklāstītajām produktu piekļūstamības prasībām, piemēram:

—

prasības, kas attiecas uz informācijas sniegšanu;

| — | lietotāja saskarne un funkcionalitātes dizains; atbalsta pakalpojumi; produkta iepakojums; |
| --- | --- |

—

lietotāja saskarne un funkcionalitātes dizains; atbalsta pakalpojumi; produkta iepakojums;

| — | instrukcijas par produkta uzstādīšanu, uzturēšanu, uzglabāšanu un likvidēšanu; |
| --- | --- |

—

instrukcijas par produkta uzstādīšanu, uzturēšanu, uzglabāšanu un likvidēšanu;

| — | nodrošināt pakalpojuma sniegšanai izmantoto produktu pieejamību; |
| --- | --- |

—

nodrošināt pakalpojuma sniegšanai izmantoto produktu pieejamību;

| — | atvieglot šo pakalpojumu izmantošanu personām ar invaliditāti: sniegt informāciju par pakalpojuma darbību, sniegt pakalpojumus, kas ir optimāli, lai tos varētu izmantot cilvēki ar invaliditāti, un definēt funkcionālā snieguma kritērijus. |
| --- | --- |

—

atvieglot šo pakalpojumu izmantošanu personām ar invaliditāti: sniegt informāciju par pakalpojuma darbību, sniegt pakalpojumus, kas ir optimāli, lai tos varētu izmantot cilvēki ar invaliditāti, un definēt funkcionālā snieguma kritērijus.

Izstrādāt saskaņotus standartus pakalpojumiem, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, un vietām, kur pakalpojumi tiek sniegti.

Atvieglot cilvēkiem ar invaliditāti IKT produktu un pakalpojumu izmantošanu, piemēram, pašapkalpošanās termināļus, lietojumprogrammas, tīmekļa vietnes/platformas, tiešsaistes pakalpojumus un tiešsaistes saziņu ar neatliekamās palīdzības dienestiem un citiem pakalpojumiem, kas ietilpst direktīvas darbības jomā.

13

Kosmosa satiksmes pārvaldība un kosmosa datu ieviešana tirgū

Regula (ES) 2021/696, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru

Izstrādāt Eiropas standartus kosmosa satiksmes pārvaldībai.

Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu ES kosmosa programmas (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM) sniegto kosmosa datu un pakalpojumu ieviešanu lietotājiem un tirgū.

Nolūkā:

| 1) | samazināt pašreizējos un turpmākos darbības riskus un aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru; |
| --- | --- |

1)

samazināt pašreizējos un turpmākos darbības riskus un aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru;

| 2) | palielināt kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanu un ieviešanu tirgū, veicinot to integrāciju dažādās nozarēs. |
| --- | --- |

2)

palielināt kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanu un ieviešanu tirgū, veicinot to integrāciju dažādās nozarēs.

Tās ir autonomie un satīklotie automobiļi, dzelzceļi, aviācija, bezpilota lidaparāti, specializētas lietotāju iekārtas.

14

Apkārtējā gaisa kvalitāte — sensoru sistēmu darbība gaisa piesārņojuma mērīšanai

Direktīvas 2008/50/EK par gaisa kvalitāti 6. pants, 7. pants un I pielikums

Izstrādāt apstiprinātu(-us) testēšanas standartu(-us), lai novērtētu uz sensoriem balstītu gaisa piesārņojuma mērīšanas sistēmu veiktspēju.

Standartā tiks novērtēts, vai sensoru sistēmas atbilst Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem.

Uzlabot apkārtējā gaisa kvalitātes novērtējumus, novērtējot, cik lielā mērā sensoru sistēmas atbilst Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem.

Standarts(-i) arī ļaus plašāk izmantot šo monitoringa metodi un tādējādi uzlabot gaisa kvalitātes novērtējumu.

15

Apkārtējā gaisa kvalitāte — uz modelēšanu balstīti novērtējumi

Direktīvas 2008/50/EK 6. pants, 7. pants un I pielikums

Izstrādāt standartus, kas nodrošina, ka uz modelēšanu balstīti gaisa kvalitātes novērtējumi ir objektīvi, uzticami un salīdzināmi un pietiekami kvalitatīvi, lai iegūtu ticamu informāciju par gaisu piesārņojošo vielu koncentrāciju apkārtējā gaisā.

Nodrošināt, ka par gaisa piesārņojumu savāktā informācija ir pietiekami reprezentatīva un salīdzināma visā ES.

16

Apkārtējā gaisa kvalitāte — policiklisko aromātisko ogļūdeņražu mērīšanas metodes to monitoringam apkārtējā vidē

Direktīvas 2004/107/EK par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā 4. panta 1. punkts, 8. un 13. pants un V pielikums

Izstrādā standartus standartmetodēm policiklisko aromātisko ogļūdeņražu koncentrācijas mērīšanai apkārtējā gaisā.

Nodrošināt, ka policiklisko aromātisko ogļūdeņražu analīze apkārtējā gaisā ir pietiekami precīza, uzticama un salīdzināma visā ES.

17

Rūpnieciskās emisijas

Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole)

Izstrādāt Eiropas standartus, lai nodrošinātu attiecīgo piesārņojošo vielu paraugu ņemšanu un analīzi un procesa parametru mērījumus, kā arī kvalitātes nodrošināšanu automatizētām mērīšanas sistēmām un mērījumu standartmetodēm šo sistēmu kalibrēšanai.

Samazināt un, cik vien iespējams, novērst piesārņojumu, ko rada rūpnieciskās darbības.

18

Šķiroti plastmasas atkritumi un reciklēta plastmasa

Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā I pielikuma darbība COM(2018) 28 Pasākumi, kas paredzēti, lai palielinātu reciklētā satura izmantošanu: – sadarbībā ar Eiropas Standartizācijas komiteju izstrādāt šķirotu plastmasas atkritumu un reciklētas plastmasas kvalitātes standartus

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus un pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai risinātu procesuālos un infrastruktūras jautājumus plastmasas reciklēšanas jomā, tādējādi atbalstot plastmasas reciklēšanas vērtības ķēdes kvalitāti.

Šajos standartos būtu jānosaka prasības attiecībā uz plastmasas izstrādājumu reciklējamību, šķiroto plastmasas atkritumu kvalitāti un reciklētās plastmasas kvalitāti, ņemot vērā to paredzēto lietojumu produktos pēc reciklēšanas.

Piedāvāt reciklētu plastmasu, kas atbilst produktu zīmolu un ražotāju vajadzībām, lai nodrošinātu uzticamu un liela apjoma materiālu piegādi ar pastāvīgām kvalitātes specifikācijām.

19

Materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz analīzes metodēm, ar kurām nosaka vielas, kas migrē no materiāliem, un metodes galīgo materiālu testēšanai saskarē ar dzeramo ūdeni.

Aizsargāt dzeramā ūdens kvalitāti un sabiedrības veselību.

Materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, var ietekmēt tā kvalitāti (piemēram, izskalojot vielas).

Ir jāizstrādā analīzes un testēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka galīgie materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, ir droši.

20

Notekūdeņu attīrīšana

Padomes Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (91/271/EEK) un Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, kas grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 568/2014, Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 574/2014 un Regulu (ES) 2019/1020

Pārskatīt spēkā esošo standartu EN 12566: Nelielas notekūdeņu attīrīšanas sistēmas līdz 50 PT septiņās daļās.

Uzlabot vides aizsardzību un samazināt veselības apdraudējumus.

21

Dabiskie aukstumaģenti

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 517/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 842/2006

Izstrādāt jaunu standartu par prasībām un riska analīzes procesu aukstumsistēmām, kas darbojas ar uzliesmojošiem aukstumaģentiem, kurus izmanto temperatūras ziņā jutīgu kravu autopārvadājumos.

Pārskatīt EN 378–1, EN 378–2 un EN 378–3 un izveidot pilnīgi jaunu 5. daļu par drošības klasifikāciju un informāciju par aukstumaģentiem.

Nodrošināt dabīgo aukstumaģentu vieglāku un plašāku izmantošanu RAC nozarē, kas samazinātu šādu iekārtu ietekmi uz vidi.

Netieši tas var palielināt ES uzņēmumu konkurētspēju šajā nozarē.

22

Mēslošanas līdzekļi

Regula (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un C(2020) 612 Komisijas Īstenošanas lēmums par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai attiecībā uz ES mēslošanas līdzekļiem Regulas (ES) 2019/1009 īstenošanas vajadzībām

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus, atjaunināt esošos standartizācijas nodevumus un pielāgot Komisijas darba programmu, ar ko īsteno Īstenošanas lēmumu C(2020) 612, lai savlaicīgi izstrādātu mūsdienīgus standartus.

Mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus vienotajā tirgū un noteikt vienotus nosacījumus, lai mēslošanas līdzekļus, kas izgatavoti no šādiem pārstrādātiem vai organiskiem materiāliem, darītu pieejamus visā vienotajā tirgū.

23

Pārtikas drošums — dzīvnieku uzturs

Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz analītiskajām metodēm dzīvnieku ēdināšanas jomā attiecībā uz:

| — | aizliegtām piedevām |
| --- | --- |

—

aizliegtām piedevām

| — | kontaminantiem (metāliem, augu toksīniem, mikotoksīniem) |
| --- | --- |

—

kontaminantiem (metāliem, augu toksīniem, mikotoksīniem)

| — | atļautām piedevām |
| --- | --- |

—

atļautām piedevām

| — | radioaktivitāti |
| --- | --- |

—

radioaktivitāti

| — | iepakošanas materiāliem |
| --- | --- |

—

iepakošanas materiāliem

Standartizētu analīzes metožu ieviešana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu i) Eiropas tiesību aktu vienādu piemērošanu un kontroli visās ES dalībvalstīs un ii) augstu barības un pārtikas drošuma līmeni.

24

Pārtikas drošums — kontaminanti pārtikā

Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz analītiskajām metodēm pārtikas drošuma tiesību aktu jomā attiecībā uz pārstrādes kontaminantiem (piemēram, akrilamīdu, perhlorātu, furāniem, 3-monohlorpropāndiolu un glicidilesteriem) pārtikā.

Standartizētu analīzes metožu ieviešana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu i) Eiropas tiesību aktu vienādu piemērošanu un kontroli visās ES dalībvalstīs un ii) augstu pārtikas drošuma līmeni.

25

Pārtikas drošums — metāli pārtikā

Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem

Izstrādāt jaunus Eiropas analīzes metožu standartus pārtikas drošuma tiesību aktu jomā attiecībā uz metāliem (piemēram, niķeli, hromu (VI)) pārtikā

Standartizētu analīzes metožu ieviešana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu i) Eiropas tiesību aktu vienādu piemērošanu un kontroli visās ES dalībvalstīs un ii) augstu pārtikas drošuma līmeni.

26

Pārtikas drošums — mikotoksīni un augu toksīni pārtikā

Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz analītiskajām metodēm pārtikas drošuma tiesību aktu jomā attiecībā uz metāliem (piemēram, mikotoksīniem un augu toksīniem) pārtikā

Standartizētu analīzes metožu ieviešana ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu i) Eiropas tiesību aktu vienādu piemērošanu un kontroli visās ES dalībvalstīs un ii) augstu pārtikas drošuma līmeni.

27

Kuģu, kas pārvadā sašķidrinātas gāzes bez taras, un kuģu, kas izmanto gāzi kā degvielu, aizsardzība

Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu

Izstrādāt jaunu Eiropas standartu attiecībā uz testēšanu, ko veic stacionārām pulverveida ķīmisko līdzekļu ugunsdzēsības sistēmām to kuģu aizsardzībai, kuri pārvadā sašķidrinātas gāzes bez taras vai kuri izmanto gāzes dzinējus.

Uzlabot kuģošanas drošību.

Starptautiskā Jūrniecības organizācija pārskata pamatnostādnes par stacionāru sausā pulvera ugunsdzēsības sistēmu apstiprināšanu, lai aizsargātu kuģus, kas pārvadā sašķidrinātas gāzes bez taras.

Taču līdz šim nav validēta testa standarta reaktīvo dzinēju un/vai kabeļreņu ugunsdrošības testam. Šāda standarta izstrādei ciešā koordinācijā ar ISO vajadzētu uzlabot kuģošanas drošību ne tikai gāzes tankkuģiem, bet arī pasažieru kuģiem, kurus darbina ar gāzi.

28

Ar klimatu saistīti dati

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” COM/2021/82 final un COM(2020) 66 “Eiropas Datu stratēģija”

Izstrādāt standartus, kas nodrošina, ka gan privātā, gan publiskā sektora dati tiek reģistrēti, vākti un koplietoti visaptverošā un vienotā veidā.

Uzlabot klimata riska novērtējuma precizitāti, sniedzot datus, kas ļauj kvantificēt katastrofu radītos zaudējumus.

29

Dinamisks aprites cikla novērtējums oglekļa piesaistes novērtēšanai būvizstrādājumos

COM (2021) 572 ES Meža stratēģija 2.1. nodaļa un COM(2021) 800 Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli.3.1. nodaļa

Izstrādāt dinamiska aprites cikla izvērtējuma standartizētu satvaru, lai precīzāk uzskaitītu oglekļa piesaisti attiecībā uz oglekļa uzglabāšanu būvmateriālos.

Galvenais mērķis ir atspoguļot progresu, kas panākts dinamiskā aprites cikla novērtējumā, lai labāk atzītu oglekļa uzglabāšanas būvizstrādājumos standartus, galvenokārt izmantojot no laika atkarīgus raksturošanas faktorus, ko piemēro dinamiskai aprites cikla uzskaitei.

30

Datoru ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 617/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām datoriem un datoru serveriem

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus datoriem un serveriem, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemti vērā vispāratzītie sasniegumi.

Samazināt datoru un datoru serveru enerģijas patēriņu.

31

Ēdiena gatavošanas ierīču ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 66/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus ēdiena gatavošanas ierīcēm.

Ēdiena gatavošanas ierīču enerģijas patēriņa samazināšana

32

Elektronisko displeju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2021 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības elektroniskajiem displejiem saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2013 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz elektronisko displeju energomarķējumu

Pārskatīt spēkā esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus attiecībā uz elektroniskajiem displejiem ar plašu dinamiskā diapazona (HDR) kodēšanas funkciju un izšķirtspējas līmeni, kas pārsniedz 4k vai HD, nosakot konkrētu ABC shēmas (Antecedent, Behavior, Consequence – apstākļi, uzvedība, sekas) testēšanas metodi un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes.

Samazināt elektronisko displeju (televizoru, monitoru) enerģijas patēriņu, aptverot HDR un izšķirtspējas līmeni virs 4k (vai HD), nosakot īpašu testēšanas metodi ABC un pielāgojot plastmasas piedevu satura verifikācijas metodes.

33

Gaismas avotu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2020 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības gaismas avotiem un atsevišķiem vadības blokiem un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2015 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)2017/1369 papildina attiecībā uz gaismas avotu energomarķējumu

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus attiecībā uz procedūrām un metodēm vajadzīgo parametru mērīšanai:

| — | luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampām, |
| --- | --- |

—

luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampām,

| — | šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm, |
| --- | --- |

—

šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm,

| — | šādu lampu ekspluatācijai izmantojamiem gaismekļiem, |
| --- | --- |

—

šādu lampu ekspluatācijai izmantojamiem gaismekļiem,

| — | biroju apgaismojuma gaismekļiem, |
| --- | --- |

—

biroju apgaismojuma gaismekļiem,

ielu apgaismojuma gaismekļiem.

Samazināt tādu gaismas avotu enerģijas patēriņu, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 41,9 TWh.

34

Lokālo telpu sildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2015/1188 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1186 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus lokāliem telpu sildītājiem.

Samazināt enerģijas patēriņu un vēl vairāk ierobežot lokālo telpu sildītāju ietekmi uz vidi.

35

Aukstumiekārtu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2019 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 643/2009

| — | Pārskatīt esošos aukstumiekārtu standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes. |
| --- | --- |

—

Pārskatīt esošos aukstumiekārtu standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Samazināt tādu aukstumiekārtu enerģijas patēriņu, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 10 TWh.

36

Aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2024, ar ko atbilstoši Direktīvai 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu

Pārskatīt spēkā esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus attiecībā uz aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, ietverot metodes un aprēķinus vajadzīgo parametru mērīšanai.

Samazināt enerģijas patēriņu, ko rada tādas aukstumiekārtas ar tiešās pārdošanas funkciju, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 48 TWh.

37

Putekļsūcēju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 666/2013 (2013. gada 8. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām putekļsūcējiem

Pārskatīt esošos putekļsūcēju standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Samazināt putekļsūcēju enerģijas patēriņu to izmantošanas posmā.

38

Telpu sildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2013 (2013. gada 2. augusts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 811/2013 attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu.

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus.

Izmantot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami.

Standartizēt enerģijas patēriņa, akustiskās jaudas līmeņa un slāpekļa oksīda emisiju prasības telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem visā ES.

Tam būtu jāpalīdz uzlabot vienotā tirgus darbību un uzlabot šo produktu ekoloģiskos raksturlielumus.

39

Ūdenssildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 814/2013 (2013. gada 2. augusts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssildītājiem un karstā ūdens tvertnēm kura grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2282 (2016. gada 30. novembris) un Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 812/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz ūdenssildītāju, karstā ūdens tvertņu un ūdenssildītāja un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu.

Pārskatīt esošos ūdenssildītāju un karstā ūdens tvertņu standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Standartizēt enerģijas patēriņa, akustiskās jaudas līmeņa un slāpekļa oksīda emisiju prasības ūdenssildītājiem un pastāvīgiem zudumiem no karstā ūdens tvertnēm visā ES.

Tam būtu jāpalīdz uzlabot vienotā tirgus darbību un uzlabot šo produktu ekoloģiskos raksturlielumus.

40

Viedtālruņu un planšetdatoru ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula PLAN/2020/9213, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām viedtālruņiem un planšetdatoriem, un Komisijas Deleģētā regula PLAN/2020/9217, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz viedtālruņu un planšetdatoru energomarķējumu

Pārskatīt esošos viedtālruņu un planšetdatoru standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus un aprēķinus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Samazināt viedtālruņu un planšetdatoru ietekmi uz vidi

41

Fotoelektrisko ražojumu (moduļu, inverteru un sistēmu) ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula PLAN/2020/7002, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām fotoelektriskiem ražojumiem (moduļiem, inverteriem un sistēmām), un Komisijas Deleģētā regula PLAN/2020/7007, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz viedtālruņu un planšetdatoru energomarķējumu

Pārskatīt esošos fotoelektrisko ražojumu (moduļu, inverteru un sistēmu) standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus un aprēķinus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Samazināt ar fotoelementu ražojumiem (moduļiem, invertoriem un sistēmām) saistīto ietekmi uz vidi

42

“Gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētāju un siltumsūkņu ekodizains

Komisijas Regula (ES) Nr. 206/2012 (2012. gada 6. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem, kas grozīta ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2282 (2016. gada 30. novembris)

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus “Gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētājiem un siltumsūkņiem, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemti vērā vispāratzītie sasniegumi.

Samazināt “gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētāju un siltumsūkņu enerģijas patēriņu to izmantošanas posmā, kā arī to akustiskās jaudas līmeni.

43

Elektromotoru ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1781 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības elektromotoriem un regulējuma ātruma piedziņām, groza Regulu (EK) Nr. 641/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 640/2009

Pārskatīt spēkā esošos standartus, kā arī šādus elementus:

| 1) | noteikt resursu efektivitātes prasības, tostarp identificēt un atkārtoti izmantot retzemju metālus pastāvīgo magnētu motoros; |
| --- | --- |

1)

noteikt resursu efektivitātes prasības, tostarp identificēt un atkārtoti izmantot retzemju metālus pastāvīgo magnētu motoros;

| 2) | verifikācijas pielaižu līmenim; |
| --- | --- |

2)

verifikācijas pielaižu līmenim;

| 3) | metodes un energoefektivitātes klases motoriem, kuru nominālais spriegums pārsniedz 1 000  V; |
| --- | --- |

3)

metodes un energoefektivitātes klases motoriem, kuru nominālais spriegums pārsniedz 1 000  V;

| 4) | motoru un VSD kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām); |
| --- | --- |

4)

motoru un VSD kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām);

| 5) | iekļaut darbības jomā citu veidu motorus, tostarp pastāvīgo magnētu motorus. |
| --- | --- |

5)

iekļaut darbības jomā citu veidu motorus, tostarp pastāvīgo magnētu motorus.

Nodrošināt atkārtojamas, reproducējamas, rentablas un praksē nozīmīgas testēšanas metodes elektromotoru enerģijas patēriņa mērīšanai.

Lai samazinātu enerģijas zudumu rādītāju, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

44

Elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu ekodizains

Priekšlikuma projekts — KOMISIJAS REGULA (ES).../..., ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu enerģijas patēriņu izslēgtā režīmā, gatavības režīmā un tīklierosas gatavības režīmā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1275/2008 — PLAN/2016/444

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu standartus.

Samazināt elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu enerģijas patēriņu gatavības režīmā un tīklierosas gatavības režīmā.

45

Ārējo barošanas avotu ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1782 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības ārējiem barošanas avotiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 278/2009

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus ārējiem barošanas avotiem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus.

Izmantot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami.

Galvenais uzdevums ir standartizēt ārējo barošanas avotu enerģijas patēriņu, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

46

Rūpniecisko ventilatoru ekodizains

Komisijas Regula (ES) Nr. 327/2011 ( 2011. gada 30. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, kas grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 666/2013 (2013. gada 8. jūlijs) un ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 2016/2282 (2016. gada 30. novembris)

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai būtu iespējama plašāka ražojumu pieeja, jo īpaši nosakot pietiekamu skaitu ekspluatācijas punktu un interpolācijas/aprēķina metodi un/vai raksturīgo līkni.

Papildināt tiešo mērījumu metodes ar atbilstošām aprēķina/interpolācijas metodēm un kvantificēt to derīgumu.

Metodes ventilatoru un lielu komforta ventilatoru un lielu ventilatoru cirkulācijai, piemēram, ekstrapolējot no mērogotiem modeļiem.

Nodrošināt atkārtojamas, reproducējamas, rentablas un praksē nozīmīgas testēšanas metodes rūpniecisko ventilatoru enerģijas patēriņa mērīšanai.

Lai samazinātu enerģijas zudumu rādītāju, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

47

Regulējama ātruma piedziņas ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1781 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības elektromotoriem un regulējuma ātruma piedziņām, groza Regulu (EK) Nr. 641/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 640/2009

Pārskatīt spēkā esošos standartus, kā arī šādus elementus:

| 1) | novērst sistēmas zudumus, kas tieši saistīti ar regulējama ātruma piedziņu, jo īpaši zudumus, kas rodas augšupējā tīklā, ja ieejas strāva nav sinusoidāla, un harmoniskus zudumus, kas rodas lejupēji motoram; |
| --- | --- |

1)

novērst sistēmas zudumus, kas tieši saistīti ar regulējama ātruma piedziņu, jo īpaši zudumus, kas rodas augšupējā tīklā, ja ieejas strāva nav sinusoidāla, un harmoniskus zudumus, kas rodas lejupēji motoram;

| 2) | verifikācijas pielaižu līmenim; |
| --- | --- |

2)

verifikācijas pielaižu līmenim;

| 3) | attiecīgā gadījumā pievienot energoefektivitātes klases, lai veicinātu efektīvāku piedziņu; |
| --- | --- |

3)

attiecīgā gadījumā pievienot energoefektivitātes klases, lai veicinātu efektīvāku piedziņu;

| 4) | noteikt prasības motoru un VSD kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām); |
| --- | --- |

4)

noteikt prasības motoru un VSD kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām);

| 5) | darbības jomā pievienot citus regulējama ātruma piedziņas veidus. |
| --- | --- |

5)

darbības jomā pievienot citus regulējama ātruma piedziņas veidus.

Nodrošināt atkārtojamas, reproducējamas, rentablas un praksē nozīmīgas testēšanas metodes regulējama ātruma piedziņas enerģijas patēriņa/zudumu mērīšanai.

Lai samazinātu enerģijas zudumu rādītāju, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

48

Dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija) un COM(2020) 66 Eiropas Datu stratēģija.

Atjaunināt esošos un izstrādāt jaunus Eiropas standartus, kas saistīti ar (jo īpaši, bet ne tikai):

| — | kravu pārvadājumu jomā par loģistikas vērtības ķēdes vispārējiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu jomā par loģistikas vērtības ķēdes vispārējiem aspektiem;

| — | sakaru sistēmām no vilciena uz zemi; |
| --- | --- |

—

sakaru sistēmām no vilciena uz zemi;

| — | digitalizāciju un automatizāciju, multimodalitāti un mobilitāti kā pakalpojumu; |
| --- | --- |

—

digitalizāciju un automatizāciju, multimodalitāti un mobilitāti kā pakalpojumu;

| — | kiberdrošību; |
| --- | --- |

—

kiberdrošību;

| — | Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu un (5G) automātisku vilcienu ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu un (5G) automātisku vilcienu ekspluatāciju;

| — | digitāliem automātiskiem kravas vagonu savienotājiem un intermodālo un kombinēto pārvadājumu inovatīviem risinājumiem; |
| --- | --- |

—

digitāliem automātiskiem kravas vagonu savienotājiem un intermodālo un kombinēto pārvadājumu inovatīviem risinājumiem;

| — | virtuālu sertifikāciju; |
| --- | --- |

—

virtuālu sertifikāciju;

| — | uz apstākļiem balstītu tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

uz apstākļiem balstītu tehnisko apkopi;

| — | jaunu materiālu un alternatīvo degvielu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

jaunu materiālu un alternatīvo degvielu izmantošanu.

Apsvērt datu sasaisti ar Eiropas mobilitātes datiem, apkopojot un kopīgojot datus no esošajām un turpmākajām transporta un mobilitātes datubāzēm.

Atbalstīt savstarpējas izmantojamības un dzelzceļa sistēmas arhitektūras tehniskās specifikācijas, ieskaitot digitalizāciju, lai nodrošinātu vilcienu efektīvu ekspluatāciju un ieguvumu lietotājiem, automatizāciju un kiberdrošību.

49

Medicīniskas ierīces un in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces

Regula (ES) 2017/745 kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (MIR)

Regula (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm (IVIR)

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus Eiropas standartus šādu ražojumu projektēšanai un ražošanai:

| — | medicīniskas ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/745 (MIR) |
| --- | --- |

—

medicīniskas ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/745 (MIR)

| — | in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/746 |
| --- | --- |

—

in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces, ko aptver Regula (ES) 2017/746

Standarti attieksies uz projektēšanu un ražošanu, riska pārvaldību un uzņēmēju un sponsoru pienākumiem, tostarp tiem, kas attiecas uz:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmām, |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmām,

| — | riska pārvaldību, |
| --- | --- |

—

riska pārvaldību,

| — | klīniskiem pētījumiem un veiktspējas pētījumiem, |
| --- | --- |

—

klīniskiem pētījumiem un veiktspējas pētījumiem,

| — | klīnisko izvērtēšanu, |
| --- | --- |

—

klīnisko izvērtēšanu,

| — | klīniskiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

—

klīniskiem pierādījumiem.

Nodrošināt netraucētu vienotā tirgus darbību attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, nosakot augstus kvalitātes un drošuma standartus medicīniskām ierīcēm un in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm.

Tiem būtu jāatbilst kopīgiem drošības apsvērumiem attiecībā uz šādiem produktiem, tādējādi nodrošinot augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni pacientiem, lietotājiem un citiem cilvēkiem.

50

Bezpilota gaisa kuģu sistēmu droša ekspluatācija

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1058 (2020. gada 27. aprīlis), ar ko attiecībā uz divu jaunu bezpilota gaisa kuģu sistēmu klašu ieviešanu groza Deleģēto regulu (ES) 2019/945

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus, lai aptvertu prasības attiecībā uz riskiem, ko rada bezpilota gaisa kuģu sistēmu ekspluatācija.

Tie attiecas uz īpašajām iezīmēm un funkcijām, kas vajadzīgas, lai mazinātu riskus, kuri saistīti ar lidojuma drošumu, privātumu un personas datu aizsardzību, drošību vai vidi.

Nodrošināt, ka bezpilota gaisa kuģu sistēmas darbojas droši un ar zemu risku, tāpēc uz tām nav jāattiecina standarta aeronavigācijas atbilstības procedūras.

51

Rotaļlietu drošums

Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu

Izstrādāt jaunus vai pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu modernās tehnoloģijas rotaļlietu drošuma un rotaļlietu sastāvā esošo ķīmisko vielu jomā.

Pievērsties tehnoloģiju attīstībai rotaļlietu tirgū, kas ir radījusi problēmas saistībā ar drošību un palielinājusi patērētāju bažas.

52

Drošības prasības konkrētiem bērnu produktiem

Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (PVDD)

Izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai nodrošinātu konkrētu bērnu produktu (izņemot rotaļlietas) drošumu, atspoguļojot jaunākos sasniegumus

Nodrošināt augstu patērētāju aizsardzības līmeni, stiprinot bērnu produktu drošumu, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnoloģiju sasniegumus un tiesību aktu prasības.

53

Aizsardzības sistēmas potenciāli sprādzienbīstamā vidē

Direktīva 2014/34/ES par iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (ATEX)

Izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai nodrošinātu tādu iekārtu un aizsardzības sistēmu veselību un drošību, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē. Prasības ir noteiktas Direktīvas 2014/34/ES II pielikumā.

Nodrošināt, ka mašīnas un citas iekārtas ar savu iespējamo aizdegšanās avotu, ko paredzēts uzstādīt sprādzienbīstamās zonās, ir pietiekami aizsargātas pret sprādziena risku. Vai, ja tas nav iespējams, ka jebkurš sprādziens ir pietiekami mazināts.

54

Pirotehnikas izstrādājumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/29/ES (2013. gada 12. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (pārstrādāta redakcija)

Standartizācija pirotehnisko izstrādājumu drošuma uzlabošanai: atjaunināt pašreizējos pirotehnisko izstrādājumu standartus, lai atspoguļotu spēkā esošās Direktīvas 2013/29/ES prasības un jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus.

Uzlabot pirotehnisko izstrādājumu drošumu un atbilstības novērtējumu kvalitāti, šajā jomā pastāvošos standartus pieskaņojot spēkā esošajām normatīvajām un drošuma prasībām, kā arī jaunākajām tehnoloģijām.

55

Trošu ceļu iekārtas

Regula (ES) 2016/424 par trošu ceļu iekārtām

Izstrādāt vai pārskatīt standartus, lai nodrošinātu sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas i) trošu ceļu iekārtu, to infrastruktūras, apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu projektēšanai un būvniecībai un ii) trošu ceļu iekārtu ekspluatācijai.

Uzlabot trošu ceļu iekārtu drošību.

56

Būvizstrādājumi

Regula (ES) Nr. 305/2011 par būvizstrādājumiem un COM(2020) 662 par “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi”

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus būvizstrādājumu novērtēšanas metodēm un kritērijiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta ēku renovāciju, kas izmantojami kā standartizētas tehniskās specifikācijas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011.

Nodrošināt būvizstrādājumu vienotā tirgus netraucētu darbību un ēku zaļināšanu.

57

Lifti un liftu drošības sastāvdaļas

Direktīva 2014/33/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām, Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/76 un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1220

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus, atjaunināt esošos standartizācijas nodevumus un pielāgot Komisijas darba programmu, ar ko īsteno Lēmumu (ES) 2021/76 un Lēmumu (ES) 2021/1220, lai savlaicīgi izstrādātu mūsdienīgus standartus.

Nodrošināt augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni un attiecīgā gadījumā īpašuma drošību un garantēt godīgu konkurenci ES tirgū.

58

Transportlīdzekļos uzstādītās svēršanas iekārtas

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1213 (2019. gada 12. jūlijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuri nodrošina vienādus nosacījumus transportlīdzekļos uzstādītu svēršanas ierīču sadarbspējas un savietojamības īstenošanai

Izstrādāt standartu informācijas pārsūtīšanai no transportlīdzeklī uzstādītajām svēršanas ierīcēm starp kravas automobili un piekabi, izmantojot sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu savienojumu.

Saskaņā ar standartiem EN 302 663, EN 302 636–4-1 un EN 302 636–5 jaunajam standartam jāizstrādā sakaru slānis saziņai starp dažādiem transportlīdzekļiem kravas automobiļu kombinācijā, pamatojoties uz bezvadu savienojumu starp sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stacijām mehāniskajā transportlīdzeklī un piekabēs vai puspiekabēs.

Atbalstīt standartizētu metodi tādu transportlīdzekļu vai transportlīdzekļu sastāvu pārbaudei, kuri var būt pārslogoti, lai novērstu pārmērīgus ceļa bojājumus un nodrošinātu manevrējamību.

59

Spiedieniekārtas

Direktīva 2014/68/ES (2014. gada 15. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū

Pārskatīt esošos un izstrādāt jaunus standartus spiedieniekārtām vai kompleksiem.

Uzlabot drošību un atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi tirgum. Tas padarīs ES uzņēmumus konkurētspējīgākus pasaules tirgū.

60

Gāzes ierīces

Regula (ES) 2016/426 par gāzveida kurināmā iekārtām

Izstrādāt jaunus vai pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu modernās tehnoloģijas gāzveida kurināmā iekārtu jomā.

Darbs būs saistīts ar šādiem jautājumiem:

| — | pamatprasībās ieviestās izmaiņas; |
| --- | --- |

—

pamatprasībās ieviestās izmaiņas;

| — | norises attiecībā uz gāzveida kurināmajiem no atjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

—

norises attiecībā uz gāzveida kurināmajiem no atjaunojamiem energoresursiem;

| — | paredzamo ūdeņraža izmantošanas pieaugumu; |
| --- | --- |

—

paredzamo ūdeņraža izmantošanas pieaugumu;

| — | pieejamas jaunas tehnoloģijas (piemēram, kurināmā elementu ierīces). |
| --- | --- |

—

pieejamas jaunas tehnoloģijas (piemēram, kurināmā elementu ierīces).

Nodrošināt veselību un drošību, kā arī racionālu enerģijas izmantošanu (energoefektivitāti) iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo.

61

Vienkāršas spiedtvertnes

Direktīva 2014/29/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū

Pārskatīt spēkā esošos standartus EN 286 sērijā un izstrādāt jaunus standartus.

Uzlabot drošību un atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi tirgum. Tas padarīs ES uzņēmumus konkurētspējīgākus pasaules tirgū.

62

Svēršanas un mērinstrumenti

Direktīva 2014/31/ES par neautomātiskajiem svariem

Direktīva 2014/32/ES par mērinstrumentiem

Izstrādāt jaunus vai pārskatīt spēkā esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu modernās tehnoloģijas svaru un mērinstrumentu jomā.

| i) | Aizsargāt sabiedrību pret nepareiziem svēršanas darbību rezultātiem, izmantojot neautomātiskos svarus, ja tos izmanto noteiktām lietojumu kategorijām; |
| --- | --- |

i)

Aizsargāt sabiedrību pret nepareiziem svēršanas darbību rezultātiem, izmantojot neautomātiskos svarus, ja tos izmanto noteiktām lietojumu kategorijām;

| ii) | atbalstīt pareizus un izsekojamus mērinstrumentus, kurus var izmantot dažādiem mērīšanas uzdevumiem, kas dažādos veidos tieši un netieši ietekmē cilvēku ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

ii)

atbalstīt pareizus un izsekojamus mērinstrumentus, kurus var izmantot dažādiem mērīšanas uzdevumiem, kas dažādos veidos tieši un netieši ietekmē cilvēku ikdienas dzīvi.

Šie uzdevumi ir saistīti ar sabiedrības interesēm, sabiedrības veselību, drošību un kārtību, vides aizsardzību, patērētāju aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu un godīgu tirdzniecību.

Tam var būt nepieciešams izmantot juridiski kontrolētus mērinstrumentus.

63

Drošas un uzticamas mākslīgā intelekta sistēmas

Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības tiesību aktus

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e4c43528-ccfc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

Ar to paredz noteikumus par mākslīgā intelekta sistēmu laišanu tirgū, nodošanu ekspluatācijā un izmantošanu ES, pievēršoties prasībām, kas saistītas ar to drošumu un uzticamību, tostarp riska pārvaldību, datu kvalitāti, pārredzamību, cilvēka veiktu pārraudzību, precizitāti, robustumu un kiberdrošību.

Nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmas var būt drošas un uzticamas, ka tās tiek pienācīgi uzraudzītas visā to dzīves ciklā, ievēro Eiropā atzītās pamatvērtības un cilvēktiesības un stiprina Eiropas konkurētspēju.

64

Publiskie iepirkumi

Direktīvas 2014/24/ES par publisko iepirkumu 22. pants un COM(2020) 66 Eiropas Datu stratēģija.

Izstrādāt standartizācijas nodevumus elektroniskā iepirkuma aprites ciklam “no gala līdz galam”, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbspēju un atbalstītu kopīgas Eiropas datu telpas publiskās pārvaldes iestādēm

Standartu mērķis ir veicināt sadarbspēju starp publiskā iepirkuma veicējiem un piegādātājiem, jo īpaši pārrobežu līmenī.

Sadarbspējas panākšana ir būtiska tam, lai radītu vienoto tirgu Eiropā.

65

Radioiekārtu kiberdrošība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū

Izstrādāt jaunus standartus, lai atbalstītu konkrētas kiberdrošības prasības konkrētām radioiekārtām

Uzlabot konkrētu radioiekārtu kiberdrošību.

66

Elektroniskie rēķini

Direktīvas 2014/55/ES par e-rēķiniem 3. pants, un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1870 (2017. gada 16. oktobris).

Atjaunināt vai pārskatīt Eiropas elektronisko rēķinu standartu, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību un nodrošinātu pilnīgu un pastāvīgu sadarbspēju elektronisko rēķinu izrakstīšanā publiskā iepirkuma jomā.

Veicināt elektronisko rēķinu ieviešanu publiskajā iepirkumā un papildināt centienus veicināt elektroniskā iepirkuma ieviešanu.

67

Digitālās pases produktiem un pakalpojumiem

Likumdošanas iniciatīva “Ilgtspējīgu produktu iniciatīva”

Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz prasībām, kas saistītas ar produktu un pakalpojumu digitālo pasu uzticamību, drošību, pārredzamību

Mērķis ir dot pamatu, lai nodrošinātu augstus ekoloģiskos raksturlielumus visiem produktiem un, ciktāl iespējams un būtiski, pakalpojumiem ES tirgū, uzlabojot informācijas plūsmas, izmantojot digitālās pases.

68

Kvadrātkods zibmaksājumiem saskares punktā

COM(2020) 592 par ES stratēģiju “Neliela apjoma maksājumi”

Izstrādāt kvadrātkoda standartu, kas ļauj iniciēt un akceptēt zibmaksājumus (gan vienas dalībvalsts, gan pārrobežu līmenī), izmantojot elektronisku ierīci (piemēram, mobilo tālruni), dažādās situācijās, piemēram, fiziskajos veikalos, e-komercijā, starp privātpersonām, starp uzņēmumiem, no uzņēmumiem līdz patērētājiem, rēķinos utt.

Atbalstīt zibmaksājumu risinājumu pārrobežu sadarbspēju un Eiropas zibmaksājumu risinājumu radīšanu, kā arī to ieviešanu.

69

Standarti blokķēžu pakalpojumu infrastruktūras atbalstam

Eiropas digitālā desmitgade:mērķrādītāji 2030. gadam

Digitālais kompass 2030. gadam —Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”

Izstrādāt standartus, kas atbalstīs blokķēžu pakalpojumu infrastruktūras un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vispārēju ieviešanu visā ES.

Atbalstīt Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūru, kas ir zaļa, droša, pilnībā ievērojot ES vērtības un ES tiesisko regulējumu, padarot pārrobežu un valsts/vietējo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu efektīvāku un uzticamāku un veicinot jaunus uzņēmējdarbības modeļus.

---

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/25

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10432 – PTTGC / ALLNEX)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 66/02)

Komisija 2021. gada 6. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10432. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32021M10432. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 7. februāris

(2022/C 66/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1447 |
| JPY | Japānas jena | 131,59 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4443 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84685 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4483 |
| CHF | Šveices franks | 1,0571 |
| ISK | Islandes krona | 143,40 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0658 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,222 |
| HUF | Ungārijas forints | 353,48 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5432 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9461 |
| TRY | Turcijas lira | 15,5235 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6097 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4546 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,9202 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7278 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5389 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 371,76 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,7000 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,2807 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5200 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 478,97 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7909 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,978 |
| RUB | Krievijas rublis | 86,5824 |
| THB | Taizemes bāts | 37,735 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,0541 |
| MXN | Meksikas peso | 23,5750 |
| INR | Indijas rūpija | 85,5345 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1447

JPY

Japānas jena

131,59

DKK

Dānijas krona

7,4443

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84685

SEK

Zviedrijas krona

10,4483

CHF

Šveices franks

1,0571

ISK

Islandes krona

143,40

NOK

Norvēģijas krona

10,0658

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,222

HUF

Ungārijas forints

353,48

PLN

Polijas zlots

4,5432

RON

Rumānijas leja

4,9461

TRY

Turcijas lira

15,5235

AUD

Austrālijas dolārs

1,6097

CAD

Kanādas dolārs

1,4546

HKD

Hongkongas dolārs

8,9202

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7278

SGD

Singapūras dolārs

1,5389

KRW

Dienvidkorejas vona

1 371,76

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,7000

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,2807

HRK

Horvātijas kuna

7,5200

IDR

Indonēzijas rūpija

16 478,97

MYR

Malaizijas ringits

4,7909

PHP

Filipīnu peso

58,978

RUB

Krievijas rublis

86,5824

THB

Taizemes bāts

37,735

BRL

Brazīlijas reāls

6,0541

MXN

Meksikas peso

23,5750

INR

Indijas rūpija

85,5345

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/27

---

INFORMATĪVA PIEZĪME

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (1): informācija par dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem atbilstīgi 4., 6., 7., 9., 11., 12., 22. un 23. pantam

(2022/C 66/04)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/821 (turpmāk “regula”) 6., 7., 9., 11., 12., 22. un 23. pantā ir noteikts, ka regulas īstenošanai veiktie dalībvalstu pasākumi būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Turklāt Komisija un dalībvalstis ir nolēmušas publicēt arī papildu informāciju par pasākumiem, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 4. pantu, lai nodrošinātu, ka eksportētājiem ir piekļuve visaptverošai informācijai par visā ES piemērojamo kontroli.

1.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 4. PANTA 3. PUNKTAM (PRASĪBA SAŅEMT ATĻAUJU I PIELIKUMĀ NEMINĒTU DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU EKSPORTAM)

Dalībvalsts 4. panta 3. punkta piemērošanai var attiecināt 4. panta 1. punkta piemērošanu uz neminētām divējāda lietojuma precēm, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Regulas 4. panta 4. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm, kas 4. panta 3. punkta piemērošanai nosaka prasību saņemt atļauju I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, attiecīgā gadījumā jāinformē pārējās dalībvalstis un Komisija. Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Uzreiz aiz tās sniegts Komisijai paziņoto pasākumu detalizēts izklāsts.

| Dalībvalsts | Vai dalībvalsts ir pieņēmusi valsts tiesību aktus, ar ko 4. panta 3. punkta piemērošanai nosaka prasības saņemt atļauju? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | JĀ, daļēji |
| BULGĀRIJA | NĒ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | NĒ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | NĒ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | NĒ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | JĀ |
| ITĀLIJA | NĒ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | JĀ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | JĀ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | NĒ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | JĀ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai dalībvalsts ir pieņēmusi valsts tiesību aktus, ar ko 4. panta 3. punkta piemērošanai nosaka prasības saņemt atļauju?

BEĻĢIJA

JĀ, daļēji

BULGĀRIJA

NĒ

ČEHIJAS REPUBLIKA

NĒ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

NĒ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

NĒ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

JĀ

ITĀLIJA

NĒ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

JĀ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

JĀ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

NĒ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

JĀ

ZVIEDRIJA

NĒ

1.1.   Beļģija

Flandrijas reģionā un Valonijas reģionā eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(5. pants Flandrijas valdības 2014. gada 14. marta Dekrētā, ar ko reglamentē divējāda lietojuma preču eksportu, tranzītu un pārvadājumus un tehniskās palīdzības sniegšanu (Beļģijas oficiālais vēstnesis, 2014. gada 2. maijs); 4. pants Valonijas valdības 2014. gada 6. februāra Dekrētā, ar ko reglamentē divējāda lietojuma preču eksportu, tranzītu un pārvadājumus un tehnoloģiju (Beļģijas oficiālais vēstnesis, 2014. gada 19. februāris).)

1.2.   Horvātija

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Likums par divējāda lietojuma preču kontroli (OG 80/11 i 68/2013).)

1.3.   Latvija

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(2007. gada 21. jūnija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likuma 5. panta 7. punkts un 17. panta 1. punkts; 31. punkts MK noteikumos Nr. 657 (2010. gada 20. oktobris) “Kārtība, kādā izsniedz vai atsaka izsniegt stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”.)

1.4.   Luksemburga

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 45. panta 1. punkts.)

1.5.   Ungārija

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(7. pants valdības 2011. gada Dekrētā Nr. 13 par divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības atļauju.)

1.6.   Nīderlande

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Stratēģiskas nozīmes pakalpojumu likuma (Wet Strategische diensten) 2. pants un Dekrēta par stratēģiskas nozīmes precēm (Besluit Strategische goederen) 2. un 3. pants.)

1.7.   Austrija

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(5. pants 2011. gada Pirmajos ārējās tirdzniecības noteikumos (Erste Außenwirtschaftsverordnung 2011), BGBl. II Nr. 343/2011, publicēti 2011. gada 28. oktobrī.)

1.8.   Somija

Eksporta atļauja vajadzīga neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja eksportētājam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Likuma Nr. 562/1996 4. panta 4. punkts.)

2.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 6. PANTA 3. PUNKTAM (STARPNIECĪBAS KONTROLES ATTIECINĀŠANA)

Regulas 6. panta 3. punktā saistībā ar 6. panta 5. punktu ir noteikts, ka Komisija publicē pasākumus, kurus dalībvalstis veic, lai attiecinātu 6. panta 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neminētām divējāda lietojuma precēm 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem un uz divējāda lietojuma precēm militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts 4. panta 2. punktā.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Uzreiz aiz tās sniegts Komisijai paziņoto pasākumu detalizēts izklāsts.

| Dalībvalsts | Vai 6. panta 1. punktā paredzētā starpniecības kontroles piemērošana ir attiecināta saistībā ar 6. panta 3. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | JĀ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | JĀ |
| SPĀNIJA | JĀ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | JĀ |
| ITĀLIJA | JĀ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | JĀ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | JĀ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | JĀ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | JĀ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai 6. panta 1. punktā paredzētā starpniecības kontroles piemērošana ir attiecināta saistībā ar 6. panta 3. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

JĀ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

JĀ

SPĀNIJA

JĀ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

JĀ

ITĀLIJA

JĀ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

JĀ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

JĀ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

JĀ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

JĀ

ZVIEDRIJA

NĒ

2.1.   Bulgārija

Atļauja vajadzīga tādu divējāda lietojuma preču starpniecībai, kas minētas regulas I pielikumā, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 2. punktā minētajiem lietojumiem, un kas nav minētas regulas I pielikumā, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Ar aizsardzību saistītu ražojumu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likuma 34. panta 4. punkts, Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 26/2011. gada 29. martā, stājies spēkā 2012. gada 30. jūnijā.)

2.2.   Čehijas Republika

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja kompetentā iestāde informē starpnieku, ka regulas I pielikumā neminētās divējāda lietojuma preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem vai ka divējāda lietojuma preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas regulas 4. panta 2. punktā minētajiem militārajiem galalietojumiem.

(3. pants Likumā Nr. 594/2004 Coll., ar ko īsteno Eiropas Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (ar grozījumiem).)

2.3.   Igaunija

Atļauja vajadzīga tādu divējāda lietojuma preču starpniecībai, kurām to galamērķa vai galalietotāja dēļ vai sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumu dēļ ir stratēģiskas nozīmes preču īpašības, lai gan attiecīgās preces nav iekļautas stratēģiskas nozīmes preču sarakstā.

(Stratēģiskas nozīmes preču likuma 6. panta 7. punkts.)

2.4.   Grieķija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Ministra Lēmuma Nr. 121837/e3/21837/28-9-2009 3.2.3. punkts.)

2.5.   Spānija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem lietojumiem un galamērķiem.

(2. panta 3. punkta b) apakšpunkts karaļa 2014. gada 1. augusta Dekrētā Nr. 679/2014 par aizsardzības materiālu, citu materiālu, divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju ārējās tirdzniecības kontroli.)

2.6.   Horvātija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja kompetentā iestāde informē starpnieku, ka divējāda lietojuma preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(Likums par divējāda lietojuma preču kontroli (OG 80/11 i 68/2013).)

2.7.   Itālija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. vai 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(2017. gada 15. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 221/2017 9. pants, spēkā kopš 2018. gada 1. februāra.)

2.8.   Latvija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. vai 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(2007. gada 21. jūnija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likuma 5. panta 7. punkts; 31. punkts MK noteikumos Nr. 657 (2010. gada 20. oktobris) “Kārtība, kādā izsniedz vai atsaka izsniegt stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”.)

2.9.   Luksemburga

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem un militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 42. panta 1. punkts.)

2.10.   Ungārija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā minētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā, un regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. vai 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(17.1. pants valdības 2011. gada Dekrētā Nr. 13 par divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības atļauju.)

2.11.   Nīderlande

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem, un divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Stratēģiskas nozīmes pakalpojumu likuma (Wet Strategische diensten) 4. pants.)

Neatkarīgi no konkrētā saņēmēja vai galalietotāja atļauja vajadzīga arī starpniecībai attiecībā uz 37 ķīmiskām vielām, ja galamērķis ir Irāka.

(Dekrēts par divējāda lietojuma precēm — Irāka (Regeling goederen voor tweeërlei gebruik Irak).)

2.12.   Austrija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja kompetentā iestāde informē starpnieku, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. vai 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(Ārējās tirdzniecības likuma (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I Nr. 26/2011) 15.1. pants.)

2.13.   Rumānija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem lietojumiem.

(14. panta 2. punkts 2010. gada 23. decembra Ārkārtas rīkojumā Nr. 119 (GEO Nr. 119/2010) par kontroles režīmu darbībām ar divējāda lietojuma precēm.)

2.14.   Somija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā minētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja kompetentā iestāde ir informējusi starpnieku, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 2. punktā minētajiem lietojumiem, un regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja kompetentā iestāde ir informējusi starpnieku, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Likuma Nr. 562/1996 3. panta 2. punkts un 4. panta 1. punkts.)

3.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 6. PANTA 4. PUNKTAM (STARPNIECĪBAS KONTROLES ATTIECINĀŠANA)

Regulas 6. panta 4. punktā saistībā ar 6. panta 5. punktu ir noteikts, ka Komisija publicē pasākumus, ar kuriem dalībvalstis izvirza prasību saņemt atļauju divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Uzreiz aiz tās sniegts Komisijai paziņoto pasākumu detalizēts izklāsts.

| Dalībvalsts | Vai starpniecības kontrole ir attiecināta saistībā ar 6. panta 4. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | JĀ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | JĀ |
| SPĀNIJA | JĀ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | JĀ |
| ITĀLIJA | JĀ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | JĀ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | JĀ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | JĀ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | JĀ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai starpniecības kontrole ir attiecināta saistībā ar 6. panta 4. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

JĀ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

JĀ

SPĀNIJA

JĀ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

JĀ

ITĀLIJA

JĀ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

JĀ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

JĀ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

JĀ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

JĀ

ZVIEDRIJA

NĒ

3.1.   Bulgārija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Ar aizsardzību saistītu ražojumu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likuma 47. pants (izsludināts, Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 26/2011. gada 29. martā).)

3.2.   Čehijas Republika

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka divējāda lietojuma preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem, tas informē kompetento iestādi, kura var lemt par atļaujas saņemšanas prasības izvirzīšanu.

(3. panta 4. punkts Likumā Nr. 594/2004 Coll., ar ko īsteno Eiropas Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.)

3.3.   Igaunija

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka divējāda lietojuma preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem, tas nekavējoties par to informē Stratēģisko preču komisiju (SPK), policijas iestādes vai drošības iestādes. Pēc šādas informēšanas SPK var nolemt izvirzīt prasību par atļaujas saņemšanu.

(Stratēģiskas nozīmes preču likuma 77. pants.)

3.4.   Grieķija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Ministra Lēmuma Nr. 121837/e3/21837/28-9-2009 3.2.2. punkts.)

3.5.   Spānija

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka regulas I pielikumā neminētās divējāda lietojuma preces, attiecībā uz kurām tas gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem lietojumiem un galamērķiem, tam jāinformē kompetentā iestāde, kas lems, vai šādiem starpniecības pakalpojumiem ir vajadzīga atļauja.

(2. panta 3. punkta c) apakšpunkts karaļa 2014. gada 1. augusta Dekrētā Nr. 679/2014 par aizsardzības materiālu, citu materiālu, divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju ārējās tirdzniecības kontroli.)

3.6.   Horvātija

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka regulas I pielikumā neminētās divējāda lietojuma preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem lietojumiem, tas informē kompetento iestādi, kura var lemt par atļaujas saņemšanas prasības izvirzīšanu.

(3. pants Likumā par divējāda lietojuma preču kontroli (OG 80/11 i 68/2013).)

3.7.   Itālija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(2017. gada 15. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 221/2017 9. pants, spēkā kopš 2018. gada 1. februāra.)

3.8.   Latvija

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(2007. gada 21. jūnija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likuma 5. panta 7. punkts un 17. panta 1. punkts; 31. punkts MK noteikumos Nr. 657 (2010. gada 20. oktobris) “Kārtība, kādā izsniedz vai atsaka izsniegt stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”.)

3.9.   Luksemburga

Atļauja vajadzīga regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 42. panta 2. punkts.)

3.10.   Ungārija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(17. panta 2. punkts valdības 2011. gada Dekrētā Nr. 13 par divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības atļauju.)

3.11.   Nīderlande

Atļauja vajadzīga sarakstā minēto divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(Stratēģiskas nozīmes pakalpojumu likuma (Wet strategische diensten) 4. panta 5. punkts.)

3.12.   Austrija

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka divējāda lietojuma preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem, tas informē kompetento iestādi, kura var lemt par atļaujas saņemšanas prasības izvirzīšanu.

(5. pants 2011. gada Pirmajos ārējās tirdzniecības noteikumos (Erste Außenwirtschaftsverordnung 2011), BGBl. II Nr. 343/2011, publicēti 2011. gada 28. oktobrī.)

3.13.   Rumānija

Atļauja vajadzīga divējāda lietojuma preču starpniecībai, ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka attiecīgās preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

(14. panta 3. punkts 2010. gada 23. decembra Ārkārtas rīkojumā Nr. 119 (GEO Nr. 119/2010) par kontroles režīmu darbībām ar divējāda lietojuma precēm.)

3.14.   Somija

Ja starpniekam ir pamats uzskatīt, ka divējāda lietojuma preces ir vai varētu būt paredzētas kādam no regulas 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem, tas informē kompetento iestādi, kura var lemt par atļaujas saņemšanas prasības izvirzīšanu.

(Likuma Nr. 562/1996 3. panta 2. punkts un 4. panta 4. punkts.)

4.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 7. PANTA 3. PUNKTAM (TRANZĪTA KONTROLES ATTIECINĀŠANA)

Regulas 7. panta 3. punktā saistībā ar 7. panta 4. punktu ir noteikts, ka Komisija publicē pasākumus, kurus dalībvalstis veic, attiecinot 7. panta 1. punkta piemērošanu uz sarakstā neminētām divējāda lietojuma precēm 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem un uz divējāda lietojuma precēm militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts 4. panta 2. punktā.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai 7. panta 1. punktā minētie tranzīta kontroles noteikumi ir attiecināti saistībā ar 7. panta 3. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | JĀ, daļēji |
| BULGĀRIJA | NĒ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | JĀ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | JĀ |
| SPĀNIJA | JĀ |
| FRANCIJA | JĀ |
| HORVĀTIJA | JĀ |
| ITĀLIJA | JĀ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | JĀ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | JĀ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | JĀ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | JĀ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai 7. panta 1. punktā minētie tranzīta kontroles noteikumi ir attiecināti saistībā ar 7. panta 3. punktu?

BEĻĢIJA

JĀ, daļēji

BULGĀRIJA

NĒ

ČEHIJAS REPUBLIKA

JĀ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

JĀ

SPĀNIJA

JĀ

FRANCIJA

JĀ

HORVĀTIJA

JĀ

ITĀLIJA

JĀ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

JĀ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

JĀ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

JĀ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

JĀ

ZVIEDRIJA

NĒ

4.1.   Beļģija

Flandrijas reģionā un Valonijas reģionā kompetentās iestādes var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Flandrijas reģionā un Valonijas reģionā kompetentās iestādes var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(6. un 7. pants Flandrijas valdības 2014. gada 14. marta Dekrētā, ar ko reglamentē divējāda lietojuma preču eksportu, tranzītu un pārvadājumus un tehniskās palīdzības sniegšanu (Beļģijas oficiālais vēstnesis, 2014. gada 2. maijs); 5. un 6. pants Valonijas valdības 2014. gada 6. februāra Dekrētā, ar ko reglamentē divējāda lietojuma preču eksportu, tranzītu un pārvadājumus un tehnoloģiju (Beļģijas oficiālais vēstnesis, 2014. gada 19. februāris).

4.2.   Čehijas Republika

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(13.b pants Likumā Nr. 594/2004 Coll., ar ko īsteno Eiropas Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (1).)

4.3.   Igaunija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Stratēģiskas nozīmes preču likuma (SGA) 3., 6. un 7. pants.)

4.4.   Grieķija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Ministra Lēmuma Nr. 121837/e3/21837/28-9-2009 3.3.3. punkts.)

4.5.   Spānija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(11. pants 2007. gada 28. decembra Likumā Nr. 53/2007 par aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības kontroli.)

4.6.   Francija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(3. panta I punkts 2020. gada 31. janvāra Dekrētā Nr. 2020-74, kurā grozījumi izdarīti ar 2020. gada 30. novembra Dekrētu Nr. 2020-1481.)

4.7.   Horvātija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Likums par divējāda lietojuma preču kontroli (OG 80/11 i 68/2013).)

4.8.   Itālija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2017. gada 15. decembra Likumdošanas dekrēta Nr. 221/2017 7. pants, spēkā kopš 2018. gada 1. februāra.)

4.9.   Latvija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2007. gada 21. jūnija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likuma 5. panta 7. punkts; 31. punkts MK noteikumos Nr. 657 (2010. gada 20. oktobris) “Kārtība, kādā izsniedz vai atsaka izsniegt stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”.)

4.10.   Luksemburga

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 43. panta 2. punkts.)

Šos noteikumus nepiemēro tādu divējāda lietojuma preču tranzītam, kas nosūtītas bez pārkraušanas vai transporta līdzekļu maiņas (lai nodrošinātu kravu, pārkraušanu vai transporta maiņu neuzskata par kuģī vai gaisa kuģī esošu preču izkraušanu, ja šādas preces tiek atkārtoti krautas tajā pašā kuģī vai gaisa kuģī), un tādu divējāda lietojuma preču tranzītam, attiecībā uz kurām jau ir izsniegta Eiropas Savienības vispārējā eksporta atļauja.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 43. panta 3. punkts.)

4.11.   Ungārija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(18. pants Valdības 2011. gada Dekrētā Nr. 13 par divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības atļauju.)

4.12.   Nīderlande

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Dekrēta par stratēģiskas nozīmes precēm (Besluit strategische goederen) 4.a panta 1. punkts un 2. pants.)

4.13.   Austrija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2011. gada Ārējās tirdzniecības likuma (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I Nr. 26/2011) 15. pants.)

4.14.   Rumānija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(2010. gada 23. decembra Ārkārtas rīkojuma Nr. 119 (GEO Nr. 119/2010) 15. panta 2. punkts.)

4.15.   Somija

Kompetentā iestāde var aizliegt sarakstā neminētu divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kādam no 4. panta 1. punktā minētajiem lietojumiem.

Kompetentā iestāde var aizliegt divējāda lietojuma ārpussavienības preču tranzītu, ja attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas militāriem galalietojumiem un galamērķiem, kā minēts regulas 4. panta 2. punktā.

(Likuma Nr. 562/1996 3. panta 3. punkts un 4. panta 1. punkts.)

5.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 9. PANTAM (KONTROLES ATTIECINĀŠANA UZ SARAKSTĀ NEMINĒTĀM PRECĒM, PAMATOJOTIES UZ SABIEDRISKĀS DROŠĪBAS VAI CILVĒKTIESĪBU APSVĒRUMIEM, TOSTARP TERORISMA AKTU NOVĒRŠANAS NOLŪKĀ)

Regulas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisija publicē dalībvalstu pasākumus, ar kuriem, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, tostarp terorisma aktu novēršanas nolūkā, aizliedz I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirza prasību saņemt atļauju veikt šādu eksportu.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, tostarp terorisma aktu novēršanas nolūkā, tiek īstenota papildu kontrole attiecībā uz sarakstā neminētām precēm saistībā ar 9. panta 1. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | JĀ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | JĀ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | JĀ |
| GRIEĶIJA | NĒ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | JĀ |
| HORVĀTIJA | NĒ |
| ITĀLIJA | NĒ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | JĀ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | NĒ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | JĀ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | NĒ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, tostarp terorisma aktu novēršanas nolūkā, tiek īstenota papildu kontrole attiecībā uz sarakstā neminētām precēm saistībā ar 9. panta 1. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

JĀ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

JĀ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

JĀ

GRIEĶIJA

NĒ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

JĀ

HORVĀTIJA

NĒ

ITĀLIJA

NĒ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

JĀ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

NĒ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

JĀ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

NĒ

ZVIEDRIJA

NĒ

5.1.   Bulgārija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt ar Ministru padomes tiesību aktu.

(Ar aizsardzību saistītu ražojumu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likuma 34. panta 1. punkta 3. apakšpunkts, Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 26/2011. gada 29. martā.)

5.2.   Čehijas Republika

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt ar valdības rīkojumu.

(Likuma Nr. 594/2004 Coll. 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts.)

5.3.   Vācija

a.   Vācijas eksporta kontroles saraksta I daļas B iedaļa

Ja preces ir minētas Vācijas eksporta kontroles saraksta I daļas B iedaļā, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam ir vajadzīga atļauja.

(Ārējās tirdzniecības un maksājumu noteikumu (Aussenwirtschaftsverordnung — AWV) 8. panta 1. punkta 2. apakšpunkts.)

Vācijas eksporta kontroles saraksta I daļas B iedaļā ir iekļautas šādas preces:

| – 2B909. | Plūsmas formēšanas mašīnas un mašīnas ar apvienotām plūsmas un vērpes formēšanas funkcijām, uz kurām neattiecina kontroli saskaņā ar 2B009., 2B109. vai 2B209. pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem), ar visiem turpmāk minētajiem raksturlielumiem un to speciāli izstrādātajiem komponentiem:






  a) | kuras saskaņā ar ražotāja dotajiem tehniskajiem parametriem var aprīkot ar ciparu vadības iekārtām, datorvadību vai datu nolasīšanas vadības iekārtu; kā arī |
| --- | --- | --- |

– 2B909.

Plūsmas formēšanas mašīnas un mašīnas ar apvienotām plūsmas un vērpes formēšanas funkcijām, uz kurām neattiecina kontroli saskaņā ar 2B009., 2B109. vai 2B209. pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem), ar visiem turpmāk minētajiem raksturlielumiem un to speciāli izstrādātajiem komponentiem:

a)

kuras saskaņā ar ražotāja dotajiem tehniskajiem parametriem var aprīkot ar ciparu vadības iekārtām, datorvadību vai datu nolasīšanas vadības iekārtu; kā arī

| b) | ar valču spēku, kas lielāks par 60 kN, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Sīrija. |
| --- | --- |

b)

ar valču spēku, kas lielāks par 60 kN, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Sīrija.

– 2B952.

Iekārtas darbībām ar bioloģiskiem materiāliem, uz kurām neattiecina kontroli saskaņā ar 2B352. pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem), ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna, Ziemeļkoreja vai Sīrija:

| a) | fermentatori ar 10 litru vai lielāku kopējo tilpumu, kuros, neradot aerosolus, var kultivēt patogēnus “mikroorganismus” vai vīrusus vai iegūt toksīnus; |
| --- | --- |

a)

fermentatori ar 10 litru vai lielāku kopējo tilpumu, kuros, neradot aerosolus, var kultivēt patogēnus “mikroorganismus” vai vīrusus vai iegūt toksīnus;

| b) | fermentatoru maisītāji, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 2B352.a pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem).

  Tehniska piezīme:


  fermentatori ir arī bioreaktori, hemostati un nepārtrauktās plūsmas (caurplūdes) sistēmas. |
| --- | --- |

b)

fermentatoru maisītāji, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 2B352.a pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem).

Tehniska piezīme:

fermentatori ir arī bioreaktori, hemostati un nepārtrauktās plūsmas (caurplūdes) sistēmas.

– 2B993.

Šādas iekārtas metāla pārklājumu uzklāšanai neelektroniskiem substrātiem un to speciāli izstrādātie komponenti un piederumi, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna:

| a) | ķīmisko savienojumu tvaika kondensāta pārklāšanas (CVD) iekārtas; |
| --- | --- |

a)

ķīmisko savienojumu tvaika kondensāta pārklāšanas (CVD) iekārtas;

| b) | iekārtas fizikāli termiskai pārklāšanai elektronu kūlī (EB-PVD); |
| --- | --- |

b)

iekārtas fizikāli termiskai pārklāšanai elektronu kūlī (EB-PVD);

| c) | iekārtas uzklāšanai, izmantojot indukcijas vai pretestības termisko apstrādi. |
| --- | --- |

c)

iekārtas uzklāšanai, izmantojot indukcijas vai pretestības termisko apstrādi.

– 5A902.

Šādas uzraudzības sistēmas, iekārtas un komponenti informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), kuri paredzēti publiskiem tīkliem un nav minēti Regulas (ES) 2021/821 I pielikumā norādītajā 5D001.e pozīcijā, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem:

| a) | uzraudzības centri (tiesībaizsardzības uzraudzības iekārtas, Law Enforcement Monitoring Facilities) likumīgas datu pārtveršanas (Lawful Interception (LI)) sistēmām (piemēram, atbilstīgi ETSI ES 201 158, ETSI ES 201 671 vai līdzvērtīgiem standartiem vai specifikācijām) un speciāli tiem izstrādāti komponenti; |
| --- | --- |

a)

uzraudzības centri (tiesībaizsardzības uzraudzības iekārtas, Law Enforcement Monitoring Facilities) likumīgas datu pārtveršanas (Lawful Interception (LI)) sistēmām (piemēram, atbilstīgi ETSI ES 201 158, ETSI ES 201 671 vai līdzvērtīgiem standartiem vai specifikācijām) un speciāli tiem izstrādāti komponenti;

| b) | sistēmas vai ierīces telefona sarunu datu saglabāšanai (ar datu pārtveršanu saistīta informācija, Intercept Related Information (IRI), piemēram, atbilstīgi ETSI TS 102 656 vai līdzvērtīgiem standartiem vai specifikācijām) un speciāli tām izstrādāti komponenti.
  Tehniska piezīme:

  dati par telefona sarunām ietver saziņas signāla informāciju, izcelsmi un galamērķi (piemēram, tālruņa numurus, IP vai MAC adreses u. tml.), datumu un laiku, kā arī ģeogrāfisko izcelsmi.


  Piezīme:


  5A902. pozīcija neattiecas uz sistēmām vai ierīcēm, kas speciāli izstrādātas kādam no šādiem nolūkiem:








  a) | rēķinu sagatavošanai; |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmas vai ierīces telefona sarunu datu saglabāšanai (ar datu pārtveršanu saistīta informācija, Intercept Related Information (IRI), piemēram, atbilstīgi ETSI TS 102 656 vai līdzvērtīgiem standartiem vai specifikācijām) un speciāli tām izstrādāti komponenti.

Tehniska piezīme:

dati par telefona sarunām ietver saziņas signāla informāciju, izcelsmi un galamērķi (piemēram, tālruņa numurus, IP vai MAC adreses u. tml.), datumu un laiku, kā arī ģeogrāfisko izcelsmi.

Piezīme:

5A902. pozīcija neattiecas uz sistēmām vai ierīcēm, kas speciāli izstrādātas kādam no šādiem nolūkiem:

a)

rēķinu sagatavošanai;

| b) | datu apkopošanas funkcijām tīkla elementu ietvaros (piemēram, telefona centrāle vai HLR); |
| --- | --- |

b)

datu apkopošanas funkcijām tīkla elementu ietvaros (piemēram, telefona centrāle vai HLR);

| c) | tīkla pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanai (Quality of Service — QoS) vai |
| --- | --- |

c)

tīkla pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanai (Quality of Service — QoS) vai

| d) | lietotāju apmierinātības nodrošināšanai (Quality of Experience — QoE); |
| --- | --- |

d)

lietotāju apmierinātības nodrošināšanai (Quality of Experience — QoE);

| e) | telekomunikāciju uzņēmumu (pakalpojumu sniedzēju) darbības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

e)

telekomunikāciju uzņēmumu (pakalpojumu sniedzēju) darbības nodrošināšanai.

– 5A911.

Grupveides (“trankinga”) ciparu radiosakaru sistēmas bāzes stacijas, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Sudāna vai Dienvidsudāna.

Tehniska piezīme:

grupveides (“trankinga”) radiosakaru sistēma ir šūnu radiosakaru sistēma mobilo pakalpojumu abonentiem, kuru kompetencē ir frekvenču grupveides radiosakari. Grupveides ciparu radiosakaru sistēmā (piemēram, TETRA — zemes grupveides radiosakaru sistēma) izmanto ciparu signālu modulāciju.

– 5D902.

Šāda “programmatūra”, kas nav minēta Regulas (ES) 2021/821 I pielikumā norādītajā 5D001.e pozīcijā, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem:

| a) | “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu iekārtu, funkciju vai veiktspējas parametru “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 5A902. pozīciju; |
| --- | --- |

a)

“programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu iekārtu, funkciju vai veiktspējas parametru “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 5A902. pozīciju;

| b) | “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu raksturlielumu, funkciju vai veiktspējas parametru sasniegšanai, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 5A902. pozīciju. |
| --- | --- |

b)

“programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu raksturlielumu, funkciju vai veiktspējas parametru sasniegšanai, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 5A902. pozīciju.

–5D911.

“Programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu iekārtu “lietošanai”, uz kurām attiecina kontroli saskaņā ar 5A911. pozīciju, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Sudāna vai Dienvidsudāna.

–5E902.

“Tehnoloģijas”, kas nav minētas Regulas (ES) 2021/821 (ar grozījumiem) I pielikumā norādītajā 5E001.a pozīcijā, saskaņā ar vispārīgo piezīmi par tehnoloģijām tādu iekārtu, funkciju vai veiktspējas parametru “projektēšanai”, “ražošanai” un “lietošanai”, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar 5A902. pozīciju, vai “programmatūra”, uz kuru attiecina kontroli saskaņā ar 5D902. pozīciju, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

–6A908.

Navigācijas vai pārraudzības radaru sistēmas kuģu un gaisa satiksmes kontrolei, uz kurām neattiecina kontroli saskaņā ar 6A008. vai 6A108. pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem), un speciāli izstrādāti to komponenti, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna.

–6D908.

“Programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota tādu iekārtu “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, uz kurām attiecina kontroli saskaņā ar 6A908. pozīciju, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna.

–9A904.

| a) | Antenas, kas izstrādātas lietojumam saistībā ar “kosmosa kuģiem”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

a)

Antenas, kas izstrādātas lietojumam saistībā ar “kosmosa kuģiem”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem;

| b) | “lāzera” sakaru termināļi (LCT, “lāzera” datu pārraides stacijas), izņemot tās, kas minētas Regulas (ES) 2021/821 (ar grozījumiem) I pielikuma 9A004. pozīcijā, lietojumam saistībā ar “kosmosa kuģiem”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

  Tehniska piezīme:


  9A904. pozīcija ietver preces, kuras kopā ar “kosmosa kuģi” izmanto šādos kontekstos (gan uz zemes, gan uz “kosmosa kuģa”):








  1. | kā derīgo kravu augšupsaites vai lejupsaites sakariem; |
| --- | --- | --- |

b)

“lāzera” sakaru termināļi (LCT, “lāzera” datu pārraides stacijas), izņemot tās, kas minētas Regulas (ES) 2021/821 (ar grozījumiem) I pielikuma 9A004. pozīcijā, lietojumam saistībā ar “kosmosa kuģiem”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

Tehniska piezīme:

9A904. pozīcija ietver preces, kuras kopā ar “kosmosa kuģi” izmanto šādos kontekstos (gan uz zemes, gan uz “kosmosa kuģa”):

1.

kā derīgo kravu augšupsaites vai lejupsaites sakariem;

| 2. | sakariem starp “kosmosa kuģiem” vai |
| --- | --- |

2.

sakariem starp “kosmosa kuģiem” vai

| 3. | saistībā ar telemetrijas signālu pārraidi. |
| --- | --- |

3.

saistībā ar telemetrijas signālu pārraidi.

– 9A991.

Šādi virszemes transportlīdzekļi, kuri nav norādīti eksporta kontroles saraksta I daļas A iedaļā:

| a) | tādas platformas tipa piekabes un puspiekabes, kuru kravnesība lielāka par 25 000 kg, bet nepārsniedz 70 000 kg, vai arī tādas, kurām ir viena vai vairākas militāra transportlīdzekļa iezīmes un ar kurām var transportēt transportlīdzekļus, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar I daļas A iedaļas 0006. pozīciju, kā arī vilcēji ar vienu vai vairākām militāra transportlīdzekļa iezīmēm, ar kuriem var tos transportēt, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja, Pakistāna, Somālija vai Sīrija.

  Piezīme:


  vilcēji 9A991.a pozīcijas nozīmē ir visi transportlīdzekļi, kuru primārā funkcija ir vilkšana; |
| --- | --- |

a)

tādas platformas tipa piekabes un puspiekabes, kuru kravnesība lielāka par 25 000 kg, bet nepārsniedz 70 000 kg, vai arī tādas, kurām ir viena vai vairākas militāra transportlīdzekļa iezīmes un ar kurām var transportēt transportlīdzekļus, uz kuriem attiecina kontroli saskaņā ar I daļas A iedaļas 0006. pozīciju, kā arī vilcēji ar vienu vai vairākām militāra transportlīdzekļa iezīmēm, ar kuriem var tos transportēt, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja, Pakistāna, Somālija vai Sīrija.

Piezīme:

vilcēji 9A991.a pozīcijas nozīmē ir visi transportlīdzekļi, kuru primārā funkcija ir vilkšana;

| b) | citi kravas automobiļi un apvidus automobiļi ar vienu vai vairākām militāra transportlīdzekļa iezīmēm, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja, Somālija vai Sīrija.







  1.piezīme: | militāra transportlīdzekļa iezīmes 9A991. pozīcijas nozīmē ir:








  a) | spēja pārvarēt 1,2 m vai dziļākus ūdensšķēršļus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

citi kravas automobiļi un apvidus automobiļi ar vienu vai vairākām militāra transportlīdzekļa iezīmēm, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja, Somālija vai Sīrija.

1.piezīme:

a)

spēja pārvarēt 1,2 m vai dziļākus ūdensšķēršļus;

| b) | lielgabalu un ieroču balsta konstrukcijas; |
| --- | --- |

b)

lielgabalu un ieroču balsta konstrukcijas;

| c) | maskēšanās tīklu balsta konstrukcijas; |
| --- | --- |

c)

maskēšanās tīklu balsta konstrukcijas;

| d) | virsgaismas logi, kupolveida, ar bīdāmu vai paceļamu atvēršanas mehānismu; |
| --- | --- |

d)

virsgaismas logi, kupolveida, ar bīdāmu vai paceļamu atvēršanas mehānismu;

| e) | emaljas pārklājums militārām vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

emaljas pārklājums militārām vajadzībām;

| f) | sakabes āķi piekabēm saistībā ar tā dēvēto NATO kontaktligzdu. |
| --- | --- |

f)

sakabes āķi piekabēm saistībā ar tā dēvēto NATO kontaktligzdu.

| 2.piezīme: | 9A991. pozīcija nav spēkā attiecībā uz virszemes transportlīdzekļiem gadījumos, kad lietotāji izmanto tos personīgām vajadzībām. |
| --- | --- |

2.piezīme:

– 9A992.

Šādi kravas automobiļi:

| a) | pilnpiedziņas kravas automobiļi, kuru kravnesība ir lielāka par 1 000 kg, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Ziemeļkoreja; |
| --- | --- |

a)

pilnpiedziņas kravas automobiļi, kuru kravnesība ir lielāka par 1 000 kg, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Ziemeļkoreja;

| b) | kravas automobiļi ar trīs un vairāk asīm, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir lielāka nekā 20 000 kg, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna vai Sīrija. |
| --- | --- |

b)

kravas automobiļi ar trīs un vairāk asīm, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir lielāka nekā 20 000 kg, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna vai Sīrija.

– 9A993.

Helikopteri, helikopteru jaudas pārvades sistēmas, gāzturbīnu dzinēji un palīgdzinēji (APU) izmantošanai helikopteros un speciāli tiem izstrādātie komponenti, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Kuba, Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja, Somālija vai Sīrija.

– 9A994.

Gaisdzeses dzinēju virzuļi (aviodzinējiem), kuru cilindra tilpums ir 100 cm3 vai lielāks un 600 cm3 vai mazāks un kurus var izmantot bezapkalpes “lidaparātos”, un speciāli tiem izstrādātie komponenti, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Irāna.

– 9D904.

“Programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota 9A904. pozīcijā minēto preču “projektēšanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

– 9E904.

“Tehnoloģijas” (saskaņā ar vispārīgo piezīmi par tehnoloģijām), izņemot tās, kas minētas Regulas (ES) 2021/821 (ar grozījumiem) I pielikuma 5E001.b.2., 9E001. un 9E002. pozīcijā, 9A904. pozīcijā minēto preču vai 9D904. pozīcijā minētās “programmatūras”“projektēšanai”, “ražošanai” vai “lietošanai”, ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

– 9E991.

“Tehnoloģijas” (saskaņā ar vispārīgo piezīmi par tehnoloģijām) tādu iekārtu “projektēšanai” vai “ražošanai”, uz kurām attiecina kontroli saskaņā ar 9A993. pozīciju, ja pircēja valsts vai galamērķa valsts ir Kuba, Irāna, Lībija, Mjanma, Ziemeļkoreja vai Sīrija.

– 9E992.

Tādas “tehnoloģijas” (saskaņā ar vispārīgo piezīmi par tehnoloģijām) “bezapkalpes lidaparātu” (“UAV”) “ražošanai”, uz kurām neattiecina kontroli saskaņā ar 9E101.b pozīciju Regulā (ES) 2021/821 (ar grozījumiem), ja galamērķis ir ārpus Eiropas Savienības muitas teritorijas un ārpus Regulas (ES) 2021/821 II pielikuma A iedaļas 2. daļā uzskaitītajiem apgabaliem.

b.   Ārējās tirdzniecības un maksājumu noteikumu (Aussenwirtschaftsverordnung — AWV) 9. pants

Atļauja vajadzīga I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam, ja BAFA ir informējis eksportētāju, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir vai varētu būt paredzētas kodoliekārtas būvniecībai vai ekspluatācijai Regulas (ES) 2021/821 I pielikuma 0. kategorijas nozīmē vai iestrādāšanai šādā iekārtā, un ja galamērķa valsts ir Alžīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānija, Lībija, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Pakistāna vai Sīrija. Ja eksportētājs apzinās, ka attiecīgās preces kopumā vai kādas to daļas ir paredzētas iepriekš minētajam lietojumam, eksportētājam par to jāpaziņo BAFA. BAFA nolems, vai attiecīgajam eksportam ir vajadzīga atļauja. Šo pantu nepiemēro jomā, kuru regulē ar Regulas (ES) 2021/821 4. un 10. pantu.

(Ārējās tirdzniecības un maksājumu noteikumu (Aussenwirtschaftsverordnung — AWV) 9. pants.)

c.   Ārējās tirdzniecības un maksājumu likuma (Aussenwirtschaftsgesetz — AWG) 6. pants

Saskaņā ar Ārējās tirdzniecības un maksājumu likuma (Aussenwirtschaftsgesetz — AWG) 6. pantu ar administratīvu aktu var ierobežot darījumus, tiesiskos darījumus un darbību vai uzlikt pienākumu rīkoties, lai atsevišķos gadījumos novērstu apdraudējumu, kas skar intereses, piemēram, Vācijas Federatīvās Republikas būtiskās drošības intereses, tautu mierīgu līdzāspastāvēšanu, Vācijas Federatīvās Republikas ārējās attiecības, Vācijas Federatīvās Republikas sabiedrisko kārtību vai drošību.

5.4.   Igaunija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt ar Stratēģiskas nozīmes preču komisijas lēmumu.

(Stratēģiskas nozīmes preču likuma 2. panta 11. punkts un 6. panta 2. punkts.)

5.5.   Īrija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt.

(2009. gada Normatīvā instrumenta Nr. 443 12. panta 2. punkts, Eksporta kontroles rīkojums (divējāda lietojuma preces), 2009. gads, ar grozījumiem.)

5.6.   Francija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt. (Dekrēts Nr. 2010-292.)

Valsts kontroles pasākumi attiecībā uz divējāda lietojuma preču eksportu ir pieņemti šādos rīkojumos: ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojumā par dažu veidu helikopteru un to rezerves detaļu eksportu uz trešām valstīm (publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī) un ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojumā par asaru gāzes un nekārtību novēršanai paredzēto vielu eksportu uz trešām valstīm (publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī).

5.7.   Latvija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt; to nosaka Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komiteja.

Ir spēkā valsts saraksts, kurā iekļautas preces, kas nav minētas regulas I pielikumā.

| – 10A901 | Vītņstobra šaujamieroči munīcijai ar apmales (rantes) kapsulu, to sastāvdaļas, palīgierīces un munīcija. |
| --- | --- |
| – 10A902 | Lidaparātu komponentes, ierīces un daļas. Kontrole ir nepieciešama tikai tādām lidaparātu komponentēm, ierīcēm un daļām, kuras ir izmantojamas gan civilajos, gan militārajos lidaparātos. |
| – 10A903 | Pneimatiskie ieroči ar enerģiju, lielāku par 12 džouliem. |
| – 10A906 | Nakts redzamības tēmēšanas ierīces un to komponentes. |
| – 10A907 | Kājnieku mīnas. |
| – 10D901 | Operatīvās darbības pasākumiem speciāli radītas programmatūras, kas speciāli radītas informācijas iegūšanai no datoriem, datoru tīkliem vai citām informācijas sistēmām vai šīs informācijas iznīcināšanai vai izmainīšanai slēptā veidā. |
| – 10E902 | Militāra rakstura pakalpojumi un tehniskā palīdzība, kas saistīta ar militārajām iekārtām. |

– 10A901

Vītņstobra šaujamieroči munīcijai ar apmales (rantes) kapsulu, to sastāvdaļas, palīgierīces un munīcija.

– 10A902

Lidaparātu komponentes, ierīces un daļas. Kontrole ir nepieciešama tikai tādām lidaparātu komponentēm, ierīcēm un daļām, kuras ir izmantojamas gan civilajos, gan militārajos lidaparātos.

– 10A903

Pneimatiskie ieroči ar enerģiju, lielāku par 12 džouliem.

– 10A906

Nakts redzamības tēmēšanas ierīces un to komponentes.

– 10A907

Kājnieku mīnas.

– 10D901

Operatīvās darbības pasākumiem speciāli radītas programmatūras, kas speciāli radītas informācijas iegūšanai no datoriem, datoru tīkliem vai citām informācijas sistēmām vai šīs informācijas iznīcināšanai vai izmainīšanai slēptā veidā.

– 10E902

Militāra rakstura pakalpojumi un tehniskā palīdzība, kas saistīta ar militārajām iekārtām.

(2007. gada 25. septembra noteikumi Nr. 645 “Noteikumi par Nacionālo stratēģiskas nozīmes preču un pakalpojumu sarakstu”, 2007. gada 21. jūnija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likuma 3. panta 1. punkts.)

5.8.   Luksemburga

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt.

Eksportētājs, kurš zina vai kuram ir aizdomas, ka šāds eksports vai šie ražojumi ietekmē vai varētu ietekmēt valsts vai ārvalstu drošību Luksemburgas Lielhercogistē vai cilvēktiesību aizsardzību, informē par ārējo tirdzniecību un ārlietām atbildīgos ministrus, kas informē eksportētāju vai tā pilnvaroto pārstāvi par to, vai ir jāpieprasa atļauja.

(2018. gada 27. jūnija likums, 45. panta 2. punkts.)

5.9.   Nīderlande

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, tostarp terorisma aktu novēršanas nolūkā, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt; to nosaka ārlietu ministrs.

(Dekrēta par stratēģiskas nozīmes precēm (Besluit strategische goederen) 4. pants.)

Ir pieņemti valsts kontroles pasākumi attiecībā uz iekšējām represijām paredzētu preču eksportu uz Sīriju un šādu preču starpniecību, kā arī attiecībā uz iekšējām represijām paredzētu preču eksportu uz Ēģipti un Ukrainu.

(Dekrēts par divējāda lietojuma precēm (Regeling goederen voor tweeërlei gebruik).)

Prasības saņemt atļauju ir noteiktas 37 ķīmisku vielu eksportam uz Irāku neatkarīgi no konkrētā saņēmēja vai galalietotāja.

(Dekrēts par divējāda lietojuma precēm — Irāka (Regeling goederen voor tweeërlei gebruik Irak).)

5.10.   Austrija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam vai tranzītam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt.

(2011. gada Ārējās tirdzniecības likuma (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I Nr. 26/2011) 20. pants.)

5.11.   Rumānija

Pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, regulas I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportam var būt vajadzīga atļauja vai to var aizliegt.

(7. pants 2010. gada 23. decembra Ārkārtas rīkojumā Nr. 119 (GEO Nr. 119/2010) par kontroles režīmu darbībām ar divējāda lietojuma precēm.)

6.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 11. PANTA 5. PUNKTAM (PĀRVADĀJUMI KOPIENAS IEKŠIENĒ)

Regulas 11. panta 5. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm, kas izvirza prasību saņemt atļauju tādu preču pārvadāšanai no savas teritorijas uz citu dalībvalsti, kuras nav uzskaitītas regulas IV pielikumā (IV pielikumā uzskaitītas preces, uz kurām neattiecas brīvas preču aprites sniegtās priekšrocības vienotajā tirgū), par to jāinformē Komisija, un tai savukārt jāpublicē šī informācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai ir veikti konkrēti pasākumi, lai attiecinātu pārvadājumu kontroli ES iekšienē saistībā ar 11. panta 2. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | JĀ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | JĀ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | JĀ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | NĒ |
| ITĀLIJA | NĒ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | NĒ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | JĀ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | NĒ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | NĒ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | JĀ |
| SOMIJA | NĒ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai ir veikti konkrēti pasākumi, lai attiecinātu pārvadājumu kontroli ES iekšienē saistībā ar 11. panta 2. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

JĀ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

JĀ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

JĀ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

NĒ

ITĀLIJA

NĒ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

NĒ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

JĀ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

NĒ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

NĒ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

JĀ

SOMIJA

NĒ

ZVIEDRIJA

NĒ

6.1.   Bulgārija

Bulgārija ir attiecinājusi kontroli uz pārvadājumiem ES iekšienē, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā, un ieviesusi prasību sniegt kompetentajām iestādēm papildu informāciju par konkrētiem pārvadājumiem ES iekšienē, kā noteikts regulas 11. panta 8. punktā.

(Ar aizsardzību saistītu ražojumu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likuma 51. panta 8. un 9. punkts, Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 26/2011. gada 29. martā, stājies spēkā 2012. gada 30. jūnijā.)

6.2.   Čehijas Republika

Ar Likumu Nr. 594/2004 Coll. uz pārvadājumiem no Čehijas Republikas ES iekšienē tiek attiecināta kontrole, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā.

6.3.   Vācija

Ar Ārējās tirdzniecības un maksājumu noteikumu (Aussenwirtschaftsverordnung — AWV) 11. pantu uz pārvadājumiem no Vācijas ES iekšienē tiek attiecināta kontrole, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā.

6.4.   Igaunija

Ar Stratēģiskas nozīmes preču likuma 3. panta 6. punktu uz pārvadājumiem ES iekšienē tiek attiecināta kontrole, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā.

6.5.   Grieķija

Ar ministra 2009. gada 28. septembra Lēmuma Nr. 121837/E3/21837 3.4. iedaļu uz pārvadājumiem no Grieķijas ES iekšienē tiek attiecināta kontrole, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā.

6.6.   Luksemburga

Prasību saņemt atļauju var izvirzīt tādu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem no Luksemburgas Lielhercogistes teritorijas uz citu dalībvalsti, kuras nav uzskaitītas regulas IV pielikumā, tajos gadījumos, kas paredzēti regulas 11. panta 2. punktā.

(2018. gada 27. jūnija Likuma par eksporta kontroli 44. pants.)

6.7.   Ungārija

Valdības 2011. gada Dekrēta Nr. 13 par divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības atļauju 16. pantā ir noteikta prasība saņemt atļauju uzskaitītu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem ES iekšienē, ja ir izpildīti regulas 11. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi.

6.8.   Nīderlande

Prasību saņemt atļauju pārvadājumiem ES iekšienē atsevišķos gadījumos var piemērot attiecībā uz divējāda lietojuma precēm.

(Dekrēta par stratēģiskas nozīmes precēm (Besluit strategische goederen) 4.a panta 2. punkts.)

6.9.   Slovākija

Ar Likuma Nr. 39/2011 Coll. 23. panta 2. punktu uz pārvadājumiem no Slovākijas Republikas ES iekšienē tiek attiecināta kontrole, kā noteikts regulas 11. panta 2. punktā.

7.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 11. PANTA 8. PUNKTAM (PĀRVADĀJUMI KOPIENAS IEKŠIENĒ)

Regulas 11. panta 8. punktā paredzēts, ka dalībvalstis tādu I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā uzskaitītu preču pārvadājumiem no savas teritorijas uz citu dalībvalsti, kuras nav uzskaitītas regulas IV pielikumā, var pieprasīt, lai attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm tiktu sniegta papildu informācija par šīm precēm.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai ir veikti konkrēti pasākumi, lai attiecinātu pārvadājumu kontroli ES iekšienē saistībā ar 11. panta 8. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | NĒ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | NĒ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | NĒ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | NĒ |
| ITĀLIJA | NĒ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | NĒ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | JĀ |
| UNGĀRIJA | NĒ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | NĒ |
| AUSTRIJA | NĒ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | NĒ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | NĒ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai ir veikti konkrēti pasākumi, lai attiecinātu pārvadājumu kontroli ES iekšienē saistībā ar 11. panta 8. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

NĒ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

NĒ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

NĒ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

NĒ

ITĀLIJA

NĒ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

NĒ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

JĀ

UNGĀRIJA

NĒ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

NĒ

AUSTRIJA

NĒ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

NĒ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

NĒ

ZVIEDRIJA

NĒ

7.1.   Bulgārija

Tādu I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā uzskaitītu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem no Bulgārijas Republikas teritorijas uz citas dalībvalsts teritoriju, kuras nav uzskaitītas regulas IV pielikumā, Starpministriju komisija var pieprasīt no personas, kas veic pārvadājumus, papildu informāciju par precēm.

(Ar aizsardzību saistītu ražojumu un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroles likuma 51. panta 9. punkts, Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 26/2011. gada 29. martā, stājies spēkā 2012. gada 30. jūnijā.)

7.2.   Luksemburga

Tādu I pielikuma 2. daļas 5. kategorijā uzskaitītu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem no Luksemburgas Lielhercogistes teritorijas uz citas dalībvalsts teritoriju, kuras nav uzskaitītas regulas IV pielikumā, saistībā ar atļaujas pieteikumu tiek iesniegta šāda papildu informācija:

| 1. | preces komerciālās uzskaites norāde, tās vispārējs apraksts un iezīmes; |
| --- | --- |

1.

preces komerciālās uzskaites norāde, tās vispārējs apraksts un iezīmes;

| 2. | sniedzamo kriptoloģijas pakalpojumu izklāsts; |
| --- | --- |

2.

sniedzamo kriptoloģijas pakalpojumu izklāsts;

| 3. | algoritmu ieviešanas izklāsts; |
| --- | --- |

3.

algoritmu ieviešanas izklāsts;

| 4. | drošības normu vai standartu izklāsts; |
| --- | --- |

4.

drošības normu vai standartu izklāsts;

| 5. | attiecīgo datu veida izklāsts atbilstīgi pakalpojumam; |
| --- | --- |

5.

attiecīgo datu veida izklāsts atbilstīgi pakalpojumam;

| 6. | dokuments par preces tehniskajām specifikācijām (12 punkti). |
| --- | --- |

6.

dokuments par preces tehniskajām specifikācijām (12 punkti).

(Lielhercoga 2018. gada 14. decembra noteikumu 10. panta 1. punkta 1. apakšpunkta 2. punkts un 2. apakšpunkta 4. punkts, kā arī 15. pielikums.)

8.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 12. PANTA 6. PUNKTA B) APAKŠPUNKTAM (VALSTS VISPĀRĒJĀS EKSPORTA ATĻAUJAS)

Regulas 12. panta 6. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka Komisija publicē pasākumus, kurus dalībvalstis veic attiecībā uz visām izdotajām vai grozītajām valsts vispārējām eksporta atļaujām.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai jūsu dalībvalsts ir izdevusi vai grozījusi kādu valsts vispārējo eksporta atļauju saistībā ar 12. panta 6. punktu? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | NĒ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | NĒ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | JĀ |
| IGAUNIJA | NĒ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | JĀ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | JĀ |
| HORVĀTIJA | JĀ (bet NETIEK lietota) |
| ITĀLIJA | JĀ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | NĒ |
| LIETUVA | NĒ |
| LUKSEMBURGA | NĒ |
| UNGĀRIJA | NĒ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | JĀ |
| AUSTRIJA | JĀ |
| POLIJA | NĒ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | NĒ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | JĀ (bet NETIEK lietota) |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai jūsu dalībvalsts ir izdevusi vai grozījusi kādu valsts vispārējo eksporta atļauju saistībā ar 12. panta 6. punktu?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

NĒ

ČEHIJAS REPUBLIKA

NĒ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

JĀ

IGAUNIJA

NĒ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

JĀ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

JĀ

HORVĀTIJA

JĀ (bet NETIEK lietota)

ITĀLIJA

JĀ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

NĒ

LIETUVA

NĒ

LUKSEMBURGA

NĒ

UNGĀRIJA

NĒ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

JĀ

AUSTRIJA

JĀ

POLIJA

NĒ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

NĒ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

JĀ (bet NETIEK lietota)

ZVIEDRIJA

NĒ

8.1.   Vācija

Vācijā ir spēkā sešas valsts vispārējās eksporta atļaujas:

| 1. | Vispārējā atļauja Nr. 12 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam, kas nesasniedz konkrētu robežvērtību |
| --- | --- |
| 2. | Vispārējā atļauja Nr. 13 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam konkrētos apstākļos |
| 3. | Vispārējā atļauja Nr. 14 vārstiem un sūkņiem |
| 4. | Vispārējā atļauja Nr. 15 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (Brexit) |
| 5. | Vispārējā atļauja Nr. 16 telesakaru un datu drošības preču eksportam |
| 6. | Vispārējā atļauja Nr. 17 frekvences pārveidotāju eksportam |

1.

Vispārējā atļauja Nr. 12 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam, kas nesasniedz konkrētu robežvērtību

2.

Vispārējā atļauja Nr. 13 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam konkrētos apstākļos

3.

Vispārējā atļauja Nr. 14 vārstiem un sūkņiem

4.

Vispārējā atļauja Nr. 15 konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības (Brexit)

5.

Vispārējā atļauja Nr. 16 telesakaru un datu drošības preču eksportam

6.

Vispārējā atļauja Nr. 17 frekvences pārveidotāju eksportam

8.2.   Grieķija

Valsts vispārējā eksporta atļauja attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu uz šādiem galamērķiem: Argentīna, Korejas Republika, Krievijas Federācija, Ukraina, Turcija un Dienvidāfrika.

(Ministra Lēmums Nr. 125263/e3/25263/6-2-2007.)

8.3.   Francija

Francijā ir spēkā septiņas valsts vispārējās eksporta atļaujas:

| 1. | Valsts vispārējā eksporta atļauja rūpniecības preču eksportam, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par rūpniecības preču eksportu, uz kuru attiecas stratēģiskā kontrole Eiropas Kopienā [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (11. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (5. dokuments)] |
| --- | --- |
| 2. | Valsts vispārējā eksporta atļauja ķīmiskiem produktiem, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par divējāda lietojuma ķīmisku produktu eksportu [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (12. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (6. dokuments)] |
| 3. | Valsts vispārējā eksporta atļauja grafītam, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par izmantošanai kodoliekārtās paredzēta grafīta eksportu [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (13. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (7. dokuments)] |
| 4. | Valsts vispārējā eksporta atļauja bioloģiskiem produktiem, kā noteikts 2007. gada 14. maija Dekrētā, kas grozīts ar 2010. gada 18. marta Dekrētu par konkrētu ģenētisku elementu un ģenētiski pārveidotu organismu eksportu [publicēts 2010. gada 20. martaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī] |
| 5. | Valsts vispārējā eksporta atļauja konkrētām divējāda lietojuma precēm, kas paredzētas Francijas bruņotajiem spēkiem trešās valstīs (ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojums, publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī) |
| 6. | Valsts vispārējā atļauja tādu konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam vai pārvadājumiem ES, kas paredzētas izstādēm vai gadatirgiem (ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojums, publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī) |
| 7. | Valsts vispārējā eksporta atļauja tādu divējāda lietojuma preču eksportam, kas paredzētas civilās aviācijas gaisa kuģu remontam, dēvēta arī par valsts vispārējo atļauju “aeronautikas aprīkojumam” (ministra 2019. gada 14. janvāra Rīkojums, publicēts 2019. gada 18. janvāraFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (19. dokuments)) |

1.

Valsts vispārējā eksporta atļauja rūpniecības preču eksportam, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par rūpniecības preču eksportu, uz kuru attiecas stratēģiskā kontrole Eiropas Kopienā [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (11. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (5. dokuments)]

2.

Valsts vispārējā eksporta atļauja ķīmiskiem produktiem, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par divējāda lietojuma ķīmisku produktu eksportu [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (12. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (6. dokuments)]

3.

Valsts vispārējā eksporta atļauja grafītam, kā noteikts 2002. gada 18. jūlija Dekrētā par izmantošanai kodoliekārtās paredzēta grafīta eksportu [publicēts 2002. gada 30. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī Nr. 176 (13. dokuments) un grozīts ar 2004. gada 21. jūnija Dekrētu par Eiropas Savienības paplašināšanu, kas publicēts 2004. gada 31. jūlijaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (7. dokuments)]

4.

Valsts vispārējā eksporta atļauja bioloģiskiem produktiem, kā noteikts 2007. gada 14. maija Dekrētā, kas grozīts ar 2010. gada 18. marta Dekrētu par konkrētu ģenētisku elementu un ģenētiski pārveidotu organismu eksportu [publicēts 2010. gada 20. martaFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī]

5.

Valsts vispārējā eksporta atļauja konkrētām divējāda lietojuma precēm, kas paredzētas Francijas bruņotajiem spēkiem trešās valstīs (ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojums, publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī)

6.

Valsts vispārējā atļauja tādu konkrētu divējāda lietojuma preču eksportam vai pārvadājumiem ES, kas paredzētas izstādēm vai gadatirgiem (ministra 2014. gada 31. jūlija Rīkojums, publicēts 2014. gada 8. augusta Francijas oficiālajā vēstnesī)

7.

Valsts vispārējā eksporta atļauja tādu divējāda lietojuma preču eksportam, kas paredzētas civilās aviācijas gaisa kuģu remontam, dēvēta arī par valsts vispārējo atļauju “aeronautikas aprīkojumam” (ministra 2019. gada 14. janvāra Rīkojums, publicēts 2019. gada 18. janvāraFrancijas Republikas oficiālajā vēstnesī (19. dokuments))

Attiecīgajos dekrētos tiek noteiktas atļaujās ietvertās konkrētās preces.

8.4.   Horvātija

Ārlietu un Eiropas lietu ministrija var izsniegt valsts vispārējo eksporta atļauju divējāda lietojuma preču eksportam saskaņā ar regulas 12. panta 6. punktu (Likums par divējāda lietojuma preču kontroli (OG 80/11 i 68/2013)).

8.5.   Itālija

Valsts vispārējā eksporta atļauja attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu uz šādiem galamērķiem: Antarktika (Itālijas bāzes), Argentīna, Korejas Republika, Turcija.

(2003. gada 4. augusta dekrēts, kas publicēts 2003. gada 1. septembra Valsts oficiālajā vēstnesī Nr. 202.)

8.6.   Nīderlande

Nīderlandē ir spēkā divas valsts vispārējās eksporta atļaujas:

| 1. | Valsts vispārējā eksporta atļauja attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu uz visiem galamērķiem, izņemot:






  — | Austrāliju, Kanādu, Japānu, Jaunzēlandi, Norvēģiju, ASV, Šveici (kas jau ietvertas regulas II pielikuma 3. daļā), |
| --- | --- | --- |

1.

Valsts vispārējā eksporta atļauja attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu uz visiem galamērķiem, izņemot:

—

Austrāliju, Kanādu, Japānu, Jaunzēlandi, Norvēģiju, ASV, Šveici (kas jau ietvertas regulas II pielikuma 3. daļā),

| — | Afganistānu, Birmu/Mjanmu, Irāku, Irānu, Lībiju, Libānu, Ziemeļkoreju, Pakistānu, Sudānu, Somāliju un Sīriju. |
| --- | --- |

—

Afganistānu, Birmu/Mjanmu, Irāku, Irānu, Lībiju, Libānu, Ziemeļkoreju, Pakistānu, Sudānu, Somāliju un Sīriju.

(Valsts vispārējā atļauja NL002 (Nationale Algemene Uitvoervergunning NL002))

2.

Valsts vispārējā eksporta atļauja informācijas drošības preču eksportam uz visiem galamērķiem, izņemot:

| — | valstis, kurām saskaņā ar regulas 2. panta 19. punktu uzlikts ieroču embargo, |
| --- | --- |

—

valstis, kurām saskaņā ar regulas 2. panta 19. punktu uzlikts ieroču embargo,

| — | Afganistānu, Armēniju, Azerbaidžānu, Bahreinu, Bangladešu, Burundi, Ķīnu (ieskaitot Taivānu, Honkongu un Makao), Kubu, Džibutiju, Ēģipti, Ekvatoriālo Gvineju, Etiopiju, Gambiju, Gvineju (Konakri), Gvineju Bisavu, Indiju, Jemenu, Kazahstānu, Kuveitu, Laosu, Ukrainu, Uzbekistānu, Omānu, Pakistānu, Kataru, Ruandu, Saūda Arābiju, Svazilendu, Sīriju, Tadžikistānu, Taizemi, Turciju, Turkmenistānu, Apvienotos Arābu Emirātus, Vjetnamu. |
| --- | --- |

—

Afganistānu, Armēniju, Azerbaidžānu, Bahreinu, Bangladešu, Burundi, Ķīnu (ieskaitot Taivānu, Honkongu un Makao), Kubu, Džibutiju, Ēģipti, Ekvatoriālo Gvineju, Etiopiju, Gambiju, Gvineju (Konakri), Gvineju Bisavu, Indiju, Jemenu, Kazahstānu, Kuveitu, Laosu, Ukrainu, Uzbekistānu, Omānu, Pakistānu, Kataru, Ruandu, Saūda Arābiju, Svazilendu, Sīriju, Tadžikistānu, Taizemi, Turciju, Turkmenistānu, Apvienotos Arābu Emirātus, Vjetnamu.

(Valsts vispārējā atļauja NL010, Nationale Uitvoervergunningen NL 010 (items voor informatiebeveiliging))

8.7.   Austrija

Austrijā ir spēkā četras valsts vispārējās eksporta atļaujas:

| 1. | AT001 attiecas uz konkrētām divējāda lietojuma precēm, ja tās bez izmaiņām tiek reeksportētas uz izcelsmes valsti trīs mēnešu laikā pēc to importa Eiropas Savienībā vai ja preces tādā pašā daudzumā un kvalitātē tiek eksportētas uz izcelsmes valsti trīs mēnešu laikā pēc to importa Eiropas Savienībā, vai ja tehnoloģija tiek reeksportēta ar nebūtiskiem papildinājumiem trīs mēnešu laikā pēc tās importa Eiropas Savienībā |
| --- | --- |
| 2. | AT002 attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu, kas nesasniedz konkrētu robežvērtību |
| 3. | AT003 attiecas uz 2B350.g un 2B350.i pozīcijā minētajiem vārstiem un sūkņiem eksportam uz konkrētiem galamērķiem |
| 4. | AT004 attiecas uz 3A225. pozīcijā minētajiem frekvences pārveidotājiem, kā arī uz saistīto programmatūru un tehnoloģijām |

1.

AT001 attiecas uz konkrētām divējāda lietojuma precēm, ja tās bez izmaiņām tiek reeksportētas uz izcelsmes valsti trīs mēnešu laikā pēc to importa Eiropas Savienībā vai ja preces tādā pašā daudzumā un kvalitātē tiek eksportētas uz izcelsmes valsti trīs mēnešu laikā pēc to importa Eiropas Savienībā, vai ja tehnoloģija tiek reeksportēta ar nebūtiskiem papildinājumiem trīs mēnešu laikā pēc tās importa Eiropas Savienībā

2.

AT002 attiecas uz konkrētu divējāda lietojuma preču eksportu, kas nesasniedz konkrētu robežvērtību

3.

AT003 attiecas uz 2B350.g un 2B350.i pozīcijā minētajiem vārstiem un sūkņiem eksportam uz konkrētiem galamērķiem

4.

AT004 attiecas uz 3A225. pozīcijā minētajiem frekvences pārveidotājiem, kā arī uz saistīto programmatūru un tehnoloģijām

Sīkāka informācija par šīm atļaujām ir sniegta 2011. gada 28. oktobra Pirmās ārējās tirdzniecības regulas 3.–3.c pantā, BGBl. II Nr. 343/2011, kas grozīta ar 2015. gada 17. decembra regulu, BGBl. II Nr. 430/2015. To izmantošanas nosacījumi (reģistrācijas un ziņošanas prasības) ir izklāstīti tās pašas regulas 16. pantā.

8.8.   Somija

Ārlietu ministrija var izsniegt valsts vispārējo eksporta atļauju divējāda lietojuma preču eksportam saskaņā ar regulas 12. panta 6. punktu, ievērojot Divējāda lietojuma preču likuma Nr. 562/1996 (ar grozījumiem) 3. iedaļas 1. punktu.

9.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 22. PANTAM (ĪPAŠI PILNVAROTAS MUITAS IESTĀDES)

Regulas 22. pantā noteikts, ka dalībvalstis informē Komisiju, ja tās izmanto iespēju muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam kārtot tikai šim nolūkam pilnvarotās muitas iestādēs.

Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kas paziņoti Komisijai. Aiz minētās tabulas ir sniegta detalizēta informācija par pasākumiem.

| Dalībvalsts | Vai ir noteiktas konkrētas muitas iestādes saistībā ar 22. panta 1. punktu, kurās var kārtot muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam? |
| --- | --- |
| BEĻĢIJA | NĒ |
| BULGĀRIJA | JĀ |
| ČEHIJAS REPUBLIKA | NĒ |
| DĀNIJA | NĒ |
| VĀCIJA | NĒ |
| IGAUNIJA | JĀ |
| ĪRIJA | NĒ |
| GRIEĶIJA | NĒ |
| SPĀNIJA | NĒ |
| FRANCIJA | NĒ |
| HORVĀTIJA | NĒ |
| ITĀLIJA | NĒ |
| KIPRA | NĒ |
| LATVIJA | NĒ |
| LIETUVA | JĀ |
| LUKSEMBURGA | NĒ |
| UNGĀRIJA | NĒ |
| MALTA | NĒ |
| NĪDERLANDE | NĒ |
| AUSTRIJA | NĒ |
| POLIJA | JĀ |
| PORTUGĀLE | NĒ |
| RUMĀNIJA | JĀ |
| SLOVĒNIJA | NĒ |
| SLOVĀKIJA | NĒ |
| SOMIJA | NĒ |
| ZVIEDRIJA | NĒ |

Dalībvalsts

Vai ir noteiktas konkrētas muitas iestādes saistībā ar 22. panta 1. punktu, kurās var kārtot muitas formalitātes divējāda lietojuma preču eksportam?

BEĻĢIJA

NĒ

BULGĀRIJA

JĀ

ČEHIJAS REPUBLIKA

NĒ

DĀNIJA

NĒ

VĀCIJA

NĒ

IGAUNIJA

JĀ

ĪRIJA

NĒ

GRIEĶIJA

NĒ

SPĀNIJA

NĒ

FRANCIJA

NĒ

HORVĀTIJA

NĒ

ITĀLIJA

NĒ

KIPRA

NĒ

LATVIJA

NĒ

LIETUVA

JĀ

LUKSEMBURGA

NĒ

UNGĀRIJA

NĒ

MALTA

NĒ

NĪDERLANDE

NĒ

AUSTRIJA

NĒ

POLIJA

JĀ

PORTUGĀLE

NĒ

RUMĀNIJA

JĀ

SLOVĒNIJA

NĒ

SLOVĀKIJA

NĒ

SOMIJA

NĒ

ZVIEDRIJA

NĒ

9.1.   Bulgārija

Muitas aģentūras ģenerāldirektors ir apstiprinājis teritoriālās Bulgārijas Republikas muitas iestādes stratēģiskas nozīmes precēm saskaņā ar Finanšu ministrijas 2016. gada 14. janvāra Rīkojumu Nr. 55/32-11385 (Valsts oficiālais vēstnesis Nr. 9/2016). To Bulgārijas muitas iestāžu saraksts, caur kurām divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas var tikt izvestas no ES muitas teritorijas vai ievestas tajā, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē:

http://www.mi.government.bg/en/themes/evropeisko-i-nacionalno-zakonodatelstvo-v-oblastta-na-eksportniya-kontrol-i-nerazprostranenieto-na-or-225-338.html.

9.2.   Igaunija

To Igaunijas muitas iestāžu saraksts, caur kurām divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas var tikt izvestas no ES muitas teritorijas vai ievestas tajā, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē:

http://www.emta.ee/index.php?id=24795.

9.3.   Lietuva

To Lietuvas muitas iestāžu saraksts, caur kurām divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas var tikt izvestas no ES muitas teritorijas vai ievestas tajā, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē:

https://www.lrmuitine.lt/web/guest/verslui/apribojimai/bendra#en.

9.4.   Polija

To Polijas muitas iestāžu saraksts, caur kurām divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas var tikt izvestas no ES muitas teritorijas vai ievestas tajā, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē: http://isap.sejm.gov.pl/DetailsServlet?id=WDU20150000136&min=1.

9.5.   Rumānija

To Rumānijas muitas iestāžu saraksts, caur kurām divējāda lietojuma preces un tehnoloģijas var tikt izvestas no ES muitas teritorijas vai ievestas tajā, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē: https://www.customs.ro/agenti-economici/instruirea-operatorilor-economici/vamuirea-marfurilor/produse-strategice.

10.   INFORMĀCIJA, KO DALĪBVALSTIS SNIEGUŠAS ATBILSTĪGI REGULAS 23. PANTA 1. PUNKTA A) APAKŠPUNKTAM (VALSTU IESTĀDES, KURAS IR PILNVAROTAS: PIEŠĶIRT ATĻAUJAS DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU EKSPORTAM, PIEŠĶIRT ATĻAUJAS STARPNIECĪBAS PAKALPOJUMU UN TEHNISKĀS PALĪDZĪBAS SNIEGŠANAI SASKAŅĀ AR ŠO REGULU, AIZLIEGT ĀRPUSSAVIENĪBAS DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU TRANZĪTU SASKAŅĀ AR ŠO REGULU)

Saskaņā ar regulas 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu Komisijai jāpublicē tādu iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas:

| — | piešķirt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam, |
| --- | --- |

—

piešķirt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam,

| — | piešķirt atļaujas starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanai saskaņā ar šo regulu, |
| --- | --- |

—

piešķirt atļaujas starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanai saskaņā ar šo regulu,

| — | aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

—

aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu saskaņā ar šo regulu.

10.1.   Beļģija

Briseles reģionam (vietas ar pasta indeksiem no 1000 līdz 1299)

| Service Public Régional de Bruxelles Brussels International |
| --- |
| Cellule licences — Cel vergunningen |
| Cataldo ALU |
| City-Center |
| Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| 1035 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Tel. +32 28003727 |
| Fakss +32 28003824 |
| E-pasts: calu@sprb.brussels |
| Internets: http://international.brussels/qui-sommes-nous/#permits-unit |

Service Public Régional de Bruxelles Brussels International

Cellule licences — Cel vergunningen

Cataldo ALU

City-Center

Boulevard du Jardin Botanique 20

1035 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tel. +32 28003727

Fakss +32 28003824

E-pasts: calu@sprb.brussels

Internets: http://international.brussels/qui-sommes-nous/#permits-unit

Valonijas reģionam (vietas ar pasta indeksiem no 1300 līdz 1499 un no 4000 līdz 7999)

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction Générale de l’Economie, de l’Emploi et de la Recherche |
| Direction des Licences d’Armes |
| Michel Moreels |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE |
| Tel. +32 81649751 |
| Fakss +32 81649759/60 |
| E-pasts: licences.dgo6@spw.wallonie.be |
| Internets: http://economie.wallonie.be/Licences_armes/Accueil.html |

Service public de Wallonie

Direction Générale de l’Economie, de l’Emploi et de la Recherche

Direction des Licences d’Armes

Michel Moreels

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE

Tel. +32 81649751

Fakss +32 81649759/60

E-pasts: licences.dgo6@spw.wallonie.be

Internets: http://economie.wallonie.be/Licences_armes/Accueil.html

Flandrijas reģionam (vietas ar pasta indeksiem no 1500 līdz 3999 un no 8000 līdz 9999)

| Flemish Department of Foreign Affairs |
| --- |
| Strategic Goods Control Unit |
| Michael Peeters |
| Havenlaan 88, bus 80 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 499589934 |
| E-pasts: csg@buza.vlaanderen |
| Internets: www.fdfa.be/csg |

Flemish Department of Foreign Affairs

Strategic Goods Control Unit

Michael Peeters

Havenlaan 88, bus 80

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 499589934

E-pasts: csg@buza.vlaanderen

Internets: www.fdfa.be/csg

10.2.   Bulgārija

| Interministerial Commission for Export Control and Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction with the Minister of Economy |
| --- |
| 1000 Sofija |
| 8 Slavyanska Str. |
| BULGĀRIJA |
| Tel. +359 29407771, +359 29407786 |
| Fakss +359 29880727 |
| E-pasts: ivan.penchev@mi.government.bg un n.grahovska@mi.government.bg |
| Internets: www.exportcontrol.bg; http://www.mi.government.bg |

Interministerial Commission for Export Control and Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction with the Minister of Economy

1000 Sofija

8 Slavyanska Str.

BULGĀRIJA

Tel. +359 29407771, +359 29407786

Fakss +359 29880727

E-pasts: ivan.penchev@mi.government.bg un n.grahovska@mi.government.bg

Internets: www.exportcontrol.bg; http://www.mi.government.bg

10.3.   Čehijas Republika

| Ministry of Industry and Trade Licensing Office |
| --- |
| Na Františku 32, 110 15 Prāga 1 |
| ČEHIJAS REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907638 |
| Fakss +420 224214558 vai +420 224221811 |
| E-pasts: leitgeb@mpo.cz vai dual@mpo.cz |
| Internets: www.mpo.cz |

Ministry of Industry and Trade Licensing Office

Na Františku 32, 110 15 Prāga 1

ČEHIJAS REPUBLIKA

Tel. +420 224907638

Fakss +420 224214558 vai +420 224221811

E-pasts: leitgeb@mpo.cz vai dual@mpo.cz

Internets: www.mpo.cz

10.4.   Dānija

| Exportcontrols |
| --- |
| Danish Business Authority |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 Kopenhāgena |
| DĀNIJA |
| Tel. +45 35291000 |
| Fakss +45 35466632 |
| E-pasts: eksportkontrol@erst.dk |
| Tīmekļa vietne: angļu valodā: www.exportcontrols.dk; dāņu valodā: www.eksportkontrol.dk |

Exportcontrols

Danish Business Authority

Langelinie Allé 17

2100 Kopenhāgena

DĀNIJA

Tel. +45 35291000

Fakss +45 35466632

E-pasts: eksportkontrol@erst.dk

Tīmekļa vietne: angļu valodā: www.exportcontrols.dk; dāņu valodā: www.eksportkontrol.dk

10.5.   Vācija

| Federal Office for Economic Affairs and Export Control (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle) |
| --- |
| Frankfurter Strasse 29-35, 65760 Eschborn |
| VĀCIJA |
| Tel. +49 6196908-0 |
| Fakss +49 6196908-1800 |
| E-pasts: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |
| Internets: http://www.bafa.de/Ausfuhr |

Federal Office for Economic Affairs and Export Control (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle)

Frankfurter Strasse 29-35, 65760 Eschborn

VĀCIJA

Tel. +49 6196908-0

Fakss +49 6196908-1800

E-pasts: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

Internets: http://www.bafa.de/Ausfuhr

10.6.   Igaunija

| Strategic Goods Commission, Ministry of Foreign Affairs, Islandi väljak 1, 15049 Tallina |
| --- |
| IGAUNIJA |
| Tel. +372 6377192 |
| Fakss +372 6377199 |
| E-pasts: stratkom@vm.ee |
| Tīmekļa vietne: angļu valodā: http://www.vm.ee/?q=en/taxonomy/term/58; |
| igauņu valodā: http://www.vm.ee/?q=taxonomy/term/50 |

Strategic Goods Commission, Ministry of Foreign Affairs, Islandi väljak 1, 15049 Tallina

IGAUNIJA

Tel. +372 6377192

Fakss +372 6377199

E-pasts: stratkom@vm.ee

Tīmekļa vietne: angļu valodā: http://www.vm.ee/?q=en/taxonomy/term/58;

igauņu valodā: http://www.vm.ee/?q=taxonomy/term/50

10.7.   Īrija

| Trade Licensing and Control Unit |
| --- |
| Department of Business, Enterprise and Innovation |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublina 2 |
| ĪRIJA |
| Kontaktpersonas: David Martin, Niamh Guihen |
| Tel. +353 16312328, +353 16312287 |
| E-pasts: david.martin@dbei.gov.ie, niamh.guihen@dbei.gov.ie, |
| exportcontrol@dbei.gov.ie |
| Internets: https://www.djei.ie/en/What-We-Do/Trade-Investment/Export-Licences/ |

Trade Licensing and Control Unit

Department of Business, Enterprise and Innovation

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublina 2

ĪRIJA

Kontaktpersonas: David Martin, Niamh Guihen

Tel. +353 16312328, +353 16312287

E-pasts: david.martin@dbei.gov.ie, niamh.guihen@dbei.gov.ie,

exportcontrol@dbei.gov.ie

Internets: https://www.djei.ie/en/What-We-Do/Trade-Investment/Export-Licences/

10.8.   Grieķija

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| General Secretariat of International Economic Relations and Openness |
| B6 Directorate for Multilateral Economic Relations and Trade Policy |
| Kornarou 1 Street |
| 10563 Atēnas |
| Grieķija |
| Tel. +30 2103286036/49/51 |
| E-pasts: andreopoulou.dimitra@mfa.gr; skourti.hara@mfa.gr; skourt.katerina@mfa.gr |

Ministry of Foreign Affairs

General Secretariat of International Economic Relations and Openness

B6 Directorate for Multilateral Economic Relations and Trade Policy

Kornarou 1 Street

10563 Atēnas

Grieķija

Tel. +30 2103286036/49/51

E-pasts: andreopoulou.dimitra@mfa.gr; skourti.hara@mfa.gr; skourt.katerina@mfa.gr

10.9.   Spānija

Pilnvaras piešķirt atļaujas un lemt par ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzīta aizliegšanu ir šādām iestādēm: Ārējās tirdzniecības ģenerālsekretariātam (Secretaría General de Comercio Exterior), Muitas departamentam (Agencia Tributaria — Aduanas) un Ārlietu ministrijai (Ministerio de Asuntos Exteriores, Unión Europea y Cooperación).

| Kontaktpersona licencēšanas iestādē: Ramón Muro Martínez. Subdirector General. |
| --- |
| Ministerio de Industria, Comercio y Turismo |
| Paseo de la Castellana, 162, 7a 28046 Madride |
| SPĀNIJA |
| Tel. +34 913492587 |
| Fakss +34 913492470 |
| E-pasts: rmuro@mincotur.es; sgdefensa.sscc@comercio.mineco.es |
| Internets: http://www.comercio.gob.es/es-ES/comercio-exterior/informacion-sectorial/material-de-defensa-y-de-doble-uso/Paginas/conceptos.aspx |

Kontaktpersona licencēšanas iestādē: Ramón Muro Martínez. Subdirector General.

Ministerio de Industria, Comercio y Turismo

Paseo de la Castellana, 162, 7a 28046 Madride

SPĀNIJA

Tel. +34 913492587

Fakss +34 913492470

E-pasts: rmuro@mincotur.es; sgdefensa.sscc@comercio.mineco.es

Internets: http://www.comercio.gob.es/es-ES/comercio-exterior/informacion-sectorial/material-de-defensa-y-de-doble-uso/Paginas/conceptos.aspx

10.10.   Francija

| Ministère de l’Économie et des Finances |
| --- |
| Direction Générale des Enterprises |
| Service des biens à double usage (SBDU) |
| 67, rue Barbès — BP 80001 |
| 94201 Ivry-sur-Seine Cedex |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 179843419 |
| E-pasts: doublusage@finances.gouv.fr |
| Internets: https://www.entreprises.gouv.fr/biens-double-usage |

Ministère de l’Économie et des Finances

Direction Générale des Enterprises

Service des biens à double usage (SBDU)

67, rue Barbès — BP 80001

94201 Ivry-sur-Seine Cedex

FRANCIJA

Tel. +33 179843419

E-pasts: doublusage@finances.gouv.fr

Internets: https://www.entreprises.gouv.fr/biens-double-usage

10.11.   Horvātija

| Ministry of Foreign and European Affairs |
| --- |
| Directorate for Economic Affairs and Development Coordination |
| Export Control Division |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| 10000 Zagreba |
| Horvātija |
| Kontaktpersona: Vesna Focht, Silvija Šplajt |
| Tel. +385 14598123, 122 |
| Fakss +385 14597788 |
| E-pasts: kontrola.izvoza@mvep.hr |
| Internets: http://gd.mvep.hr/hr/kontrola-izvoza/ |

Ministry of Foreign and European Affairs

Directorate for Economic Affairs and Development Coordination

Export Control Division

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

10000 Zagreba

Horvātija

Kontaktpersona: Vesna Focht, Silvija Šplajt

Tel. +385 14598123, 122

Fakss +385 14597788

E-pasts: kontrola.izvoza@mvep.hr

Internets: http://gd.mvep.hr/hr/kontrola-izvoza/

10.12.   Itālija

| Ministry of Foreign Affairs and International Cooperation |
| --- |
| National Authority — UAMA (Unit for the Authorizations of Armament Materials) |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| ITĀLIJA |
| Tel. +39 0659932439 |
| Fakss +39 0659932103 |
| E-pasts: uama.dualuse@esteri.it; uama.dualuse@cert.esteri.it; roberto.orlando@esteri.it |
| Internets: https://www.esteri.it/mae/it/ministero/struttura/uama/legislazione.html |

Ministry of Foreign Affairs and International Cooperation

National Authority — UAMA (Unit for the Authorizations of Armament Materials)

Viale Boston, 25

00144 Roma

ITĀLIJA

Tel. +39 0659932439

Fakss +39 0659932103

E-pasts: uama.dualuse@esteri.it; uama.dualuse@cert.esteri.it; roberto.orlando@esteri.it

Internets: https://www.esteri.it/mae/it/ministero/struttura/uama/legislazione.html

10.13.   Kipra

| Ministry of Energy, Commerce and Industry 6, Andrea Araouzou, 1421 Nikosija |
| --- |
| KIPRA |
| Tel. +357 22867100, 22867197 |
| Fakss +357 22375120, 22375443 |
| E-pasts: pevgeniou@meci.gov.cy |
| Internets: http://www.meci.gov.cy/MECI/trade/ts.nsf |

Ministry of Energy, Commerce and Industry 6, Andrea Araouzou, 1421 Nikosija

KIPRA

Tel. +357 22867100, 22867197

Fakss +357 22375120, 22375443

E-pasts: pevgeniou@meci.gov.cy

Internets: http://www.meci.gov.cy/MECI/trade/ts.nsf

10.14.   Latvija

| Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komiteja |
| --- |
| Komitejas priekšsēdētājs: Andris Pelšs |
| Izpildsekretārs: Nauris Rumpe |
| Ārlietu ministrija |
| K. Valdemāra iela 3 |
| Rīga, LV-1395 |
| LATVIJA |
| Tel. +371 67016426 |
| E-pasts: nauris.rumpe@mfa.gov.lv |
| Internets: https://www.mfa.gov.lv/tautiesiem-arzemes/aktualitates-tautiesiem/20440-strategiskas-nozimes-precu-kontrole?lang=lv-LV |

Stratēģiskas nozīmes preču kontroles komiteja

Komitejas priekšsēdētājs: Andris Pelšs

Izpildsekretārs: Nauris Rumpe

Ārlietu ministrija

K. Valdemāra iela 3

Rīga, LV-1395

LATVIJA

Tel. +371 67016426

E-pasts: nauris.rumpe@mfa.gov.lv

Internets: https://www.mfa.gov.lv/tautiesiem-arzemes/aktualitates-tautiesiem/20440-strategiskas-nozimes-precu-kontrole?lang=lv-LV

10.15.   Lietuva

Iestāde, kura ir pilnvarota piešķirt atļaujas divējāda lietojuma preču eksportam, un iestādes, kuras ir pilnvarotas piešķirt atļaujas starpniecības pakalpojumu sniegšanai:

| Ministry of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania |
| --- |
| Gedimino ave. 38/Vasario 16 st. 2, LT-01104 Viļņa |
| LIETUVA |
| Kontaktinformācija: |
| Export Policy Division |
| Economic Development Department |
| Tel. +370 70664680 |
| E-pasts: vienaslangelis@eimin.lt |
| Internets: http://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/eksportas/strateginiu-prekiu-kontrole |

Ministry of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania

Gedimino ave. 38/Vasario 16 st. 2, LT-01104 Viļņa

LIETUVA

Kontaktinformācija:

Export Policy Division

Economic Development Department

Tel. +370 70664680

E-pasts: vienaslangelis@eimin.lt

Internets: http://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/eksportas/strateginiu-prekiu-kontrole

Iestāde, kura ir pilnvarota aizliegt ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzītu:

| Customs Department under the Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| --- |
| A. Jaksto str. 1/25 LT-01105 Viļņa |
| LIETUVA |
| Kontaktinformācija: |
| Customs Criminal Service |
| Tel. +370 52616960 |
| E-pasts: budetmd@lrmuitine.lt |

Customs Department under the Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

A. Jaksto str. 1/25 LT-01105 Viļņa

LIETUVA

Kontaktinformācija:

Customs Criminal Service

Tel. +370 52616960

E-pasts: budetmd@lrmuitine.lt

10.16.   Luksemburga

| 1) | Par ārējo tirdzniecību atbildīgais ministrs |
| --- | --- |

1)

Par ārējo tirdzniecību atbildīgais ministrs

| 2) | Par ārlietām atbildīgais ministrs |
| --- | --- |

2)

Par ārlietām atbildīgais ministrs

Pasta adrese:

| Ministère de l’Economie |
| --- |
| Office du contrôle des exportations, importations et du transit (OCEIT) |
| 19-21 Boulevard Royal |
| L-2449 Luksemburga |
| Tel. +352 226162 |
| E-pasts: oceit@eco.etat.lu |

Ministère de l’Economie

Office du contrôle des exportations, importations et du transit (OCEIT)

19-21 Boulevard Royal

L-2449 Luksemburga

Tel. +352 226162

E-pasts: oceit@eco.etat.lu

10.17.   Ungārija

| Government Office of the Capital City Budapest |
| --- |
| Department of Trade, Defence Industry, Export Control and Precious Metal Assay |
| Export Control Unit |
| Németvölgyi út 37-39 |
| 1124 Budapešta |
| UNGĀRIJA |
| Tel. +36 14585577 |
| Fakss +36 14585869 |
| E-pasts: exportcontrol@bfkh.gov.hu |
| Internets: http://mkeh.gov.hu/haditechnika/kettos_felhasznalasu |

Government Office of the Capital City Budapest

Department of Trade, Defence Industry, Export Control and Precious Metal Assay

Export Control Unit

Németvölgyi út 37-39

1124 Budapešta

UNGĀRIJA

Tel. +36 14585577

Fakss +36 14585869

E-pasts: exportcontrol@bfkh.gov.hu

Internets: http://mkeh.gov.hu/haditechnika/kettos_felhasznalasu

10.18.   Malta

| Commerce Department, Brian Montebello, Trade Services |
| --- |
| MALTA |
| Tel. +356 25690214 |
| Fakss +356 21240516 |
| E-pasts: brian.montebello@gov.mt |
| Internets: https://commerce.gov.mt/en/Trade_Services/Imports%20and%20Exports/Pages/DUAL%20USE/DUAL-USE-TRADE-CONTROLS.aspx |

Commerce Department, Brian Montebello, Trade Services

MALTA

Tel. +356 25690214

Fakss +356 21240516

E-pasts: brian.montebello@gov.mt

Internets: https://commerce.gov.mt/en/Trade_Services/Imports%20and%20Exports/Pages/DUAL%20USE/DUAL-USE-TRADE-CONTROLS.aspx

10.19.   Nīderlande

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate-General for International Relations |
| Department for Trade Policy and Economic Governance |
| PO Box 20061, 2500 EB Hāga |
| NĪDERLANDE |
| Tel. +31 703485954 |
| Dutch Customs/Central Office for Import and Export, PO Box 30003, 9700 RD Groningena |
| NĪDERLANDE |
| Tel. +31 881512400 |
| Fakss +31 881513182 |
| E-pasts: DRN-CDIU.groningen@belastingdienst.nl |
| Internets: www.rijksoverheid.nl/exportcontrole |

Ministry for Foreign Affairs

Directorate-General for International Relations

Department for Trade Policy and Economic Governance

PO Box 20061, 2500 EB Hāga

NĪDERLANDE

Tel. +31 703485954

Dutch Customs/Central Office for Import and Export, PO Box 30003, 9700 RD Groningena

NĪDERLANDE

Tel. +31 881512400

Fakss +31 881513182

E-pasts: DRN-CDIU.groningen@belastingdienst.nl

Internets: www.rijksoverheid.nl/exportcontrole

10.20.   Austrija

| Federal Ministry of Digital and Economic Affairs |
| --- |
| Division for Foreign Trade Administration |
| Stubenring 1, 1010 Vīne |
| AUSTRIJA |
| Tel. +43 171100802335 |
| Fakss +43 171100808366 |
| E-pasts: POST.III2_19@bmdw.gv.at |
| Internets: http://www.bmdw.gv.at/pawa |

Federal Ministry of Digital and Economic Affairs

Division for Foreign Trade Administration

Stubenring 1, 1010 Vīne

AUSTRIJA

Tel. +43 171100802335

Fakss +43 171100808366

E-pasts: POST.III2_19@bmdw.gv.at

Internets: http://www.bmdw.gv.at/pawa

10.21.   Polija

| Ministry of Entrepreneurship and Technology |
| --- |
| Department for Trade in Strategic Goods and Technical Safety |
| Pl. Trzech Krzyzy 3/5 00-507 Varšava |
| POLIJA |
| Tel. +48 222629665 |
| Fakss +48 222629140 |
| E-pasts: SekretariatDOT@mpit.gov.pl |
| Internets: https://www.gov.pl/web/przedsiebiorczosc-technologia/zezwolenia-na-obrot-produktami-podwojnego-zastosowania |

Ministry of Entrepreneurship and Technology

Department for Trade in Strategic Goods and Technical Safety

Pl. Trzech Krzyzy 3/5 00-507 Varšava

POLIJA

Tel. +48 222629665

Fakss +48 222629140

E-pasts: SekretariatDOT@mpit.gov.pl

Internets: https://www.gov.pl/web/przedsiebiorczosc-technologia/zezwolenia-na-obrot-produktami-podwojnego-zastosowania

10.22.   Portugāle

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Customs and Taxes Authority |
| Rua da Alfândega, 5 |
| 1049-006 Lisabona |
| PORTUGĀLE |
| Direktore: Luísa Nobre; par licencēm atbildīgā amatpersona: Maria Oliveira |
| Tel. +351 218813843 |
| Fakss +351 218813986 |
| E-pasts: dsl@at.gov..pt |
| Internets: http://www.dgaiec.min-financas.pt/pt/licenciamento/bens_tecnologias_duplo_uso/bens_tecnologias_duplo_uso.htm |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Customs and Taxes Authority

Rua da Alfândega, 5

1049-006 Lisabona

PORTUGĀLE

Direktore: Luísa Nobre; par licencēm atbildīgā amatpersona: Maria Oliveira

Tel. +351 218813843

Fakss +351 218813986

E-pasts: dsl@at.gov..pt

Internets: http://www.dgaiec.min-financas.pt/pt/licenciamento/bens_tecnologias_duplo_uso/bens_tecnologias_duplo_uso.htm

10.23.   Rumānija

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Export Controls — ANCEX |
| Str. Polonă nr. 8, sector 1 |
| 010501, Bucureşti |
| RUMĀNIJA |
| Tel. +40 374306950 |
| Fakss +40 374306924 |
| E-pasts: dancex@mae.ro ; dan.marian@mae.ro |
| Internets: www.ancex.ro |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Export Controls — ANCEX

Str. Polonă nr. 8, sector 1

010501, Bucureşti

RUMĀNIJA

Tel. +40 374306950

Fakss +40 374306924

E-pasts: dancex@mae.ro ; dan.marian@mae.ro

Internets: www.ancex.ro

10.24.   Slovēnija

| Ministry of Economic Development and Technology |
| --- |
| Kotnikova ulica 5 |
| SI-1000 Ļubļana |
| SLOVĒNIJA |
| Tel. +386 14003564 |
| Fakss +386 14003283 |
| E-pasts: gp.mgrt@gov.si |
| Internets: https://www.gov.si/podrocja/podjetnistvo-in-gospodarstvo/mednarodno-gospodarsko-sodelovanje/ |

Ministry of Economic Development and Technology

Kotnikova ulica 5

SI-1000 Ļubļana

SLOVĒNIJA

Tel. +386 14003564

Fakss +386 14003283

E-pasts: gp.mgrt@gov.si

Internets: https://www.gov.si/podrocja/podjetnistvo-in-gospodarstvo/mednarodno-gospodarsko-sodelovanje/

10.25.   Slovākija

Regulas 9. panta 6. punkta a) apakšpunkta un 10. panta 4. punkta nolūkā:

| Ministry of Economy of the Slovak Republic |
| --- |
| Department of Trade Measures |
| Mlynské nivy 44/a |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVĀKIJA |
| Tel. +421 248544059 |
| Fakss +421 243423915 |
| E-pasts: Monika.Maruniakova@mhsr.sk |
| Internets: www.economy.gov.sk |

Ministry of Economy of the Slovak Republic

Department of Trade Measures

Mlynské nivy 44/a

827 15 Bratislava 212

SLOVĀKIJA

Tel. +421 248544059

Fakss +421 243423915

E-pasts: Monika.Maruniakova@mhsr.sk

Internets: www.economy.gov.sk

Regulas 9. panta 6. punkta b) apakšpunkta nolūkā:

| Criminal Office of the Financial Administration |
| --- |
| Department of Drugs and Hazardous materials |
| Coordination Unit |
| Bajkalská 24 |
| 824 97 Bratislava |
| SLOVĀKIJA |
| Tel. +421 258251221 |
| E-pasts: Jozef.Pullmann@financnasprava.sk |

Criminal Office of the Financial Administration

Department of Drugs and Hazardous materials

Coordination Unit

Bajkalská 24

824 97 Bratislava

SLOVĀKIJA

Tel. +421 258251221

E-pasts: Jozef.Pullmann@financnasprava.sk

10.26.   Somija

| Ministry for Foreign Affairs of Finland |
| --- |
| Export Control Unit |
| Merikasarminkatu 5F |
| FI-00160 HELSINKI |
| Pasta adrese: |
| PO Box 176 |
| FI-00023 GOVERNMENT |
| SOMIJA |
| Tel. +358 295350000 |
| E-pasts: vientivalvonta.um@formin.fi |
| Internets: http://formin.finland.fi/vientivalvonta |

Ministry for Foreign Affairs of Finland

Export Control Unit

Merikasarminkatu 5F

FI-00160 HELSINKI

Pasta adrese:

PO Box 176

FI-00023 GOVERNMENT

SOMIJA

Tel. +358 295350000

E-pasts: vientivalvonta.um@formin.fi

Internets: http://formin.finland.fi/vientivalvonta

10.27.   Zviedrija

| 1. | Inspectorate of Strategic Products (ISP) Inspektionen för strategiska produkter






  Adrese apmeklētājiem: Vretenvägen 13B, Solna |
| --- | --- |
| Pasta adrese: Box 6086, |
| SE-171 06 Solna |
| ZVIEDRIJA |
| Tel. +46 84063100 |
| Fakss +46 84203100 |
| E-pasts: registrator@isp.se. |
| Internets: http://www.isp.se/ |

1.

Inspectorate of Strategic Products (ISP) Inspektionen för strategiska produkter

Adrese apmeklētājiem: Vretenvägen 13B, Solna

Pasta adrese: Box 6086,

SE-171 06 Solna

ZVIEDRIJA

Tel. +46 84063100

Fakss +46 84203100

E-pasts: registrator@isp.se.

Internets: http://www.isp.se/

ISP ir pilnvarota piešķirt atļaujas visos gadījumos, izņemot turpmāk 2. punktā norādītos.

| 2. | Swedish Radiation Safety Authority (Strålsäkerhetsmyndigheten) Section of Nuclear Non-proliferation and Security







  Solna strandväg 96 SE-171 16 Stokholma |
| --- | --- |
| ZVIEDRIJA |
| Tel. +46 87994000 |
| Fakss +46 87994010 |
| E-pasts: registrator@ssm.se |
| Internets: http://www.ssm.se |

2.

Swedish Radiation Safety Authority (Strålsäkerhetsmyndigheten) Section of Nuclear Non-proliferation and Security

Solna strandväg 96 SE-171 16 Stokholma

ZVIEDRIJA

Tel. +46 87994000

Fakss +46 87994010

E-pasts: registrator@ssm.se

Internets: http://www.ssm.se

Zviedrijas Radiācijas drošības iestāde (Swedish Radiation Safety Authority) ir pilnvarota piešķirt atļaujas attiecībā uz precēm, kas minētas regulas 1. pielikuma 0. kategorijā, kā arī aizliegt to tranzītu.

---

(1)  OV L 206, 11.6.2021., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/61 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/61

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10574 – ADVENT / CALDIC)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 66/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Advent International Corporation un/vai ar to saistītie uzņēmumi (“Advent”, ASV), |
| --- | --- |

—

Advent International Corporation un/vai ar to saistītie uzņēmumi (“Advent”, ASV),

| — | Caldic Holdco B.V. (“Caldic”, Nīderlande). |
| --- | --- |

—

Caldic Holdco B.V. (“Caldic”, Nīderlande).

Uzņēmums Advent Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Caldic.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | uzņēmums Advent ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas atrodas Bostonā (ASV) un koncentrējas uz pašu kapitāla daļu iegādi un ieguldījumu fondu pārvaldību dažādās nozarēs, tostarp rūpniecības, tehnoloģiju, mazumtirdzniecības, patēriņa un brīvā laika pavadīšanas, veselības aprūpes un uzņēmējdarbības un finanšu pakalpojumu nozarēs, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Advent ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas atrodas Bostonā (ASV) un koncentrējas uz pašu kapitāla daļu iegādi un ieguldījumu fondu pārvaldību dažādās nozarēs, tostarp rūpniecības, tehnoloģiju, mazumtirdzniecības, patēriņa un brīvā laika pavadīšanas, veselības aprūpes un uzņēmējdarbības un finanšu pakalpojumu nozarēs,

| — | uzņēmums Caldic ir starptautisks pievienotās vērtības risinājumu nodrošinātājs dzīvības zinātņu un specializētu ķīmisko vielu jomā, kuri nāk par labu klientiem, kas darbojas dzīvības zinātņu un rūpniecības nozarēs. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Caldic ir starptautisks pievienotās vērtības risinājumu nodrošinātājs dzīvības zinātņu un specializētu ķīmisko vielu jomā, kuri nāk par labu klientiem, kas darbojas dzīvības zinātņu un rūpniecības nozarēs.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10574 – ADVENT / CALDIC

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 8.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/63

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10570 - ADVENT / PERMIRA / MCAFEE)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 66/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Permira Holdings Limited (“Permira”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited (“Permira”, Apvienotā Karaliste),

| — | Advent International Corporation (“Advent”, ASV), |
| --- | --- |

—

Advent International Corporation (“Advent”, ASV),

| — | McAfee Corp. (“McAfee”, ASV). |
| --- | --- |

—

McAfee Corp. (“McAfee”, ASV).

Permira un Advent Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār McAfee. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Permira: ieguldījumu pārvaldības pakalpojumu sniegšana vairākiem ieguldījumu fondiem. Permira kontrolē vairākus portfeļa uzņēmumus, kas darbojas daudzās nozarēs dažādās jurisdikcijās, |
| --- | --- |

—

Permira: ieguldījumu pārvaldības pakalpojumu sniegšana vairākiem ieguldījumu fondiem. Permira kontrolē vairākus portfeļa uzņēmumus, kas darbojas daudzās nozarēs dažādās jurisdikcijās,

| — | Advent: pašu kapitāla daļu iegāde un ieguldījumu fondu pārvaldība dažādās nozarēs, tostarp veselības aprūpes, rūpniecības, tehnoloģiju, mazumtirdzniecības, patēriņa un brīvā laika pavadīšanas un uzņēmējdarbības un finanšu pakalpojumu nozarēs, |
| --- | --- |

—

Advent: pašu kapitāla daļu iegāde un ieguldījumu fondu pārvaldība dažādās nozarēs, tostarp veselības aprūpes, rūpniecības, tehnoloģiju, mazumtirdzniecības, patēriņa un brīvā laika pavadīšanas un uzņēmējdarbības un finanšu pakalpojumu nozarēs,

| — | McAfee: progresīvu drošības risinājumu nodrošināšana patērētājiem. McAfee darbojas tādu drošības produktu un pakalpojumu izstrādē un pilnveidošanā, kuri jo īpaši vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka internetam pieslēgtās ierīces ir aizsargātas pret ļaunprātīgu saturu. |
| --- | --- |

—

McAfee: progresīvu drošības risinājumu nodrošināšana patērētājiem. McAfee darbojas tādu drošības produktu un pakalpojumu izstrādē un pilnveidošanā, kuri jo īpaši vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka internetam pieslēgtās ierīces ir aizsargātas pret ļaunprātīgu saturu.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10570 - ADVENT / PERMIRA / MCAFEE

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---