# Službeni list C 67/8. v

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 67 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.8. veljače 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 67

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.8. veljače 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 7. do 10. lipnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 7. do 10. lipnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 9. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2020. (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o rodnoj dimenziji u kohezijskoj politici (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (2020/2273(INI)) | 25 |
| | četvrtak, 10. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sukobu interesa premijera Češke Republike (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o odgovoru na globalni izazov bolesti COVID-19: učinci izuzeća od primjene Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva na cjepiva, lijekove i opremu protiv bolesti COVID-19 te na povećanje proizvodnje i proizvodnih kapaciteta u zemljama u razvoju (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/621 оd 15. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 radi klasifikacije tvari imidakloprid u pogledu najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/745 od 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe 2020/2092 o uvjetovanosti (EU, Euratom) (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o kršenju Konvencije UN-a o pravima djeteta i iskorištavanju maloljetnika koje provode marokanske vlasti uslijed migrantske krize u Ceuti (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju na Šri Lanki, posebno uhićenjima u skladu sa Zakonom o sprečavanju terorizma (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ruskom uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis nepoželjnih organizacija i pritvaranju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ljudskim pravima i političkoj situaciji na Kubi (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sustavnoj represiji u Bjelarusu i njezinim posljedicama na europsku sigurnost nakon otmica osoba iz europskog civilnog zrakoplova koji su presrele bjelaruske vlasti (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o europskoj građanskoj inicijativi Okončajmo upotrebu kaveza (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o budućem financiranju radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 9. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/20 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 9. lipnja 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću o 75. i 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2020/2128(INI)) | 150 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 9. lipnja 2021.

2022/C 67/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2020. (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o rodnoj dimenziji u kohezijskoj politici (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (2020/2273(INI))

25

četvrtak, 10. lipnja 2021.

2022/C 67/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sukobu interesa premijera Češke Republike (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o odgovoru na globalni izazov bolesti COVID-19: učinci izuzeća od primjene Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva na cjepiva, lijekove i opremu protiv bolesti COVID-19 te na povećanje proizvodnje i proizvodnih kapaciteta u zemljama u razvoju (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/621 оd 15. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 radi klasifikacije tvari imidakloprid u pogledu najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/745 od 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe 2020/2092 o uvjetovanosti (EU, Euratom) (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o kršenju Konvencije UN-a o pravima djeteta i iskorištavanju maloljetnika koje provode marokanske vlasti uslijed migrantske krize u Ceuti (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju na Šri Lanki, posebno uhićenjima u skladu sa Zakonom o sprečavanju terorizma (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ruskom uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis nepoželjnih organizacija i pritvaranju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ljudskim pravima i političkoj situaciji na Kubi (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sustavnoj represiji u Bjelarusu i njezinim posljedicama na europsku sigurnost nakon otmica osoba iz europskog civilnog zrakoplova koji su presrele bjelaruske vlasti (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o europskoj građanskoj inicijativi Okončajmo upotrebu kaveza (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o budućem financiranju radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a (2021/2708(RSP))

148

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 9. lipnja 2021.

2022/C 67/20

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 9. lipnja 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću o 75. i 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 8. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263Posljedične izmjene ETIAS-a: policijska i pravosudna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1862 i Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264Posljedične izmjene ETIAS-a: granice i vize ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 i Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja | 164 |
| 2022/C 67/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269Posljedične izmjene ETIAS-a: sustav ECRIS-TCN ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (COM(2019)0003) – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju | 182 |
| 2022/C 67/28 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 6. svibnja 2021. o produljenju prijelaznog razdoblja iz članka 89. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD)) | 186 |
| | srijeda, 9. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. na prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju za državljane trećih zemalja koji zakonito borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 | 190 |
| 2022/C 67/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD)) | 192 |
| | četvrtak, 10. lipnja 2021. |
| 2022/C 67/34 | Odluka Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Prijelazne odredbe radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) 2016/1628) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19 | 203 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 8. lipnja 2021.

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263Posljedične izmjene ETIAS-a: policijska i pravosudna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1862 i Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264Posljedične izmjene ETIAS-a: granice i vize ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 i Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

164

2022/C 67/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269Posljedične izmjene ETIAS-a: sustav ECRIS-TCN ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (COM(2019)0003) – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju

182

2022/C 67/28

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 6. svibnja 2021. o produljenju prijelaznog razdoblja iz članka 89. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

186

srijeda, 9. lipnja 2021.

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. na prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju za državljane trećih zemalja koji zakonito borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19

190

2022/C 67/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

192

četvrtak, 10. lipnja 2021.

2022/C 67/34

Odluka Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Prijelazne odredbe radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) 2016/1628) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19

203

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

8.2.2022

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 67/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 7. do 10. lipnja 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 9. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Politika tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2020. (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke od 101. do 109., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke od 101. do 109.,

| — | uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, rezolucije, javna savjetovanja, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, rezolucije, javna savjetovanja, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 9. srpnja 2020. o politici tržišnog natjecanja za 2019. (COM(2020)0302) i radni dokument službi Komisije koji je objavljen istog datuma kao popratni dokument, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 9. srpnja 2020. o politici tržišnog natjecanja za 2019. (COM(2020)0302) i radni dokument službi Komisije koji je objavljen istog datuma kao popratni dokument,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 19. ožujka 2020., 4. travnja 2020., 13. svibnja 2020. i 2. srpnja 2020. o privremenom okviru za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19 i naknadne izmjene tih komunikacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije od 19. ožujka 2020., 4. travnja 2020., 13. svibnja 2020. i 2. srpnja 2020. o privremenom okviru za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19 i naknadne izmjene tih komunikacija (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2020. o smjernicama za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021. (C(2020)6400 final), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2020. o smjernicama za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021. (C(2020)6400 final),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 17. lipnja 2020. o uspostavi jednakih uvjeta na tržištu u pogledu stranih subvencija (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 17. lipnja 2020. o uspostavi jednakih uvjeta na tržištu u pogledu stranih subvencija (COM(2020)0253),

| — | uzimajući u obzir odluku Komisije od 17. prosinca 2020. da odobri Googleovo pripajanje Fitbita, podložno uvjetima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Komisije od 17. prosinca 2020. da odobri Googleovo pripajanje Fitbita, podložno uvjetima,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 24/2020 naslovljeno „Kontrola koncentracija i protumonopolski postupci u EU-u koje provodi Komisija: potrebno je povećati nadzor nad tržištem” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 24/2020 naslovljeno „Kontrola koncentracija i protumonopolski postupci u EU-u koje provodi Komisija: potrebno je povećati nadzor nad tržištem” (3),

| — | uzimajući u obzir govor o stanju Unije predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 16. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor o stanju Unije predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 16. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir pisane i usmene odgovore tadašnje kandidatkinje za povjerenicu Margrethe Vestager sa saslušanja pred Europskim parlamentom od 8. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisane i usmene odgovore tadašnje kandidatkinje za povjerenicu Margrethe Vestager sa saslušanja pred Europskim parlamentom od 8. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske mreže za tržišno natjecanje od 23. ožujka 2020. o primjeni prava tržišnog natjecanja tijekom krize uzrokovane koronavirusom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske mreže za tržišno natjecanje od 23. ožujka 2020. o primjeni prava tržišnog natjecanja tijekom krize uzrokovane koronavirusom (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće stručnjaka Komisije na visokoj razini od 4. travnja 2019. naslovljeno „Politika tržišnog natjecanja za digitalno doba” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće stručnjaka Komisije na visokoj razini od 4. travnja 2019. naslovljeno „Politika tržišnog natjecanja za digitalno doba” (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka 2019. o radnim mjestima, rastu i konkurentnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka 2019. o radnim mjestima, rastu i konkurentnosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke s izvanrednog sastanka Europskog Vijeća od 1. i 2. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s izvanrednog sastanka Europskog Vijeća od 1. i 2. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije dionicima od 2. prosinca 2020. o povlačenju Ujedinjene Kraljevine i pravilima EU-a na području tržišnog natjecanja te obavijest od 18. siječnja 2021. o povlačenju Ujedinjene Kraljevine i pravilima EU-a na području državnih potpora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije dionicima od 2. prosinca 2020. o povlačenju Ujedinjene Kraljevine i pravilima EU-a na području tržišnog natjecanja te obavijest od 18. siječnja 2021. o povlačenju Ujedinjene Kraljevine i pravilima EU-a na području državnih potpora,

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života u Europskom parlamentu iz prosinca 2020. naslovljenu „Utjecaj državnih potpora na tržišno natjecanje i konkurentnost tijekom pandemije bolesti COVID-19: rana procjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života u Europskom parlamentu iz prosinca 2020. naslovljenu „Utjecaj državnih potpora na tržišno natjecanje i konkurentnost tijekom pandemije bolesti COVID-19: rana procjena”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Pododbora za protumonopolske mjere američkog Odbora za pravosuđe od 6. listopada 2020. naslovljeno „Istraga tržišnog natjecanja na digitalnom tržištu: Izvješće i preporuke službenika većine” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Pododbora za protumonopolske mjere američkog Odbora za pravosuđe od 6. listopada 2020. naslovljeno „Istraga tržišnog natjecanja na digitalnom tržištu: Izvješće i preporuke službenika većine” (6),

| — | uzimajući u obzir istraživački rad Uprave za zaštitu tržišnog natjecanja i tržišta Ujedinjene Kraljevine od 19. siječnja 2021. naslovljen „Algoritmi: kako mogu smanjiti tržišno natjecanje i naštetiti potrošačima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživački rad Uprave za zaštitu tržišnog natjecanja i tržišta Ujedinjene Kraljevine od 19. siječnja 2021. naslovljen „Algoritmi: kako mogu smanjiti tržišno natjecanje i naštetiti potrošačima”,

| — | uzimajući u obzir cilj EU-a u pogledu emisija stakleničkih plinova do 2030. koji su čelnici EU-a podržali u prosincu 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj EU-a u pogledu emisija stakleničkih plinova do 2030. koji su čelnici EU-a podržali u prosincu 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0168/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0168/2021),

| A. | budući da potrošači imaju koristi od konkurentnih tržišta, osobito kada ona rezultiraju primjerenim cijenama i većim izborom kvalitetnih proizvoda; budući da je politika tržišnog natjecanja EU-a osmišljena kako bi se održalo otvoreno tržišno gospodarstvo sa slobodnim, poštenim i učinkovitim tržišnim natjecanjem koje pogoduje učinkovitoj raspodjeli resursa i promicanju inovacija, pri čemu se posebna pozornost posvećuje potrebama MSP-ova i stvaranju jednakih uvjeta, u korist svih građana EU-a; budući da taj temeljni cilj ostaje relevantan čak i u kriznim uvjetima; |
| --- | --- |

A.

budući da potrošači imaju koristi od konkurentnih tržišta, osobito kada ona rezultiraju primjerenim cijenama i većim izborom kvalitetnih proizvoda; budući da je politika tržišnog natjecanja EU-a osmišljena kako bi se održalo otvoreno tržišno gospodarstvo sa slobodnim, poštenim i učinkovitim tržišnim natjecanjem koje pogoduje učinkovitoj raspodjeli resursa i promicanju inovacija, pri čemu se posebna pozornost posvećuje potrebama MSP-ova i stvaranju jednakih uvjeta, u korist svih građana EU-a; budući da taj temeljni cilj ostaje relevantan čak i u kriznim uvjetima;

| B. | budući da je Komisija brzo odgovorila na izbijanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 tako što je utvrdila posebna privremena pravila u području tržišnog natjecanja kako bi ispravila ozbiljan poremećaj u europskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija brzo odgovorila na izbijanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 tako što je utvrdila posebna privremena pravila u području tržišnog natjecanja kako bi ispravila ozbiljan poremećaj u europskom gospodarstvu;

| C. | budući da se izvanredne i privremene mjere za odgovor na pandemiju ne bi smjele primjenjivati u formi protutržišnog ponašanja, niti bi ih financijski nezdrava poduzeća smjela koristiti za dobivanje dodatne potpore bez nužnih i učinkovitih planova restrukturiranja; |
| --- | --- |

C.

budući da se izvanredne i privremene mjere za odgovor na pandemiju ne bi smjele primjenjivati u formi protutržišnog ponašanja, niti bi ih financijski nezdrava poduzeća smjela koristiti za dobivanje dodatne potpore bez nužnih i učinkovitih planova restrukturiranja;

| D. | budući da bi sve državne potpore trebale biti osmišljene i dodijeljene na gospodarski, društveno i okolišno odgovoran način; budući da bi politika tržišnog natjecanja dugoročno trebala učinkovito rješavati socijalne, digitalne i okolišne izazove te biti potpuno u skladu s prioritetima istaknutim u europskom zelenom planu i ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

D.

budući da bi sve državne potpore trebale biti osmišljene i dodijeljene na gospodarski, društveno i okolišno odgovoran način; budući da bi politika tržišnog natjecanja dugoročno trebala učinkovito rješavati socijalne, digitalne i okolišne izazove te biti potpuno u skladu s prioritetima istaknutim u europskom zelenom planu i ciljevima Pariškog sporazuma;

| E. | budući da je mudro usklađivanje pravila Unije o tržišnom natjecanju s njezinim industrijskim, digitalnim, okolišnim, socijalnim i međunarodnim trgovinskim politikama ključno za osiguravanje ravnopravnih uvjeta u svim sektorima, jačanje otpornih lanaca vrijednosti i poticanje otvaranja radnih mjesta i globalne konkurentnosti, čime se doprinosi trgovinskom okružju pogodnom za MSP-ove; |
| --- | --- |

E.

budući da je mudro usklađivanje pravila Unije o tržišnom natjecanju s njezinim industrijskim, digitalnim, okolišnim, socijalnim i međunarodnim trgovinskim politikama ključno za osiguravanje ravnopravnih uvjeta u svim sektorima, jačanje otpornih lanaca vrijednosti i poticanje otvaranja radnih mjesta i globalne konkurentnosti, čime se doprinosi trgovinskom okružju pogodnom za MSP-ove;

| F. | budući da nepošteno tržišno natjecanje među državama članicama ometa pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

F.

budući da nepošteno tržišno natjecanje među državama članicama ometa pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| G. | budući da Komisija trenutno provodi opću provjeru učinkovitosti primjene politike tržišnog natjecanja, uključujući protumonopolske propise, niza pravila i smjernica o državnim potporama, ocjenu pravila o kontroli koncentracija i pregled Obavijesti o utvrđivanju tržišta; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija trenutno provodi opću provjeru učinkovitosti primjene politike tržišnog natjecanja, uključujući protumonopolske propise, niza pravila i smjernica o državnim potporama, ocjenu pravila o kontroli koncentracija i pregled Obavijesti o utvrđivanju tržišta;

| H. | budući da ekonomski bojkoti proizvoda iz određenih zemljopisnih područja u EU-u predstavljaju ozbiljno kršenje pravila tržišnog natjecanja te bi na to trebalo učinkovito odgovoriti; |
| --- | --- |

H.

budući da ekonomski bojkoti proizvoda iz određenih zemljopisnih područja u EU-u predstavljaju ozbiljno kršenje pravila tržišnog natjecanja te bi na to trebalo učinkovito odgovoriti;

| I. | budući da sve veći izazovi nadmetanja s visoko subvencioniranim velikim gospodarstvom, kao što je kinesko, iziskuju mjere za jačanje poduzeća iz EU-a koja se suočavaju s konkurentima izvan EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da sve veći izazovi nadmetanja s visoko subvencioniranim velikim gospodarstvom, kao što je kinesko, iziskuju mjere za jačanje poduzeća iz EU-a koja se suočavaju s konkurentima izvan EU-a;

| J. | budući da je arhitektura otvorenog tržišta u trgovanju i poravnanju koja omogućava istinsko tržišno natjecanje među tržišnim infrastrukturama ključna za očuvanje i jačanje otpornosti tržišta kapitala EU-a, poticanje inovacija vođenih tržištem, a time i postizanje boljih rezultata za umirovljenike, tvrtke i investitore; budući da se potreba za otvorenom strukturom tržišta mora uskladiti s pitanjima financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je arhitektura otvorenog tržišta u trgovanju i poravnanju koja omogućava istinsko tržišno natjecanje među tržišnim infrastrukturama ključna za očuvanje i jačanje otpornosti tržišta kapitala EU-a, poticanje inovacija vođenih tržištem, a time i postizanje boljih rezultata za umirovljenike, tvrtke i investitore; budući da se potreba za otvorenom strukturom tržišta mora uskladiti s pitanjima financijske stabilnosti;

| K. | budući da su portali preko kojih većina potrošača pristupa internetu ograničeni na izuzetno mali broj digitalnih ekosustava i velikih platformi; budući da je pandemija bolesti COVID-19 ubrzala tempo digitalizacije i tako postavila nove izazove za učinkovitost politike tržišnog natjecanja, posebno u području protumonopolskih pravila, gdje ex ante intervencije još uvijek nisu dopuštene; |
| --- | --- |

K.

budući da su portali preko kojih većina potrošača pristupa internetu ograničeni na izuzetno mali broj digitalnih ekosustava i velikih platformi; budući da je pandemija bolesti COVID-19 ubrzala tempo digitalizacije i tako postavila nove izazove za učinkovitost politike tržišnog natjecanja, posebno u području protumonopolskih pravila, gdje ex ante intervencije još uvijek nisu dopuštene;

| L. | budući da su skandali povezani s podacima, istrage i dokazi pokazali na koji način platforme prikupljaju i pohranjuju, često na pretjeran način, te koriste i prodaju osobne podatke trećim stranama, te na koji su način dominantni subjekti i platforme u području tehnologija sustavno pratili potrošače na internetu; |
| --- | --- |

L.

budući da su skandali povezani s podacima, istrage i dokazi pokazali na koji način platforme prikupljaju i pohranjuju, često na pretjeran način, te koriste i prodaju osobne podatke trećim stranama, te na koji su način dominantni subjekti i platforme u području tehnologija sustavno pratili potrošače na internetu;

| M. | budući da neka poduzeća, koji imaju koristi od dvostrukog statusa platforme i dobavljača, zlouporabljuju svoj položaj namećući nepoštene uvjete konkurenciji; |
| --- | --- |

M.

budući da neka poduzeća, koji imaju koristi od dvostrukog statusa platforme i dobavljača, zlouporabljuju svoj položaj namećući nepoštene uvjete konkurenciji;

| N. | budući da analitičari predviđaju (7) da će Amazon, Facebook i Alphabet Inc. (Google) zajedno držati 61 % cjelokupnog digitalnog oglašavanja 2021., što predstavlja udvostručenje njihova tržišnog udjela od 2015.; budući da Facebook i Alphabet Inc. (Google) 98,53 % odnosno 83,3 % svojih prihoda zarađuju digitalnim oglašavanjem (8); |
| --- | --- |

N.

budući da analitičari predviđaju (7) da će Amazon, Facebook i Alphabet Inc. (Google) zajedno držati 61 % cjelokupnog digitalnog oglašavanja 2021., što predstavlja udvostručenje njihova tržišnog udjela od 2015.; budući da Facebook i Alphabet Inc. (Google) 98,53 % odnosno 83,3 % svojih prihoda zarađuju digitalnim oglašavanjem (8);

| O. | budući da novčane kazne koje izdaju tijela za zaštitu tržišnog natjecanja često nisu imale odvraćajući učinak za velika tehnološka poduzeća jer ih ona smatraju tek troškovima poslovanja; |
| --- | --- |

O.

budući da novčane kazne koje izdaju tijela za zaštitu tržišnog natjecanja često nisu imale odvraćajući učinak za velika tehnološka poduzeća jer ih ona smatraju tek troškovima poslovanja;

| P. | budući da bi protumonopolski alati trebali biti prikladni za suočavanje s novim stvarnostima digitalnih i tehnoloških tržišta koja se brzo mijenjaju; |
| --- | --- |

P.

budući da bi protumonopolski alati trebali biti prikladni za suočavanje s novim stvarnostima digitalnih i tehnoloških tržišta koja se brzo mijenjaju;

| Q. | budući da su za poduzeća koja pružaju financijske usluge i tehnološka poduzeća potrebni ravnopravni uvjeti kako bi se osiguralo tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima, u skladu s načelom „isti rizik, ista aktivnost, ista regulacija”; |
| --- | --- |

Q.

budući da su za poduzeća koja pružaju financijske usluge i tehnološka poduzeća potrebni ravnopravni uvjeti kako bi se osiguralo tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima, u skladu s načelom „isti rizik, ista aktivnost, ista regulacija”;

| R. | budući da algoritmi mogu uvelike poboljšati učinkovitost i omogućiti pouzećima da potrošačima pružaju bolje proizvode i usluge; budući da, međutim, namjerna ili nenamjerna zlouporaba algoritama može naštetiti potrošačima i konkurenciji; |
| --- | --- |

R.

budući da algoritmi mogu uvelike poboljšati učinkovitost i omogućiti pouzećima da potrošačima pružaju bolje proizvode i usluge; budući da, međutim, namjerna ili nenamjerna zlouporaba algoritama može naštetiti potrošačima i konkurenciji;

| S. | budući da bi pravila EU-a o tržišnom natjecanju i državnim potporama trebala biti usklađena s europskim zelenim planom, digitalnom strategijom EU-a, europskim stupom socijalnih prava i ciljevima održivog razvoja UN-a, te bi im mogla znatno doprinijeti; budući da se predmeti državnih potpora EU-a rijetko referiraju na takve opće ciljeve politike EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da bi pravila EU-a o tržišnom natjecanju i državnim potporama trebala biti usklađena s europskim zelenim planom, digitalnom strategijom EU-a, europskim stupom socijalnih prava i ciljevima održivog razvoja UN-a, te bi im mogla znatno doprinijeti; budući da se predmeti državnih potpora EU-a rijetko referiraju na takve opće ciljeve politike EU-a;

Opća razmatranja

| 1. | ističe da je politika tržišnog natjecanja čiji je cilj osiguravanje ravnopravnih uvjeta u svim sektorima, poticanje inovacija i pružanje većeg i kvalitetnijeg izbora potrošačima ključna za jamčenje pravilnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost zbog povećanja koncentracije u industriji u Europi; s tim u vezi primjećuje da je između 2001. i 2012. u prosječnoj industriji u 10 europskih gospodarstava zabilježen porast od 2 do 3 postotna boda udjela u prodaji 10 % najvećih poduzeća; upozorava da je taj porast zabilježen kako u proizvodnim tako i u nefinancijskim uslugama te da za njega nisu odgovorni digitalno intenzivni sektori; napominje da povećanja koncentracije u industriji dovode do većih marži koje rezultiraju većom dobiti, a na štetu europskih potrošača; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je stroga i nepristrana provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju od strane neovisnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje ključna za europska poduzeća koja su aktivna na unutarnjem tržištu i na međunarodnoj razini, posebno za MSP-ove, te da može znatno doprinijeti ključnim političkim prioritetima kao što su povezanije i pravednije unutarnje tržište, povezano digitalno jedinstveno tržište, globalna konkurentnost Unije, borba protiv socijalnih nejednakosti i klimatske krize, kao i europskim vrijednostima u pogledu okolišnih standarda, socijalnih pitanja, klimatske politike i zaštite potrošača; ističe, međutim, važnost uravnotežene fleksibilnosti u kriznim uvjetima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja savjetovanje o pravu tržišnog natjecanja i europskom zelenom planu kao korak prema većoj usklađenosti politika; poziva Komisiju da iznese sveobuhvatan i dalekovidan akcijski plan o tome kako revidirati pravila u području tržišnog natjecanja i državnih potpora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da osiguravanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća na jedinstvenom tržištu i na globalnim tržištima, što je posebno ključno za MSP-ove te za stvaranje pristojnih i održivih radnih mjesta unutar i izvan EU-a, također ovisi o odlučnoj i učinkovitoj borbi protiv socijalnog, ekološkog i fiskalnog dampinga; u tom pogledu poziva Komisiju da pojača napore koje ulaže u uspostavljanje pravnog okvira za obvezni instrument dubinske analize u pogledu ljudskih prava i okoliša; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da agresivne porezne prakse multinacionalnih kompanija, štetne porezne prakse i porezne pogodnosti usmjerene na velike tvrtke mogu kočiti inovacije i ugroziti neograničenost tržišnog natjecanja, posebno za MSP-ove, koji su temelj europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost Europske mreže za tržišno natjecanje (ECN) u podupiranju suradnje između nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje i Komisije s ciljem promicanja poštenog tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu preko snažnije provedbe i dijeljenja najboljih praksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče strukturirani dijalog s izvršnim potpredsjednikom Komisije za tržišno natjecanje kao i napore Komisije da održi blisku suradnju sa zastupnicima iz nadležnog odbora Parlamenta; smatra da je Komisijino godišnje izvješće o politici tržišnog natjecanja neophodan element demokratske kontrole; podsjeća da je posljednjih godina Parlament bio uključen u oblikovanje okvira za pravila tržišnog natjecanja kroz redovni zakonodavni postupak; inzistira na primjeni ovlasti suodlučivanja Parlamenta pri definiranju okvira za pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži od Komisije da iskoristi svoje ovlasti zagovaranja kako bi istaknula rizike mjera kontrole cijena koje provode vlade, uključujući one povezane s iskrivljavanjem cjenovnih signala koji mogu potaknuti proizvodnju i potkopati poticaje za nove sudionike na tržištu kada je riječ o odgovaranju na nestašice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sa zabrinutošću primjećuje, na temelju ocjene Komisije, da neke države članice nisu učinkovito provele Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (9), što ima ogroman negativni učinak za potrošače i tržišno natjecanje; poziva Komisiju da pažljivo prouči nepoštene klauzule i prakse koje se koriste u potrošačkim ugovorima, posebno u bankarskom sektoru, i da osigura učinkovitu i brzu provedbu te Direktive koristeći sva dostupna sredstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa da bi resursi za Glavnu upravu za tržišno natjecanje Komisije (DG COMP) trebali odgovarati njezinom povećanom obujmu posla i rasponu zadaća; smatra da treba osigurati specifično stručno znanje o digitalnim pitanjima i praksama internetskih platformi s bihevioralnim ekonomistima, stručnjacima za algoritme, inženjerima i znanstvenicima za podatke; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o raspodjeli resursa između nadzora državne potpore, nadzora koncentracija i protumonopolskih mjera; |
| --- | --- |

11.

Odgovori politika na COVID-19

| 12. | pozdravlja donošenje privremenog okvira za mjere državne potpore, koji je uspostavljen kao odgovor na neočekivani razvoj događaja u vezi dosad nezabilježene krize uzrokovane bolešću COVID-19 kako bi se državama članicama omogućilo da pomognu tvrtkama tijekom pandemije, kao i izmjene u svrhu njegovog produženja i proširenja; podržava zadržavanje izvanrednih mjera sve dok je to opravdano epidemiološkim stanjem, ali naglašava da je okvir privremeni instrument; naglašava da je vraćanje učinkovite konkurencije u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ključno za osiguravanje brzog i dosljednog oporavka; naglašava da bi mjere potpore trebale biti usmjerenije kako oporavak bude napredovao; primjećuje znatne razlike među državama članicama u pogledu njihova raspoloživog fiskalnog prostora za pružanje državnih potpora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja komunikaciju Komisije o privremenom okviru za procjenu protumonopolskih pitanja povezanih s poslovnom suradnjom kao odgovor na hitne situacije koje proizlaze iz aktualne pandemije bolesti COVID-19; smatra da se smjernicama i potporom u vezi s protumonopolskim pravilima olakšava suradnja potrebna za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19, što pogoduje potrošačima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primjećuje da privremeni okvir uključuje određene uvjete za određene vrste mjera državne potpore, poput dokapitalizacije; u tom pogledu pozdravlja uvjete poput zabrane raspodjele dividende, isplate bonusa i otkupa dionica; žali, međutim, što takvi uvjeti nisu uvedeni za druge mjere državne potpore; poziva Komisiju da postavi takve uvjete za sve mjere državne potpore u privremenom okviru, uključujući posebice mjere dokapitalizacije, koje bi države članice trebale smatrati rješenjem samo u krajnjoj nuždi zbog velikih disruptivnih učinaka koje mogu imati na unutarnje tržište; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odlučno podupire učinkovite mjere za rješavanje problema nestašice cjepiva protiv bolesti COVID-19, posebno u zemljama s niskim i srednjim dohotkom, te stoga podupire Komisiju i države članice u njihovim nastojanjima da potaknu zemlje izvan EU-a da ukinu postojeće zabrane izvoza i povećaju doniranje cjepiva te poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore u podupiranje prijenosa tehnologije i dobrovoljnog licenciranja prava intelektualnog vlasništva za liječenje zaraznih bolesti koje pogađaju svjetsko stanovništvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da djelovanje Komisije čiji je cilj uklanjanje uvjeta koji dovode do monopola i dominantnih položaja i ograničavanje javnog financiranja za poduzeća koja bi mogla dovesti do takvih uvjeta ne pruža nikakvo rješenje za pitanje sistemskih i strukturnih nedostataka koji utječu na konkurentnost poduzeća koja imaju sjedište i posluju na europskim otočnim teritorijima i u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je važno da politike budu usklađene i da se pomoć dodjeljuje samo tvrtkama koje trpe izravne financijske posljedice zbog pandemije; nadalje apelira da se tvrtkama koje koriste porezne oaze izvan EU-a za izbjegavanje plaćanja poreza zabrani pristup državnoj potpori ili financijskoj potpori ako se ne obvežu na promjenu svog ponašanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice da za razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 utvrde plan za bolje usmjerene državne potpore u cilju promicanja konkurentnosti i očuvanja razina zaposlenosti; smatra da bi takav plan mogao uključivati mjere za rješavanje problema fragmentacije tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja zbog nejednakih uvjeta, analizu učinka državnih potpora na unutarnje tržište i jasne smjernice o tome kako najbolje iskoristiti instrumente politike tržišnog natjecanja za poticanje oporavka; nadalje, apelira na Komisiju da pri postavljanju budućih uvjeta za državne potpore obuhvati i industrijske, digitalne i zelene strategije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno ističe da je prioritet osigurati strogu i nepristranu provedbu pravila o državnim potporama i europskih bankarskih propisa, među ostalim i pri rješavanju budućih bankarskih kriza; poziva Komisiju da ispita razlike između pravila o državnim potporama u području potpore za likvidaciju i sustava sanacije u okviru Direktive o oporavku i sanaciji banaka (10) te da preispita svoju Komunikaciju o bankarstvu od 30. srpnja 2013. (11) u kontekstu revizije okvira za upravljanje krizom, uključujući u svjetlu nedavnih slučajeva, uzimajući u obzir da je potrebno zaštititi porezne obveznike i štediše od tereta spašavanja banaka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatira da se pravila EU-a u području tržišnog natjecanja i državne potpore ne smiju razmatrati kao odvojena od monetarne, trgovinske i fiskalne politike; poziva da se obrati pozornost na poremećaje tržišnog natjecanja koji bi mogli proizaći iz programa kupnje korporativnih obveznica Europske središnje banke; u tom pogledu ističe pojam selektivnosti u državnim potporama i članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) koji sadrži takozvano načelo lojalnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da osigura i prati pravilnu upotrebu i distribuciju različitih mjera financiranja EU-a kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, među ostalim putem nacionalnih planova država članica za oporavak i otpornost, koji bi trebali biti u skladu s pravilima EU-a o tržišnom natjecanju i državnim potporama te ne smiju dovesti do poremećaja tržišnog natjecanja i moraju se jednako primjenjivati na sva poduzeća, posebno u kritičnim sektorima kao što su telekomunikacije, energetika i promet; apelira na Komisiju da prati svako takvo potencijalno narušavanje tržišnog natjecanja; naglašava da državne potpore ne bi smjele biti dodijeljene tvrtkama koje su prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 bile neučinkovite i strukturno poslovale s gubitkom, niti poticati monopolističke strukture; |
| --- | --- |

21.

Globalna dimenzija

| 22. | ističe važnost intenzivnijeg strukturiranog globalnog dijaloga i suradnje u provedbi politike tržišnog natjecanja i reformi u cilju zajedničkog pristupa poštenom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podupire aktivno sudjelovanje Komisije i nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje u Međunarodnoj mreži za tržišno natjecanje (ICN) i poziva na veću uključenost Parlamenta u aktivnosti relevantnih radnih skupina i stručnih skupina ICN-a i OECD-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podupire strategiju Komisije za neutraliziranje negativnih učinaka prouzročenih nezakonitom izvanteritorijalnom primjenom jednostranih sankcija trećih zemalja protiv subjekata iz EU-a; u tom pogledu pozdravlja Komunikaciju Komisije od 19. siječnja 2021. naslovljenu „Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti” (COM(2021)0032); |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da namjenski sporazumi o suradnji sa zemljama izvan EU-a u području politike tržišnog natjecanja mogu značajno doprinijeti učinkovitosti politike tržišnog natjecanja i poziva Komisiju da sklopi više takvih namjenskih sporazuma o tržišnom natjecanju kako bi se omogućila učinkovitija razmjena informacija među tijelima nadležnima za tržišno natjecanje; nadalje podsjeća da EU mora osigurati jednake uvjete i reciprocitet sa svojim međunarodnim partnerima u pogledu državnih potpora, javne nabave i investicijske politike; poziva Komisiju da ojača poglavlja o državnim potporama u budućim sporazumima o trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da obrati pozornost na ulogu stranih poduzeća u državnom vlasništvu koje podupiru i subvencioniraju njihove vlade i to na načine koji su zabranjeni subjektima EU-a u okviru pravila EU-a o jedinstvenom tržištu; izražava zabrinutost zbog narušavajuće, državno financirane konkurencije od strane stranih poduzeća koja kupuju europska poduzeća, posebno ona koja su aktivna u inovativnim ili strateškim sektorima i tehnologijama, ona koja posluju u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i ona koje je oslabila pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja, kao preliminarni korak, stupanje na snagu Uredbe (EU) 2019/452 o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (12) kao i Bijelu knjigu Komisije o izjednačavanju uvjeta u pogledu stranih subvencija; primjećuje kontinuirani strani pritisak za preuzimanje europskih tvrtki i upozorava da je potrebno hitno djelovanje; stoga sa zanimanjem iščekuje predstojeći zakonodavni prijedlog Komisije, usmjeren na rješavanje narušavajućih učinaka stranih subvencija na unutarnje tržište; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi poduzeća iz EU-a trebala biti u mogućnosti ravnopravno se natjecati na globalnim tržištima; stoga poziva Komisiju da prilagodi svoju politiku tržišnog natjecanja i državnih potpora u cilju promicanja ozbiljnog industrijskog razvoja; naglašava da pametna industrijska politika može pomoći u preraspodjeli sredstava u određene ključne sektore bez narušavanja tržišnog natjecanja i tako postaviti temelje za dugoročno otporno i održivo gospodarstvo; smatra da Unija i države članice trebaju poboljšati sinergiju između ciljanih politika EU-a, ulaganja i politike tržišnog natjecanja za poticanje otvaranja radnih mjesta i otpornih lanaca vrijednosti kako bi se postigla autonomija EU-a u određenim strateškim sektorima uz očuvanje otvorenog gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na snažno ulaganje europske industrije u istraživanje i razvoj kako bi se osigurali jednaki uvjeti za proizvođače u EU-u i izvan njega, ostvarili ciljevi europskog zelenog plana, uključujući prijelaz na niskougljične načine proizvodnje, te podržala konkurentnost poduzeća iz EU-a u odnosu na konkurente izvan EU-a čiji proizvodni procesi ne podliježu istim kriterijima kao što su oni koji su utvrđeni na razini EU-a; nadalje poziva Komisiju da u tom pogledu razmotri povećanje potpore za istraživanja i inovacije, kao i za tehnologije koje stvaraju pozitivne vanjske učinke na okoliš ili za cjelokupni energetski sustav; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da utvrdi strateške ovisnosti, posebno u osjetljivim industrijskim ekosustavima, te da predloži mjere za njihovo smanjenje, među ostalim diversifikacijom proizvodnih i opskrbnih lanaca, poticanjem proizvodnje i ulaganja u Europi te osiguravanjem stvaranja strateških zaliha; u tom pogledu ističe značaj važnih projekata od zajedničkog europskog interesa za ulaganja u disruptivne tehnologije; poziva Komisiju da, s obzirom na predstojeću reviziju Komunikacije o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa, dodatno promiče takve projekte, pojasni pravila za njihov odabir, da revidira i pojednostavi neke provedbene kriterije i zahtjeve te da razmotri mogućnost lakšeg sufinanciranja EU-a kako bi se olakšalo sudjelovanje partnera iz manjih država članica i osiguralo da manji industrijski istraživački projekti mogu lakše dobiti potporu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja uključivanje detaljne provjere državnih potpora za poduzeća iz zemalja izvan EU-a u pravila EU-a o tržišnom natjecanju, pri čemu naglašava da bi Unija trebala ostati otvorena za izravna strana ulaganja koja su u skladu s njezinim pravnim okvirom i poštuju europske socijalne i ekološke standarde i ciljeve te ne narušavaju tržišno natjecanje; u tom pogledu ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama, podložno razmatranju prijedloga o mehanizmu za graničnu prilagodbu emisija ugljika, da usvoje pojačane instrumente trgovinske zaštite za borbu protiv nepoštenih trgovačkih praksi, a posebno za zaštitu konkurentnosti industrijskih sektora; istovremeno naglašava da se odluke o politici tržišnog natjecanja ne bi smjele koristiti kao protekcionistička mjera te u tom pogledu poziva na analizu učinka prelijevanja pravila EU-a o državnim potporama na konkurentnost zemalja s niskim i srednjim dohodcima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje da je u odnosu na druge trgovinske sporazume, poput onoga sa Švicarskom, Sporazum o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine slabiji; posebno žali što Sporazum o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine ne osigurava potpuno ravnopravne uvjete u pogledu državne potpore i tržišnog natjecanja; poziva EU i Ujedinjenju Kraljevinu da pronađu zajednički jezik u cilju kontinuirane suradnje i usmjerenosti prema poštenom tržišnom natjecanju i ravnopravnim uvjetima; |
| --- | --- |

32.

Politika tržišnog natjecanja u digitalnom dobu

| 33. | pozdravlja odlučnost Komisije da riješi problem nepoštenih uvjeta i praksi kada je riječ o platformama koje djeluju kao nadzornici pristupa, da odlučno djeluje i ukloni nezakonite prepreke tržišnom natjecanju na internetu na europskom digitalnom jedinstvenom tržištu; žali zbog sporosti protumonopolskih istražnih postupaka u usporedbi s digitalnim tržištima koja se brzo mijenjaju; u tom pogledu ističe da deset godina nakon otvaranja istrage o Googleovim praksama pristranosti u pretraživanju, Komisija još uvijek nije dovršila svoju istragu; smatra da u digitalnom gospodarstvu koncentracija podataka u rukama malog broja poduzeća dovodi do nefunkcioniranja tržišta, prekomjernog izvlačenja rente i blokiranja ulaska novih subjekata na tržište; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra, uvažavajući pritom uložene napore, da se na probleme povezane s prekomjerno dominantnim položajem velikih tehnoloških društava na tržištu dosad nije adekvatno odgovorilo i da ih je potrebno hitno riješiti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prepoznaje izazove koji predstoje u donošenju i provođenju politike tržišnog natjecanja, koji se, između ostalog, odnose na mrežne učinke, koncentraciju, agregiranje i uporabu podataka na tržištima s nultom cijenom, algoritme za određivanje cijena, strukturiranje velikih platformi i tržišne intervencije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da posveti dužnu pažnju i pažljivo razmotri strukturne probleme tržišnog natjecanja koji se odnose na položaje nadzornika pristupa postojećih platnih mreža, koje su dodatno narasle tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja žalbu Komisije na presudu o Appleu (13); smatra da slučaj Apple još jednom ukazuje na potrebu za čvrstim pravilima o državnoj potpori, uzimajući u obzir povoljne porezne režime; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primjećuje da tradicionalni instrumenti koje koriste tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, poput istraga moguće zlouporabe dominantnog tržišnog položaja, iziskuju mnogo vremena, što se pokazalo kao problem za digitalna tržišta koja se brzo mijenjaju; stoga pozdravlja Komisijinu procjenu potrebe za novim instrumentima tržišnog natjecanja koji bi mogli biti potrebni kako bi se riješili strukturni problemi u području tržišnog natjecanja na različitim tržištima na koje se postojećim pravilima ne može odgovoriti na najučinkovitiji način te poziva Komisiju da pažljivo nadzire ta tržišta kako bi mogla brzo reagirati na važna pitanja i pravne propuste; primjećuje da novčane kazne koje izdaju tijela za zaštitu tržišnog natjecanja često nisu imale odvraćajući učinak za velika tehnološka poduzeća jer ih ona smatraju tek troškovima poslovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja prijedlog Komisije o Aktu o digitalnim tržištima kojim bi se platformama zabranile poslovne prakse davanja prednosti vlastitim proizvodima i uslugama (uključujući obvezno spajanje/predinstalaciju) ili poslovanje u poslovnim linijama koje ovise o dotičnoj platformi ili su s njom u međudjelovanju, te kojim bi se od platformi zahtijevalo da osiguraju kompatibilnost svojih usluga s konkurentnim mrežama kako bi se omogućila interoperabilnost, uključujući ključnih usluga, prenosivost podataka te integracija više dobavljača; poziva Komisiju da se pozabavi slučajevima u kojima su ponuđeni pravni lijekovi bili očigledno neučinkoviti u obnavljanju tržišnog natjecanja na tržištu za usluge usporedbe cijena pri kupovini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da prednosti koje se ostvaruju na temelju podataka povezane s dijeljenjem podataka i prodajom podataka, ali i usluge određene kao zadane postavke donose rizik da se nekim tvrtkama dodijeli položaj „nadzornika pristupa” na digitalnim tržištima, te da se Aktom o digitalnim tržištima na to treba učinkovito odgovoriti; smatra da bi Komisija trebala imati mogućnost da prisili platformu nadzornicu pristupa da zamijeni određene zadane postavke učinkovitom i objektivnom arhitekturom koja potrošaču omogućuje izbor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da bi strukturno razdvajanje monopola velikih tehnoloških poduzeća moglo biti poželjno za vraćanje tržišnog natjecanja na digitalnim tržištima s obzirom na ograničenost novčanih kazni i neuspjeh prošlih mjera praćenja poslovanja u određenim protumonopolskim predmetima; naglašava da ciljane i učinkovite mjere praćenja poslovanja pružaju vremenski učinkovito rješenje; predlaže primjenu participativnog protumonopolskog okvira kako bi se potaknuo kontinuirani dijalog sa svim poduzećima, povećala pravna sigurnost, transparentnost i zaštita potrošača te osigurali učinkoviti pravni lijekovi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | apelira na Komisiju da ubrza postupke, posebno u pogledu protumonopolskih pravila i na brzorastućim digitalnim tržištima; te u tom pogledu i od poduzeća koja su pod istragom traži da surađuju; osuđuje prakse određenih poduzeća pod istragom koja umjetno produljuju istrage sustavnim zahtijevanjem produljenja rokova i odgovaranjem na zahtjeve za informacijama samo s velikim zakašnjenjima ili podnošenjem neučinkovitih prijedloga za obveze koje će preuzeti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nadalje konstatira da je, iako je važno osigurati pravičan postupak i pravo na obranu poduzeća pod istragom, potrebno ubrzati administrativne postupke i povećati njihovu učinkovitost; naglašava da je potrebno razmotriti mogućnost sustavnije primjene određenih mjera kao što su privremene mjere, kao i drugih strukturnih mjera i mjera praćenja poslovanja, kako bi se spriječilo nepovratno narušavanje tržišnog natjecanja; u tom pogledu podsjeća da je Komisija u prilogu Direktivi ECN+ (14) utvrdila da su privremene mjere „važan instrument kojim bi tijela nadležna za tržišno natjecanje mogla spriječiti njegovu zlouporabu za vrijeme istrage”; izražava žaljenje i zabrinutost zbog toga što su privremene mjere korištene samo jednom u 20 godina; poziva Komisiju da revidira Obavijest o korektivnim mjerama (15) na način da uzme u obzir promjene u digitalnom sektoru i njegov razvoj tijekom posljednjih godina; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja činjenicu da prijedlozi Komisije o Aktu o digitalnim uslugama i Aktu o digitalnim tržištima imaju individualan pristup svim digitalnim uslugama, vrlo velikim digitalnim uslugama i nadzornicima pristupa; posebno primjećuje da je cilj prijedloga o Aktu o digitalnim tržištima osigurati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta promicanjem učinkovitog tržišnog natjecanja, ravnopravnih uvjeta na digitalnim tržištima i pravednog okruženja internetskih platformi s neograničenim tržišnim natjecanjem; žali zbog izostanka odgovarajućih mjera usmjerenih na posrednike u oglašavanju u nacrtima prijedloga; napominje da će prva provedbena radnja prema novoj Uredbi o Aktu o digitalnim tržištima biti moguća tek za pet godina; stoga apelira na Komisiju da nastavi s provedbom protumonopolskih mjera u novim i aktualnim predmetima koji uključuju nadzornike pristupa u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe važnost odgovarajućeg provedbenog okvira u budućem Aktu o digitalnim tržištima; smatra da bi Komisija za svoju nadzornu funkciju trebala raspolagati dostatnim resursima i da bi nadzorni postupak trebao omogućiti sudjelovanje svih aktera, uključujući nacionalna nadležna tijela, nacionalna sektorska regulatorna tijela, Europski odbor za zaštitu podataka, Europskog nadzornika za zaštitu podataka i organizacije potrošača; ističe da oblikovanje pravnih lijekova ne bi smjelo biti prepušteno isključivo procjeni inkriminirane tvrtke, već bi trebalo podlijegati strogom mehanizmu za usklađenost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da je prijedlog o Aktu o digitalnim tržištima komplementarni alat pravilima tržišnog natjecanja koji ima za cilj osigurati pravedna internetska tržišta s neograničenim tržišnim natjecanjem; ističe da taj prijedlog ne bi smio ugroziti pravilno provođenje prava tržišnog natjecanja koje je već na snazi, uključujući postojeće nacionalne zakone, niti spriječiti Komisiju da u potpunosti koristi svoje postojeće alate u provedbi tržišnog natjecanja; s tim u vezi referira se na neriješena pitanja u pogledu odluke o Androidu (16) i na nedovoljno tržišno natjecanje u području pretraživanja na internetu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konstatira da su pravne lijekove koje je predložio Google tržišni sudionici i udruge potrošača diljem Europe odbacili kao nedovoljne; poziva Komisiju da protiv Googlea podnese protumonopolske prijave zbog zlouporabe dominantnog položaja u drugim specijaliziranim uslugama pretraživanja, uključujući lokalno pretraživanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da optimalno iskoristi svoje instrumente politike tržišnog natjecanja kako bi zajamčila ravnopravne uvjete i odgovorila na moguće učinke nadzornika pristupa u pogledu pristupa ključnim tehnologijama za umjetnu inteligenciju i podatke; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da bi Parlament trebao imati aktivnu ulogu u političkoj raspravi o politici tržišnog natjecanja, među ostalim na način da organizira javno saslušanje s glavnim direktorima GAFA-e (Google, Amazon, Facebook, Apple) o njihovim korporativnim strategijama u području tržišnog natjecanja i poreznih praksi; žali zbog toga što su sva četiri glavna direktora odbila poziv na takvo saslušanje; nadalje žali zbog toga što Parlament nema odgovarajuće mehanizme da zakonski zahtijeva takva događanja i nada se da će se to uskoro riješiti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava važnost registra transparentnosti kako bi se osigurao javni nadzor pokušaja lobiranja u cilju sprječavanja narušavanja tržišnog natjecanja; poziva na unaprijeđeni registar transparentnosti EU-a s podacima koji se odnose na financiranje tvrtki ili udruga kako bi se spriječilo da dionici djeluju u ime drugih tvrtki, a da to pritom ne navode; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da je važno potrošačima i korisnicima pomoći da preuzmu veću kontrolu i odgovornost u vezi s vlastitim podacima i identitetom te poziva na visoku razinu zaštite osobnih podataka uz istodobno povećanje razina transparentnosti i odgovornosti digitalnih usluga; podsjeća da potrošači nemaju drugog izbora osim davanja pristanka ako ne žele izgubiti pristup nekim uslugama koje nude internetske platforme; s tim u vezi poziva na obvezni okvir za razmjenu podataka koji potrošačima nudi alate da preuzmu odgovornost i upravljaju vlastitim podacima na jednostavniji i učinkovitiji način; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da preispita svoja pravila o koncentraciji i pripajanju kada je u pitanju procjena osobnih podataka; poziva Komisiju da imovinu osobnih podataka u potpunosti razmotri i procjenjuje na isti način kao i svu drugu tradicionalnu fizičku imovinu kada odlučuje o digitalnim koncentracijama i pripajanjima; apelira na Komisiju da pri evaluaciji digitalnih koncentracija primijeni širi pristup te da procijeni i učinak konsolidacije podataka, uključujući oglašivačku tehnologiju koja je u središtu poslovnih modela velikih tehnoloških poduzeća; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da pripajanje ciljanih subjekata s određenim resursima podataka može dovesti do koncentracije nadzora nad vrijednim resursima podataka bez mogućnosti replikacije i rezultirati boljim pristupom podacima za stranke koje se spajaju nego za njihove konkurente; naglašava da konsolidacija podataka koncentracijom može ojačati dominantan položaj ili omogućiti stjecatelju da iskoristi tržišnu snagu, a ponekad može potaknuti zabrinutost u pogledu uskraćivanja pristupa tržištu; stoga žali zbog odluke Komisije da odobri Googleovo preuzimanje tvrtke za nosive uređaje za tjelovježbu Fitbit; zabrinut je zbog buduće obrade osobnih podataka korisnika FitBita, uključujući podatke koji se tičuzdravlja, koji se mogu koristiti u svrhe digitalnog oglašavanja; navodi da se podaci koji se tiču zdravlja trebaju promatrati kao posebna kategorija osobnih podataka, kako je utvrđeno u čl. 9 Opće uredbe o zaštiti podataka (17); primjećuje da pravni lijekovi koje je predložio Google, a koje je odobrila Komisija, nisu dovoljni za osiguravanje učinkovitog tržišnog natjecanja u području nosivih uređaja i digitalnog zdravlja, koji postaju sve važniji u životu potrošača; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primjećuje da na određenim tržištima financijskih podataka djeluje više dobavljača i, iako niti jedan od njih nema dominantan tržišni udio, tržišno natjecanje je i dalje na niskoj razini; primjećuje također da bi neki dobavljači podataka na financijskom tržištu pozicionirani kao agregatori podataka mogli djelovati kao nadzornici pristupa i kao takvi kontrolirati pristup podacima i ograničiti upotrebu za kupce; poziva Komisiju da prouči takve situacije u kojima poduzeća steknu položaj nadzornika pristupa ili oligopola te da razvije mjere za obnavljanje tržišnog natjecanja, podržavajući pritom transparentnost cijena i izbjegavajući nepoštene i nerazumne poslovne prakse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | izražava žaljenje i zabrinutost zbog toga što je Facebook 2014. kupio WhatsApp; podsjeća da je Facebook tijekom postupka procjene preuzimanja lagao Komisiji o svojim tehničkim mogućnostima za korištenje podataka iz WhatsAppa u svrhu digitalnog oglašavanja; konstatira da je Facebook 2016. počeo koristiti metapodatke iz razgovora putem WhatsAppa u svrhu oglašavanja; podsjeća da je Komisija 2017. sankcionirala Facebook zbog laganja tijekom postupka procjene; ponavlja da Komisija na temelju članka 105. UFEU-a ima obvezu predložiti odgovarajuće mjere kako bi se zaustavilo kršenje članaka 101. i 102. UFEU-a; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće mjere kako bi se zaustavila upotreba podataka korisnika WhatsAppa u svrhe oglašavanja od strane Facebooka; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva da se poboljša infrastruktura i operativna otpornost Unije u kritičnim digitalnim sektorima, među ostalim poticanjem poštenog tržišnog natjecanja i promicanjem načela poštenog licenciranja softvera na europskim tržištima u oblaku; smatra da su održivo tržišno natjecanje i izbjegavanje monopolističkih struktura na tržištima ključni za europsku digitalnu tranziciju, gospodarski oporavak i konkurentnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da preispita i prilagodi metodologiju korištenu za procjenu „zlouporabe dominantnog položaja” i da osigura da pojam „osnovne infrastrukture” u digitalnom dobu i dalje bude primjeren svrsi kojoj je namijenjen; poziva Komisiju da razmotri dopunu koncepta „dominacije” konceptima kao što su „ovisnost” i „relativna tržišna snaga”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primjećuje da su se u području financijskih usluga razvile određene oligopolističke strukture te da su određena velika tehnološka poduzeća postala važni akteri na tržištu financijskih usluga; poziva Komisiju da prati i istraži kako konkurentske prednosti svojstvene tim operaterima mogu narušiti tržišno natjecanje i naštetiti interesima potrošača i inovacijama; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da se zaštita privatnosti i osobnih podataka, načelo nediskriminacije te sloboda izražavanja i informiranja moraju ugraditi u središte uspješne i trajne politike EU-a o digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

59.

Kontrola državnih potpora

| 60. | konstatira da je politika državnih potpora sastavni dio politike tržišnog natjecanja i da kontrola državnih potpora odražava potrebu za održavanjem ravnopravnih uvjeta za sve poduzetnike koji obavljaju aktivnosti na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponavlja da su usluge od općeg gospodarskog interesa i dalje ključne za opstanak brojnih zajednica diljem Europe, posebno u izoliranim, udaljenim ili perifernim regijama Unije; pozdravlja otvoreno savjetovanje Komisije o državnim subvencijama za osnovne usluge; pozdravlja nedavno donesene nove smjernice o regionalnim državnim potporama; podsjeća da je potreban plan za bolje usmjerene državne potpore, posebno za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu teritorijalnu procjenu socioekonomskog učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 u kontekstu primjene pravila o državnim potporama i odgovarajućeg kontinuiranog postupka revizije; konstatira da, u tom pogledu, posebnu pozornost treba posvetiti analizi učinaka na poduzeća sa sjedištem na otocima i u najudaljenijim regijama EU-a, u skladu s odredbama članaka 174. i 349. UFEU-a; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da pozornost posebno obrati na sektore koji su temelj mnogih drugih industrija, kao i na održivi socijalni i gospodarski vrijednosni lanac Unije; ponovno ističe potrebu za promicanjem tehnologija i proizvodnih praksi koje dovode do znatnog smanjenja utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva na usklađivanje svih pravila EU-a o tržišnom natjecanju i državnim potporama s dugoročnim društvenim ciljevima, posebno s europskim zelenim planom, uzimajući u obzir obveze EU-a u području klime; žali zbog toga što, iako definicija kombinacije izvora energije ostaje u nacionalnoj nadležnosti, većina država članica ne uvjetuje državne potpore takvim ciljevima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja savjetovanje pokrenuto u vezi s time kao politika tržišnog natjecanja može poduprijeti europski zeleni plan i bolje uzeti u obzir zelenu i održivu učinkovitost u radu s državnim potporama, kontrolom koncentracija i protumonopolskim pravilima; poziva Komisiju da u okviru predstojeće revizije Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju te o horizontalnim sporazumima o suradnji uspostavi konkretne poticaje i uvjete za nastavak dekarbonizacije; posebno poziva na pružanje smjernica za obnovu kapaciteta, hibridne projekte i pohranu električne energije te za ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovu zgrada; nadalje, ponavlja da su za prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo potrebne mjere za suočavanje sa strukturnim promjenama, uključujući utvrđivanje regija bogatih ugljenom kao potpomognutih područja u skladu s člankom 107. stavkom 3. UFEU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sa zabrinutošću primjećuje da je povrat nezakonite državne potpore i dalje dugotrajan i složen postupak; nadalje ističe da bi trebalo poboljšati transparentnost i sljedivost postupka evaluacije slučajeva u vezi s državnim potporama, uzimajući u obzir nezanemariv rizik međupovezanosti slučajeva; |
| --- | --- |

66.

Kontrola koncentracija, protumonopolska pravila i karteli

| 67. | potiče Komisiju da ostane na oprezu i strogo provodi članak 102. UFEU-a kojim se zabranjuje zlouporaba dominantnog položaja i postupke kontrole koncentracije, kako je navedeno u Uredbi o koncentracijama (18); |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala revidirati svoju Obavijest iz 1997. (19) o definiciji mjerodavnog tržišta u kontekstu Komisijine provedbe propisa u području koncentracija i protumonopolskih pravila; potiče Komisiju da u svojim evaluacijama tržišnog natjecanja, te na pojedinačnoj osnovi, uzme u obzir dugoročniju viziju koja obuhvaća globalnu dimenziju i potencijalno buduće tržišno natjecanje; ističe da je u prošlosti Komisijina definicija mjerodavnog tržišta možda bila preuska da bi u dovoljnoj mjeri uzela u obzir dinamično tržišno natjecanje na globalnim tržištima; poziva Komisiju da na definiciju tržišta primijeni dinamičniji pristup i postavi kriterij inovacija kao temeljni element relevantne analize tržišta kada je riječ o europskoj kontroli koncentracija; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da revidira smjernice za koncentracije kako bi se uzelo u obzir povećanje učinkovitosti povezano s koncentracijama, uključujući izazov industrijske konkurentnosti EU-a; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da Odjel za prioritete i stratešku koordinaciju Glavne uprave za tržišno natjecanje može koristiti stručno znanje svih glavnih uprava Komisije u kontekstu istraga Glavne uprave za tržišno natjecanje; vjeruje da bi se stručnost industrijske i sektorske strategije Komisije mogla ojačati kao potpora istražnim timovima Glavne uprave za tržišno natjecanje kako bi se utvrdila izvedivost i posljedice pravnih lijekova s obzirom na prioritete Komisije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ponovno poziva Komisiju da provede evaluaciju Direktive o naknadi šteti (20) nakon što se u svim državama članicama prikupi dovoljno iskustva iz primjene novih pravila kako bi se ocijenila eventualna potreba za uvođenjem nekih promjena za učinkovitije i usklađenije provođenje tužbi za odštetu u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja uvođenje alata „eLeniencytool” od strane Komisije; podsjeća da se usporedo s brzim razvojem digitalnih tržišta pojavljuju i novi izazovi u provedbi politike tržišnog natjecanja; u tom smislu preporučuje Komisiji da prouči mogućnosti ex ante intervencije, posebno na digitalnim tržištima, te da Europskoj uniji i nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje i regulatornim tijelima osigura potrebna sredstva za anonimno prikupljanje podataka kako bi na vrijeme mogla bolje prepoznati nefunkcioniranje tržišta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe da do zlouporabe tržišne moći i povezanog nepravednog ponašanja, kao što su smanjenje kvalitete ili iznuđivačke prakse, može doći čak i kada se proizvodi ili usluge pružaju besplatno; naglašava da interesi potrošača u EU-u nadilaze niske cijene te da, u skladu s načelima UFEU-a, uključuju i kvalitetu, inovacije, produktivnost, održivost, zaštitu okoliša i širenje poštenih trgovinskih odnosa; smatra da bi politika tržišnog natjecanja trebala bolje integrirati vrijednost javnih dobara i vanjskih učinaka povezanih s određenim vrstama proizvodnje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća da Sud Europske unije u svojem tumačenju članka 101. UFEU-a uzima u obzir različite ciljeve Ugovora; osobito skreće pozornost na presudu u predmetu Wouters (21), u kojem je prevladavao opći interes te su se stoga ograničenja tržišnog natjecanja smatrala opravdanima; poziva Komisiju da formulira „teoriju štete” koja bi trebala nadilaziti pristupe usmjerene na cijene i uzimati u obzir šira razmatranja, s naglaskom na važnosti načela proporcionalnosti, što znači da ograničenja tržišnog natjecanja ne smiju prelaziti ono što je nužno za opći interes; nadalje, poziva Komisiju da u tom pogledu izda smjernice o tumačenju „znatne prepreke učinkovitom tržišnom natjecanju” u skladu s Uredbom o koncentracijama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | dijeli mišljenje Europskog revizorskog suda da Komisija općenito dobro koristi svoje provedbene ovlasti za kontrolu koncentracija i protumonopolske postupke, iako su potrebna poboljšanja u nizu područja; posebno primjećuje da pragovi prometa možda neće biti prikladni za otkrivanje svih slučajeva koje bi tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala preispitati; stoga poziva Komisiju da razmotri revidiranje pragova kako bi se uvrstili čimbenici poput broja zahvaćenih potrošača i vrijednosti povezanih transakcija, kao dio aktualnog preispitivanja Uredbe o koncentracijama; nadalje poziva Komisiju da u okviru svojeg aktualnog preispitivanja Uredbe o koncentracijama također razmotri povećane razine koncentracija do kojih dolazi zbog horizontalnog vlasništva velikih društava za upravljanje imovinom, kao i uvođenje smjernica o primjeni članaka 101. i 102. u tom pogledu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | konstatira da, iako Europski revizorski sud s pravom ističe da iznos novčanih kazni ne dopušta donošenje zaključaka o tome jesu li to učinkoviti odvraćajući čimbenici, on također naglašava da gornja granica mogućih kazni sama po sebi može ograničiti učinak odvraćanja u „ozbiljnim slučajevima”; u tom pogledu ističe da, iako je razina novčanih kazni koje je nametnula Komisija među najvišima na svijetu, gotovo dvije trećine novčanih kazni koje je Komisija izrekla u slučajevima kartela od 2006. ostale su ispod 0,99 % globalnog godišnjeg prometa, što je znatno ispod dopuštene gornje granice od 10 % godišnjeg svjetskog prometa poduzeća (22); poziva Komisiju da ocijeni odvraćajuće učinke svojih novčanih kazni i da razmotri izricanje novčanih kazni u iznosima do 40 % godišnjeg globalnog prometa u ozbiljnim slučajevima kartela; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća da karteli predstavljaju jednu od najozbiljnijih povreda prava tržišnog natjecanja i da su monopoli oblici tržišne koncentracije koji najviše zabrinjavaju; ističe važnost praćenja nezakonitog kartelskog ponašanja jer su takve povrede prava tržišnog natjecanja protivne interesima građana EU-a i dovode do znatno većih troškova za potrošače i rizika od gušenja inovacija i kvalitete; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava da bi u slučaju krize neke tvrtke mogle doći u iskušenje da reorganiziraju strukturu industrije ulaskom u takozvane „krizne kartele”, tj. sporazume između većine ili svih konkurenata kako bi ograničile proizvodnju i/ili smanjile kapacitete s ciljem povećanja profitabilnosti i sprečavanja izlaska s tržišta u vrijeme krize; |
| --- | --- |

77.

| 78. | predlaže da se istraže prakse „ubojitih pripajanja” koje bi mogle ugroziti inovacije i procvat europskih novoosnovanih poduzeća i malih poduzeća; u tom pogledu pozdravlja inicijativu Komisije da potakne veću primjenu „nizozemske klauzule” iz članka 22. Uredbe o koncentracijama i da počne prihvaćati prijave nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje kada je riječ o koncentracijama koje bi trebalo preispitati na razini EU-a; poziva Komisiju da preispita i izda smjernice o svojoj praksi prihvaćanja prijava na temelju spomenutog članka, paralelno s obvezom informiranja o koncentracijama predviđenom Aktom o digitalnim tržištima; |
| --- | --- |

78.

Sektorski razvoj situacije

| 79. | ponavlja da je duboko zabrinut zbog dalekosežne koncentracije u europskoj poljoprivredi i lancu opskrbe hranom na štetu potrošača, malih poljoprivrednika, okoliša i biološke raznolikosti; ističe da prekomjerna moć prerađivača ili kupaca niže u lancu opskrbe dovodi do neodrživog pritiska na cijene u poljoprivredi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | u tom pogledu pozdravlja Direktivu o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima (23) kao važan prvi korak u jamčenju poštenih uvjeta među subjektima, borbi protiv dvostrukih standarda u poljoprivredno-prehrambenim praksama te rješavanju pitanja neravnoteže pregovaračke moći; poziva Komisiju da pomno prati napredak u njezinu prenošenju i da promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nadalje poziva Komisiju da nastavi s dubinskom analizom opsega i učinka nabavnih saveza i tako posebnu pozornost posveti jamčenju poštenog tržišnog natjecanja i veće transparentnosti u trgovačkim praksama supermarketa i hipermarketa, posebno kada takve prakse utječu na vrijednost robne marke i izbor proizvoda ili kada ograničavaju inovacije ili usporedivost cijena, kako bi se osiguralo da poljoprivrednici dobiju poštene uvjete i cijene za svoje proizvode; s tim u vezi, žali zbog činjenice da prodaja s gubitkom nije zabranjena na razini EU-a; |
| --- | --- |

81.

| 82. | skreće pozornost na sve veći broj prosvjeda poljoprivrednika i napominje da je kumulativni učinak sporazuma o slobodnoj trgovini na poljoprivredno-prehrambeni sektor EU-a jedan od problema koji zabrinjava njihove sudionike; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na bilo kakve prakse zemalja koje nisu članice EU-a kojima se narušava tržišno natjecanje i kojima se riskira penalizacija poljoprivrednog sektora i poljoprivrednika iz EU-a koja proizlazi iz razlika u socijalnim, zdravstvenim, radnim i ekološkim standardima te standardima dobrobiti životinja izvan EU-a; poziva na primjenu načela uzajamnosti i usklađenosti za poljoprivredne proizvode u tekućim i budućim trgovinskim pregovorima; |
| --- | --- |

82.

| 83. | konstatira da je oporezivanje prvenstveno u nacionalnoj nadležnosti, da ovisi o političkim stajalištima i mjerama vlada i parlamenata te da se temelji na fiskalnim politikama i političkim ciljevima u vezi s javnim financijama; pozdravlja povećani oprez Komisije u provođenju pravila o državnim potporama u području oporezivanja; ponavlja da se selektivnim fiskalnim državnim potporama mogu stvoriti nejednaki uvjeti na unutarnjem tržištu i da agresivno porezno planiranje ne šteti samo poštenom tržišnom natjecanju, već i narušava pravilno funkcioniranje socijalnih sustava općenito; ističe važnost reforme postojećeg poreznog sustava kako bi se zajamčilo da se porezi plaćaju tamo gdje se stvara vrijednost; u tom pogledu poziva Komisiju da preispita svoje smjernice o državnim potporama kako bi ocijenila koje fiskalne mjere državne potpore narušavaju tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | sa zabrinutošću primjećuje fragmentaciju i razlike u području telekomunikacija i internetskih veza vrlo velike brzine kako među državama članicama tako i između urbanih i ruralnih područja u cijeloj Europi; podsjeća da je zdravo tržišno natjecanje potrebno kako bi se premostio jaz; |
| --- | --- |

84.

| 85. | naglašava da je ovo ključan trenutak za ugostiteljsku industriju Unije koja je, iz gospodarske i financijske perspektive, najteže pogođena u aktualnoj krizi; pozdravlja državne potpore usmjerene na taj sektor u ovom kontekstu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisiju da u svojoj reviziji Direktive o potrošačkim kreditima (24) osigura odgovarajuću zaštitu potrošača u području potrošačkih kredita, među ostalim promicanjem učinkovitih uvjeta tržišnog natjecanja među operaterima, kao i jednostavnosti pristupa; u tom pogledu poziva na to da se potrošačima omogući bolja usporedba ponuda preko veće transparentnosti, među ostalim razlikovanjem izravnih troškova povezanih s otplatom kredita od neizravnih troškova kao što su naknade za usluge trećih strana i porezi, koji su nepovratni; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zabrinut je zbog činjenice da je državno naftno poduzeće kupilo vodeću izdavačku kuću koja posjeduje 20 vodećih regionalnih novina, 120 tjednih časopisa i 500 mrežnih portala (25) u dotičnoj državi članici; ponavlja svoj poziv Komisiji da provede studiju o koncentraciji vlasništva nad medijima u Europi, posebno u kontekstu multinacionalnih korporacija koje otkupljuju europske pružatelje medijskih usluga; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim parlamentima država članica te nacionalnim i, ako je primjenjivo, regionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_ policy_HR.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdfl

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  GroupMWorldwide, Inc., „Ova godina sljedeće godine: prognoze za kraj godine, prosinac 2020.” https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  Statistin dosje o Googleu, Amazonu, Facebooku, Appleu i Microsoftu (GAFAM), članak (2020.), https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

(10)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

(11)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

(12)  Uredba (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (SL L 79 I, 21.3.2019., str. 1.).

(13)  Presuda od 15. srpnja 2020., Irska i dr./Komisija, T-778/16 i T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  Direktiva (EU) 2019/1 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, (SL L 11, 14.1.2019., str. 3.).

(15)  Obavijest Komisije o dopuštenim korektivnim mjerama u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 139/2004 i Uredbom Komisije (EZ) br. 802/2004 (SL C 267, 22.10.2008., str. 1.).

(16)  Presuda od 23. rujna 2019. u predmetu Google v Komisija, T-604/18, EU:T:2019:743.

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

(19)  SL C 372, 9.12.1997., str. 5.

(20)  Direktiva 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenje odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (SL L 349, 5.12.2014., str. 1.).

(21)  Presuda od 19. veljače 2002., J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh and Price Waterhouse Belastingadviseurs BV v Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy _HR.pdf

(23)  Direktiva (EU) 2019/633 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima (SL L 111, 25.4.2019., str. 59.).

(24)  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ. (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Rodna dimenzija u kohezijskoj politici

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o rodnoj dimenziji u kohezijskoj politici (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6. i 8. Ugovora u funkcioniranju Europske unij, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6. i 8. Ugovora u funkcioniranju Europske unij,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3. i 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3. i 9.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. (1),

| — | uzimajući u obzir Program za održivi razvoj do 2030., a posebno cilj br. 5 kojim se nastoji postići rodna ravnopravnost te se žele poboljšati životni uvjeti žena do 2030. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program za održivi razvoj do 2030., a posebno cilj br. 5 kojim se nastoji postići rodna ravnopravnost te se žele poboljšati životni uvjeti žena do 2030. (2),

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o ravnopravnosti žena i muškaraca u lokalnom životu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o ravnopravnosti žena i muškaraca u lokalnom životu (3),

| — | uzimajući u obzir direktive EU-a počevši od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 79/7/EEZ (4), Direktiva 86/613/EEZ (5), Direktiva 92/85/EEZ (6), Direktiva 2004/113/EZ (7), Direktiva 2006/54/EZ (8), Direktiva 2010/18/EU (9) i Direktiva 2010/41/EU (10)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive EU-a počevši od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 79/7/EEZ (4), Direktiva 86/613/EEZ (5), Direktiva 92/85/EEZ (6), Direktiva 2004/113/EZ (7), Direktiva 2006/54/EZ (8), Direktiva 2010/18/EU (9) i Direktiva 2010/41/EU (10)),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (15),

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljenu „Gender in regional cohesion policy” (Rodna dimenzija u regionalnoj kohezijskoj politici) i objavljenu 25. siječnja 2017. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljenu „Gender in regional cohesion policy” (Rodna dimenzija u regionalnoj kohezijskoj politici) i objavljenu 25. siječnja 2017. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (25),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework” (Uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna – Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a i makroekonomski okvir politike), koju je 10. travnja 2019. objavio EIGE (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Gender budgeting – Mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework” (Uključivanje rodne perspektive u izradu proračuna – Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a i makroekonomski okvir politike), koju je 10. travnja 2019. objavio EIGE (26),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za jednake mogućnosti žena i muškaraca od 19. prosinca 2018. naslovljeno „The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (Budućnost strategije za rodnu ravnopravnost nakon 2019.: bitke u kojima pobijedimo poslije opet vodimo) (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za jednake mogućnosti žena i muškaraca od 19. prosinca 2018. naslovljeno „The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (Budućnost strategije za rodnu ravnopravnost nakon 2019.: bitke u kojima pobijedimo poslije opet vodimo) (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (29),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca u EU-u 2019.” (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca u EU-u 2019.” (SWD(2019)0101) (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (31),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci” (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci” (32),

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Rješavanje problema manjka poduzetnika 2019.: politike za uključivo poduzetništvo”, koje je 10. prosinca 2019. objavio OECD (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Rješavanje problema manjka poduzetnika 2019.: politike za uključivo poduzetništvo”, koje je 10. prosinca 2019. objavio OECD (33),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (34),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy” (Rodna dimenzija u kohezijskoj politici EU-a), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 19. veljače 2019. (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy” (Rodna dimenzija u kohezijskoj politici EU-a), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 19. veljače 2019. (35),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (36),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (37), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (37),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir informativni članak Komisije od 17. lipnja 2020. naslovljen „Pandemija koronavirusa – učinak na rodnu ravnopravnost” (38), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni članak Komisije od 17. lipnja 2020. naslovljen „Pandemija koronavirusa – učinak na rodnu ravnopravnost” (38),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Vijeća Europe od 29. svibnja 2020. naslovljenu „Nacionalne manjine i bolest COVID-19: produbljivanje nejednakosti, povećanje ranjivosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Vijeća Europe od 29. svibnja 2020. naslovljenu „Nacionalne manjine i bolest COVID-19: produbljivanje nejednakosti, povećanje ranjivosti”,

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije za raspravu br. 129 od 24. srpnja 2020. naslovljen „Gender Smart Financing – Investing In & With Women: Opportunities for Europe” (Rodno osviješteno financiranje – Ulaganje u žene i sa ženama: Prilike za Europu) (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije za raspravu br. 129 od 24. srpnja 2020. naslovljen „Gender Smart Financing – Investing In & With Women: Opportunities for Europe” (Rodno osviješteno financiranje – Ulaganje u žene i sa ženama: Prilike za Europu) (39),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565),

| — | uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti 2020. koji je EIGE objavio 16. listopada 2020. (40), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti 2020. koji je EIGE objavio 16. listopada 2020. (40),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0154/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0154/2021),

| A. | budući da je načelo ravnopravnosti žena i muškaraca temeljna vrijednost EU-a koja je utvrđena u Ugovorima i Povelji; budući da rodno osviještenu politiku stoga treba integrirati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti, mjere, djelovanja i programe EU-a te u projekte i politike koje financira EU, uključujući kohezijsku politiku, te je u sklopu njih i provoditi; budući da su potrebni veći napori za rješavanje problema višestrukih oblika diskriminacije i nejednakosti s kojima se žene suočavaju; budući da se člankom 7. Uredbe o zajedničkim odredbama (41) za razdoblje 2014. – 2020. utvrđuje da se ravnopravnost žena i muškaraca i integracija rodne perspektive moraju uzeti u obzir i promicati tijekom izrade i provedbe programa, među ostalim u vezi s njihovim praćenjem i evaluacijom te izvješćivanjem o njima; budući da žene i muškarci koji predvode borbu za ravnopravnost pokazuju predanost, hrabrost i vodstvo u promicanju jednakih mogućnosti diljem svijeta, posebno ondje gdje i dalje postoje nejednakosti, gdje se žene progone i gdje se njihova prava krše samo zbog toga što su žene; budući da bismo kao europski građani trebali biti ponosni zbog toga što smo ostvarili prava i obveze, slobode i mogućnosti za muškarce i žene te budući da žene danas vode neke od najvažnijih institucija i nalaze se na nekima od najistaknutijih političkih položaja u Europi; budući da ti pozitivni primjeri pomažu u tome da se počnu uklanjati postojeći stereotipi i promicati uzori; |
| --- | --- |

A.

budući da je načelo ravnopravnosti žena i muškaraca temeljna vrijednost EU-a koja je utvrđena u Ugovorima i Povelji; budući da rodno osviještenu politiku stoga treba integrirati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti, mjere, djelovanja i programe EU-a te u projekte i politike koje financira EU, uključujući kohezijsku politiku, te je u sklopu njih i provoditi; budući da su potrebni veći napori za rješavanje problema višestrukih oblika diskriminacije i nejednakosti s kojima se žene suočavaju; budući da se člankom 7. Uredbe o zajedničkim odredbama (41) za razdoblje 2014. – 2020. utvrđuje da se ravnopravnost žena i muškaraca i integracija rodne perspektive moraju uzeti u obzir i promicati tijekom izrade i provedbe programa, među ostalim u vezi s njihovim praćenjem i evaluacijom te izvješćivanjem o njima; budući da žene i muškarci koji predvode borbu za ravnopravnost pokazuju predanost, hrabrost i vodstvo u promicanju jednakih mogućnosti diljem svijeta, posebno ondje gdje i dalje postoje nejednakosti, gdje se žene progone i gdje se njihova prava krše samo zbog toga što su žene; budući da bismo kao europski građani trebali biti ponosni zbog toga što smo ostvarili prava i obveze, slobode i mogućnosti za muškarce i žene te budući da žene danas vode neke od najvažnijih institucija i nalaze se na nekima od najistaknutijih političkih položaja u Europi; budući da ti pozitivni primjeri pomažu u tome da se počnu uklanjati postojeći stereotipi i promicati uzori;

| B. | budući da se u okviru kohezijske politike razmatraju nejednakosti među različitim regijama i zaostalost regija u najnepovoljnijem položaju kako bi se promicao njihov usklađen razvoj u cilju postizanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, čiji je presudan dio ostvarivanje rodne ravnopravnosti; budući da se znatnim napretkom u postizanju jednakosti među građanima i teritorijalne ravnoteže pokazala važnost kohezijske politike; |
| --- | --- |

B.

budući da se u okviru kohezijske politike razmatraju nejednakosti među različitim regijama i zaostalost regija u najnepovoljnijem položaju kako bi se promicao njihov usklađen razvoj u cilju postizanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, čiji je presudan dio ostvarivanje rodne ravnopravnosti; budući da se znatnim napretkom u postizanju jednakosti među građanima i teritorijalne ravnoteže pokazala važnost kohezijske politike;

| C. | budući da kohezijska politika nije samo važan instrument za aktivno i učinkovito podupiranje ostvarivanja ravnopravnosti građana, održivog razvoja te ekonomske i socijalne kohezije nego i za smanjenje nejednakosti koje utječu na skupine koje su još izložene diskriminaciji, među ostalim onoj povezanoj s njihovom seksualnom orijentacijom; budući da je promicanje rodne ravnopravnosti horizontalan cilj svakog financiranja u okviru kohezijske politike; budući da su strukturni fondovi vrlo važno sredstvo za podupiranje država članica u postizanju napretka u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da kohezijska politika nije samo važan instrument za aktivno i učinkovito podupiranje ostvarivanja ravnopravnosti građana, održivog razvoja te ekonomske i socijalne kohezije nego i za smanjenje nejednakosti koje utječu na skupine koje su još izložene diskriminaciji, među ostalim onoj povezanoj s njihovom seksualnom orijentacijom; budući da je promicanje rodne ravnopravnosti horizontalan cilj svakog financiranja u okviru kohezijske politike; budući da su strukturni fondovi vrlo važno sredstvo za podupiranje država članica u postizanju napretka u području rodne ravnopravnosti;

| D. | budući da je, među ostalim, ostvarivanje rodne ravnopravnosti, ravnopravnosti muškaraca i žena te regija ili generacija, ključno za smanjenje lokalnih i regionalnih te ekonomskih i socijalnih razlika, kao i za osiguravanje dugoročne konkurentnosti te pravednog, uključivog i održivog razvoja EU-a, njegovih država članica i regija; budući da je posljednjih desetljeća ostvaren napredak u području ravnopravnosti muškaraca i žena te da se rodna ravnopravnost u EU-u horizontalno poboljšala u mnogim dimenzijama; budući da premala zastupljenost žena na tržištu rada i dostupni pokazatelji i dalje pokazuju vertikalnu i horizontalnu segmentaciju na tržištu rada te u socioekonomskoj i političkoj sferi; budući da je Ugovor iz Rima već sadržavao načelo jednake plaće za jednak rad te budući da kohezijska politika može doprinijeti stvaranju uvjeta kojima se podupiru gospodarski i socijalni razvoj, a koji su korisni i za daljnje smanjenje te razlike i uključivanje žena na tržište rada; budući da bi, prema mišljenju EIGE-a, učinkovito promicanje rodne ravnopravnosti imalo snažan, pozitivan socijalni i gospodarski učinak, uključujući povećanje BDP-a EU-a po stanovniku, milijune novih radnih mjesta i povećanje BDP-a država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da je, među ostalim, ostvarivanje rodne ravnopravnosti, ravnopravnosti muškaraca i žena te regija ili generacija, ključno za smanjenje lokalnih i regionalnih te ekonomskih i socijalnih razlika, kao i za osiguravanje dugoročne konkurentnosti te pravednog, uključivog i održivog razvoja EU-a, njegovih država članica i regija; budući da je posljednjih desetljeća ostvaren napredak u području ravnopravnosti muškaraca i žena te da se rodna ravnopravnost u EU-u horizontalno poboljšala u mnogim dimenzijama; budući da premala zastupljenost žena na tržištu rada i dostupni pokazatelji i dalje pokazuju vertikalnu i horizontalnu segmentaciju na tržištu rada te u socioekonomskoj i političkoj sferi; budući da je Ugovor iz Rima već sadržavao načelo jednake plaće za jednak rad te budući da kohezijska politika može doprinijeti stvaranju uvjeta kojima se podupiru gospodarski i socijalni razvoj, a koji su korisni i za daljnje smanjenje te razlike i uključivanje žena na tržište rada; budući da bi, prema mišljenju EIGE-a, učinkovito promicanje rodne ravnopravnosti imalo snažan, pozitivan socijalni i gospodarski učinak, uključujući povećanje BDP-a EU-a po stanovniku, milijune novih radnih mjesta i povećanje BDP-a država članica;

| E. | budući da Europski revizorski sud trenutačno ocjenjuje uključivanje rodno osviještene politike u europski proračun; budući da će to revizorsko izvješće, koje će biti objavljeno u prvom tromjesečju 2021., pružiti korisne uvide u to kako provoditi rodnu dimenziju u mjerama kohezijske politike u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

E.

budući da Europski revizorski sud trenutačno ocjenjuje uključivanje rodno osviještene politike u europski proračun; budući da će to revizorsko izvješće, koje će biti objavljeno u prvom tromjesečju 2021., pružiti korisne uvide u to kako provoditi rodnu dimenziju u mjerama kohezijske politike u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027.;

| F. | budući da su tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. glavni kritični elementi za promicanje rodne ravnopravnosti preko kohezijske politike bili, među ostalim, razlika između službenih izjava u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima (u kojima se proklamiraju načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije) i njihove stvarne provedbe te prilično slaba politička predanost u tom području; budući da se u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima izjavljuje da se u njima poštuju i promiču načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije; budući da su i dalje potrebni veći napori u pogledu sudjelovanja žena u svim fazama ciklusa kohezijske politike, posebno u razvoju programa i procesu donošenja odluka, kao i u provedbi odabranih projekata; budući da su se tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. pitanja povezana sa spolom uglavnom rješavala preko operativnih programa u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF); budući da je tijekom istog razdoblja doprinos Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) promicanju rodne ravnopravnosti bio vrlo ograničen; |
| --- | --- |

F.

budući da su tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. glavni kritični elementi za promicanje rodne ravnopravnosti preko kohezijske politike bili, među ostalim, razlika između službenih izjava u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima (u kojima se proklamiraju načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije) i njihove stvarne provedbe te prilično slaba politička predanost u tom području; budući da se u sporazumima o partnerstvu i operativnim programima izjavljuje da se u njima poštuju i promiču načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije; budući da su i dalje potrebni veći napori u pogledu sudjelovanja žena u svim fazama ciklusa kohezijske politike, posebno u razvoju programa i procesu donošenja odluka, kao i u provedbi odabranih projekata; budući da su se tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. pitanja povezana sa spolom uglavnom rješavala preko operativnih programa u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF); budući da je tijekom istog razdoblja doprinos Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) promicanju rodne ravnopravnosti bio vrlo ograničen;

| G. | budući da su podaci razvrstani po spolu koji se temelje na pouzdanim i provjerenim izvorima i rodno relevantnim pokazateljima ključni kako bi se određenim sektorima ili regijama omogućilo učinkovito korištenje potpore EU-a, na temelju lokalnih nejednakosti, kako bi se poboljšao proces donošenja odluka i ocijenio ishod izravnih i neizravnih mjera kohezijske politike čiji je cilj promicanje utvrđivanja mogućih nejednakosti ili nepravdi u pogledu kojih treba djelovati te razvijanja učinkovitih politika za očuvanje jednakih prava i sloboda među građanima; |
| --- | --- |

G.

budući da su podaci razvrstani po spolu koji se temelje na pouzdanim i provjerenim izvorima i rodno relevantnim pokazateljima ključni kako bi se određenim sektorima ili regijama omogućilo učinkovito korištenje potpore EU-a, na temelju lokalnih nejednakosti, kako bi se poboljšao proces donošenja odluka i ocijenio ishod izravnih i neizravnih mjera kohezijske politike čiji je cilj promicanje utvrđivanja mogućih nejednakosti ili nepravdi u pogledu kojih treba djelovati te razvijanja učinkovitih politika za očuvanje jednakih prava i sloboda među građanima;

| H. | budući da politike u području rodne ravnopravnosti nisu dovoljno usklađene te da još nema ni jedinstvenog sustava kojim bi se omogućilo ujednačeno razumijevanje i provedba rodno osviještene politike u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da politike u području rodne ravnopravnosti nisu dovoljno usklađene te da još nema ni jedinstvenog sustava kojim bi se omogućilo ujednačeno razumijevanje i provedba rodno osviještene politike u institucijama EU-a;

| I. | budući da su potpune posljedice pandemije na gospodarstvo, društvo i zapošljavanje i dalje nepoznate; budući da preliminarne studije upućuju na to da su se zbog pandemije bolesti COVID-19 povećale postojeće nejednakosti između muškaraca i žena, posebno u smislu povećanja opsega neplaćenog rada u području skrbi i neravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao i u smislu rodno uvjetovanog nasilja te da pandemija ima nerazmjeran učinak na djevojke i žene, a posebno one iz marginaliziranih skupina; budući da je razlog tomu i činjenica da žene često čine većinu zaposlenika u sektorima izloženima pandemiji, kao što su obrazovanje i zdravstvo; budući da bi to trebalo uzeti u obzir u okviru kohezijske politike i, konkretnije, u okviru predstojećeg ESF-a Plus; |
| --- | --- |

I.

budući da su potpune posljedice pandemije na gospodarstvo, društvo i zapošljavanje i dalje nepoznate; budući da preliminarne studije upućuju na to da su se zbog pandemije bolesti COVID-19 povećale postojeće nejednakosti između muškaraca i žena, posebno u smislu povećanja opsega neplaćenog rada u području skrbi i neravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao i u smislu rodno uvjetovanog nasilja te da pandemija ima nerazmjeran učinak na djevojke i žene, a posebno one iz marginaliziranih skupina; budući da je razlog tomu i činjenica da žene često čine većinu zaposlenika u sektorima izloženima pandemiji, kao što su obrazovanje i zdravstvo; budući da bi to trebalo uzeti u obzir u okviru kohezijske politike i, konkretnije, u okviru predstojećeg ESF-a Plus;

| J. | budući da se iz Fonda EU-a za oporavak podržavaju sektori koji su duboko pogođeni krizom; budući da će se stoga utjecaj na europsko društvo u cjelini dugoročno odražavati na obrazovanje, zapošljivost i budućnost svih građana te bi trebalo pozdraviti brzu reakciju europskih institucija i njihovu spremnost da pruže potporu europskom društvu; budući da su glavni prioriteti Fonda EU-a za oporavak sektori s visokim udjelom zaposlenih muškaraca, što bi stoga moglo dovesti do potencijalnog povećanja nejednakosti između muškaraca i žena pri zapošljavanju; |
| --- | --- |

J.

budući da se iz Fonda EU-a za oporavak podržavaju sektori koji su duboko pogođeni krizom; budući da će se stoga utjecaj na europsko društvo u cjelini dugoročno odražavati na obrazovanje, zapošljivost i budućnost svih građana te bi trebalo pozdraviti brzu reakciju europskih institucija i njihovu spremnost da pruže potporu europskom društvu; budući da su glavni prioriteti Fonda EU-a za oporavak sektori s visokim udjelom zaposlenih muškaraca, što bi stoga moglo dovesti do potencijalnog povećanja nejednakosti između muškaraca i žena pri zapošljavanju;

| K. | budući da žene i muškarci nemaju jednaka sredstva, potrebe i sklonosti; budući da se u okviru mnogih politika u obzir uglavnom često uzima muška perspektiva; budući da stoga žene i muškarci različito doživljavaju usluge i infrastrukturu, a njihovi prioriteti u pogledu osnovnih usluga često nisu isti; |
| --- | --- |

K.

budući da žene i muškarci nemaju jednaka sredstva, potrebe i sklonosti; budući da se u okviru mnogih politika u obzir uglavnom često uzima muška perspektiva; budući da stoga žene i muškarci različito doživljavaju usluge i infrastrukturu, a njihovi prioriteti u pogledu osnovnih usluga često nisu isti;

| L. | budući da su mala i srednja poduzeća okosnica regionalnih gospodarstava; budući da će promicanje jednakosti, ravnoteže između poslovnog i privatnog života, uključivog zapošljavanja i jednake plaće omogućiti rodnu ravnopravnost u malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

L.

budući da su mala i srednja poduzeća okosnica regionalnih gospodarstava; budući da će promicanje jednakosti, ravnoteže između poslovnog i privatnog života, uključivog zapošljavanja i jednake plaće omogućiti rodnu ravnopravnost u malim i srednjim poduzećima;

| M. | budući da mnoga ulaganja različito utječu na žene i muškarce, zbog čega na ulaganja treba primijeniti perspektivu rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da mnoga ulaganja različito utječu na žene i muškarce, zbog čega na ulaganja treba primijeniti perspektivu rodne ravnopravnosti;

Uloga kohezijske politike u promicanju rodne ravnopravnosti u korist socioekonomskog rasta i održivog razvoja

| 1. | ističe važnost kohezijske politike u promicanju ravnopravnosti među ljudima i regijama, uključujući rodnu ravnopravnost, te u provedbi strategije EU-a za rodnu ravnopravnost, među ostalim njezinih zdravstvenih prioriteta povezanih sa spolom, kao što su spolno i reproduktivno zdravlje i prava; podsjeća da su za ostvarivanje svih ciljeva politike potrebna odgovarajuća, dostatna i održiva sredstva; preporučuje da države članice pri izradi i odobravanju programa uzimaju u obzir mjere u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čvrsto je uvjeren da se temi rodne ravnopravnosti i dalje uglavnom prilazi općenito i da je ograničena na područja politika ESF-a te na fazu analize konteksta i programiranja, dok je u fazama provedbe, praćenja i evaluacije potrebno redovito posvećivati više pozornosti; podsjeća da je za svaku programsku fazu potrebno utvrditi prioritetna područja koja doprinose rodnoj ravnopravnosti i održivom razvoju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uvjeren je da bi pravila EU-a trebala biti napisana jasno i izričito jer se tako olakšava njihova primjena u korist građana, među ostalim u pogledu rodne ravnopravnosti te ravnopravnosti muškaraca i žena; naglašava da je nedostatak odgovarajućih sredstava glavni uzrok diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe potrebu za snažnom političkom predanošću obrani pravne rodne ravnopravnosti za cjelokupno stanovništvo te za poštenim, uključivim i održivim gospodarskim rastom i teritorijalnim razvojem; ističe da je za ostvarivanje rodne ravnopravnosti od presudne važnosti osigurati dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života, čime se smanjuje pritisak na žene tijekom dopusta iz obiteljskih razloga; stoga ističe potrebu za čvršćom strategijom EU-a u području ravnoteže između poslovnog i privatnog života kao načinom promicanja rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost usklađenog okvira upravljanja u području rodne ravnopravnosti, nacionalnih smjernica i tehničke potpore za praćenje utjecaja na spolove, dostupnih na službenim jezicima EU-a, kao i boljeg nadzora na razini EU-a nakon donošenja programa; osim toga poziva da se pri utvrđivanju ciljeva tih programa u području gospodarskog i socijalnog razvoja uzima u obzir poveznica s nacionalnim planovima koji su rezultat plana oporavka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za strategijom za rodnu ravnopravnost s jasnim ciljevima na nacionalnoj i regionalnoj razini te za programima podizanja razine osviještenosti o prednostima koje rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za žene i muškarce imaju za socioekonomski rast i održivi razvoj na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da treba znatno poboljšati vještine te dodatno razviti osposobljavanje i izgradnju kapaciteta upravljačkih tijela i partnera pri provedbi u pogledu rodne dimenzije strukturnih fondova, kao i zadovoljiti potrebu za koordiniranim strategijama praćenja, jedinstvenom metodologijom i sustavima evaluacije kad je riječ o upravljanju korisnim podacima i njihovu raščlanjivanju čiji je cilj otkrivanje mogućih nejednakosti među građanima; ističe važnost evaluacije rezultata osposobljavanja kako bi se ocijenila njegova učinkovitost u poboljšanju provedbe rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je pri izradi nacionalnih programa u okviru kohezijske politike važno poštovati načelo partnerstva; poziva države članice da blisko surađuju s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim i gospodarskim partnerima, civilnim društvom i akademskom zajednicom u okviru načela partnerstva na horizontalan način i pri izradi nacrta sporazuma o partnerstvu kako bi se uzeli u obzir izazovi povezani s učinkovitim politikama ravnopravnosti na lokalnoj i regionalnoj razini te potiče države članice da provode kampanje za promicanje politika ravnopravnosti, posebno u područjima usklađivanja poslovnog i privatnog života, uklanjanja rodnih stereotipa pri odabiru karijere i jačanju ekonomske neovisnosti žena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da dionici u okviru programa i odbori za praćenje trebaju imati na raspolaganju jasnije pokazatelje učinkovitosti i djelotvornosti programa kad je riječ o provedbi rodne perspektive u konkretnim projektima, posebno u intervencijama EFRR-a; smatra da je broj smjernica, programa osposobljavanja i konkretnih primjera dobre prakse potrebnih za rješavanje tog problema i dalje ograničen; u tom pogledu ističe potencijal EFRR-a odnosno kohezijskog fonda za premošćivanje jaza s kojim se žene i dalje suočavaju, posebno s osvrtom na žensko poduzetništvo i digitalni sektor jer žene čine samo 34,4 % samozaposlenih poduzetnika i 30 % poduzetnika koji osnivaju poduzeća u Europskoj uniji; potiče Vijeće da postigne sporazum o prijedlogu direktive o povećanju rodne ravnoteže među savjetodavnim članovima upravnih odbora trgovačkih društava uvrštenih na burze i s tim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u odborima) jer je vrlo važan instrument za postizanje veće rodne ravnoteže pri donošenju ekonomskih odluka na najvišoj razini; poziva da se dio sredstava kohezijske politike posveti namijeni za pružanje potpore ženama koje žive u siromaštvu, ženama koje su izložene riziku od siromaštva, samohranim majkama, ženama s invaliditetom i ženama žrtvama nasilja; poziva države članice i njihova tijela da izrade takve programe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da bi u svim programima koji se provode u okviru kohezijske politike trebalo osigurati rodnu ravnopravnost tijekom njihove pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije, kao i jednake mogućnosti za sve, među ostalim pozitivnim mjerama kad su one potrebne i primjenjive, bez diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta ili seksualne orijentacije; naglašava da bi na mjere usmjerene na premošćivanje rodnog jaza u okviru kohezijske politike trebalo primijeniti višedimenzionalan pristup; mišljenja je da bi sastav stručnih skupina u različitim fazama ciklusa politike trebao biti rodno ujednačen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju, države članice i njihova tijela da pri donošenju odluka o programima financiranja ili regijama slijede načela vladavine prava, uključujući načelo nediskriminacije, i poštovanja temeljnih prava, kao i da provode praćenje, istragu i odgovarajuće mjere u slučaju kršenja tih načela te istodobno osiguraju zaštitu krajnjih korisnika; smatra da korisnici kohezijske politike ne bi trebali donijeti niti jednu diskriminacijsku politiku, posebno prema onim skupinama koje su i dalje izložene diskriminaciji, kao što je zajednica LGBTI; potiče na to da se odbijaju zahtjevi potencijalnih korisnika, uključujući regionalna ili lokalna tijela, koji su donijeli diskriminatorne politike prema pripadnicima zajednice LGBTI, kao što je proglašenje „zona bez LGBT-ja”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za poboljšanjem sinergija kohezijskih fondova, fondova za oporavak i drugih postojećih programa, kao što su programi usmjereni na poboljšanje radnih uvjeta za žene, među ostalim, borbom protiv rodno uvjetovane razlike u plaćama i nesigurnosti radnih mjesta, ulaganjem u ustanove za skrb, suzbijanjem i sprečavanjem rodno uvjetovanog nasilja te osiguravanjem pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje opterećenje žena kao primarnih skrbnika u formalnom i neformalnom okružju, kao i njihovu društvenu vrijednost, posebno tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19; prima na znanje da da 80 % ukupne skrbi u EU-u pružaju često neplaćeni neformalni njegovatelji, od kojih su 75 % žene; stoga ističe ključnu ulogu kohezijske politike u osiguravanju odgovarajućih ulaganja u usluge skrbi; poziva države članice da daju prednost raspoloživim sredstvima u okviru kohezijske politike za pružanje skrbi kako bi se zadovoljila sve veća potražnja za infrastrukturom za skrb, ali i učinkovito riješio problem rodnih razlika pri zapošljavanju, s njima povezanih razlika u plaćama i mirovinama i segregacije na tržištu rada te kako bi se, kao rezultat toga, poboljšali radni uvjeti i osigurala jednaka plaća za jednak rad, suzbili neformalno zapošljavanje i nesigurna radna mjesta te otvorila nova visokokvalitetna radna mjesta u tom sektoru te kako bi se potaknula tranzicija na gospodarstvo s boljom skrbi dostupnom svima; stoga traži od Komisije da predloži europski plan za pružanje skrbi usmjeren na podupiranje takve tranzicije; osim toga, ističe potrebu za ulaganjem u socioekonomsku zaštitu žena zbog toga što one u većini slučajeva preuzimaju odgovornost za neplaćeni rad u području skrbi i često imaju vrlo slabu socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je i dalje potrebno riješiti problem velikog digitalnog jaza te da su potrebna veća ulaganja u digitalizaciju, digitalne inovacije i digitalnu povezivost; ističe da u okviru kohezijske politike treba podupirati jednak pristup žena i muškaraca osposobljavanju i zapošljavanju, provoditi pozitivne mjere kako bi se premostio digitalni jaz među spolovima i poduprla pravedna, zelena i digitalna tranzicija, uz istodobnu zaštitu radnika na koje će te vrste tranzicije utjecati, primjerice povećanjem udjela žena s diplomama u području STEM, kao i njihovim sudjelovanjem u sektorima koji su ključni za ekološku tranziciju, kao što je energetski sektor; prepoznaje da su inovacije ključna sastavnica održivog razvoja i zelenih radnih mjesta u EU-u te da strategije prilagođene potrebama mogu svakoj regiji omogućiti da prepozna i razvije vlastite konkurentske prednosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe ključnu ulogu kohezijske politike u ulaganju u visokokvalitetne javne usluge, uključujući zdravstvenu skrb, i socijalnu infrastrukturu, kako u borbi protiv raznih oblika nejednakosti, posebno rodne, tako i u izgradnji socijalne otpornosti i rješavanju gospodarskih, socijalnih i zdravstvenih kriza; podsjeća da je cilj kohezijske politike skladan razvoj regija, u skladu s ciljem socijalne i gospodarske konvergencije, a time i doprinos dobrobiti građana; stoga smatra da bi u okviru te kohezijske politike posebnu pozornost trebalo posvetiti ženama koje žive u područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najudaljenije regije ili regije s vrlo slabo ili rijetko naseljenim područjima te otoci, pogranične i planinske regije; ističe da učinkovita provedba politika rodne ravnopravnosti pomaže preokrenuti trendove depopulacije u regijama koje konvergiraju i koje su podložne toj pojavi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe mogućnost održivih integriranih strategija urbanog i teritorijalnog razvoja koje su lokalne i regionalne vlade uvele u skladu s Programom za 2030., čime se osigurava da se sve dimenzije održivog razvoja, uključujući cilj održivog razvoja br. 5, uzimaju u obzir pri izradi politika na lokalnoj i regionalnoj razini; ističe ulogu gradova i regija koji su već dugo predvodnici u radu na postizanju rodne ravnopravnosti, kao i europskih inicijativa za urbani razvoj, kao što je Povelja iz Leipziga; naglašava da bi kohezijska politika trebala doprinositi smanjenju široko rasprostranjenih urbanih nejednakosti boljim integriranjem žena u planiranje politika regionalnog i urbanog razvoja kako bi se osmislili rodno uključivi gradovi i zajednice koji su dobri za sve; naglašava da se rodno osjetljivim urbanim planiranjem može osigurati pravedniji i ravnopravniji pristup urbanim dobrima; nadalje ističe da regije i lokalne vlasti trebaju imati ključnu ulogu u promicanju socijalne uključenosti te da se rodno osjetljivim teritorijalnim planiranjem može doprinijeti napretku u tom procesu; |
| --- | --- |

16.

Rodna ravnopravnost u kohezijskoj politici nakon 2020.

| 17. | poziva na snažnu političku predanost rodnoj ravnopravnosti na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi nacionalni, regionalni i lokalni dionici posvetili više pozornosti rodnoj ravnopravnosti i aspektima ravnopravnosti, i iz perspektive ljudskih prava i kao ključan čimbenik socioekonomskog razvoja, te kako bi se promicala daljnja predanost u tom području; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na određivanje jasnih i konkretnih ciljeva i zahtjeva u području rodne ravnopravnosti te na većih mogućnosti i veće ravnopravnosti muškaraca i žena u svim programima za razdoblje nakon 2020., pri čemu bi se posebne i interdisciplinarne mjere trebale prenijeti u sve operacije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | snažno podržava ex ante zahtjev za razvoj nacionalne strategije za rodnu ravnopravnost s jasnim ciljevima kojima će se poduprijeti intervencije kohezijske politike kako bi se povećala njezina učinkovitost i dodana vrijednost u vezi s rodnom ravnopravnosti; poziva države članice da provode takvu strategiju, među ostalim, prema potrebi, ciljanim mjerama, obvezama i obvezujućim smjernicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da iskoriste sredstva kohezijske politike kako bi se dodatno smanjile regionalne gospodarske i socijalne nejednakosti, s posebnim naglaskom na borbi protiv feminizacije siromaštva, nezaposlenosti među ženama i njihovoj isključenosti iz brojnih gospodarskih prilika, na sprečavanju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja i diskriminacije te borbi protiv njih, na promicanju i ostvarivanju osnaživanja žena poboljšanjem njihova pristupa tržištu rada i ponovnog uključivanja u njega te na bavljenje prioritetima povezanima sa zdravljem kako su definirani u Strategiji za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., posebno spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima (SRHR) kao temeljnim ljudskim pravom i ključnim aspektom dobrobiti ljudi, kao i na jačanju rodne ravnopravnosti; nadalje, poziva na poboljšanje sinergija između kohezijskih fondova, fondova za oporavak i ostalih postojećih programa u cilju poboljšanja radnih uvjeta žena, među ostalim borbom protiv razlike u plaćama među spolovima te nesigurnih radnih mjesta i neformalnog rada, ulaganjem u ustanove za skrb, borbom protiv i sprečavanjem rodno uvjetovanog nasilja te osiguravanjem pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost partnerstava s tijelima za rodnu ravnopravnost i čvrsto podupire sudjelovanje tih organizacija u svim fazama programa kako bi se zajamčila bolja usklađenost između provedenih mjera i potreba žena i muškaraca konsolidiranjem institucionalnih okvira i jačanjem tijela za koordinaciju rodne ravnopravnosti u svim područjima politike i njezinu podršku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na uvođenje ex ante i ex post procjena utjecaja na rodnu ravnopravnost kao dio evaluacija država članica u vezi s promicanjem rodne ravnopravnosti o tome kako se sredstva troše i poštuju li se učinkovito ciljevi rodne ravnopravnosti; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se tijekom srednjoročnog preispitivanja kohezijske politike nakon 2020. provede evaluacija korištenja njihovih izvora kako bi se procijenila njihova učinkovitost, djelotvornost, učinak i, po potrebi, uključivost i nediskriminacija, među ostalim iz rodne perspektive; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na potrebu za evaluacijom fondova na temelju podataka prikupljenih preko posebnih zahtjeva u vezi s praćenjem; naglašava da bi praćenje potpore za rodnu ravnopravnost trebalo omogućiti i mjerljivim pokazateljima, kad je to primjereno; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja dodavanje rodne ravnopravnosti i rodno osviještene politike kao jednog od horizontalnih prioriteta novog VFO-a i kao horizontalnog načela u novoj Uredbi o zajedničkim odredbama; podsjeća da rodno osviještena izrada proračuna podrazumijeva primjenu rodno osviještene politike na svim razinama proračunskog postupka; naglašava da cilj praćenja programa ne bi trebalo biti samo mjerenje relevantnih rashoda u svim proračunskim linijama nego, što je još važnije, procjena rezultata proračuna EU-a u jačanju rodne ravnopravnosti; ističe da bi svaka procjena utjecaja na spolove trebala biti dostupna na službenim jezicima EU-a; preporučuje primjenu kriterija kojima se ne ocjenjuje samo prosjek nacionalne plaće i prosjek godišnjeg bruto dohotka u paritetu kupovne moći već i negospodarski pokazatelji, kao što su oni kojima se mjere subjektivna dobrobit, uklanjanje rodno uvjetovanog nasilja, građansko sudjelovanje, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te društvene veze; naglašava da je procjena rezultata moguća samo ako su dostupni podaci razvrstani po spolu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe jaz u podacima o spolovima u području kohezijske politike i urbanog planiranja, koji postoji u većem broju država članica, te poziva države članice da uvedu metode prikupljanja podataka koje odgovaraju podacima razvrstanima po spolu kako bi se razlike među spolovima mogle pravilno analizirati; naglašava da bi Komisija, kako bi se zajamčila rodno osviještena politika, trebala provoditi procjenu utjecaja na rodnu ravnopravnost za svaku politiku i zakonodavni prijedlog u području kohezijske politike, definirati rodno osjetljive pokazatelje, prikupljati podatke razvrstane po spolu i provoditi rodno osjetljive evaluacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva sve institucije da osiguraju smjernice i redovito osposobljavanje u praksi na svim razinama uprave kako bi se širili i uvriježili konkretni primjeri dobre prakse u pogledu rodno osviještene politike, integracije i dobrog upravljanja; nadalje, naglašava da bi u fazi odabira projekata trebalo učvrstiti kriterije za rodno osviještenu politiku s pomoću višeg bodovanja i zahtjeva za praktičnije djelovanje; pozdravlja ulogu EIGE-a u promicanju rodne ravnopravnosti i u borbi protiv rodno uvjetovane diskriminacije; ističe njegov pozitivan doprinos rodno osviještenoj politici, među ostalim u području kohezijske politike; poziva na odgovarajuće financiranje EIGE-a i preporučuje da se iskoriste postojeći alati koje je EIGE razvio, kao što je njegov skup alata za rodno osviještenu izradu proračuna u svim fazama evaluacije, provedbe i praćenja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava činjenicu da se mnogobrojne žene suočavaju s izazovima pandemije bolesti COVID-19 koja je dovela do porasta prijavljenih slučajeva obiteljskog nasilja; poziva Vijeće da EU hitno dovrši ratifikaciju Istanbulske konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; poziva Komisiju i države članice da dodijele sredstva kohezijske politike i provedu programe čiji je cilj sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama te pomoć žrtvama nasilja; ističe razlike u kvantiteti i kvaliteti usluga koje se pružaju ženama i djeci koji trpe rodno uvjetovano nasilje te ulogu kohezijske politike u uklanjanju tih nejednakosti; ističe potrebu da lokalne vlasti u svoj rad uključe regionalne poslodavce i nevladine organizacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da u svoju komunikaciju o pokretanju nove kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. uvrsti potrebne preporuke za promicanje rodne dimenzije i rodnih pitanja; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://www.ccre.org/docs/charte_egalite_en.pdf

(4)  Direktiva Vijeća 79/7/EEZ od 19. prosinca 1978. o postupnoj provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima socijalne sigurnosti, (SL L 6, 10.1.1979., str. 24.).

(5)  Direktiva Vijeća 86/613/EEZ od 11. prosinca 1986. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji obavljaju samostalnu djelatnost, uključujući poljoprivredne djelatnosti, i zaštiti majčinstva (SL L 359, 19.12.1986., str. 56.).

(6)  Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (SL L 348, 28.11.1992., str. 1.).

(7)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

(8)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

(9)  Direktiva Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (SL L 068, 18.3.2010., str. 13.).

(10)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ, (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

(11)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(12)  SL C 36, 29.1.2016., str. 18.

(13)  SL C 316, 22.9.2017., str. 173.

(14)  SL C 11, 12.1.2018., str. 35.

(15)  SL C 66, 21.2.2018., str. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  SL C 252, 18.7.2018., str. 99.

(18)  SL C 263, 25.7.2018., str. 49.

(19)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

(20)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(21)  SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(22)  SL C 458, 19.12.2018., str. 34.

(23)  SL C 162, 10.5.2019., str. 9.

(24)  SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(25)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  SL C 411, 27.11.2020., str. 38.

(29)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/en/pdf

(31)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/hr/pdf.

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2019)0101.

(35)  Studija/Detaljna analiza – „Gender Dimension of the EU Cohesion Policy” (Rodna dimenzija u kohezijskoj politici EU-a), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 19. veljače 2019., dostupno na: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf

(36)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025.

(37)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_en

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istom pitanju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istom pitanju (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. pod naslovom „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. listopada 2015. o reviziji strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. na sredini razdoblja provedbe (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. listopada 2015. o reviziji strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. na sredini razdoblja provedbe (COM(2015)0478),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljenu „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352) i svoju rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljenu „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352) i svoju rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (3) i Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 14. listopada 2020. o novom Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (3) i Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 14. listopada 2020. o novom Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (4) , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (4) ,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) od 31. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) od 31. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti i 15. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti i 15. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15),

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir „Peto izdanje globalnog pregleda biološke raznolikosti” Tajništva Konvencije o biološkoj raznolikosti od 15. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Peto izdanje globalnog pregleda biološke raznolikosti” Tajništva Konvencije o biološkoj raznolikosti od 15. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC), osobito Posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena od 24. rujna 2019., Posebno izvješće o klimatskim promjenama i zemljištu od 8. kolovoza 2019. i Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 oC od 8. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC), osobito Posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena od 24. rujna 2019., Posebno izvješće o klimatskim promjenama i zemljištu od 8. kolovoza 2019. i Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 oC od 8. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja, Konvenciju o zaštiti Crnog mora od onečišćenja, Helsinšku konvenciju o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora i Konvenciju o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja, Konvenciju o zaštiti Crnog mora od onečišćenja, Helsinšku konvenciju o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora i Konvenciju o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a od 24. siječnja 2018. i 15. srpnja 2020. u vezi s obvezama u pogledu ljudskih prava povezanih s uživanjem sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a od 24. siječnja 2018. i 15. srpnja 2020. u vezi s obvezama u pogledu ljudskih prava povezanih s uživanjem sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša,

| — | uzimajući u obzir dokument čelnika UN-a od 28. rujna 2020. naslovljen „Zalaganje čelnika za prirodu: Ujedinjeni u preokretanju gubitka biološke raznolikosti do 2030. za održivi razvoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument čelnika UN-a od 28. rujna 2020. naslovljen „Zalaganje čelnika za prirodu: Ujedinjeni u preokretanju gubitka biološke raznolikosti do 2030. za održivi razvoj”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 4. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 4. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 19. listopada 2020. naslovljeno „Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 19. listopada 2020. naslovljeno „Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Globalnim izgledima za resurse 2019. Međunarodnog panela za resurse u sklopu Programa UN-a za okoliš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Globalnim izgledima za resurse 2019. Međunarodnog panela za resurse u sklopu Programa UN-a za okoliš,

| — | uzimajući u obzir izvješće s radionice IPBES-a od 29. listopada 2020. o biološkoj raznolikosti i pandemijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s radionice IPBES-a od 29. listopada 2020. o biološkoj raznolikosti i pandemijama,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) za 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) za 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz serije Znanost za politiku od 13. listopada 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz serije Znanost za politiku od 13. listopada 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a”

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda od 5. veljače 2020. naslovljeno „Održiva uporaba sredstava za zaštitu bilja: ostvaren je ograničen napredak u mjerenju i smanjivanju rizika”, tematsko izvješće od 5. lipnja 2020. naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”, tematsko izvješće od 9. srpnja 2020. naslovljeno „Zaštita divljih oprašivača u EU-u – Komisijine inicijative nisu urodile plodom” i tematsko izvješće od 26. studenoga 2020. naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda od 5. veljače 2020. naslovljeno „Održiva uporaba sredstava za zaštitu bilja: ostvaren je ograničen napredak u mjerenju i smanjivanju rizika”, tematsko izvješće od 5. lipnja 2020. naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”, tematsko izvješće od 9. srpnja 2020. naslovljeno „Zaštita divljih oprašivača u EU-u – Komisijine inicijative nisu urodile plodom” i tematsko izvješće od 26. studenoga 2020. naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”,

| — | uzimajući u obzir brifing Europske agencije za okoliš od 6. listopada 2020. naslovljen „Učinkovito upravljanje zaštićenim područjima mreže EU-a Natura 2000”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Europske agencije za okoliš od 6. listopada 2020. naslovljen „Učinkovito upravljanje zaštićenim područjima mreže EU-a Natura 2000”,

| — | uzimajući u obzir brifing Europske agencije za okoliš od 11. siječnja 2021. naslovljen „Rast bez gospodarskog rasta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Europske agencije za okoliš od 11. siječnja 2021. naslovljen „Rast bez gospodarskog rasta”,

| — | uzimajući u obzir ishod ad hoc skupine tehničkih stručnjaka Konvencije o biološkoj raznolikosti o procjeni rizika od 15. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod ad hoc skupine tehničkih stručnjaka Konvencije o biološkoj raznolikosti o procjeni rizika od 15. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odluci Japana da nastavi s kitolovom u sezoni 2015./2016. (10) i svoju rezoluciju od 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odluci Japana da nastavi s kitolovom u sezoni 2015./2016. (10) i svoju rezoluciju od 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2020. o Europskoj godini zelenijih gradova 2022. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2020. o Europskoj godini zelenijih gradova 2022. (13),

| — | uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za vanjske poslove te Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za vanjske poslove te Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0179/2021),

| A. | budući da je Parlament proglasio klimatsku i ekološku krizu te se obvezao žurno poduzeti konkretne mjere potrebne za borbu protiv te prijetnje i za njezino obuzdavanje dok nije prekasno (14); budući da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani te negativno utječu jedan na drugog (15), jednaka su prijetnja životu na našem planetu te je, stoga, ta dva problema potrebno hitno rješavati zajedno; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament proglasio klimatsku i ekološku krizu te se obvezao žurno poduzeti konkretne mjere potrebne za borbu protiv te prijetnje i za njezino obuzdavanje dok nije prekasno (14); budući da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani te negativno utječu jedan na drugog (15), jednaka su prijetnja životu na našem planetu te je, stoga, ta dva problema potrebno hitno rješavati zajedno;

| B. | budući da priroda propada brzinom i u razmjerima koji su dosad neviđeni u ljudskoj povijesti; budući da se procjenjuje da je u svijetu milijun vrsta izloženo riziku od izumiranja (16); budući da Komisija navodi da samo 23 % vrsta i 16 % staništa iz direktiva EU-a o prirodi ima povoljan status (17); |
| --- | --- |

B.

budući da priroda propada brzinom i u razmjerima koji su dosad neviđeni u ljudskoj povijesti; budući da se procjenjuje da je u svijetu milijun vrsta izloženo riziku od izumiranja (16); budući da Komisija navodi da samo 23 % vrsta i 16 % staništa iz direktiva EU-a o prirodi ima povoljan status (17);

| C. | budući da se Strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. i predstojećim međunarodnim sporazumom u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti nastoji uspostaviti europski i globalni okvir za biološku raznolikost do 2030.; |
| --- | --- |

C.

budući da se Strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. i predstojećim međunarodnim sporazumom u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti nastoji uspostaviti europski i globalni okvir za biološku raznolikost do 2030.;

| D. | budući da je 2021. odlučujuća godina za biološku raznolikost te bi COP15 trebao biti prekretnica za biološku raznolikost, kao što je Pariški sporazum bio prekretnica za klimu; budući da COP15 i COP26 Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama pružaju jedinstvenu priliku za prelazak s reaktivnog modela na proaktivni model predostrožnosti te u konačnici donose potrebne korjenite promjene; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2021. odlučujuća godina za biološku raznolikost te bi COP15 trebao biti prekretnica za biološku raznolikost, kao što je Pariški sporazum bio prekretnica za klimu; budući da COP15 i COP26 Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama pružaju jedinstvenu priliku za prelazak s reaktivnog modela na proaktivni model predostrožnosti te u konačnici donose potrebne korjenite promjene;

| E. | budući da je Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. jedna od ključnih inicijativa europskog zelenog plana; budući da će Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. i Strategija „od polja do stola”, zajedno s drugim politikama, oblikovati promjenu kako bi se zaštitila priroda i očuvali staništa i vrste; |
| --- | --- |

E.

budući da je Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. jedna od ključnih inicijativa europskog zelenog plana; budući da će Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. i Strategija „od polja do stola”, zajedno s drugim politikama, oblikovati promjenu kako bi se zaštitila priroda i očuvali staništa i vrste;

| F. | budući da dostupni dokazi upućuju na to da nije prekasno da se zaustave i preokrenu trenutačni trendovi smanjenja biološke raznolikosti (18); budući da će to zahtijevati znatne promjene; |
| --- | --- |

F.

budući da dostupni dokazi upućuju na to da nije prekasno da se zaustave i preokrenu trenutačni trendovi smanjenja biološke raznolikosti (18); budući da će to zahtijevati znatne promjene;

| G. | budući da su ljudi dio prirode te da priroda ima intrinzičnu vrijednost; budući da je biološka raznolikost sastavni dio svjetske baštine; |
| --- | --- |

G.

budući da su ljudi dio prirode te da priroda ima intrinzičnu vrijednost; budući da je biološka raznolikost sastavni dio svjetske baštine;

| H. | budući da je izumiranje vrsta konačno, prijeti postojanju ekosustava i usluga ekosustava te predstavlja prijetnju dobrobiti i opstanku ljudi; budući da je Međunarodna unija za očuvanje prirode samo tijekom posljednjeg desetljeća proglasila izumrlima 160 vrsta; |
| --- | --- |

H.

budući da je izumiranje vrsta konačno, prijeti postojanju ekosustava i usluga ekosustava te predstavlja prijetnju dobrobiti i opstanku ljudi; budući da je Međunarodna unija za očuvanje prirode samo tijekom posljednjeg desetljeća proglasila izumrlima 160 vrsta;

| I. | budući da će prema podacima IPBES-a 90 % zemljišta biti značajno izmijenjeno do 2050., a 75 % zemljišta je već značajno izmijenjeno; budući da je 85 % močvarnih područja već izgubljeno; |
| --- | --- |

I.

budući da će prema podacima IPBES-a 90 % zemljišta biti značajno izmijenjeno do 2050., a 75 % zemljišta je već značajno izmijenjeno; budući da je 85 % močvarnih područja već izgubljeno;

| J. | budući da je biološka raznolikost presudna za sigurnost opskrbe hranom, dobrobit ljudi i razvoj širom svijeta; |
| --- | --- |

J.

budući da je biološka raznolikost presudna za sigurnost opskrbe hranom, dobrobit ljudi i razvoj širom svijeta;

| K. | budući da EU mora iskoristiti te prilike kako bi u svoje politike i ciljeve uključio lekcije naučene iz izbijanja bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

K.

budući da EU mora iskoristiti te prilike kako bi u svoje politike i ciljeve uključio lekcije naučene iz izbijanja bolesti COVID-19;

| L. | budući da 70 % bolesti i pandemija potječe od životinja (19); budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da prakse kojima se stavlja pritisak na biološku raznolikost mogu dovesti do povećanih rizika za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

L.

budući da 70 % bolesti i pandemija potječe od životinja (19); budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da prakse kojima se stavlja pritisak na biološku raznolikost mogu dovesti do povećanih rizika za zdravlje ljudi i životinja;

| M. | budući da uništavanje prirodnih staništa i trgovina divljom florom i faunom povećava kontakt ljudi i divljih životinja te će biti važan faktor u pojavi i širenju virusnih bolesti u budućnosti (20); |
| --- | --- |

M.

budući da uništavanje prirodnih staništa i trgovina divljom florom i faunom povećava kontakt ljudi i divljih životinja te će biti važan faktor u pojavi i širenju virusnih bolesti u budućnosti (20);

| N. | budući da biološka raznolikost pozitivno doprinosi zdravlju ljudi; budući da je do 80 % lijekova koje koriste ljudi prirodnog podrijetla (21); |
| --- | --- |

N.

budući da biološka raznolikost pozitivno doprinosi zdravlju ljudi; budući da je do 80 % lijekova koje koriste ljudi prirodnog podrijetla (21);

| O. | budući da Europa ima više zaštićenih područja od bilo koje druge regije svijeta (22); budući da postojeća mreža zakonski zaštićenih područja, uključujući ona pod strogom zaštitom, nije dovoljno široka da očuva bioraznolikost (23). |
| --- | --- |

O.

budući da Europa ima više zaštićenih područja od bilo koje druge regije svijeta (22); budući da postojeća mreža zakonski zaštićenih područja, uključujući ona pod strogom zaštitom, nije dovoljno široka da očuva bioraznolikost (23).

| P. | budući da se EU još uvijek suočava s velikim prazninama u provedbi učinkovitog upravljanja mrežom Natura 2000; |
| --- | --- |

P.

budući da se EU još uvijek suočava s velikim prazninama u provedbi učinkovitog upravljanja mrežom Natura 2000;

| Q. | budući da Natura 2000 doprinosi očuvanju vrsta, ali mnoge druge ugrožene vrste nisu zaštićene tom mrežom (24); |
| --- | --- |

Q.

budući da Natura 2000 doprinosi očuvanju vrsta, ali mnoge druge ugrožene vrste nisu zaštićene tom mrežom (24);

| R. | budući da mreža Natura 2000 prema procjenama podržava 52 000 izravnih i neizravnih radnih mjesta u upravljanju očuvanjem, a 3,1 milijun (četvrtina) radnih mjesta u turizmu povezano je sa zaštićenim područjima (25); budući da se proširenjem zaštićenih područja želi zaštiti biološka raznolikost, ali i doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te stvoriti značajan povrat u pogledu ulaganja i stvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

R.

budući da mreža Natura 2000 prema procjenama podržava 52 000 izravnih i neizravnih radnih mjesta u upravljanju očuvanjem, a 3,1 milijun (četvrtina) radnih mjesta u turizmu povezano je sa zaštićenim područjima (25); budući da se proširenjem zaštićenih područja želi zaštiti biološka raznolikost, ali i doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te stvoriti značajan povrat u pogledu ulaganja i stvaranja radnih mjesta;

| S. | budući da je Europski revizorski sud naglasio ozbiljne nedostatke u politikama EU-a koje se odnose na zaštitu ili obnovu biološke raznolikosti, što uključuje, ali nije ograničeno na, neadekvatne mjere za zaštitu ili obnovu biološke raznolikosti, nedostatak provedbe i financiranja te neprikladne pokazatelje za mjerenje napretka (26); budući da bi se budućim politikama EU-a ti nedostaci trebali ispraviti i riješiti; |
| --- | --- |

S.

budući da je Europski revizorski sud naglasio ozbiljne nedostatke u politikama EU-a koje se odnose na zaštitu ili obnovu biološke raznolikosti, što uključuje, ali nije ograničeno na, neadekvatne mjere za zaštitu ili obnovu biološke raznolikosti, nedostatak provedbe i financiranja te neprikladne pokazatelje za mjerenje napretka (26); budući da bi se budućim politikama EU-a ti nedostaci trebali ispraviti i riješiti;

| T. | budući da oko 75 % svjetskih prehrambenih kultura ovisi o kukcima oprašivačima (27) te budući da se broj tih kukaca tijekom posljednjih desetljeća dramatično smanjuje; budući da su očuvanje biološke raznolikosti i očuvanje insekata neraskidivo povezani; |
| --- | --- |

T.

budući da oko 75 % svjetskih prehrambenih kultura ovisi o kukcima oprašivačima (27) te budući da se broj tih kukaca tijekom posljednjih desetljeća dramatično smanjuje; budući da su očuvanje biološke raznolikosti i očuvanje insekata neraskidivo povezani;

| U. | budući dokument sa smjernicama za pčele Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) nije službeno donesen te njegova revizija nije uspješno dovršena; |
| --- | --- |

U.

budući dokument sa smjernicama za pčele Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) nije službeno donesen te njegova revizija nije uspješno dovršena;

| V. | budući da je Europski parlament donio rezoluciju o inicijativi EU-a za oprašivače od 18. prosinca 2019. (28), što potvrđuje njegovo čvrsto stajalište u pogledu važnosti zaštite oprašivača; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europski parlament donio rezoluciju o inicijativi EU-a za oprašivače od 18. prosinca 2019. (28), što potvrđuje njegovo čvrsto stajalište u pogledu važnosti zaštite oprašivača;

| W. | budući da je okvir i mjere trenutne inicijative EU-a za oprašivače potrebno ojačati i integrirati u sve sektorske politike EU-a; |
| --- | --- |

W.

budući da je okvir i mjere trenutne inicijative EU-a za oprašivače potrebno ojačati i integrirati u sve sektorske politike EU-a;

| X. | budući da su praćenje, istraživanje i druge aktivnosti povezane sa zaštitom insekata rascjepkane, često neadekvatne, nedovoljno financirane ili ne postoje na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

X.

budući da su praćenje, istraživanje i druge aktivnosti povezane sa zaštitom insekata rascjepkane, često neadekvatne, nedovoljno financirane ili ne postoje na nacionalnoj razini;

| Y. | budući da je gubitak biološke raznolikosti povezan s gospodarskim djelatnostima; budući da bi gospodarske aktivnosti trebale poštovati ograničenja planeta; |
| --- | --- |

Y.

budući da je gubitak biološke raznolikosti povezan s gospodarskim djelatnostima; budući da bi gospodarske aktivnosti trebale poštovati ograničenja planeta;

| Z. | budući da očuvanje biološke raznolikosti i ekosustava donosi izravnu i neizravnu ekonomsku korist za većinu gospodarskih sektora te podupire funkcioniranje naših društava i gospodarstva; budući da sva poduzeća izravno ili neizravno ovise o uslugama ekosustava; budući da bolja politika u području biološke raznolikosti popraćena učinkovitim mjerama ima potencijal za jačanje gospodarstva i stvaranje mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da očuvanje biološke raznolikosti i ekosustava donosi izravnu i neizravnu ekonomsku korist za većinu gospodarskih sektora te podupire funkcioniranje naših društava i gospodarstva; budući da sva poduzeća izravno ili neizravno ovise o uslugama ekosustava; budući da bolja politika u području biološke raznolikosti popraćena učinkovitim mjerama ima potencijal za jačanje gospodarstva i stvaranje mogućnosti zapošljavanja;

| AA. | budući da su glavni izravni faktori koji dovode do gubitka biološke raznolikosti promjene u korištenju zemljišta i mora, iskorištavanje prirodnih resursa, klimatske promjene, onečišćenje i invazija stranih vrsta (29); budući da su, uz očuvanje i obnovu prirode, djelovanje na pokretače gubitka biološke raznolikosti, posebno u sektorima korištenja zemljišta i transformacija prehrambenog sustava ključni za učinkovitu strategiju za biološku raznolikost nakon 2020. (30); |
| --- | --- |

AA.

budući da su glavni izravni faktori koji dovode do gubitka biološke raznolikosti promjene u korištenju zemljišta i mora, iskorištavanje prirodnih resursa, klimatske promjene, onečišćenje i invazija stranih vrsta (29); budući da su, uz očuvanje i obnovu prirode, djelovanje na pokretače gubitka biološke raznolikosti, posebno u sektorima korištenja zemljišta i transformacija prehrambenog sustava ključni za učinkovitu strategiju za biološku raznolikost nakon 2020. (30);

| AB. | budući da je tlo zajednički resurs (31) i njegova je biološka raznolikost pod sve većim pritiskom; budući da bi praćenje biološke raznolikosti tla na razini EU-a, uključujući trendove u njegovom opsegu i obujmu, trebalo dugoročno nadopuniti redovno istraživanje o korištenju i pokrovu zemljišta te istraživanje fizičko-kemijskih parametara; |
| --- | --- |

AB.

budući da je tlo zajednički resurs (31) i njegova je biološka raznolikost pod sve većim pritiskom; budući da bi praćenje biološke raznolikosti tla na razini EU-a, uključujući trendove u njegovom opsegu i obujmu, trebalo dugoročno nadopuniti redovno istraživanje o korištenju i pokrovu zemljišta te istraživanje fizičko-kemijskih parametara;

| AC. | budući da poljoprivredna biološka raznolikost obuhvaća sve sastavnice biološke raznolikosti koje su relevantne za hranu i poljoprivredu te sve sastavnice biološke raznolikosti koje čine poljoprivredne ekosustave, također poznate kao poljoprivredni ekosustavi, uključujući raznolikost i varijabilnost životinja, biljaka i mikroorganizama na razini genetike, vrsta i ekosustava, koji su potrebni za održavanje ključnih funkcija poljoprivrednog ekosustava, njegove strukture i procesa; |
| --- | --- |

AC.

budući da poljoprivredna biološka raznolikost obuhvaća sve sastavnice biološke raznolikosti koje su relevantne za hranu i poljoprivredu te sve sastavnice biološke raznolikosti koje čine poljoprivredne ekosustave, također poznate kao poljoprivredni ekosustavi, uključujući raznolikost i varijabilnost životinja, biljaka i mikroorganizama na razini genetike, vrsta i ekosustava, koji su potrebni za održavanje ključnih funkcija poljoprivrednog ekosustava, njegove strukture i procesa;

| AD. | budući da dugoročni trendovi povezani s populacijama ptica koje obitavaju na poljoprivrednim zemljištima i u šumskim područjima kao i raširenih vrsta ptica te travnjačkih leptira pokazuju da je u EU-u došlo do velikog smanjenja bioraznolikosti poljoprivrednih zemljišta (32); budući da je to prvenstveno posljedica gubitka, fragmentacije i degradacije prirodnih ekosustava, uglavnom zbog intenziviranja poljoprivrede, intenzivnog gospodarenja šumama, napuštanja zemljišta i širenja urbanih područja (33); |
| --- | --- |

AD.

budući da dugoročni trendovi povezani s populacijama ptica koje obitavaju na poljoprivrednim zemljištima i u šumskim područjima kao i raširenih vrsta ptica te travnjačkih leptira pokazuju da je u EU-u došlo do velikog smanjenja bioraznolikosti poljoprivrednih zemljišta (32); budući da je to prvenstveno posljedica gubitka, fragmentacije i degradacije prirodnih ekosustava, uglavnom zbog intenziviranja poljoprivrede, intenzivnog gospodarenja šumama, napuštanja zemljišta i širenja urbanih područja (33);

| AE. | budući da održivo upravljanje poljoprivrednim zemljištem doprinosi širim funkcijama ekosustava kao što su zaštita bioraznolikosti, sekvestracija ugljika, održavanje kvalitete vode i zraka, zadržavanje vlage u tlu smanjenjem otjecanja te omogućavanjem infiltracije vode u tlo i kontrolu erozije; |
| --- | --- |

AE.

budući da održivo upravljanje poljoprivrednim zemljištem doprinosi širim funkcijama ekosustava kao što su zaštita bioraznolikosti, sekvestracija ugljika, održavanje kvalitete vode i zraka, zadržavanje vlage u tlu smanjenjem otjecanja te omogućavanjem infiltracije vode u tlo i kontrolu erozije;

| AF. | budući da se na temelju biomase procjenjuje da su većina sisavaca na svijetu stoka, a tek mali postotak divlje životinje; budući da je također zabrinjavajuće niska razina genetske raznolikosti ptica (34); |
| --- | --- |

AF.

budući da se na temelju biomase procjenjuje da su većina sisavaca na svijetu stoka, a tek mali postotak divlje životinje; budući da je također zabrinjavajuće niska razina genetske raznolikosti ptica (34);

| AG. | budući da sektor ribarstva, akvakulture i prerade može doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a; |
| --- | --- |

AG.

budući da sektor ribarstva, akvakulture i prerade može doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a;

| AH. | budući da su znanstvene studije ukazale na problematiku dugoročnih negativnih učinaka koji primjena određenih ribolovnih tehnika može imati na biološku raznolikost oceana i morski okoliš; |
| --- | --- |

AH.

budući da su znanstvene studije ukazale na problematiku dugoročnih negativnih učinaka koji primjena određenih ribolovnih tehnika može imati na biološku raznolikost oceana i morski okoliš;

| AI. | budući da ribari mogu doprinijeti sprečavanju uništavanja okoliša i očuvanju morskog okoliša primjenom održivih metoda i tehnika; |
| --- | --- |

AI.

budući da ribari mogu doprinijeti sprečavanju uništavanja okoliša i očuvanju morskog okoliša primjenom održivih metoda i tehnika;

| AJ. | budući da su zbog degradacije staništa, poremećaja migracijskih koridora i prekomjernog iskorištavanja radi ribarenja, između ostalog, neke riblje vrste poput jesetre na rubu izumiranja; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su zbog degradacije staništa, poremećaja migracijskih koridora i prekomjernog iskorištavanja radi ribarenja, između ostalog, neke riblje vrste poput jesetre na rubu izumiranja;

| AK. | budući da, unatoč određenom utvrđenom poboljšanju održivosti koja je utvrđena pri iskorištavanju morskih resursa u nekim morskim bazenima, i dalje postoje područja u zabrinjavajućem stanju, posebno u Sredozemnom moru; |
| --- | --- |

AK.

budući da, unatoč određenom utvrđenom poboljšanju održivosti koja je utvrđena pri iskorištavanju morskih resursa u nekim morskim bazenima, i dalje postoje područja u zabrinjavajućem stanju, posebno u Sredozemnom moru;

| AL. | budući da je EU postavio ciljeve u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji; budući da su potrebne mjere za postizanje cilja dobrog ekološkog stanja voda; |
| --- | --- |

AL.

budući da je EU postavio ciljeve u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji; budući da su potrebne mjere za postizanje cilja dobrog ekološkog stanja voda;

| AM. | budući da je Europski revizorski sud naveo (35) da, iako je uspostavljen okvir za zaštitu morskog okoliša, mjere EU-a nisu dovele do dostatne zaštite ekosustava i staništa te da zaštićena morska područja pružaju samo ograničenu zaštitu; |
| --- | --- |

AM.

budući da je Europski revizorski sud naveo (35) da, iako je uspostavljen okvir za zaštitu morskog okoliša, mjere EU-a nisu dovele do dostatne zaštite ekosustava i staništa te da zaštićena morska područja pružaju samo ograničenu zaštitu;

| AN. | budući da su šume i cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, nude zdravstvenu korist, štite bioraznolikost i mogućnosti planinskih, otočnih i ruralnih regija te suzbijaju dezertifikaciju; |
| --- | --- |

AN.

budući da su šume i cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, nude zdravstvenu korist, štite bioraznolikost i mogućnosti planinskih, otočnih i ruralnih regija te suzbijaju dezertifikaciju;

| AO. | budući da šuma čini 43 % kopnene površine EU-a i sadrži 80 % njegove kopnene biološke raznolikosti (36); budući da su šumarske djelatnosti druga najveća kategorija pritiska navedena za vrste (37), koja posebno utječe na člankonošce, sisavce i nevaskularne biljke; budući da na mnoge vrste ovisne o šumama utječe uklanjanje mrtvih, umirućih i starih stabala (38), smanjenje šuma starog rasta te određene metode gospodarenja šumama poput potpunog krčenja šuma; |
| --- | --- |

AO.

budući da šuma čini 43 % kopnene površine EU-a i sadrži 80 % njegove kopnene biološke raznolikosti (36); budući da su šumarske djelatnosti druga najveća kategorija pritiska navedena za vrste (37), koja posebno utječe na člankonošce, sisavce i nevaskularne biljke; budući da na mnoge vrste ovisne o šumama utječe uklanjanje mrtvih, umirućih i starih stabala (38), smanjenje šuma starog rasta te određene metode gospodarenja šumama poput potpunog krčenja šuma;

| AP. | budući da se više od 75 % svjetske kopnene biološke raznolikosti nalazi u šumama (39); budući da je Europski parlament dao preporuke Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma i degradacije šuma i ekosustava koje je uzrokovao EU (40), |
| --- | --- |

AP.

budući da se više od 75 % svjetske kopnene biološke raznolikosti nalazi u šumama (39); budući da je Europski parlament dao preporuke Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma i degradacije šuma i ekosustava koje je uzrokovao EU (40),

| AQ. | budući da su dobro stanje okoliša i zdravi ekosustavi ključni za borbu protiv klimatskih promjena, pri čemu ekosustavi imaju glavnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima; budući da klimatske promjene utječu na biološku raznolikost jer klimatske varijable uvelike određuju zemljopisni raspon rasprostranjenosti vrsta; budući da u područjima u kojima klima više nije prikladna neke vrste mijenjaju svoj zemljopisni raspon, a druge izumiru lokalno; |
| --- | --- |

AQ.

budući da su dobro stanje okoliša i zdravi ekosustavi ključni za borbu protiv klimatskih promjena, pri čemu ekosustavi imaju glavnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima; budući da klimatske promjene utječu na biološku raznolikost jer klimatske varijable uvelike određuju zemljopisni raspon rasprostranjenosti vrsta; budući da u područjima u kojima klima više nije prikladna neke vrste mijenjaju svoj zemljopisni raspon, a druge izumiru lokalno;

| AR. | budući da prirodna rješenja mogu pružiti snažnu političku vezu između triju konvencija iz Rija, rješavanjem pitanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti na integriran način; |
| --- | --- |

AR.

budući da prirodna rješenja mogu pružiti snažnu političku vezu između triju konvencija iz Rija, rješavanjem pitanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti na integriran način;

| AS. | budući da je prema IPBES-u onečišćenje jedan od pet pokretača gubitka biološke raznolikosti; budući da se procjenjuje da postoje pouzdane informacije o oko 500 kemikalija i da je do travnja 2019. Europska agencija za kemikalije smatrala da je 450 tvari dovoljno regulirano; budući da se smatra da još 10 000 tvari ima prilično dobro opisane rizike, dok su ograničeni podaci o riziku dostupni za oko 20 000 tvari; budući da za većinu, oko 70 000 tvari, jedva da postoje informacije o opasnostima ili rizicima izloženosti; budući da je potrebno hitno popuniti velike praznine u znanju u vezi sa svim utjecajima kemikalija na biološku raznolikost i okoliš; |
| --- | --- |

AS.

budući da je prema IPBES-u onečišćenje jedan od pet pokretača gubitka biološke raznolikosti; budući da se procjenjuje da postoje pouzdane informacije o oko 500 kemikalija i da je do travnja 2019. Europska agencija za kemikalije smatrala da je 450 tvari dovoljno regulirano; budući da se smatra da još 10 000 tvari ima prilično dobro opisane rizike, dok su ograničeni podaci o riziku dostupni za oko 20 000 tvari; budući da za većinu, oko 70 000 tvari, jedva da postoje informacije o opasnostima ili rizicima izloženosti; budući da je potrebno hitno popuniti velike praznine u znanju u vezi sa svim utjecajima kemikalija na biološku raznolikost i okoliš;

| AT. | budući da svjetlosno onečišćenje mijenja prirodne razine noćnog svjetla za ljude, životinje i biljke, čime negativno utječe na biološku raznolikost, primjerice, neravnotežom migracijske, noćne i reproduktivne aktivnosti životinja, što dovodi i do gubitka života insekata i oprašivača, koje umjetno svjetlo privlači; |
| --- | --- |

AT.

budući da svjetlosno onečišćenje mijenja prirodne razine noćnog svjetla za ljude, životinje i biljke, čime negativno utječe na biološku raznolikost, primjerice, neravnotežom migracijske, noćne i reproduktivne aktivnosti životinja, što dovodi i do gubitka života insekata i oprašivača, koje umjetno svjetlo privlači;

| AU. | budući da su prema izvješću Zajedničkog istraživačkog centra iz 2020. (41) invazivne strane vrste (IAS) sada prisutne u svim ekosustavima i posebno prijete urbanim ekosustavima i travnjacima; |
| --- | --- |

AU.

budući da su prema izvješću Zajedničkog istraživačkog centra iz 2020. (41) invazivne strane vrste (IAS) sada prisutne u svim ekosustavima i posebno prijete urbanim ekosustavima i travnjacima;

| AV. | budući da će trenutni negativni trendovi u biološkoj raznolikosti i ekosustavima narušiti napredak ne samo u pogledu ekoloških ciljeva održivog razvoja, već i u pogledu ciljeva koji se odnose na siromaštvo, glad, zdravlje, vodu, gradove i klimu; budući da se stoga gubitak i degradacija biološke raznolikosti ne smiju smatrati samo ekološkim pitanjima već i razvojnim, gospodarskim, socijalnim i moralnim pitanjima; |
| --- | --- |

AV.

budući da će trenutni negativni trendovi u biološkoj raznolikosti i ekosustavima narušiti napredak ne samo u pogledu ekoloških ciljeva održivog razvoja, već i u pogledu ciljeva koji se odnose na siromaštvo, glad, zdravlje, vodu, gradove i klimu; budući da se stoga gubitak i degradacija biološke raznolikosti ne smiju smatrati samo ekološkim pitanjima već i razvojnim, gospodarskim, socijalnim i moralnim pitanjima;

| AW. | budući da se gotovo 80 % biološke raznolikosti EU-a trenutno nalazi u njezinim najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i teritorijima (42); |
| --- | --- |

AW.

budući da se gotovo 80 % biološke raznolikosti EU-a trenutno nalazi u njezinim najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i teritorijima (42);

| AX. | budući da EU i njegove države članice, zajedno sa svojim obvezama iz prava EU-a o usklađenosti politika u vanjskom djelovanju, moraju poštovati svoje međunarodne obveze u pogledu biološke raznolikosti i ljudskih prava u skladu s obvezom iz Povelje EU-a prema kojoj se visoka razina zaštite okoliša i poboljšanje kvalitete okoliša moraju uključiti u politike EU-a i u skladu s načelom održivog razvoja; |
| --- | --- |

AX.

budući da EU i njegove države članice, zajedno sa svojim obvezama iz prava EU-a o usklađenosti politika u vanjskom djelovanju, moraju poštovati svoje međunarodne obveze u pogledu biološke raznolikosti i ljudskih prava u skladu s obvezom iz Povelje EU-a prema kojoj se visoka razina zaštite okoliša i poboljšanje kvalitete okoliša moraju uključiti u politike EU-a i u skladu s načelom održivog razvoja;

| AY. | budući da se radom posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš utire put oblikovanju pravnog okvira obveza u pogledu ljudskih prava povezanih s očuvanjem i održivom upotrebom biološke raznolikosti; budući da se posljednjih godina u cijelom svijetu znatno povećao broj napada na borce za ljudska prava; |
| --- | --- |

AY.

budući da se radom posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš utire put oblikovanju pravnog okvira obveza u pogledu ljudskih prava povezanih s očuvanjem i održivom upotrebom biološke raznolikosti; budući da se posljednjih godina u cijelom svijetu znatno povećao broj napada na borce za ljudska prava;

| AZ. | budući da se procjenjuje da je najmanje jedna četvrtina svjetskog zemljišta u vlasništvu autohtonih naroda i lokalnih zajednica koji njime upravljaju, koriste ga ili ga nastanjuju; budući da se Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda priznaju kolektivna i individualna prava autohtonih naroda; budući da autohtoni narodi i lokalne zajednice imaju ključnu ulogu u očuvanju svjetske biološke raznolikosti, a globalni ciljevi za biološku raznolikost ne mogu se postići bez priznavanja njihovih prava; |
| --- | --- |

AZ.

budući da se procjenjuje da je najmanje jedna četvrtina svjetskog zemljišta u vlasništvu autohtonih naroda i lokalnih zajednica koji njime upravljaju, koriste ga ili ga nastanjuju; budući da se Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda priznaju kolektivna i individualna prava autohtonih naroda; budući da autohtoni narodi i lokalne zajednice imaju ključnu ulogu u očuvanju svjetske biološke raznolikosti, a globalni ciljevi za biološku raznolikost ne mogu se postići bez priznavanja njihovih prava;

| BA. | budući da i zakonita i nezakonita trgovina divljom faunom i florom i njihova uporaba značajno doprinose smanjenju biološke raznolikosti, a uništavanje prirodnih staništa i iskorištavanje divlje faune i flore povezani su s pojavom i širenjem zaraznih bolesti (43); |
| --- | --- |

BA.

budući da i zakonita i nezakonita trgovina divljom faunom i florom i njihova uporaba značajno doprinose smanjenju biološke raznolikosti, a uništavanje prirodnih staništa i iskorištavanje divlje faune i flore povezani su s pojavom i širenjem zaraznih bolesti (43);

| BB. | budući da je prema podacima IPBES-a i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama morska biološka raznolikost ozbiljno ugrožena (44); budući da je Europska agencija za okoliš izdala upozorenja o trenutačnom stanju degradacije europskog morskog okoliša i nužnosti hitne obnove naših morskih ekosustava rješavanjem pitanja utjecaja ljudskih aktivnosti na morski okoliš (45); budući da su morska žarišta kao što su koraljni grebeni, šume mangrova i dna prekrivena morskom travom vrlo narušena i ugrožena klimatskim promjenama i onečišćenjem; |
| --- | --- |

BB.

budući da je prema podacima IPBES-a i Međuvladinog panela o klimatskim promjenama morska biološka raznolikost ozbiljno ugrožena (44); budući da je Europska agencija za okoliš izdala upozorenja o trenutačnom stanju degradacije europskog morskog okoliša i nužnosti hitne obnove naših morskih ekosustava rješavanjem pitanja utjecaja ljudskih aktivnosti na morski okoliš (45); budući da su morska žarišta kao što su koraljni grebeni, šume mangrova i dna prekrivena morskom travom vrlo narušena i ugrožena klimatskim promjenama i onečišćenjem;

| BC. | budući da je ocean cjelina te je njegovo dobro ekološko stanje ključno za osiguravanje njegove otpornosti i kontinuiranog pružanja usluga ekosustava kao što su apsorpcija CO2 i proizvodnja kisika; budući da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; budući da Međuvladin panel o klimatskim promjenama podsjeća na to da su oceani dio rješenja za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima (46); |
| --- | --- |

BC.

budući da je ocean cjelina te je njegovo dobro ekološko stanje ključno za osiguravanje njegove otpornosti i kontinuiranog pružanja usluga ekosustava kao što su apsorpcija CO2 i proizvodnja kisika; budući da klimatski mehanizmi ovise o zdravlju oceanskih i morskih ekosustava koji su trenutačno pod utjecajem globalnog zatopljenja, onečišćenja, prekomjernog iskorištavanja morske biološke raznolikosti, zakiseljavanja, deoksigenacije i erozije obale; budući da Međuvladin panel o klimatskim promjenama podsjeća na to da su oceani dio rješenja za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima (46);

| BD. | budući da 80 % morskog otpada dolazi s kopna i da se u našim oceanima akumuliralo 150 milijuna tona plastike (47); budući da se 80 % gradskih komunalnih otpadnih voda ispušta u more; budući da na površini ukupna masa plutajućeg otpada čini samo 1 % plastike bačene u ocean (48); |
| --- | --- |

BD.

budući da 80 % morskog otpada dolazi s kopna i da se u našim oceanima akumuliralo 150 milijuna tona plastike (47); budući da se 80 % gradskih komunalnih otpadnih voda ispušta u more; budući da na površini ukupna masa plutajućeg otpada čini samo 1 % plastike bačene u ocean (48);

| BE. | budući da plavo gospodarstvo pruža stvarnu priliku za održivi razvoj pomorskih i obalnih djelatnosti; |
| --- | --- |

BE.

budući da plavo gospodarstvo pruža stvarnu priliku za održivi razvoj pomorskih i obalnih djelatnosti;

| BF. | budući da bi trebalo poticati zajedničke inicijative građana, općina, udruga, poduzeća, obrazovnih ustanova i svih drugih društvenih dionika u pogledu zaštite i obnove biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

BF.

budući da bi trebalo poticati zajedničke inicijative građana, općina, udruga, poduzeća, obrazovnih ustanova i svih drugih društvenih dionika u pogledu zaštite i obnove biološke raznolikosti;

| BG. | budući da uspješna provedba Strategije zahtijeva učinkovitu suradnju na razini EU-a i država članica, uključujući sve dionike; |
| --- | --- |

BG.

budući da uspješna provedba Strategije zahtijeva učinkovitu suradnju na razini EU-a i država članica, uključujući sve dionike;

Trenutno stanje biološke raznolikosti

| 1. | pozdravlja novu Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030. i njezinu razinu ambicije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja, nadalje, glavnu ambiciju da do 2050. svi svjetski ekosustavi budu obnovljeni, otporni i primjereno zaštićeni; naglašava da je potrebno uložiti krajnji napor da se taj cilj što prije postigne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi pri provedbi Strategije trebalo osigurati dosljednost s drugim strategijama europskog zelenog plana, kao što je Strategija „od polja do stola”; prepoznaje važnost triju dimenzija održivog razvoja: ekološke, ekonomske i socijalne; podsjeća da ekološka dimenzija, uključujući biološku raznolikost i očuvanje ekosustava, podupire druge dvije dimenzije te da je temeljna osnova za održivi razvoj i postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da postoji hitna potreba za jačanjem pomorske vizije u novim strategijama Europske unije, posebno u pratećim dokumentima zelenog plana za Europu, Strategije za bioraznolikost i Strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da svaki zakonodavni prijedlog temelji na sveobuhvatnoj procjeni učinka u kojoj se razmatraju pojedinačni i kumulativni učinci, učinak na društvenu i gospodarsku održivost relevantnih sektora, sigurnost opskrbe hranom i cijene hrane te potencijalni rizik od premještanja gubitka biološke raznolikosti u zemlje koje nisu članice EU-a zamjenom lokalne proizvodnje uvozom te troškovi djelovanja i nedjelovanja u smislu neposrednih i dugoročnih učinaka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da, u svrhu procjena učinaka, jedini alat koji se trenutačno upotrebljava za ocjenu ekoloških aspekata nadopuni alatima koji proučavaju učinke povezane s bioraznolikošću, upotrebom resursa i onečišćenjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | s tim u vezi napominje da istodobno usmjeravanje na socijalne, ekološke i gospodarske koristi šumarstva može pomoći da se zajamči otpornost i prilagodljivost, kao i da se ostvari prijelaz na kružno biogospodarstvo te unaprijedi zaštita bioraznolikosti; smatra da se u okviru ciljeva i provedbe trebaju uzeti u obzir točni uvjeti i prilike u svakoj zemlji te da se kroz spomenute ciljeve i provedbu treba ostvariti pozitivan učinak na šume i uvjete u šumarstvu, životne uvjete u ruralnim područjima i bioraznolikost šuma u EU-u; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na zaključke izvješća IPBES-a iz 2019., prema kojima priroda propada dosad nezabilježenom brzinom u ljudskoj povijesti, a oko milijun vrsta od više od osam milijuna koliko ih je ukupno procijenjeno u opasnosti je od izumiranja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je ovo treća strategija za biološku raznolikost kojom se nastoji zaustaviti gubitak biološke raznolikosti u EU-u; međutim, žali zbog činjenice da se biološka raznolikost u EU-u i dalje smanjuje; duboko žali zbog toga što EU nije ostvario ciljeve Strategije za biološku raznolikost do 2020. ni globalne ciljeve za biološku raznolikost iz Aichija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da se Strategijom za bioraznolikost do 2030. moraju u potpunosti ostvariti njezini ciljevi; potiče Komisiju i države članice da se obvežu na znatne dodatne mjere za očuvanje i obnovu biološke raznolikosti kako bi se u potpunosti ispunili novi ciljevi, koji bi trebali biti jasno definirani i mjerljivi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 još jednom pokazala važnost holističke primjene načela „Jedno zdravlje” u donošenju politika, što odražava činjenicu da su zdravlje ljudi, životinje i okoliš međusobno povezani i da su hitno potrebne korjenite promjene u cijelom društvu; naglašava važnu ulogu Komisije u koordinaciji i podupiranju pristupa „jedno zdravlje” u EU-u te zalaganju za njega na međunarodnim forumima; poziva na hitno promišljanje i usklađivanje trenutačnih politika Unije s potrebnim promjenama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da temeljni uzroci pandemije uključuju iste globalne promjene u okolišu koje dovode do gubitka biološke raznolikosti i klimatskih promjena (49), kao što su prenamjena zemljišta te zakonita i nezakonita trgovina divljom faunom i florom i njihova potrošnja; ističe da rizik od pandemije može značajno smanjiti smanjenjem ljudskih aktivnosti koje dovode do gubitka biološke raznolikosti te da je trošak smanjenja rizika od pandemije 100 puta manji od troškova odgovora na pandemije (50); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kako bi se suzbili zdravstveni rizici za ljude, životinje i okoliš, poziva države članice i Komisiju da u potpunosti uzmu u obzir znanstvene dokaze, izvješća i preporuke o zoonozi i pandemijama, uključujući izvješće s radionice IPBES-a o gubitku biološke raznolikosti i pandemijama (51), izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš od 6. srpnja 2020. naslovljeno „Sprečavanje sljedeće pandemije – zoonotske bolesti i kako razbiti lanac prijenosa” (52) i tripartitni sažetak Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) i Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) o podjeli odgovornosti i koordiniranju globalnih aktivnosti za rješavanje pitanja zdravstvenih rizika na dodirnim točkama ljudskih i životinjskih ekosustava, (53); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja predviđeno pojačanje djelovanja EU-a protiv pandemija i drugih zdravstvenih prijetnji u okviru Europske zdravstvene unije (54), uključujući uspostavu plana EU-a za zdravstvenu krizu i pandemiju kako je predviđeno novim prijedlogom Komisije o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (55), koji bi trebao uključivati pandemije zoonotskog podrijetla; |
| --- | --- |

14.

Zaštita i obnova

| 15. | snažno podupire ciljeve EU-a u pogledu zaštite najmanje 30 % morskih i kopnenih područja EU-a, koja obuhvaćaju dovoljno raznolik raspon staništa i ekosustava kao što su šume, močvarna područja, tresetišta, travnjaci i obalni ekosustavi, i stroge zaštite najmanje 10 % morskih i kopnenih područja EU-a, uključujući sve preostale primarne šume i prašume te druge ekosustave bogate ugljikom; naglašava da bi ti ciljevi trebali biti obvezujući i da bi ih države članice trebale provoditi na nacionalnoj razini, u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima te u skladu sa znanstveno utemeljenim kriterijima i potrebama biološke raznolikosti, uzimajući u obzir razlike u veličini i udjelu prirodnih područja u svakoj državi članici te regionalne i lokalne okolnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da bi ta zaštićena područja trebala stvoriti ekološki dosljednu i reprezentativnu mrežu zaštićenih područja, koja se temelji na postojećim zaštićenim područjima; naglašava da se osim povećanja površine zaštićenih područja mora osigurati njihova kvaliteta, uključujući dostatnim financiranjem i provedbom jasnih i učinkovitih planova očuvanja, pravilnim upravljanjem, adekvatnim praćenjem, kontrolama i pravnom provedbom relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da bi prema međunarodnim preporukama Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) u svim kategorijama zaštićenih područja trebalo zabraniti sve industrijske aktivnosti i razvoj infrastrukture koji su štetni za okoliš (56); |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se mora utvrditi jasna definicija stroge zaštite; ističe zaključke o bioraznolikosti od 16. listopada 2020. u kojima se naglašava da se u okviru strože zaštite mogu dozvoliti određene ljudske aktivnosti koje su usklađene s ciljevima očuvanja zaštićenog područja; smatra da ljudske aktivnosti usklađene s ciljevima zaštite ili koje čak pozitivno doprinose bioraznolikosti trebaju biti dopuštene u područjima pod strogom zaštitom; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama razjasni koje se vrste ljudskih aktivnosti potencijalno mogu smatrati dopuštenima pod strogim statusom zaštite kada se prirodni procesi u osnovi ne remete i ako su u skladu s ekološkim zahtjevima tih područja, na temelju procjene svakog pojedinačnog slučaja koja se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da će, kako bi se postigli ciljevi iz Strategije za bioraznolikost do 2030., isto tako biti potrebno spriječiti degradaciju preostalog morskog i kopnenog područja EU-a; poziva na donošenje mjera kako bi se riješilo pitanje gubitka biološke raznolikosti izvan zaštićenih područja; podsjeća da obnavljanje prirode i ekosustava u zaštićenim područjima ne može nadoknaditi daljnji gubitak biološke raznolikosti i propadanje ekosustava izvan tih područja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost uključivanja prekomorskih zemalja i teritorija u rad na očuvanju i obnovi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je važno uzeti u obzir biogeografske regije i usvojiti pristup zaštićenih područja na svim razinama uprave koji uključuje države članice koje ocjenjuju potrebu za financijskom potporom i kompenzacijskim mjerama u kontekstu određivanja zaštićenih područja; naglašava da je potrebno uključiti sve relevantne dionike, uključujući vlasnike zemljišta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe važnost šumskih područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 za očuvanje bioraznolikosti šuma; međutim, napominje da su potrebna dostatna financijska sredstva za upravljanje tim područjima i jamčenje provedbe mjera; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da je važno na uravnotežen način osnažiti održivo upravljanje šumama s ciljem postizanja zdravlja, otpornosti na klimatske promjene i dugovječnosti šumskih ekosustava, kao i očuvanja višestruke uloge šuma, među ostalim za održavanje njihove bioraznolikosti, kao i radi ostvarivanja ciljeva održivog razvoja i provedbe europskog zelenog plana; kada je riječ o sadnji, ističe vrijednost integracije genetske raznolikosti u taj postupak jer se time ograničava rizik od napada nametnika, širenja bolesti te lokalnih/autohtonih vrsta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da EU ima najveću koordiniranu mrežu zaštićenih područja na svijetu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na obvezu da se spriječi pogoršanje trendova očuvanja i stanja svih zaštićenih staništa i vrsta do 2030. te da se osigura da na razini država članica barem 30 % vrsta i staništa koja trenutno nemaju povoljan status bude u toj kategoriji ili pokazuje snažan pozitivan trend; smatra, međutim, da bi trebalo što prije postići povoljno stanje očuvanosti za sve zaštićene vrste i staništa u skladu s Direktivom o pticama (57) i Direktivom o staništima (58); naglašava da postoje obveze da se spriječi propadanje vrsta; poziva Komisiju da, zajedno s Europskom agencijom za okoliš, odredi jasnu referentnu vrijednost kako bi se osiguralo usklađeno i redovito izvještavanje i otklonili nedostaci u trenutnoj metodologiji za procjenu trendova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da unaprijede kvalitetu i cjelovitost svojih sustava praćenja za mrežu Natura 2000, uključujući praćenje učinkovitosti upravljanja; naglašava važnost specijaliziranih tijela za upravljanje i planova za upravljanje područjima; naglašava da prema brifingu Europske agencije za okoliš (59) postojeći standardi učinkovitosti upravljanja nisu dovoljno poznati i razumljivi stručnjacima; poziva Komisiju i države članice da provedu usmjereniju izgradnju kapaciteta i pruže bolje smjernice o učinkovitosti upravljanja za procjenu i poboljšanje upravljanja mrežom Natura 2000, među ostalim upotrebom globalnih standarda za evaluacije učinkovitosti upravljanja zaštićenim područjima (PAME), kao što je zeleni popis zaštićenih područja i područja očuvanja IUCN-a; također poziva Komisiju da ažurira smjernice za prilagodljivo upravljanje u inicijativi Natura 2000, koje uključuju razmatranje potencijalnih utjecaja klimatskih promjena na vrste i ekosustave; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da zaštite genetsku raznolikost divljih vrsta odgovarajućim mjerama očuvanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žali zbog toga što države članice EU-a nisu postigle cilj dobrog ekološkog stanja u morskim vodama do 2020. iz Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva Komisiju da ojača mrežu zaštićenih morskih područja boljom povezanošću, pojačanim upravljanjem, jačim prostornim planiranjem, sustavnim procjenama i provedbom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost zbog stanja slatkovodnih ekosustava i vrsta; konstatira da je od 1970. do 2016. najozbiljniji pad na svijetu bio u Europi i iznosio je 93 % (60); |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je većina kopnene biološke raznolikosti u šumovitim područjima; primjećuje mala poboljšanja u stanju očuvanosti za nekoliko vrsta šuma (61), ali stanje očuvanosti šumskih staništa i vrsta obuhvaćenih zakonodavstvom EU-a u području prirode ne pokazuje bitne znakove poboljšanja (62); naglašava da je od 2011. do 2020. gotovo trećina šuma u EU-u klasificirana kao loše očuvana (31 %), a više od polovine šuma kao vrlo loše očuvana (54 %) (63); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe loše stanje europskih šuma; ističe da je u nekim biogeografskim regijama samo 5 % šumskih staništa iz Priloga I. u povoljnom stanju očuvanosti (64); naglašava da zbog Strategije za bioraznolikost države članice moraju spriječiti pogoršanje trendova očuvanja i stanja svih zaštićenih staništa i vrsta; primjećuje znatne razine daljnjeg pogoršanja šumskih ekosustava u nepovoljnom stanju očuvanosti u većini biogeografskih regija (65); |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje prijavljene znatne gubitke šumskih vrsta i staništa; podsjeća da je u Europi pet vrsta šumskog drveća izumrlo u divljini, 42 vrste šumskog drveća kritično su ugrožene, a 107 vrsta šumskog drveća je ugroženo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je važno i hitno osigurati strogu zaštitu svih preostalih primarnih i starih šuma; naglašava da je samostalni razvoj šuma koji omogućuje starenje prirodnih šuma ključan u povećanju površine područja starih šuma; pozdravlja aktualne participativne procese definiranja, mapiranja i praćenja primarnih i starih šuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da su šume, a posebno primarne šume, osobito bitne za zaštitu bioraznolikosti te poziva na njihovu zaštitu; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da odrede definiciju starih šuma, koju će Stalni odbor za šumarstvo uključiti u buduću strategiju EU-a za šume; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da unaprijede svoja nacionalna zakonodavstva jačanjem zaštite od nezakonite sječe stabala; poziva Komisiju i države članice da usklade postojeće podatke, popune praznine u vezi s lokacijom primarnih i starih šuma, da stvore bazu podataka o svim potencijalnim lokacijama koja retroaktivno ispunjavaju kriterije za stare i primarne šume u 2020., te da uvedu privremeni moratorij na sječu na svim tim lokacijama kako bi se spriječilo njihovo namjensko uništavanje i kako bi se bez odgode zakonski osigurao status neintervencije na potvrđenim lokacijama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | snažno pozdravlja posvećenost izradi zakonodavnog prijedloga o planu EU-a za obnovu prirode, uključujući u pogledu obvezujućih ciljeve obnove, te ponovno poziva na postavljanje cilja obnove najmanje 30 % kopnenih i morskih područja EU-a (66), koji bi svaka država članica trebala u potpunosti provesti na cijelom svojem državnom području, unutar i izvan zaštićenih područja, na temelju potreba u pogledu bioraznolikosti i ekosustava koje odražavaju posebne značajke dotične zemlje; naglašava da bi se ciljevi obnove trebali nadovezivati na postojeće zakonodavstvo EU-a i da bi se naporima u pogledu obnove u najvećoj mogućoj mjeri trebala podupirati prirodna regeneracija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi uz opći cilj obnove zakonodavni prijedlog o planu EU-a za obnovu prirode trebao uključivati i posebne ciljeve usmjerene na ekosustave, staništa i vrste na razini EU-a i država članica na temelju njihovih ekosustava, s posebnim naglaskom na ekosustavima s dvostrukom svrhom koja uključuje obnovu bioraznolikosti te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama; naglašava da bi taj instrument trebao obuhvaćati šume, travnjake, močvarna zemljišta, tresetišta, oprašivače, rijeke slobodnog toka, obalna područja i morske ekosustave; naglašava da se nakon obnove ne bi smjelo dopustiti propadanje ekosustava; smatra da se napredak u postizanju ciljeva obnove mora redovito ocjenjivati i na razini država članica i na razini EU-a, među ostalim primjenom srednjoročnih ciljeva koji vode prema postizanju ciljeva za 2030.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je potrebno razviti pozitivne poticaje i participativne procese kako bi se povećala predanost obnovi bioraznolikosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | snažno ističe važnost potpune integracije ciljeva EU-a za obnovu prirode u druge povezane politike i strategije; ponavlja poziv da se utvrde obvezujući ciljevi za obnovu šuma (67), uključujući povećanje i obnovu povezanosti šuma; traži da se u plan za obnovu prirode uključi vraćanje najmanje 25 000 km rijeka u prirodno stanje vodotoka u EU-u i to uklanjanjem prepreka i obnovom poplavnih područja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | duboko žali zbog smanjenja brojnosti oprašivača, koji su ključan pokazatelj zdravlja okoliša; naglašava da to smanjenje ne predstavlja samo gubitak bioraznolikosti već i prijetnju sigurnosti opskrbe hranom; ponavlja stajalište izraženo u Rezoluciji o inicijativi EU-a za oprašivače i poziva na hitnu reviziju te inicijative; ističe da bi revidirana inicijativa trebala uključivati novi okvir za praćenje oprašivača na razini EU-a koji bi uključivao čvrste mjere, jasne vremenski ograničene ciljeve i pokazatelje, među njima i pokazatelje učinka, te potrebnu izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća na svoj prigovor od 23. listopada 2019. u pogledu procjene učinka sredstava za zaštitu bilja na pčele medarice (68) i izražava žaljenje zbog toga što države članice nisu službeno usvojile smjernice EFSA-e o pčelama; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se revizijom smjernica EFSA-e o pčelama i budućim provedbenim aktima zajamči barem jednaka razina zaštite kao ona koja je utvrđena 2013. te koja se odnosi i na akutnu i na kroničnu toksičnost i toksičnost za ličinke te obuhvaća divlje oprašivače; naglašava potrebu za većom transparentnošću u postupku preispitivanja; napominje da EFSA dizajnira vlastiti sustav izrade modela, ApisRAM, za koji se očekuje da će biti usklađeniji s biologijom pčela nego BeeHAVE i biti manje podložan sukobima interesa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost velike raznolikosti obilježja krajobraza na poljoprivrednim područjima kada je riječ o doprinosu bioraznolikosti i zaštiti i obnovi stanja oprašivača, kao i ulogu pčelara; naglašava da povećanje zelenih površina u urbanim područjima također može doprinijeti tim ciljevima; poziva države članice da u svoje nacrte strateških planova uključe mjere usmjerene na različite skupine oprašivača; |
| --- | --- |

42.

Uzročnici gubitka bioraznolikosti

| 43. | naglašava da se mjerama Strategije za bioraznolikost za 2030. mora na odgovarajući način obuhvatiti svih pet glavnih izravnih uzročnika promjena u prirodi: promjene u korištenju tla i mora, izravno iskorištavanje organizama, klimatske promjene, onečišćenje i invazivne strane vrste; naglašava da bi se također trebalo odgovoriti na dublje uzroke promjena, ili neizravne pokretače, kao što su neodrživi obrasci proizvodnje i potrošnje, dinamika stanovništva, trgovina, tehnološke inovacije i modeli upravljanja; |
| --- | --- |

43.

Promjene u korištenju tla i mora

| 44. | naglašava da bioraznolikost tla omogućuje ključne usluge ekosustava i ublažava klimatske promjene, zbog čega je ona jedan od najvažnijih elemenata kopnenih ponora ugljika; sa zabrinutošću primjećuje da se degradacija tla povećava i da ne postoji posebno zakonodavstvo EU-a za to područje; uviđa da u različitim zakonima postoje neke odredbe koje neizravno doprinose zaštiti tla, ali smatra da je to dovelo do djelomične zaštite i vrlo rascjepkanog upravljanja u EU-u; stoga poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog za uspostavu zajedničkog okvira za zaštitu i održivo korištenje tla, uz puno poštovanje načela supsidijarnosti, te za efektivno uključivanje navedene zaštite u sve relevantne politike EU-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da bi se taj zajednički okvir za tlo trebao pozabaviti svim glavnim prijetnjama za tlo, uključujući gubitak bioraznolikosti tla, gubitak organskih tvari u tlu, onečišćenje, salinizaciju, zakiseljavanje, dezertifikacija, eroziju i brtvljenje tla; ističe da u njega treba uključiti zajedničke definicije, jasne ciljeve i okvir za praćenje; također podržava uspostavu posebnog cilja za dekontaminaciju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je zdravo tlo, uključujući njegovu plodnost i strukturu, ključno za poljoprivredni sektor; ističe negativan utjecaj koje na tlo imaju, između ostalog, neodržive poljoprivredne i šumarske prakse, prenamjena zemljišta, građevinske aktivnosti, brtvljenje tla i industrijske emisije; naglašava da bi trebalo primjenjivati metode sječe šuma i poljoprivrede koje su manje štetne za tlo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da revidira Direktivu 2010/75/EU o industrijskim emisijama (69) i Direktivu 2006/21/EZ o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (70) kako bi se bolje odgovorilo na problem propadanja tla zbog industrijskih i rudarskih aktivnosti; podsjeća na svoj poziv za uspostavu cilja oporabe materijala za iskopana tla (71); |
| --- | --- |

47.

| 48. | apelira na države članice da, u skladu s načelom predostrožnosti i načelom poduzimanja preventivnih mjera te vodeći računa o rizicima i negativnim učincima na klimu, okoliš i bioraznolikost do kojih dolazi pri hidrauličkom frakturiranju radi crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika, ne odobravaju nikakve nove aktivnosti hidrauličkog frakturiranja u EU-u te da zaustave sve postojeće aktivnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća da se EU na temelju Konvencije UN-a o suzbijanju dezertifikacije (UNCCD) obvezao na postizanje neutralnosti degradacije zemljišta (72) do 2030., ali da se taj cilj vjerojatno neće ostvariti, kako je zaključeno u tematskom izvješću Revizorskog suda (73); žali zbog toga što unatoč prijetnji koju dezertifikacija predstavlja za bioraznolikost, plodnost tla, prirodnu otpornost zemljišta, proizvodnju hrane i kvalitetu vode, i unatoč činjenici da se trinaest država članica izjasnilo da su pogođene dezertifikacijom prema UNCCD-u, Komisija učinkovito ne rješava to pitanje; stoga poziva Komisiju da bude ambicioznija i da bez odgađanja predstavi strategiju u pogledu dezertifikacije i degradacije zemljišta na razini EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konstatira da su u EU-u urbanizacija i rekreacijske aktivnosti uzrok 13 % svih prijavljenih pritisaka na prirodu te 48 % svih morskih pritisaka (74); ističe da zelena urbana područja i zelena infrastruktura mogu pružiti usluge ekosustava kojima se podupire bioraznolikost i kojima se doprinosi tjelesnoj i mentalnoj dobrobiti stanovništva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podržava namjeru Komisije da uspostavi platformu EU-a za urbanu ekologizaciju; poziva Komisiju da postavi konkretne ambiciozne obvezujuće ciljeve u vezi s urbanom biološkom raznolikošću, rješenjima utemeljenima na prirodi i pristupima utemeljenima na ekosustavima, te zelenom infrastrukturom, od kojih će koristi imati i ljudi i divlja fauna i flora te koji će doprinijeti općim ciljevima biološke raznolikosti; ističe da je potrebno uključiti mjere kao što su minimalni udio zelenih krovova na novim zgradama, potpora urbanoj poljoprivredi, uključujući, prema potrebi, sadnju voćki, jamčenje nekorištenja kemijskih pesticida i smanjenje upotrebe gnojiva na gradskim zelenim površinama EU-a te povećanje broja zelenih površina u skladu s brojem stanovnika, uz istodobno rješavanje problema nejednakosti u pristupu zelenim površinama; nadalje poziva Komisiju i države članice da prošire kopnene i morske ekološke koridore u urbanim područjima, među ostalim razvojem transeuropske mreže za zelenu infrastrukturu (TEN-G), povezane s transeuropskom mrežom prirodnih područja (TEN-N); |
| --- | --- |

51.

Izravno iskorištavanje organizama

| 52. | podupire ciljeve za 2030. u skladu s kojima bi najmanje 25 % poljoprivrednog zemljišta trebalo biti obuhvaćeno ekološkim upravljanjem poljoprivrednim gospodarstvima, što bi srednjoročno i dugoročno trebalo povećati; nadalje, snažno pozdravlja cilj da najmanje 10 % poljoprivrednog zemljišta ima obilježja krajobraza visoke raznolikosti, što bi se trebalo provesti na odgovarajućoj razini kako bi se osigurala ekološka povezanost staništa na obrađenim površinama i među njima; naglašava da bi oba cilja trebala biti ugrađena u zakonodavstvo EU-a i da bi ih svaka država članica trebala provesti, također u okviru strateških planova zajedničke poljoprivredne politike (ZPP); |
| --- | --- |

52.

| 53. | s velikom zabrinutošću konstatira da se, prema izvješću Revizorskog suda o biološkoj raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima, broj i raznolikost vrsta na poljoprivrednim zemljištima u EU-u stalno smanjuju; izražava žaljenje zbog činjenice da u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2020. nisu utvrđeni mjerljivi ciljevi i mjere u području poljoprivrede, što otežava ocjenu napretka; podsjeća da je praćenje rashoda u okviru ZPP-a za bioraznolikost bilo nepouzdano i da je primjetan nedostatak koordinacije između politika i strategija EU-a, što je među ostalim rezultiralo time da se njima nije odgovorilo na problem smanjenja genetske raznolikosti (75); poziva Komisiju da slijedi preporuke Revizorskog suda o biološkoj raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima i da se osloni na iskustva stečena u okviru Strategije za bioraznolikost za 2030. (76); |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da je biološka raznolikost presudna za zaštitu sigurnosti opskrbe hranom u EU-u; ističe važnu ulogu poljoprivrednog sektora EU-a u proizvodnji zdrave, sigurne i cjenovno pristupačne hrane; naglašava da poljoprivrednici imaju ključnu ulogu u uspjehu te strategije i da bi ta strategija trebala biti usklađena s mjerama i ciljevima strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da se poljoprivreda EU-a mora preobraziti kako bi postala održiva i kako bi se osigurali visoki standardi dobrobiti životinja, u skladu s ekološkom i klimatskom tranzicijom, uz što manju upotrebu fosilnih i kemijskih inputa i što manje liječenja antibioticima; naglašava da bi poljoprivreda trebala doprinijeti zaštiti i obnovi bioraznolikosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smatra da je s obzirom na moguće socioekonomske učinke nužno da se poljoprivrednicima pruži potpora, uključujući financijska potpora, te osigura osposobljavanje u kontekstu prijelaza na održive poljoprivredne sustave kako bi se promicale agroekološke i druge inovativne održive prakse; stoga ističe da je važno osigurati jasno definiranu i dostatnu financijsku potporu, među ostalim i u okviru višegodišnjeg financijskog okvira, kako bi se doprinijelo postizanju tih ciljeva, te u tom pogledu poziva države članice da u te svrhe iskoriste strateške planove u okviru ZPP-a i njegove zelene komponente, uz istodobno razvijanje rješenja za zaštitu bioraznolikosti koja su od koristi svima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da izradi strategiju kojom će se lokalnim lancima vrijednosti pružiti potpora u postizanju predloženih ciljeva i naglašava da je malim poljoprivrednim poduzećima potrebna posebna potpora kako bi mogla doprinijeti strategiji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja činjenicu da je ekološki uzgoj prepoznat kao jedna od temeljnih sastavnica na putu EU-a prema održivijim prehrambenim sustavima, naročito u kontekstu bioraznolikosti, i u ostvarenju ciljeva javne politike povezanih s gospodarskim razvojem, zapošljavanjem u ruralnim područjima, zaštitom okoliša i klimatskom politikom; ističe važnost europskog akcijskog plana za ekološku poljoprivredu kada je riječ o većem prihvaćanju te prakse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da razvoj ekološke proizvodnje hrane mora biti popraćen razvojem tržišta i opskrbnog lanca te mjerama kojima se potiče potražnja za ekološkom hranom, između ostalog, u vidu javne nabave i širokog raspona promotivnih mjera, istraživanja, inovacija, osposobljavanja i prijenosa znanstveno utemeljenog znanja, kako bi se poduprli stabilnost tržišta ekoloških proizvoda i pravedne naknade za poljoprivrednike te promicale mjere za potporu mladih ekoloških poljoprivrednika; naglašava potrebu za razvojem cjelokupnog ekološkog prehrambenog lanca kako bi se omogućila lokalna prerada i distribucija ekološke proizvodnje EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | konstatira da će se doprinos tim ciljevima na razini Unije razlikovati od države članice do države članice ovisno o stupnju razvoja njihovih ekoloških sektora te stoga poziva na definiranje nacionalnih ciljeva; ističe da se ti ciljevi neće ostvariti bez snažne financijske potpore, kvalitetnih programa osposobljavanja i savjetodavnih usluga; poziva države članice da slijedom toga oblikuju svoje strateške planove u okviru ZPP-a, a Komisiju poziva da osigura djelotvornost tih strateških planova; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća da je bitno poticati kolektivni pristup, uz iskorištavanje njegova multiplikacijskog učinka, kako bi se promicale mjere Strategije za bioraznolikost te poziva Komisiju da promiče i podupire povezana društva, kao što su poljoprivredno-prehrambene zadruge, pri provedbi mjera za zajedničku zaštitu bioraznolikosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe ključnu ulogu koju bi ZPP trebao imati u zaštiti i promicanju biološke raznolikosti poljoprivrednih zemljišta, zajedno s drugim politikama europskog zelenog plana; žali zbog toga što ZPP nije bio učinkovit u preokretanju trenda smanjenja bioraznolikosti, koji traje desetljećima; podsjeća na to da poljoprivredna produktivnost i otpornost ovise o bioraznolikosti, koja je ključna za jamčenje dugoročne održivosti i otpornosti naših prehrambenih sustava te sigurnosti opskrbe hranom; smatra da male promjene uvedene u okviru raznih reformi ZPP-a nisu dale snažan signal poljoprivrednicima da promijene svoje prakse te je mišljenja da je potrebna značajna promjena koja će proizaći iz iskustva u pogledu klimatske krize i krize bioraznolikosti i predviđanja u vezi s njima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponavlja da bi ZPP trebao biti u potpunosti usklađen s povećanim ciljevima EU-a u području klime i bioraznolikosti; apelira na Komisiju i države članice da primjenjuju strateške planove u okviru ZPP-a za provedbu ciljeva Strategije za bioraznolikost za 2030. i strategije „od polja do stola”, uključujući ciljeve koji se odnose na daljnje uključivanje agroekoloških pristupa i pristupa koji pogoduju bioraznolikosti, te apelira na države članice da pri utvrđivanju standarda uvjetovanosti postave ambiciozne polazne vrijednosti za održivost i bioraznolikost te da osiguraju ambiciozan i brz razvoj i primjenu mjera, posebno ekoloških programa i poljoprivredno-okolišno-klimatskih mjera; naglašava da bi za obnovu trebalo namijeniti adekvatna financijska sredstva; poziva države članice da u tu svrhu nadopunjuju preporuke Komisije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da razviju potrebne mjere koje se odnose na obilježja krajobraza visoke raznolikosti, posebno u sklopu strateških planova u okviru ZPP-a, uz primjenu primjerice živica ili graničnih pojaseva, kojima bi se također trebala promicati ekološka međupovezanost staništa i stvaranje zelenih koridora; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe potrebu za jačanjem okvira za praćenje u okviru ZPP-a, među ostalim razvojem pouzdanijih pokazatelja za mjerenje njegovih učinaka; poziva Komisiju da provede neovisnu procjenu objedinjenog očekivanog učinka nacionalnih strateških planova nakon što oni budu odobreni; poziva Komisiju da, ako se tom analizom utvrdi da su napori uloženi u postizanje ciljeva europskog zelenog plana nedovoljni, poduzme odgovarajuće mjere, primjerice da zatraži od država članica da izmijene svoje strateške planove ili da revidira Uredbu o strateškim planovima u okviru ZPP-a prilikom preispitivanja u sredini programskog razdoblja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe važnost uravnotežene prehrane; smatra da bi Komisija i države članice trebale olakšati usvajanje zdrave i uravnotežene prehrane te istodobno uvesti odgovarajuće mjere za pomoć poljoprivrednicima u tom prijelazu uzimajući u obzir potrebu da se zaštiti gospodarska održivost poljoprivrednih gospodarstava EU-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | izražava žaljenje zbog činjenice da su poljoprivredna proizvodnja i potrošnja sve više usmjerene na ograničeni raspon poljoprivrednih usjeva, te, unutar njih, na ograničeni broj sorti i genotipova; naglašava da je poboljšanje i očuvanje genetske varijabilnosti primjenom prirodnih metoda ključno za promicanje raznolikosti poljoprivrednih ekosustava i za očuvanje lokalnih genetskih resursa, posebno kao repozitorij rješenja za suočavanje s okolišnim i klimatskim izazovima; ističe važnost korištenja lokalnih vrsta i sorti koje su najbolje prilagođene lokalnim ekosustavima; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da ocijeni može li se razvojem izračuna prirodnog kapitala ograničiti i racionalizirati iskorištavanje ekosustava i utjecaj na ekosustave te na taj način doprinijeti zaustavljanju i preokretanju trenda gubitka bioraznolikosti; međutim, izražava zadršku u pogledu izvedivosti preciznog mjerenja vrijednosti prirode u kvantitativnom smislu i naglašava da priroda ima intrinzičnu vrijednost; u tom pogledu poziva Komisiju da pruži više informacija o mogućoj međunarodnoj inicijativi za izračun prirodnog kapitala; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva države članice da u sklopu svojih strateških planova u okviru ZPP-a razviju potrebne mjere za promicanje područja bogatih bioraznolikošću, uključujući obilježja krajobraza, kako bi se ostvario cilj prema kojemu bi udio područjâ visoke raznolikosti korisnih za bioraznolikost bio najmanje 10 % (primjerice živica, graničnih pojaseva, područja u kojima se ne upotrebljavaju kemikalije i privremenih zemljišta na ugaru kao i ekstenzivnih poljoprivrednih zemljišta namijenjenih dugoročnoj bioraznolikosti) te kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri promicala međusobna povezanost staništa i stvaranja zelenih koridora i tako maksimalno povećao potencijal bioraznolikosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primjećuje da proizvodnja krzna, koja uključuje zatvaranje tisuća nepripitomljenih životinja sličnog genotipa i njihov kontakt u neposrednoj blizini i u kronično stresnim uvjetima, može uvelike ugroziti dobrobit životinja i povećati njihovu podložnost zaraznim bolestima, kao što je to bio slučaj s bolesti COVID-19 u populaciji kuna; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žali zbog toga što nije ostvarena obveza EU-a da u potpunosti poštuje najviše održive prinose do 2020., što je bio ključni cilj zajedničke ribarstvene politike; naglašava da bi sve riblje populacije trebalo obnoviti na razine iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos, uz poštovanje načela predostrožnosti, te se pobrinuti za to da njihova struktura populacije po dobi i veličini upućuje na zdravi stok; poziva Komisiju i države članice da se bez odgađanja obvežu na potpuni oporavak morskih staništa i ribljih stokova u skladu s najvišim održivim prinosom, koristeći pritom ekosustavni pristup upravljanju ribarstvom, da poboljšaju selektivnost i preživljavanje neciljanih vrsta te da pri provedbi tog pristupa smanje utjecaj ribarstva na morske ekosustave, među ostalim ograničavanjem praksi ili uporaba koje imaju štetne učinke; |
| --- | --- |

71.

| 72. | također podsjeća na činjenicu da u skladu s novom Uredbom o tehničkim mjerama (77) Komisija mora do 31. prosinca 2020. podnijeti izvješće Parlamentu i Vijeću te da u slučajevima u kojima postoje dokazi da ciljevi nisu ostvareni, Komisija može predložiti mjere; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da se uhvati u koštac s degradacijom, eutrofikacijom i zakiseljavanjem oceana donošenjem ambicioznog akcijskog plana za zaštitu morskih ekosustava i očuvanje ribolovnih resursa; smatra da bi trebalo donijeti sve moguće mjere, uključujući zakonodavne, kako bi se smanjili mogući negativni učinci gospodarskih i drugih aktivnosti na morska staništa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe važnost uspostave područja za oporavak ribljih stokova ili zona potpune zabrane kako bi se omogućio oporavak ribljih populacija, uključujući u područjima za rast i mriještenje; naglašava važnost zabrane svih ribolovnih i drugih aktivnosti ekstrakcije u zonama potpune zabrane; |
| --- | --- |

74.

| 75. | snažno podupire cilj nulte tolerancije u pogledu nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN); podsjeća da ribolov NNN ima izuzetno negativne posljedice na stanje stokova, morske ekosustave, biološku raznolikost i konkurentnost ribara iz EU-a; traži veću usklađenost između trgovinskih i ribarstvenih politika u EU-u kako bi se omogućilo djelotvorno rješavanje problema ribolova NNN; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da uspostavi ekosustavni pristup svim uzročnicima gubitka morske bioraznolikosti kojim će se uzeti u obzir pritisak ribarstva na stokove, bioraznolikost i morske ekosustave, ali i drugi čimbenici kao što su onečišćenje, klimatske promjene, pomorski promet te obalne i priobalne upotrebe, uključujući preko procjena učinka na ekosustav svih ribolovnih i drugih morskih aktivnosti, uzimajući u obzir sposobnost ekosustava da doprinesu ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama te interakcije između plijena i grabežljivaca; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju i države članice da na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja poduzmu mjere za promicanje razvoja i provedbe metoda za veću dobrobit pri ulovu, iskrcaju i usmrćivanju ribe; |
| --- | --- |

77.

| 78. | smatra da je važno osigurati da prakse uzgoja ribe budu održive i utemeljene na visokoj dobrobiti riba; smatra da bi se akvakulturna proizvodnja trebala temeljiti na održivim metodama proizvodnje, kao što su ekstenzivne metode i upotreba algi, školjkaša, sustava uzgoja u ribnjacima i akvakulture laguna, koji mogu pružiti važne funkcije i usluge ekosustava, uključujući održavanje močvarnih staništa, te smanjiti pritisak na resurse i bioraznolikost, uz smanjenje emisija ugljika i osiguravanje hrane; izražava zabrinutost u pogledu hvatanja ribe lovi isključivo za prehranu riba mesojeda iz uzgoja te smatra da bi tu praksu hvatanja ribe trebalo postupno ukinuti i zamijeniti održivom alternativom; ističe da je potrebno osigurati da administrativni postupci povezani s akvakulturom budu jasni i da se mogu u potpunosti provesti; traži od Komisije da po potrebi ažurira svoje smjernice o akvakulturi i područjima mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

78.

| 79. | sa zabrinutošću primjećuje da se rašireno fizičko uznemiravanje morskog dna u obalnim vodama EU-a nastavlja, posebno zbog korištenja povlačnih pridnenih mreža (78), koje je FAO prepoznao kao ribolovni alat koji najviše doprinosi godišnjim razinama odbačenog ulova i koji vrlo štetno utječe na morsko dno, ovisno o načinu ribolova i posebnostima područja u kojima se obavlja ribolov (79); podsjeća da su pridnene povlačne mreže jedan od najčešćih ribolovnih alata u EU-u (80); podsjeća na postojeću obvezu prestanka ribolova pridnenim alatima na dubini ispod 400 m u područjima u kojima prema saznanjima ima, ili je vjerojatno da ima, osjetljivih morskih ekosustava; stoga poziva Komisiju i države članice da osiguraju potpunu i učinkovitu provedbu Uredbe (EU) 2016/2336 (81), uključujući u pogledu podmorskih planina; nadalje, poziva Komisiju da, nakon ograničenja u Sredozemnom moru (82), ako je to potrebno radi zaštite obalnih ekosustava, ograniči korištenje pridnenih povlačnih mreža u drugim obalnim područjima, uključujući u svojem predstojećem akcijskom planu za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava, kako bi se zajamčile najodrživije i najmanje štetne prakse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | naglašava da bi se u planovima upravljanja ribarstvom trebali u obzir uzimati rezultati znanstvenih studija o utjecaju ribolovnih praksi na vrste, staništa, bioraznolikost oceana i morski okoliš te bi oni trebali sadržavati rješenja za uklanjanje utvrđenih negativnih učinaka, među ostalim i ograničavanjem upotrebe tih praksi ili uvođenjem novih tehničkih rješenja za ublažavanje; nadalje ističe da bi usputni ulov osjetljivih vrsta trebalo eliminirati ili smanjiti na razinu koja omogućuje potpuni oporavak te da bi štetu na morskom dnu trebalo svesti na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju da izradi definiciju superkoćarica i da razmotri mjere kojima se ograničavaju njihove aktivnosti u vodama EU-a, što se posebno odnosi na zabranu njihovih aktivnosti u zaštićenim područjima; |
| --- | --- |

81.

| 82. | smatra da je ključno uspostaviti dobru suradnju sa zemljama koje nisu članice EU-a, posebno sa susjednim zemljama, što uključuje promicanje praćenja ribolovnih resursa u vodama izvan EU-a na ekvivalentan način kako bi se osigurao zdrav ekosustav morskih staništa preko granica; |
| --- | --- |

82.

| 83. | podsjeća da ZRP i Uredba o kontroli ribarstva (83) pružaju EU-u regulatorni okvir s posebnim instrumentima za ribarstvo; ističe da je potrebno zajamčiti socioekonomsku održivost za ribare koji su pogođeni prijelazom na ekološke prakse u plavom gospodarstvu, uključujući kada je riječ o s time povezanim potrebama za osposobljavanjem; naglašava da je važno osigurati odgovarajuće financiranje za te svrhe iz Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i Obzora Europa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | traži od Vijeća da proaktivno objavi sve dokumente povezane s donesenim propisima o ukupnom dopuštenom ulovu (TAC), u skladu s preporukom Europskog ombudsmana u predmetu 640/2019/FP; |
| --- | --- |

84.

| 85. | preporučuje kontinuirano prikupljanje podataka kako bi se bolje procijenili kriteriji održivosti i spriječilo uspostavljanje ribolovnih zona tamo gdje je utvrđeno da postoje osjetljivi morski ekosustavi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ustraje u tome da prioritet za zaštićena područja mora biti očuvanje i obnova okoliša te da nijedna aktivnost u tim područjima ne bi smjela ugroziti taj cilj; poziva Komisiju i države članice da zabrane štetne ljudske aktivnosti u zaštićenim morskim područjima; apelira na Komisiju da osigura da se u nacionalnim prostornim planovima za morska područja odgovori na pitanje osjetljivosti vrsta i staništa na ljudske pritiske u svim morskim područjima; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naglašava važnost jačanja i učinkovite provedbe postojećih zaštićenih morskih područja, posebno u žarištima bioraznolikosti; poziva Komisiju i države članice da kao prioritet izrade posebne planove upravljanja za ta područja u kojima će se utvrditi jasni ciljevi očuvanja i učinkovite mjere praćenja, nadzora i kontrole; osobito apelira na države članice da ubrzaju razvoj i dostavljanje zajedničkih preporuka za upravljanje ribarstvom u svojim zaštićenim morskim područjima u skladu s člankom 11. ZRP-a; smatra da bi se učinci klimatskih promjena na morske vrste trebali u potpunosti uzeti u obzir; nadalje poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama i na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja predloži kriterije i smjernice za odgovarajuće planiranje upravljanja utvrđenim zaštićenim morskim područjima, među ostalim u ekološkim koridorima, te da olakša suradnju među državama članicama; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisiju da zaštićena morska područja uračuna u međunarodne ciljeve tek kada se njima bude primjereno upravljalo; |
| --- | --- |

88.

| 89. | smatra da bi nova zaštićena morska područja trebalo uključiti u okvir mreže Natura 2000 te da bi se njima trebalo promicati ekološku povezanost; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da zaštićena morska područja, kada su uspješna, mogu donijeti znatne socioekonomske koristi, posebno priobalnim zajednicama te sektorima ribarstva i turizma, kao i da zaštićena morska područja mogu ispunjavati ključne ekološke funkcije za obnovu ribljih stokova te poboljšati njihovu otpornost; |
| --- | --- |

90.

| 91. | naglašava da nova strategija EU-a za šume mora biti usklađena i dosljedna s europskim propisom o klimi i Strategijom za bioraznolikost za 2030.; ističe potrebu za cjelovitom i dosljednom strategijom EU-a za šume kojom se u EU-u jača multifunkcionalna uloga šuma i sektora koji se temelji na šumama i kojom se promiču dalekosežne okolišne, društvene i gospodarske koristi šuma, uz puno poštovanje klimatskih i okolišnih ciljeva EU-a; naglašava potrebu za jasnim davanjem prioriteta, pri čemu klima i zaštita i obnova bioraznolikosti trebaju biti središnji i međusobno povezani ciljevi u novoj strategiji EU-a za šume; poziva da se u plan obnove prirode uključe posebni obvezujući ciljevi za obnovu i daljnju zaštitu šumskih ekosustava, koji bi također trebali biti uključeni u strategiju EU-a za šume; smatra da je potrebno uzeti u obzir različite okolnosti na lokalnoj i regionalnoj razini te razini država članica; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ponavlja svoje stajalište o strategiji EU-a za šume od 8. listopada 2020. da bi strategija trebala biti poveznica između nacionalnih politika u području šumarstva i agrošumarstva te ciljeva EU-a povezanih sa šumama i agrošumama uzimajući u obzir potrebu za poštovanjem nacionalne nadležnosti i potrebu za doprinosom širim ciljevima EU-a; stoga ističe potrebu da se u strategiji poštuje načelo supsidijarnosti te da se prepoznaju nadležnosti EU-a u području zaštite okoliša, uključujući šume; podsjeća da u skladu s člankom 191. UFEU-a politika EU-a u području okoliša mora doprinositi, među ostalim, očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te razboritom i racionalnom korištenju prirodnih resursa; podsjeća da se nekoliko zakonodavnih akata EU-a odnosi na šume i upravljanje šumama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU i države članice da osiguraju najviše standarde okolišne zaštite šuma u svojim unutarnjim i vanjskim politikama; |
| --- | --- |

93.

| 94. | naglašava da bi se novom strategijom EU-a za šume trebalo promicati održivo gospodarenje šumama i naglašava važnost uravnoteženog jačanja održivog upravljanja šumama za zdravlje, otpornost na klimatske promjene i dugovječnost šumskih ekosustava te očuvanje multifunkcionalne uloge šuma; primjećuje da su zaštita i održivo gospodarenje našim šumama ključni dio naše opće dobrobiti jer se u njima odvijaju aktivnosti od javnog interesa u područjima rekreacije i zdravlja te obrazovanja te prepoznaje da održivo gospodarenje šumama promiče zaštitu europske bioraznolikosti šuma; podsjeća da su se EU i njegove države članice obvezali primjenjivati definicije i načela održivog gospodarenja šumama; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe ulogu šuma u doprinošenju klimatskim ciljevima EU-a; smatra da kao prioritet treba postaviti kružnu i kaskadnu upotrebu šuma i drugih resursa biomase koja ne ugrožava znanstveno utemeljene aktivnosti zaštite i obnove te djelovanje u području klime; upotrebu drva kao građevinskog materijala smatra dobrim primjerom; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ističe ključnu važnost mjera za poljoprivredno šumarstvo i pošumljavanje u okviru ZPP-a te potiče kontinuitet mjera u šumarstvu u skladu sa strategijom EU-a za šume; |
| --- | --- |

96.

| 97. | naglašava važnost otpornih i zdravih šumskih ekosustava, uključujući floru i faunu, za održavanje i poboljšanje brojnih usluga ekosustava koje nude šume, kao što su bioraznolikost, čist zrak, voda, zdravo tlo te drvne i nedrvne sirovine; ističe da postizanje ciljeva EU-a u pogledu okoliša, klime i bioraznolikosti neće nikad biti moguće bez šuma i šumarstva s višestrukom ulogom, u zdravom stanju i pod održivim upravljanjem, što iziskuje postojanje dugoročnog plana; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe potrebu za osmišljavanjem dosljednog pristupa kojim će se pomiriti zaštita bioraznolikosti i zaštita klime s uspješnim sektorom koji počiva na šumama i održivom biogospodarstvu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | prepoznaje važnost upotrebe drva iz šuma pod održivim gospodarenjem i drvnih proizvoda za prijelaz na gospodarstvo neutralno u pogledu emisija CO2 i za razvoj kružnog biogospodarstva; |
| --- | --- |

99.

| 100. | naglašava potrebu za revizijom i usklađivanjem pravila EU-a o upotrebi biomase za proizvodnju energije s ciljevima Strategije za bioraznolikost za 2030. i europskim propisom o klimi, posebno u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i delegiranih akata na temelju Uredbe o taksonomiji; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja preuzetu obvezu u pogledu sadnje najmanje tri milijarde novih stabala u EU-u; naglašava da bi se inicijative EU-a za sadnju drveća trebale temeljiti na jasnim ekološkim načelima, samostalnom razvoju šuma, održivom ponovnom pošumljavanju, ozelenjivanju urbanih i prigradskih područja, obnovi, jačanju povezivosti i agrošumarstvu, i to u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama; poziva Komisiju da se pobrine za to da se te inicijative provode samo na način koji je kompatibilan s ciljevima bioraznolikosti te im doprinosi, pri čemu treba voditi računa o tome da ta sadnja ne zamijeni postojeće stare šume i šume velike bioraznolikosti te da doprinese osiguravanju otpornosti, mješovitosti i zdravlja šuma; |
| --- | --- |

101.

| 102. | podsjeća na svoje stajalište izneseno u Rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU; poziva Komisiju da hitno iznese prijedlog pravnog okvira EU koji se temelji na obveznoj dužnoj pažnji i kojim se osigurava da su vrijednosni lanci održivi i da proizvodi ili roba koji se stavljaju na tržište EU-a nisu uzrok ili produkt krčenja šuma, uništavanja šuma, uništavanja ili prenamjene ekosustava ili kršenja ljudskih prava; napominje da bi se taj pravni okvir EU-a također trebalo proširiti na ekosustave s velikim zalihama ugljika i bogatom bioraznolikošću, a koji nisu šume, kao što su morski i obalni ekosustavi, močvarna područja, tresetišta i savane, kako bi se izbjeglo prebacivanje pritiska na ta područja; |
| --- | --- |

102.

| 103. | traži od Komisije da istraži mogućnost stvaranja pravnog okvira, ponajprije u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), kojim bi se omogućila zabrana trgovine određenim sirovinama, proizvodima i uslugama koji ugrožavaju bioraznolikost; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naglašava da bi se ekološki otisak proizvodnje i potrošnje EU-a trebao hitno smanjiti kako bi ostao unutar granica planeta; poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve EU-a za 2030. kako bi se znatno smanjio otisak EU-a u pogledu materijala i potrošnje te kako bi ga se do 2050. dovelo unutar granica planeta (84); podržava Komisiju u primjeni pristupa kojim se obuhvaća cjeloviti životni ciklus prilikom mjerenja okolišnog otiska proizvoda i organizacija; smatra da bi trebalo smanjiti proizvodnju i upotrebu plastike; naglašava da gospodarske aktivnosti koje utječu na ekosustave i njihovu bioraznolikost te ih iskorištavaju trebaju uključivati sve moguće zaštitne mjere za ublažavanje njihovog negativnog utjecaja na te ekosustave; |
| --- | --- |

104.

Klimatske promjene

| 105. | izražava zabrinutost zbog toga što će se raznolikost većine kopnenih vrsta uvelike smanjiti ako zbog globalnog zagrijavanja temperatura poraste od 1,5 do 2 oC, a morske će vrste biti posebno ugrožene, posebno s obzirom na to da će se ta povećanja temperature vrlo vjerojatno i premašiti ako se nastave trenutačne putanje; stoga ponavlja da je potrebno znatno povećati ambicije EU-a i pri ostvarivanju ciljeva povezanih s ublažavanjem klimatskih promjena te u okviru strategija prilagodbe prednost dati prirodnim rješenjima i pristupima koji se temelje na ekosustavima te poboljšati zaštitu kopnenih i morskih prirodnih ponora ugljika u EU-u kao dodatnu mjeru za smanjenje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju da procijeni utjecaj klimatskih promjena na brojnost i zemljopisnu rasprostranjenost vrsta, da tu procjenu uzme u obzir pri provedbi Strategije za bioraznolikost za 2030. te da pomogne državama članicama da te rezultate uključe u svoje nacionalne politike i u buduća izvješća u skladu s direktivama o prirodi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | naglašava ključnu ulogu zdravih oceanskih ekosustava u zaustavljanju i preokretanju trenda gubitka bioraznolikosti i ublažavanju klimatskih promjena; poziva na očuvanje i obnovu oceanskih staništa bogatih ugljikom kako bi se poboljšalo skladištenje ugljika, zaštita obale i otpornost morskih vrsta i ribarstva na klimatske promjene; nadalje poziva na njihovo uključivanje u zaštićena morska područja kojima se učinkovito upravlja; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju da, nakon donošenja europskog propisa o klimi (85) i uzimajući u obzir važnu ulogu prirodnih ponora ugljika u postizanju klimatske neutralnosti, predloži ambiciozan znanstveno utemeljen cilj EU-a za 2030. za uklanjanje emisija stakleničkih plinova prirodnim ponorima ugljika, koji bi trebao biti usklađen sa Strategijom za bioraznolikost za 2030. i utvrđen u zakonodavstvu; nadalje podsjeća da brzo smanjenje emisija mora ostati prioritet; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisiju da što je moguće prije predstavi dugoročni akcijski plan EU-a za klimu i bioraznolikost, uključujući ciljeve u tim područjima, kojim će se poboljšati koordinacija i osigurati usklađenost, održivost i međusobna povezanost budućih aktivnosti te kojim će se uključiti obveze u sklopu globalnog okvira za bioraznolikost za razdoblje nakon 2020., Pariškog sporazuma, njegovih nacionalno utvrđenih doprinosa te ciljeva održivog razvoja; naglašava da je važno službeno koordinirati, i to što je prije moguće, praćenje, izvješćivanje i preispitivanje u pogledu planova za klimu i bioraznolikost; ističe da su otporni i zdravi ekosustavi ključni za suočavanje s klimatskim promjenama i prilagodbu na njih te da bi u mjerama u okviru europskog klimatskog pakta trebalo osigurati sinergije između politika u području bioraznolikosti i klime; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pozdravlja novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama; smatra da bi mjere poduzete u okviru strategije za prilagodbu trebale biti u potpunosti usklađene sa Strategijom za bioraznolikost za 2030. i s mjerama za sprečavanje prirodnih katastrofa i pripravnosti na njih u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

110.

| 111. | nadalje, podupire pristupe temeljene na ekosustavima kako su definiranu u UN-ovoj Konvenciji o bioraznolikosti, koji pružaju cjelovitu strategiju za integrirano gospodarenje tlom, vodom i živim resursima kojim se promiče očuvanje i održivo iskorištavanje na pravedan način; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ističe da bi pojam „rješenja temeljena na prirodi” trebalo bolje definirati te da se tom definicijom ne bi smjelo ugroziti bioraznolikost i cjelovitost ekosustava; stoga poziva na izradu jasnije definicije na razini EU-a, kao i smjernica i alata, za primjenu prirodnih rješenja, kako bi se maksimalno povećala povezivost u kontekstu prirode te koristi i sinergije između očuvanja bioraznolikosti i ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama; |
| --- | --- |

112.

| 113. | konstatira da u mnogim nacionalnim klimatskim strategijama još uvijek nisu sadržana prirodna rješenja; smatra da bi platforma posvećena prirodnim rješenjima s većim brojem dionika mogla pomoći u osnaživanju sinergija u multilateralnim međunarodnim konvencijama o bioraznolikosti i klimatskim promjenama te doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

113.

Onečišćenje

| 114. | pozdravlja ciljeve Komisije da se upotreba opasnijih i kemijskih pesticida smanji za 50 %, kao i gubitak hranjivih tvari iz gnojiva za 50 %, što bi dovelo do smanjenja upotrebe gnojiva za najmanje 20 % do 2030., pri čemu bi sve navedeno trebalo utvrditi u zakonodavstvu i revidirati za razdoblje nakon 2030. u cilju daljnjih smanjenja i preuzimanja dugoročnih obveza; poziva na učinkovitu ocjenu tih ciljeva na temelju konkretnih ključnih etapa; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisiju da utvrdi jasne i ambiciozne polazne vrijednosti za te ciljeve i da, zajedno s državama članicama, za svaku državu članicu odredi pravedne doprinose ciljevima na razini EU-a koji odražavaju njihove različite polazišne točke i okolnosti; ustraje u tome da bi svaka država članica trebala provesti snažne mjere kako bi ostvarila svoje ciljeve; |
| --- | --- |

115.

| 116. | protivi se ponovnoj autorizaciji aktivne tvari glifosata nakon 31. prosinca 2022.; poziva sve države članice da provedu relevantne pripremne radove da bi svim poljoprivrednicima stavile na raspolaganje održiva alternativna rješenja nakon zabrane glifosata; |
| --- | --- |

116.

| 117. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (86) te očekuje od Komisije i država članica da bez odgode odgovore na sve na što se u njoj poziva; poziva Komisiju da u svoju reviziju provedbenih mjera za okvir za sredstva za zaštitu bilja uključi odredbe kojima se podupire cilj smanjenja pesticida na razini EU-a, kao što su jačanje i pojašnjenje ekoloških kriterija za odobravanje pristupa tržištu za pesticide; naglašava da se odluka o odobrenju ne bi trebala izdati ako EFSA zaključi da postoje neprihvatljivi učinci na okoliš; poziva Komisiju da regulatorne podatke o rizicima učini transparentnijima i dostupnijima; |
| --- | --- |

117.

| 118. | smatra da bi odstupanje predviđeno člankom 53. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (87) trebalo pojasniti te primjenjivati samo iz zdravstvenih i ekoloških razloga; žali zbog toga što se to odstupanje koristi kako bi se dovela u pitanje zabrana uporabe triju neonikotinoida na otvorenom; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisiju da brzo dovrši reviziju Direktive 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida, među ostalim i ciljeva za smanjenje pesticida (88), te da poduzme sve mjere kako bi se zajamčilo da se države članice obvežu na njezinu provedbu, među ostalim i u svojim nacionalnim akcijskim planovima; |
| --- | --- |

119.

| 120. | napominje da raširena upotreba pesticida dovodi do otpornosti na pesticide, što je znatan problem koji pesticide čini manje učinkovitima; ističe da poljoprivrednici plaćaju visoku cijenu zbog povećane upotrebe pesticida i ovisnosti o njima; napominje da bi se, u svrhu izbjegavanja gubitka biološke raznolikosti i otpornosti na nametnike, trebala slijediti hijerarhija aktivnosti u skladu s osam načela integrirane zaštite bilja iz Priloga III. Direktivi 2009/128/EZ kojima je propisano da se kemijski pesticidi upotrebljavaju samo kao krajnja mjera; |
| --- | --- |

120.

| 121. | žali zbog činjenice da se procjena učinka kemikalija na okoliš i bioraznolikost često podcjenjuje i umanjuje joj se vrijednost u socioekonomskim analizama tijekom postupka autorizacije u okviru registracije, evaluacije, autorizacije i ograničavanja kemikalija; zabrinut je zbog kontinuirane upotrebe i autorizacije opasnih kemikalija koje negativno utječu na okoliš ili, u slučajevima nedostatka podataka o sigurnosti, na krajnje točke okoliša; poziva Komisiju da, u okviru svoje uloge upravitelja rizicima, bolje razmotri učinak kemikalija, uključujući njihove kronične i dugoročne utjecaje na okoliš i bioraznolikost; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisiju i države članice da zajamče jednake standarde i učinkovite provjere poljoprivrednih proizvoda uvezenih iz zemalja izvan EU-a; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisiju da provede reviziju Uredbe (EZ) br. 396/2005 o maksimalnim razinama ostataka pesticida (89) tako da uključuje rizike za zdravlje životinja i okoliš kao zakonodavne kriterije; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala surađivati s državama članicama i dionicima kako bi se zajamčilo da se u nacionalnim strateškim planovima za poljoprivredu od samog početka istaknu ambicije iz europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola” da se znatno smanji upotreba kemijskih pesticida i s njima povezane opasnosti, kao i upotreba gnojiva i antibiotika; naglašava važnost ostvarivanja tih ciljeva na holistički i kružni način, primjerice usvajanjem agroekoloških pristupa kao što su integrirana proizvodnja i ekološka poljoprivreda, uključujući plodored; također ističe doprinos precizne poljoprivrede, digitalizacije i drugih alata za smanjenje i učinkovitu upotrebu pesticida, gnojiva i hranjivih tvari; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ističe da je, kako bi se smanjila potreba za pesticidima i postiglo daljnje smanjenje upotrebe kemijskih pesticida i s njima povezanih rizika, poljoprivrednicima potreban širi skup alata koji bi sadržavao alternativna, učinkovita, cjenovno pristupačna i ekološki sigurna rješenja i metode za zaštitu usjeva; predlaže da se s tim ciljem obuhvati i veća primjena kulturnih, fizičkih i bioloških metoda kontrole, novih pesticida niskog rizika i biopesticida, učinkovitijih metoda primjene olakšanih alatima kao što su digitalna i precizna poljoprivreda, epidemiološki modeli, sveobuhvatniji i veći raspon opcija za otporne sorte koje zahtijevaju manji broj ulaznih tvari, te ojačani istraživački i inovacijski sustavi za osposobljavanje i savjetovanje, među ostalim u agroekološkim poljoprivrednim praksama; |
| --- | --- |

125.

| 126. | naglašava da sektori poljoprivrede, ribarstva i šumarstva EU-a imaju važnu ulogu u zaštiti i obnovi prirode te da moraju biti u potpunosti uključeni u provedbu strategije za biološku raznolikost do 2030.; ističe da bi provedbene mjere trebale biti popraćene jasno definiranom potporom, programima osposobljavanja i paketom održivih, sigurnih, učinkovitih i cjenovno pristupačnih rješenja i alternativa, kao i pristupom najnovijem znanju, tehnologiji i savjetodavnim uslugama; nadalje, naglašava doprinos koji pozitivni poticaji i razmjena najboljih praksi mogu dati provedbi strategije; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se ciljevi strategije za biološku raznolikost do 2030. u potpunosti odražavaju u provedbi strategije „od polja do stola”, strategije za kemikalije s ciljem postizanja održivosti i u predstojećem akcijskom planu za nultu stopu onečišćenja, kojim bi se također trebalo riješiti pitanje svjetlosnog onečišćenja i onečišćenja bukom, uključujući podvodnu buku; naglašava važnost hvatanja u koštac s onečišćenjem na izvoru kao prioriteta uz istodobno jamčenje upotrebe najboljih raspoloživih tehnologija; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva Komisiju da postavi ambiciozan cilj smanjenja upotrebe vanjskog umjetnog svjetla za 2030. i predloži smjernice o tome kako države članice mogu smanjiti umjetno noćno umjetno svjetlo; |
| --- | --- |

128.

| 129. | stiče potrebu da se u Strategiju za bioraznolikost uključe namjenske mjere za smanjenje onečišćenja s izravnim učinkom na zdravlje i gubitak bioraznolikosti, kao što su onečišćenje plastikom i mikroplastikom te kemijsko onečišćenje; poziva Komisiju da osigura brzu provedbu svih mjera novog akcijskog plana za kružno gospodarstvo i povezanog zakonodavstva; |
| --- | --- |

129.

Invazivne strane vrste

| 130. | izražava zabrinutost zbog činjenice da invazivne strane vrste već predstavljaju ozbiljnu opasnost za okoliš, prihode sigurnosno hrane nanošenjem nepovratne štete zaštićenim područjima i njihovoj bioraznolikosti, što dodatno pogoršavaju klimatske promjene; |
| --- | --- |

130.

| 131. | izražava žaljenje zbog toga što se na popisu invazivnih stranih vrsta u Uniji nalazi manje od 6 % invazivnih stranih vrsta prisutnih u Europskoj uniji; poziva Komisiju da pojača mjere i zajamči da se na popis uvrste invazivne strane vrste koje imaju negativni učinak po ugrožene vrste; nadalje poziva Komisiju da poboljša prevenciju uvođenjem obveznih procjena rizika prije prvog uvoza neautohtonih vrsta i predlaganjem bijelog popisa vrsta na razini EU-a za koje je dopušten uvoz, držanje, uzgoj i trgovina kućnim ljubimcima na temelju znanstvene procjene rizika i ekoloških karakteristika u EU-u što je prije moguće; |
| --- | --- |

131.

| 132. | naglašava da je trgovina egzotičnim kućnim ljubimcima jedan od glavnih načina kojim se dovode invazivne strane vrste te da je osim toga uvođenje invazivnih stranih vrsta povezano i s drugim negativnim čimbenicima kao što su kopneni i morski promet te morski otpad; poziva na razvoj dodatnih mjera na razini EU-a za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje invazivnih stranih vrsta, uključujući izradu posebnih planova za one koji utječu na kritično ugrožene vrste; naglašava potrebu za dostatnim ljudskim, tehničkim i financijskim resursima za potporu prevenciji i pomoć pogođenim područjima u rješavanju problema postojećih i novouvedenih invazivnih stranih vrsta; |
| --- | --- |

132.

| 133. | žali zbog činjenice da je na popis invazivnih stranih vrsta koji izaziva zabrinutost Unije uključena samo jedna morska vrsta (90); poziva Komisiju da riješi problem te neproporcionalno malenog broja morskih invazivnih stranih vrsta radi jamčenja propisne usklađenosti s Uredbom (EU) br. 1143/2014 (91); |
| --- | --- |

133.

Okvir za financiranje, integriranje i upravljanje

| 134. | naglašava da društvene i ekološke koristi od sprečavanja i obnove nadilaze investicijske troškove; poziva Komisiju da zajamči učinkovito integriranje i bioraznolikosti u rashode i programe EU-a te njezinu provjeru na temelju taksonomije EU-a poziva na učinkovitu primjenu načela nenanošenja znatne štete u rashodima i programima EU-a; poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu procjenu načina na koji bi se moglo mobilizirati najmanje 20 milijardi EUR koji su potrebni za potrebe prirode na godišnjoj razini, da iznese odgovarajuće prijedloge za godišnji proračun Unije i da ispita potrebu za namjenskim instrumentom financiranja za TEN-N; prima na znanje dogovor za povećanje uključivanja sredstava za postizanje ciljeva bioraznolikosti za 7,5 % od 2024. i 10 % od 2026. nadalje; smatra da bi trebalo uložiti napore kako bi se od 2021. nadalje što prije dostigao cilj od barem 10 % godišnjih rashoda za biološku raznolikost u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); naglašava potrebu za osiguravanjem dosljednosti između financiranja u području klime i bioraznolikosti; apelira na države članice da uključe djelovanja po pitanju bioraznolikosti u planove za oporavak i otpornost; ustraje na tome da se rashodi Unije povezani s bioraznolikošću trebaju pratiti u skladu s učinkovitom, transparentnom i sveobuhvatnom metodologijom koju će odrediti Komisija u suradnji s Europskim parlamentom i Vijećem; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisiju i države članice da do 2022. procijene koje su subvencije štetne za okoliš, s ciljem njihova postupnog ukidanja bez daljnjeg odgađanja; poziva na preusmjeravanje financijskih poticaja na ulaganja koja su pozitivna za bioraznolikost te na preusmjeravanje sustava oporezivanja prema povećanoj upotrebi ekoloških poreza i prihoda za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

135.

| 136. | podsjeća na obvezu EU-a da ispuni ciljeve iz Pariškog sporazuma; poziva Komisiju i države članice da ukinu sve neizravne i izravne subvencije za fosilna goriva što je prije moguće, a najkasnije do 2025.; |
| --- | --- |

136.

| 137. | smatra da bi postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva i drugih subvencija štetnih za okoliš trebalo podupirati i globalno u okvkru trgovinske politike EU-a i zelene diplomacije, među ostalim sporazumom o planu s ključnim etapama za svakog trgovinskog partnera; |
| --- | --- |

137.

| 138. | podsjeća da OECD procjenjuje da vlade na globalnoj razini troše otprilike 500 milijardi USD godišnje na potporu koja bi mogla biti štetna za biološku raznolikost, tj. pet do šest puta više od ukupnih rashoda za biološku raznolikost (92); |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva Komisiju da pruži jasne smjernice i poticaje za mobilizaciju privatnog financiranja za biološku raznolikost i uskladi ulaganja s ciljevima europskog zelenog plana i strategije za biološku raznolikost do 2030.; poziva nadalje Komisiju da osigura ambiciozan okvir usmjeren na budućnost s integriranim zakonodavnim mjerama i financijskim poticajima za javni i privatni sektor za podršku ostvarenju ciljeva u okviru Strategije za bioraznolikost do 2030. kao dio predstojeće obnovljene strategije održivog financiranja; poziva Komisiju da provede mjere u području održivih korporativnih nabava; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju usklađenost politika i usklade politike EU-a i nacionalne politike sa Strategijom za biološku raznolikost do 2030.; nadalje poziva na to da se u svim politikama EU-a poštuju sva načela Ugovora, posebno načelo predostrožnosti i načelo da onečišćivač plaća; |
| --- | --- |

140.

| 141. | ističe potrebu za pravno obvezujućim okvirom za upravljanje bioraznolikošću, propisom o bioraznolikosti, kojim se nizom obvezujućih ciljeva gradi put prema 2050., uključujući ciljeve za 2030. i obveze preuzete na 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15), i kojim se uspostavlja mehanizam praćenja s pametnim pokazateljima i rješava problem zaštite i obnove izvan granica zaštićenih područja; poziva Komisiju da u tu svrhu tijekom 2022. podnese zakonodavni prijedlog; naglašava da će osiguravanje dostatnih ljudskih i financijskih resursa biti ključno za učinkovito upravljanje; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisiju da razmotri osnivanje neovisnog znanstvenog europskog panela o biološkoj raznolikosti ili sličnog tijela kako bi se procijenila usklađenost mjera EU-a s ambicijama Strategije o biološkoj raznolikosti za 2030. i da u skladu s tim donese preporuke o politikama, izbjegavajući svako moguće preklapanje s politikama EGP-a ili drugih tijela EU-a i međunarodnih tijela; |
| --- | --- |

142.

| 143. | podsjeća da se člankom 37. Povelje EU-a o temeljnim pravima odražava načelo jamčenja zaštite okoliša u zakonodavstvu Unije; smatra da bi se pravo na zdrav okoliš trebalo priznati u Povelji EU-a te da bi Unija trebala preuzeti vodstvo za priznavanje sličnog prava na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

143.

Istraživanje, inovacije i obrazovanje

| 144. | poziva Komisiju da ojača biološku raznolikost u okviru programa Unije za mlade, kao što je Europska volonterska služba, te da pokrene zeleni program Erasmusa u okviru cjelokupnog programa Erasmus kojim bi se usredotočilo na razmjenu znanja, studenata i stručnjaka u području obnove i očuvanja; |
| --- | --- |

144.

| 145. | ističe potrebu za boljim razumijevanjem sastava bioraznolikosti te njezinih učinaka na funkcioniranje ekosustava i otpornost ekosustava; smatra da bi trebalo povećati osnovna i primijenjena istraživanja o biološkoj raznolikosti te ističe da bi za to trebalo osigurati dostatna financijska sredstva; poziva na uključivanje istraživanja biološke raznolikosti u različite programe financiranja na razini EU-a i na nacionalnoj razini; ponovno ističe svoje pozive na uvođenje posebne misije za bioraznolikost u okviru istraživačkog programa EU-a; ističe potrebu za znatnim povećanjem sredstava za javna istraživanja; |
| --- | --- |

145.

| 146. | naglašava važnost većeg broja istraživanja o biogeografskim regijama i taksonomiji organizama, kao i o utjecaju krčenja šuma i gubitka biološke raznolikosti na osnovne usluge, kao što je opskrba hranom; ističe potrebu za poboljšanjem znanja o vezama između pojave bolesti s jedne strane te zakonite i nezakonite trgovine divljim biljnim i životinjskim vrstama, očuvanja i propadanja ekosustava s druge strane; |
| --- | --- |

146.

| 147. | čvrsto vjeruje da bi trebalo provesti daljnja istraživanja o oceanima, s obzirom na to da oni u velikoj mjeri ostaju neistraženi; u tom pogledu poziva Komisiju da preuzme važnu ulogu u UN-ovu Desetljeću znanosti o oceanima i da slijedi preporuke misije Starfish 2030: obnova našeg oceana i voda; smatra da bi također trebalo osigurati financijska sredstva za dubokomorske ekosustave i biološku raznolikost; |
| --- | --- |

147.

| 148. | potiče istraživanja održivih poljoprivrednih inovacija, tehnologija te proizvodnih metoda i praksi za poljoprivrednike kojima se poboljšava biološka raznolikost i zdravlje ekosustava, uključujući digitalizaciju, održivo agrošumarstvo, niskorizične biološke alternative kemijskim pesticidima i poljoprivredu bez pesticida; |
| --- | --- |

148.

| 149. | smatra da bi povećani napori u istraživanju trebali obuhvaćati i društvene i gospodarske učinke i mogućnosti politika očuvanja, biološku raznolikost tla te topljenje ledenjaka i permafrosta; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pozdravlja osnivanje Centra znanja za biološku raznolikost i novog Opservatorija EU-a za tlo; |
| --- | --- |

150.

| 151. | poziva na važnost dodjele odgovarajućih sredstava za prikupljanje podataka i razvoj pokazatelja za potporu izgradnji kapaciteta i jačanju suradnje u području biološke raznolikosti među dionicima; prepoznaje potencijal digitalizacije, velikih podataka i umjetne inteligencije za poboljšanje našeg razumijevanja i znanja o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva Komisiju da pruži podršku malim i srednjim poduzećima u istraživačkim i inovacijskim naporima s ciljem doprinosa ciljevima Strategije EU-a za bioraznolikost za 2030.; |
| --- | --- |

152.

| 153. | drži da obrazovanje o okolišu mora biti sastavni dio obrazovanja; podržava uspostavu zaštićenih područja i u obrazovne svrhe; naglašava da je potrebno podržati participativne znanosti i podizanje razine osviještenosti, među ostalim kako bi se društvu pokazalo da je potrebno zaštititi i obnoviti bioraznolikost; |
| --- | --- |

153.

Globalni okvir za bioraznolikost u razdoblju nakon 2020., međunarodno djelovanje i upravljanje trgovinom i oceanima

| 154. | podsjeća na stajalište izraženo na sastanku COP15 o biološkoj raznolikosti i na potrebu za obvezujućim sporazumom za razdoblje nakon 2020. sličnim Pariškom sporazumu kako bi se do 2030. zaustavio gubitak biološke raznolikosti i preokrenuo taj trend s ciljevima i pokazateljima SMART, čvrstim provedbenim okvirom i znanstveno utemeljenim, neovisnim i transparentnim mehanizmom revizije; smatra da 2021. predstavlja prekretnicu za biološku raznolikost na svjetskoj razini i da bi EU tijekom pregovora trebao djelovati kao globalni predvodnik i zalagati se za visoku razinu ambicije, usklađenosti ili premašivanja vlastitih, uključujući pravno obvezujuće ciljeve globalne obnove i zaštite od najmanje 30 % do 2030.; pozdravlja, u tom pogledu, obvezu koju je preuzela Koalicija visokih ambicija za prirodu i ljude da zaštiti 30 % kopna i mora diljem svijeta; naglašava potrebu za pružanjem potpore zemljama s niskim dohotkom u provedbi tog novog okvira; naglašava važnost dodatnih obveza privatnog sektora u pogledu zaštite i obnove biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poziva Komisiju da se zalaže za ambiciozne i jasne globalne dugoročne ciljeve; ponavlja svoje stajalište da bi EU u pregovorima potencijalno trebao pozvati na zaštitu polovice planeta do 2050. (93); |
| --- | --- |

155.

| 156. | pruža podršku razvoju međunarodnog ugovora o pandemijama u okviru Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) radi jačanja otpornosti na buduće pandemije; napominje da je jedna od preporuka radionice IPBES-a o bioraznolikosti i pandemijama osnivanje međuvladinog vijeća na visokoj razini za sprečavanje pandemije kojim bi se olakšala suradnja među vladama, među ostalim pružanjem znanstvenih informacija relevantnih za politike i koordiniranjem izrade okvira za praćenje, te postavili temelji za moguće ciljeve na raskrižju triju konvencija iz Rija; poziva EU i države članice da promiču uspostavu takvog vijeća na konferenciji COP15, koje bi trebalo djelovati u sinergiji s postojećim tijelima kao što je Svjetska zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisiju i države članice da od IPCC-a zatraže posebno izvješće o bioraznolikosti i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

157.

| 158. | zabrinut je zbog novih pravnih, ekoloških, biosigurnosnih i upravljačkih izazova koji bi mogli proizaći iz ispuštanja genetski modificiranih organizama za pogon gena u okoliš, među ostalim u svrhu očuvanja prirode; prima na znanje ishod ad hoc tehničke stručne skupine Konvencije o biološkoj raznolikosti o pogonima gena i živim modificiranim ribama (94), što izaziva zabrinutost zbog poteškoća u predviđanju njihova ponašanja, procjeni njihovih rizika i kontroli tih rizika nakon puštanja; napominje da bi organizmi za pogon gena sami po sebi mogli postati invazivne vrste; smatra da bi trebalo u potpunosti razviti smjernice, alate i okvir za praćenje stanja okoliša na globalnoj razini i na razini EU-a, kao i jasno globalno upravljanje i učinkovite mehanizme za kontrolu i poništavanje učinaka organizama koji pokreću gene te da su potrebna dodatna istraživanja o zdravstvenim, ekološkim, etičkim i drugim posljedicama organizama koji pokreću gene kako bi se bolje razumio njihov potencijalni učinak; stoga smatra da ne bi trebalo dopustiti uvođenje genetski modificiranih organizama za proizvodnju gena, uključujući za potrebe očuvanja prirode, u skladu s načelom predostrožnosti; (95); |
| --- | --- |

158.

| 159. | naglašava potencijal upotrebe zelene diplomacije, trgovinske politike i multilateralnog djelovanja za promicanje zaštite biološke raznolikosti izvan Europe; izražava potporu Desetljeću UN-a za obnovu ekosustava (2021. – 2031.) i poziva Komisiju i države članice da učinkovito integriraju zaštitu okoliša i biološke raznolikosti u sva vanjska djelovanja; |
| --- | --- |

159.

| 160. | poziva Komisiju da predvodi napore u sklapanju međunarodnog sporazuma o upravljanju prirodnim resursima kako bi ona ostala unutar „granica planeta” za korištenje prirodnih resursa; |
| --- | --- |

160.

| 161. | naglašava da degradacija i stres koje trpe ekosustavi štete postizanju napretka u pogledu ostvarenja većine ciljeva održivog razvoja do 2030., a naročito ciljeva iskorjenjivanja siromaštva i gladi, osiguravanja pristupa vodi i odvodnji, postizanja sigurnosti opskrbe hranom, osiguravanja zdravih života i smanjenja socioekonomskih nejednakosti u i među zemljama; |
| --- | --- |

161.

| 162. | naglašava da su klimatske promjene i uništavanje okoliša sve više u interakciji s čimbenicima koji uzrokuju raseljavanje ljudi jer je stanovništvo prisilno raseljeno iz svojih domova zbog posljedica klimatskih promjena, degradacije okoliša i katastrofa; naglašava da će se, zbog klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti, u sljedećim desetljećima broj takvih kriza samo povećavati ako se ne poduzmu hitne i učinkovite mjere; naglašava da EU mora biti spreman na raseljavanje uzrokovano klimatskim promjenama i raseljavanje zbog degradacije okoliša i katastrofa te prepoznaje potrebu za poduzimanjem prikladnih mjera kojima će se zaštititi ljudska prava pogođenog stanovništva; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poziva Komisiju da osobito olakša izgradnju kapaciteta, uključujući prijenos znanja, razmjenu tehnologije i osposobljavanje za vještine kako bi zemlje korisnice provele Konvenciju o biološkoj raznolikosti, Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka te druge konvencije i sporazume ključne za zaštitu biološke raznolikosti u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Instrumenta za pomoć u trgovini; ustraje na potrebi za jačanjem programa suradnje sa zemljama izvan EU-a radi očuvanja njihove autohtone bioraznolikosti, među ostalim kroz međuparlamentarni dijalog, te za pomaganjem zemljama u razvoju u provedbi tih programa; nadalje poziva na poboljšanje zajedničkog upravljanja prekograničnim ekosustavima i migracijskim rutama i vrstama te na smanjenje mogućnosti prijenosa rizika od gubitka biološke raznolikosti u druge dijelove svijeta; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pozdravlja inicijative poput afričkog Velikog zelenog zida i poziva Komisiju da razvije slične inicijative za druge regije i podrži međunarodne inicijative za obnovu biološke raznolikosti diljem svijeta, uz istodobno proširenje ključnih područja biološke raznolikosti usmjerenih na poticanje otpornosti zemalja u razvoju na klimatske promjene; smatra da bi novi Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u razdoblju mogao djelovati kao važan pokretač promjene u obnovi i očuvanju bioraznolikosti diljem svijeta; smatra da bi se u novom Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju znatan doprinos proračuna trebao iskoristiti za obnovu i očuvanje biološke raznolikosti, čime bi se doprinijelo općem cilju uključivanja biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

164.

| 165. | drži da je autohtono i lokalno znanje ključno za učinkovitu zaštitu biološke raznolikosti i podsjeća da se u posebnom izvješću IPCC-a o klimatskim promjenama i zemljištu prepoznaje ključna uloga autohtonih naroda i lokalnih zajednica u očuvanju okoliša; apelira na Komisiju i države članice da nastave raditi s međunarodnom zajednicom s ciljem prepoznavanja doprinosa autohtonog stanovništva i lokalnih zajednica zaštiti bioraznolikosti kako bi se zajamčila njihova prava i pružila podrška njihovu sudjelovanju u postupku donošenja odluka; poziva nadalje sve države članice da bez odgode ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima iz 1989. (Konvencija ILO-a br. 169); |
| --- | --- |

165.

| 166. | podržava napore posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš da se u vezi s okolišem, ekosustavima i biološkom raznolikošću razviju smjernice o obvezama u pogledu ljudskih prava; poziva države članice i institucije EU-a da podupru i zagovaraju globalnu provedbu okvirnih načela ljudskih prava i okoliša iz 2018. koja je predstavio posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava i okoliš; poziva EU da u okviru Programa UN-a za okoliš podrži inicijativu o zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

166.

| 167. | potiče EU i države članice da potaknu priznavanje ekocida kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenog suda; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pozdravlja predanost Komisije punoj provedbi i primjeni odredbi o bioraznolikosti sadržanih u trgovinskim sporazumima kao i boljem ocjenjivanju njihova utjecaja na bioraznolikost; pozdravlja činjenicu da nova trgovinska strategija „poziva na bolju političku integraciju trgovinskih politika i unutarnjih politika EU-a” te priznaje da je „očuvanje biološke raznolikosti globalni izazov koji zahtijeva globalne napore” (96); ističe da se struktura postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini i postojeća pravila WTO-a nedovoljno bave doprinosom trgovine drastičnom gubitku biološke raznolikosti; stoga poziva Komisiju da bez odgode razmotri specifične i konkretne mjere kako bi se zajamčilo da trgovinski sporazumi EU-a ne uzrokuju ili prijete uzrokovanjem gubitka biološke raznolikosti te da trgovinska politika EU-a bude učinkovito usklađena s njezinom strategijom za biološku raznolikost do 2030.; |
| --- | --- |

168.

| 169. | poziva Komisiju da osigura potpunu usklađenost svih novih i budućih sporazuma o trgovini i ulaganjima s europskim zelenim planom, Pariškim sporazumom, obvezama EU-a u pogledu biološke raznolikosti i ciljevima održivog razvoja, koji sadržava obvezujuća i provediva poglavlja o trgovini i održivom razvoju, uključujući zaštitne mjere i učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za neusklađenost, uključujući mogućnost ponovnog uvođenja carina; poziva Komisiju da promiče slilne mjere u postoječim sporazumima o trgovini i ulaganju; |
| --- | --- |

169.

| 170. | naglašava važnost sustavnog uključivanja dimenzije biološke raznolikosti, zajedno s ekonomskom i socijalnom dimenzijom, u sve procjene učinka na održivi razvoj koje se više nego prije moraju temeljiti na čvrstoj metodologiji, kako je predloženo u dostupnim studijama Komisije, te dosljedno uzimati u obzir pitanja biološke raznolikosti; poziva da se procjene učinka na održivi razvoj provedu kao dio faze utvrđivanja opsega budućih sporazuma o slobodnoj trgovini i ulaganjima; poziva da se procjene učinka na održivi razvoj redovito ažuriraju tijekom razvoja pregovora kako bi se na odgovarajući način utvrdili, procijenili i riješili mogući rizici za biološku raznolikost u dotičnoj regiji i u EU-u što je prije moguće te da oblikuju relevantne bilateralne obveze navedene u pregovorima; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva Komisiju da osigura da poglavlja o trgovini i održivom razvoju sadržavaju plan s konkretnim i provjerljivim obvezama u pogledu kojih će se ostvariti napredak u drugim poglavljima; naglašava važnost sustavnog provođenja redovitih ex post evaluacija održivosti i procjena učinka kako bi se zajamčila dosljednost s međunarodnim obvezama EU-a u pogledu biološke raznolikosti; poziva Komisiju da ažurira postojeća poglavlja sporazuma o trgovini i ulaganjima primjenom klauzula o aktivnoj i pravovremenoj reviziji kako bi se osiguralo da se postojeći sporazumi o slobodnoj trgovini što prije usklade s europskim zelenim planom te da Parlamentu predstavi rezultate i planirane prilagodbe; |
| --- | --- |

171.

| 172. | zahtijeva da Vijeće u svojem nacrtu mandata za buduće sporazume i pri preispitivanju trenutačnih sporazuma Konvenciju o biološkoj raznolikosti (CBD) učini ključnim elementom sporazumâ o slobodnoj trgovini, pod uvjetom da se postigne dogovor o obveznim mehanizmima za preispitivanje nacionalnih ciljeva; također traži od Vijeća da CITES i Pariški sporazum učini ključnim elementima sporazuma o slobodnoj trgovini te da naglasi potrebu za njihovom učinkovitom provedbom; ističe važnost predstojeće reforme Uredbe o općem sustavu povlastica u osiguravanju učinkovite provedbe multilateralnih konvencija o klimi i okolišu obuhvaćenih Uredbom, uključujući Konvenciju o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da uvezeni proizvodi zadovoljavaju iste standarde koji se zahtijevaju od europskih proizvođača kako bi se zaštitili okoliš i biološka raznolikost te osiguralo poštovanje ljudskih i radničkih prava; naglašava potrebu za promicanjem jednakih uvjeta na globalnoj razini i poduzimanjem mjera za sprečavanje mogućeg raseljavanja gubitka biološke raznolikosti u inozemstvu; poziva Komisiju da naruči studiju o učincima proizvoda koje EU izvozi i njihovim metodama proizvodnje na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se zabranio izvoz opasnih tvari zabranjenih u EU-u iz EU-a, u skladu s načelom nečinjenja štete, s Rotterdamskom konvencijom o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini i s europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

174.

| 175. | podržava Komisiju u njezinoj želji da u međunarodnim raspravama o trgovini i okolišu podigne i proširi svijest o tome te da promiče tumačenje relevantnih odredbi WTO-a kojim se priznaje pravo članica na pružanje učinkovitih odgovora na globalne izazove u području okoliša, posebno na klimatske promjene i zaštitu biološke raznolikosti, osobito korištenjem metoda za postupke i proizvodnju koje nisu povezane s proizvodima; nadalje smatra da bi EU trebao uložiti napore u uključivanje obvezujućih razina zaštite biološke raznolikosti u predstojeći rad na reformi WTO-a; potiče Komisiju da razmotri uključivanje stručnog znanja o trgovini i okolišu u sporove koji proizlaze iz sukoba između trgovinskih obveza i iznimaka u pogledu zaštite okoliša; potiče Komisiju da taj prijedlog promiče u kontekstu svoje inicijative za klimu i trgovinu u WTO-u; traži neovisnu dubinsku analizu učinaka preostalih odredbi o rješavanju sporova između ulagača i države i sustavu sudova za ulaganja u trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

175.

| 176. | žali zbog nedostataka u provedbi uredbi EU-a o trgovini divljom faunom i florom jer njima nisu obuhvaćene sve kritične vrste i ne pruža se ista zaštita životinjama uzgojenima u zatočeništvu; poziva Komisiju da se zajedno pozabavi zakonitom komercijalnom trgovinom i nezakonitom trgovinom u okviru revizije Akcijskog plana EU-a za zaštitu divlje faune i flore za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, koji bi trebao biti potpuno u skladu sa Strategijom za biološku raznolikost do 2030. i primiti odgovarajuća financijska sredstva, uključujući pomoć zemljama koje nisu članice EU-a te centrima za spašavanje i utočišta divlje faune i flore; poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo kojim se zabranjuje uvoz, prekrcaj, kupnju i prodaju divlje faune i flore koja se uzima, prerađuje, prevozi ili prodaje kršeći zakone u zemlji sječe/podrijetla; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poziva Komisiju i države članice da ulože napore kako bi se zaustavila komercijalna trgovina ugroženim vrstama i njihovim dijelovima; naglašava važnost razvoja ciljeva SMART-a u tu svrhu; ponovno poziva na potpunu i trenutačnu zabranu komercijalne trgovine, izvoza ili ponovnog izvoza bjelokosti na europskoj razini unutar EU-a i u odredišta izvan EU-a (97), uključujući „predkonvencionalnu” bjelokost, ističući da bi trebalo zadržati ograničene iznimke za uvoz i izvoz znanstvenih proizvoda, glazbenih instrumenata zakonito stečenih prije 1975. i za trgovinu artefaktima i antikvitetima proizvedenima prije 1947., pod uvjetom da su popraćeni valjanim certifikatom, te traži slična ograničenja za druge ugrožene vrste poput tigrova i nosoroga; poziva na to da se ta zabrana primijeni bez daljnjih odgađanja 2021.; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisiju i države članice da pomognu globalnoj zajednici u rješavanju rizika povezanih s trgovinom i prodajom divljih životinja; poziva Komisiju da se koristi regulatornim dijalozima predviđenima u sporazumima o slobodnoj trgovini za promicanje strogih sanitarnih i fitosanitarnih standarda EU-a i dobrobiti životinja kako bi se rizik od budućih epidemija i pandemija sveo na najmanju moguću mjeru; poziva Komisiju da po potrebi razmotri uvođenje moratorija na uvoz divljih životinja ili drugih vrsta iz prijavljenih žarišnih točaka zaraznih bolesti kako bi se riješili mogući sigurnosni problemi; |
| --- | --- |

178.

| 179. | napominje s dubokomo zabrinutšću da se onečišćenje plastikom u moru od 1980. povećalo deset puta, čime je pogođeno najmanje 267 vrsta i ljudsko zdravlje; izražava zabrinutost zbog onečišćenja uzrokovanog mikroplastikom i nanoplastikom te zbog njezina utjecaja na morsku biološku raznolikost; naglašava potrebu za sinergijama između akcijskog plana za kružno gospodarstvo i strategije za biološku raznolikost do 2030.; |
| --- | --- |

179.

| 180. | poziva Europsku uniju da vodi pregovore o međunarodnom sporazumu za plastiku, među ostalim o oceanima bez plastike s obvezujućim ciljevima do 2030.; |
| --- | --- |

180.

| 181. | prima na znanje neuspjeh članova Svjetske trgovinske organizacije da zaključe tekuće pregovore o subvencijama u ribarstvu do kraja 2020.; duboko žali zbog neuspješnog izvršavanja obveza iz ciljeva održivog razvoja (SDG 14.6) o postupnom ukidanju štetnih subvencija u ribarstvu do 2020.; podržava poziv na sklapanje globalnog sporazuma kojim bi se zabranile štetne subvencije za ribarstvo; Stoga poziva EU da preuzme važniju ulogu u pregovorima, a Komisiju da zajamči da su odredbe o ribarstvu u trgovinskim sporazumima u skladu sa zaštitom morske biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

181.

| 182. | naglašava da bi oceane trebalo priznati na međunarodnoj razini kao globalni zajednički resurs kako bi se osigurala njihova zaštita; poziva Europsku uniju da potakne usvajanje ambicioznog globalnog ugovora o oceanu radi zaštite morske bioraznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti diljem svijeta na sljedećem sastanku Međuvladine konferencije o biološkoj raznolikosti izvan nacionalne nadležnosti; |
| --- | --- |

182.

| 183. | naglašava potrebu za postizanjem integriranog okvira pomorske politike EU-a kojim se osigurava dosljednost morske biološke raznolikosti, klimatske politike i ZRP-a; |
| --- | --- |

183.

| 184. | ističe da se vjeruje da dubokomorski svijet ima najveću bioraznolikost na Zemlji i osigurava kritične okolišne usluge, uključujući dugoročnu sekvestraciju ugljika; ističe da će dubokomorsko rudarstvo vrlo vjerojatno uzrokovati neizbježni i trajni gubitak biološke raznolikosti; naglašava da se načelo predostrožnosti mora primjenjivati na novi sektor dubokomorskog rudarstva; podsjeća na svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima (98) i poziva Komisiju i države članice da promiču moratorij, među ostalim i u Međunarodnom tijelu za morsko dno, na dubokomorsko rudarstvo sve dok se učinci dubokomorskog rudarenja na morski okoliš, biološku raznolikost i ljudske aktivnosti na moru ne prouče i dovoljno istraže te se može upravljati dubokomorskim rudarenjem kako se ne bi zajamčio gubitak morske biološke raznolikosti ni uništavanje morskih ekosustava; naglašava potrebu da Komisija prestane financirati razvoj rudarske tehnologije na morskom dnu u skladu s kružnim gospodarstvom koje se temelji na minimiziranju, ponovnoj upotrebi i recikliranju minerala i metala; |
| --- | --- |

184.

| 185. | ponavlja svoj poziv (99) državama članicama i Komisiji da surađuju u okviru Međunarodnog tijela za morsko dno kako bi se osigurala transparentnost u njezinim metodama rada, kao i učinkovita zaštita morskog okoliša od štetnih učinaka te zaštita i očuvanje morskog okoliša, kako se zahtijeva u dijelovima XI. i XII. Konvencije UN-a o pravu mora, te poziva države članice da preuzmu proaktivnu i progresivnu ulogu u međunarodnim tijelima kako bi se predložile reforme transparentnosti i povećale sveukupne ekološke ambicije poduzetih mjera; |
| --- | --- |

185.

| 186. | ističe ključnu važnost populacija kitova za morske ekosustave i sekvestraciju ugljika; ponavlja svoju snažnu potporu nastavku svjetskog moratorija na komercijalni kitolov i zabranu međunarodne trgovine proizvodima od kitova (100); žali zbog povlačenja Japana iz Međunarodne komisije za kitolov; apelira na Norvešku i Japan da prekinu svoje aktivnosti kitolova; poziva EU i države članice da potaknu Međunarodnu komisiju za kitolov da se službeno pozabavi norveškim komercijalnim kitolovom; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Farske otoke da prekinu svoj kontroverzni godišnji lov na bjelogrle dupine, poznat i kao Grindadràp; poziva Europsku komisiju i države članice da neprestano komuniciraju s Farskim otocima o tom pitanju s ciljem ukidanja te prakse; |
| --- | --- |

187.

Provedba i izvršenje zakonodavstva o prirodi

| 188. | apelira na države članice da u potpunosti provedu i ispune obveze utvrđene u postojećem zakonodavstvu EU-a u području okoliša; poziva Komisiju da brže, učinkovitije i transparentnije, među ostalim redovitim praćenjem slučajeva, nastavi s postupcima zbog povrede prava kako bi se ispravili svi slučajevi neusklađenosti te da do 2022. poboljša svoju javnu bazu podataka kako bi se mjere koje su poduzele države članice i Komisija kao odgovor na povrede propisa o okolišu pratile na jasno razumljiv i pristupačan način; poziva nadalje Komisiju da dodijeli dostatna sredstva da bi se prevladala trenutačna kašnjenja; smatra da je dostatna razina kvalificiranog osoblja i resursa preduvjet za uspješnu provedbu i izvršenje politika Unije; |
| --- | --- |

188.

| 189. | poziva Komisiju da brzo pokrene postupke zbog povrede prava u slučajevima nezakonite sječe, surađujući s drugim europskim organizacijama kao što je Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), te o neusklađenosti s Okvirnom direktivom o vodama (101) i Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (102) kako bi se ispunili zahtjevi za postizanje dobrog stanja okoliša za europska mora i vode; |
| --- | --- |

189.

| 190. | poziva države članice, uključujući regionalna i lokalna tijela, da ubrzaju provedbu i izvršavanje te poziva vlade država članica da ažuriraju svoje nacionalne strategije za biološku raznolikost i da Komisiji podnose dvogodišnja izvješća o provedbi strategije za biološku raznolikost do 2030. na nacionalnoj razini; poziva Komisiju da provede evaluaciju sredinom provedbenog razdoblja i da po potrebi preispita strategiju; |
| --- | --- |

190.

| 191. | naglašava da je provedba i provedba zakonodavstva EU-a u svim državama članicama također važna za osiguravanje stabilnog i transparentnog regulatornog okvira za dionike, uključujući gospodarske subjekte; apelira na Komisiju i države članice na postizanje ciljeva iz Strategije za bioraznolikost na najučinkovitiji način i na način koji u najmanjoj mjeri opterećuje gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

191.

| 192. | smatra da se suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša mora ojačati u državama članicama i izvan njihovih granica; drži da postoje velike razlike među državama članicama EU-a zbog kojih kazneno pravo o okolišu ne može biti učinkovito; stoga potiče Komisiju da revidira Direktivu o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (103) kako bi se riješile te razlike; poziva na to da se kaznena djela i kaznena djela protiv okoliša, kao što je nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov i kriminal povezan s divljom faunom i florom, priznaju kao teška kaznena djela koja bi trebalo primjereno kazniti sa snažnim odvraćajućim učinkom, posebno u kontekstu organiziranog kriminala; poziva Komisiju da istraži mogućnost dodavanja protokola u vezi s kriminalom u području divlje flore i faune Konvenciji UN-a o transnacionalnom organiziranom kriminalu; |
| --- | --- |

192.

| 193. | naglašava važnost odgovornosti u slučaju kršenja zakonodavstva ili štete za okoliš; poziva na što bržu reviziju Direktive o odgovornosti za okoliš (104) u potpuno usklađenu uredbu; |
| --- | --- |

193.

| 194. | izražava duboku zabrinutost zbog položaja boraca za zaštitu okoliša i aktivista za zaštitu okoliša, posebno u zemljama u razvoju, te poziva Komisiju i države članice da ih podrže diljem svijeta; |
| --- | --- |

194.

| 195. | potiče Komisiju da definira posebnu strategiju za zaštitu i potporu za lokalne zajednice i borce za ljudska prava u području okoliša i zemljišnih prava, koji bi se trebali koordinirati u svim programima vanjske pomoći; također poziva na veću potporu organizacijama civilnog društva koje rade na zaštiti okoliša i biološke raznolikosti, posebno uspostavom partnerstava i izgradnjom kapaciteta za obranu prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

195.

| 196. | ponovno ističe da države članice moraju osigurati očuvanje područja mreže Natura 2000 i održavanje ili obnovu povoljnog stanja očuvanosti zaštićenih vrsta i staništa; poziva na potpunu provedbu Direktive o staništima kako bi se mjere očuvanja uskladile s najnovijim tehničkim i znanstvenim napretkom; svjestan je problema koji proizlaze iz suživota stočarstva s velikim mesojedima u nekim državama članicama; poziva Komisiju i države članice da poduzmu prikladne mjere za rješavanje socioekonomskih konflikata povezanih sa suživotom s velikim mesojedima, kao što su preventivne mjere i mjere kompenzacije, čime se jamči njihova zaštita; prima na znanje postojanje jasnih smjernica za provedbu tih mjera, u skladu s Direktivom 92/43/EEZ, uključujući smjernice o hibridizaciji vukova; |
| --- | --- |

196.

| 197. | naglašava da uspješna provedba Strategije ovisi o uključenosti svih aktera i sektora; Ističe da je potrebno uključiti i poticati te aktere i sektore da unaprijede ciljeve strategije za biološku raznolikost do 2030.; poziva Komisiju da uspostavi platformu s različitim dionicima i zajedniciama za raspravu i da zajamči uključivu, ujednačenu i pravednu tranziciju; smatra da bi ta platforma trebala olakšati aktivno i reprezentativno sudjelovanje zajednica i dionika u postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

197.

| 198. | naglašava da je za predstojeću reviziju Direktive o nefinancijskom izvješćivanju ključno integrirati zahtjeve koji obuhvaćaju i klimatske zahtjeve i zahtjeve u području bioraznolikosti; |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0212.

(3)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

(4)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

(7)  SL C 23, 21.1.2021., str. 130.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0285.

(9)  SL C 356, 4.10.2018., str. 38.

(10)  SL C 101, 16.3.2018., str. 123.

(11)  SL C 337, 20.9.2018., str. 30.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0201.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0241.

(14)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2019)0078).

(15)  Karlsruher Institut für Technologie, „Klimatske promjene pogoršavaju gubitak biološke raznolikosti: Ciljevi biološke raznolikosti nakon 2020. morat će uzeti u obzir globalno zatopljenje”, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  Summary for policymakers of the IPBES Global assessment report on biodiversity and ecosystem services (Sažetak globalnog izvješća o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava za tvorce politika).

(17)  Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.

(18)  Peto izdanje globalnog pregleda biološke raznolikosti.

(19)  Daszak, P. et al., Workshop Report on Biodiversity and Pandemics (Izvješće s radionice o biološkoj raznolikosti i pandemiji) Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava, Bonn, 2020.

(20)  Ibid.

(21)  Durant, O., Natural Medicine: Past to Present, (Prirodna medicina: od prošlosti do sadašnjosti), University College of London, London, 2018.

(22)  Izvješće Europske agencije za okoliš od 23. studenoga 2020. naslovljeno „Uvod u europska zaštićena područja”.

(23)  „Učinkovito upravljanje zaštićenim područjima mreže EU-a Natura 2000”,

(24)  ten Brink, P. et al., Natura 2000 – Jobs Scoping Study (Executive summary), (Natura 2000 i radna mjesta: (sažetak)), Institut za europsku politiku okoliša, Bruxelles, 2017.

(25)  Ibid.

(26)  Tematsko izvješće Suda od 21. veljače 2017. naslovljeno „Potrebni su dodatni napori kako bi se uspostavom mreže Natura 2000 iskoristio njezin puni potencijal”.

(27)  Izvješće FAO-a od 20. svibnja 2018. naslovljeno „Why Bees Matter” (Zašto su pčele važne).

(28)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0104.

(29)  IPBES, Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava od 31. svibnja 2019.

(30)  Leclère, D. et al., Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy („Preokretanje trenda kopnene biološke raznolikosti zahtijeva integriranu strategiju”)., Nature, Vol. 585, Nature Research, London, 2020, str. 551–556.

(31)  Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2021. o zaštiti tla (usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0143;

(32)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”.

(33)  Izvješće EEA-e naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi u 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”.

(34)  Bar-On, Y.M., Phillips, R. and Milo, R., The biomass distribution on Earth, (Distribucija biomase na Zemlji) Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, Vol. 115, No. 25, National Academy of Sciences, Washington, D.C., 2018.

(35)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”.

(36)  Članak Europskog parlamenta od 9. prosinca 2020. naslovljen „Održivo šumarstvo: rad Parlamenta na borbi protiv krčenja šuma”.

(37)  Izvješće Komisije od 15. listopada 2020. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji Izvješće o stanju i trendovima za 2013. – 2018. za vrste i staništa zaštićene direktivama o pticama i staništima” (COM(2020)0635).

(38)  Ibid.

(39)  Izvješće FAO-a i Programa Ujedinjenih naroda za okoliš od 22. svibnja 2020. naslovljeno „Stanje svjetskih šuma – šume, biološka raznolikost i ljudi”.

(40)  Rezolucija s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU.

(41)  Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz serije Znanost za politiku od 13. listopada 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: Procjena ekosustava EU-a. (dodatak) i Inicijativa BEST Glavne uprave Komisije za okoliš (dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava u najudaljenijim regijama EU-a i prekomorskim zemljama i područjima).

(42)  Inicijativa BEST.

(43)  Summary for policymakers of the IPBES Global assessment report on biodiversity and ecosystem services (Sažetak globalnog izvješća o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava za tvorce politika).

(44)  IPBES, Globalno izvješće o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava i Peto izdanje globalnog pregleda biološke raznolikosti.

(45)  Izvješće Europske agencije za okoliš od 25. lipnja 2020. naslovljeno „Morske poruke II: prema čistim, zdravim i produktivnim morima provedbom pristupa temeljenog na ekosustavu”.

(46)  Posebno izvješće IPCC-a od 24. rujna 2019. o oceanima i kriosferi s obzirom na klimatske promjene.

(47)  Glavna uprava Komisije za okoliš, Deskriptor 10: morski otpad.

(48)  Ibid.

(49)  Izvješće Europske agencije za okoliš „Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.”.

(50)  Izvješće s radionice IPBES-a od 29. listopada 2020. o biološkoj raznolikosti i pandemijama.

(51)  Ibid.

(52)  Izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš od 6. srpnja 2020. naslovljeno „Sprečavanje sljedeće pandemije – zoonotske bolesti i kako razbiti lanac prijenosa”.

(53)  tripartitni sažetak WHO-a, FAO-a i OIE-a iz travnja 2010. o podjeli odgovornosti i koordiniranju globalnih aktivnosti za rješavanje pitanja zdravstvenih rizika na dodirnim točkama ljudskih i životinjskih ekosustava.

(54)  Komunikacija Komisije od 11. studenoga 2020. naslovljenu „Izgradnja europske zdravstvene unije: jačanje otpornosti EU-a na prekogranične prijetnje zdravlju (COM(2020)0724).

(55)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 11. studenoga 2020. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(56)  Preporuka IUCN-a od 10. rujna 2016. naslovljena „Zaštićena područja i druga područja važna za bioraznolikost u odnosu na industrijske aktivnosti i razvoj infrastrukture koji su štetni za okoliš”.

(57)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(58)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(59)  Brifing Europske agencije za okoliš naslovljen „Učinkovito upravljanje zaštićenim područjima mreže EU-a Natura 2000”.

(60)  Priopćenje za medije Svjetske zaklade za migracije riba od 28. srpnja 2020. naslovljeno „Masovni pad populacija migratornih slatkovodnih riba može ugroziti život milijuna ljudi” upozorava novo izvješće.

(61)  Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.

(62)  Izvješće Komisije od 2. listopada 2015. pod naslovom „Petogodišnji pregled provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020” (COM(2015)0478).

(63)  Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.

(64)  Borealna biogeografska regija s 4,84 % i Atlantik s 4,94 % u povoljnom stanju očuvanosti, u skladu s podacima (2019.) navedenim u skladu s čl. Direktive o staništima za razdoblje od 2013. do 2018.

(65)  podaci (2019.) navedeni u skladu s čl. 17. Direktive o staništima za razdoblje od 2013. do 2018.

(66)  Rezolucija o COP-u15 Konvencije o biološkoj raznolikosti.

(67)  Rezolucija o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma.

(68)  Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2019. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 546/2011 u pogledu procjene učinka sredstava za zaštitu bilja na pčele medarice (usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0041).

(69)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(70)  Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ – Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 102, 11.4.2006., str. 15.).

(71)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0040).

(72)  Stranke UNCCD-a definirale su neutralnost degradacije zemljišta na sljedeći način: stanje u kojem količina i kvaliteta zemljišnih resursa, potrebnih za potporu funkcijama i uslugama ekosustava i jačanju sigurnosti opskrbe hranom, ostaju stabilne ili se povećavaju u određenim vremenskim i prostornim razmjerima i ekosustavima.

(73)  Tematsko izvješće Revizorskog suda od 18. prosinca 2018. naslovljeno „Borba protiv dezertifikacije u EU u: sve veća prijetnja u pogledu koje je potrebno djelovati odlučnije”.

(74)  Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.

(75)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 5. lipnja 2020. naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”.

(76)  Ibid.

(77)  Uredba (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera (SL L 198, 25.7.2019., str. 105.).

(78)  Izvješće EEA-e naslovljeno „Marine Messages II” (Morske poruke II.), str. 34.

(79)  Tehnički dokument FAO-a za ribarstvo i akvakulturu od 19. veljače 2019. naslovljen „Treća procjena odbačenog ulova na razini globalnog morskog ribolova”.

(80)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Biološka raznolikost na poljoprivrednim zemljištima: doprinos ZPP-a nije zaustavio njezino smanjivanje”.

(81)  Uredba (EU) 2016/2336 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o utvrđivanju posebnih uvjeta za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba za ribolov u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (SL L 354, 23.12.2016., str. 1.).

(82)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

(83)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

(84)  Rezolucija o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo.

(85)  Privremeni dogovor o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)).

(86)  SL C 411, 27.11.2020., str. 48.

(87)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(88)  Direktiva 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (SL L 309, 24.11.2009., str. 71.).

(89)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(90)  Tsiamis, K. et al., „Davanje prioriteta ivazivnim stranim vrstama u Europskoj uniji kroz horizontalno skeniranje (Prioritising marine invasive foreign species in the European Union through horizon scanning)”, Akvatorijalna konzervacija – Morski i slatkovodni ekosustavi (Aquatic Conservation – Marine and Freshwater Ecosystems), dio 30., br. 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

(92)  Izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj iz travnja 2020. „Sveobuhvatni pregled globalnog financiranja biološke raznolikosti”.

(93)  Rezolucija o COP-u15 Konvencije biološkoj raznolikosti.

(94)  Izvješće ad hoc skupine tehničkih stručnjaka Konvencije o biološkoj raznolikosti o procjeni rizika od 15. travnja 2020.

(95)  Ibid.

(96)  uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021.„Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066).

(97)  Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (SL C 224, 27.6.2018., str. 117.).

(98)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030.” (SL C 458, 19.12.2018., str. 9.).

(99)  Rezolucija o međunarodnom upravljanju oceanima.

(100)  Rezolucija o kitolovu u Norveškoj.

(101)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(102)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

(103)  Direktiva 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava Tekst značajan za EGP (SL L 328, 6.12.2008., str. 28.).

(104)  Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 143, 30.4.2004., str. 56.).

---

četvrtak, 10. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Sukob interesa premijera Češke Republike

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sukobu interesa premijera Češke Republike (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (1) („Financijska uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (1) („Financijska uredba”),

| — | uzimajući u obzir Obavijest Komisije „Smjernice o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa na temelju Financijske uredbe” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obavijest Komisije „Smjernice o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa na temelju Financijske uredbe” (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji za godine 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. i 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji za godine 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. i 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (3) i svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (3) i svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (4),

| — | uzimajući u obzir misije za utvrđivanje činjenica u Češkoj Republici koje je proveo Odbor za proračunski nadzor 26. i 27. ožujka 2014. te od 26. do 28. veljače 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir misije za utvrđivanje činjenica u Češkoj Republici koje je proveo Odbor za proračunski nadzor 26. i 27. ožujka 2014. te od 26. do 28. veljače 2020.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće iz studenoga 2019. o reviziji funkcioniranja uspostavljenih sustava upravljanja i kontrole za izbjegavanje sukoba interesa u Češkoj, koju su provele generalne uprave Komisije za regionalnu i urbanu politiku (REGIO) i za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (EMPL), koje je objavljeno 23. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće iz studenoga 2019. o reviziji funkcioniranja uspostavljenih sustava upravljanja i kontrole za izbjegavanje sukoba interesa u Češkoj, koju su provele generalne uprave Komisije za regionalnu i urbanu politiku (REGIO) i za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (EMPL), koje je objavljeno 23. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (5),

| — | uzimajući u obzir Komisijino Izvješće o vladavini prava za 2020., a posebno Poglavlje za Češku (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijino Izvješće o vladavini prava za 2020., a posebno Poglavlje za Češku (SWD(2020)0302),

| — | uzimajući u obzir Privremeno izvješće o usklađenosti za Češku Republiku u okviru četvrtog evaluacijskog kruga Skupine država protiv korupcije (GRECO), koje je GRECO donio na svojoj 84. plenarnoj sjednici u prosincu 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Privremeno izvješće o usklađenosti za Češku Republiku u okviru četvrtog evaluacijskog kruga Skupine država protiv korupcije (GRECO), koje je GRECO donio na svojoj 84. plenarnoj sjednici u prosincu 2019.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće za Češku 2020. od 26. veljače 2020. (SWD(2020)0502) priloženo Komunikaciji Komisije „Europski semestar 2020.: ocjena napretka u provedbi strukturnih reformi te sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011” (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće za Češku 2020. od 26. veljače 2020. (SWD(2020)0502) priloženo Komunikaciji Komisije „Europski semestar 2020.: ocjena napretka u provedbi strukturnih reformi te sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011” (COM(2020)0150),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za proračunski nadzor,

| A. | budući da su člancima 61. i 63. Financijske uredbe, člankom 24. Direktive 2014/24/EU o pravilima javne nabave u pogledu izbjegavanja sukoba interesa, člancima 144. i 145. Uredbe o zajedničkim odredbama za fondove s podijeljenim upravljanjem, Uredbom (EU) br. 1303/2013, sudskom praksom Suda i češkim Zakonom br. 159/2006 o sukobima interesa kako je izmijenjen 29. studenoga 2016. utvrđene obveze i pruženi alati za učinkovito rješavanje situacija sukoba interesa; |
| --- | --- |

A.

budući da su člancima 61. i 63. Financijske uredbe, člankom 24. Direktive 2014/24/EU o pravilima javne nabave u pogledu izbjegavanja sukoba interesa, člancima 144. i 145. Uredbe o zajedničkim odredbama za fondove s podijeljenim upravljanjem, Uredbom (EU) br. 1303/2013, sudskom praksom Suda i češkim Zakonom br. 159/2006 o sukobima interesa kako je izmijenjen 29. studenoga 2016. utvrđene obveze i pruženi alati za učinkovito rješavanje situacija sukoba interesa;

| B. | budući da je Agrofert konglomerat kojeg je osnovao i uspostavio češki premijer Andrej Babiš te koji se sastoji od više od 230 poduzeća; budući da se otkrilo da je premijer Andrej Babiš jedan od stvarnih vlasnika Agroferta, koji s pomoću uzajamnih fondova AB Private Trust I i AB Private Trust II, čiji je također stvarni vlasnik, kontrolira grupu Agrofert, u kojoj se, među ostalim, nalazi niz važnih čeških medija; |
| --- | --- |

B.

budući da je Agrofert konglomerat kojeg je osnovao i uspostavio češki premijer Andrej Babiš te koji se sastoji od više od 230 poduzeća; budući da se otkrilo da je premijer Andrej Babiš jedan od stvarnih vlasnika Agroferta, koji s pomoću uzajamnih fondova AB Private Trust I i AB Private Trust II, čiji je također stvarni vlasnik, kontrolira grupu Agrofert, u kojoj se, među ostalim, nalazi niz važnih čeških medija;

| C. | budući da je u siječnju i veljači 2019. nekoliko službi Komisije (GU REGIO/GU EMPL, GU AGRI (pridruženi GU)) provelo koordiniranu i sveobuhvatnu reviziju primjene prava EU-a i nacionalnog prava; budući da tekuća revizija AGRI-ja ispituje navodni sukob interesa u provedbi zajedničke poljoprivredne politike u Češkoj; |
| --- | --- |

C.

budući da je u siječnju i veljači 2019. nekoliko službi Komisije (GU REGIO/GU EMPL, GU AGRI (pridruženi GU)) provelo koordiniranu i sveobuhvatnu reviziju primjene prava EU-a i nacionalnog prava; budući da tekuća revizija AGRI-ja ispituje navodni sukob interesa u provedbi zajedničke poljoprivredne politike u Češkoj;

| D. | budući da je u travnju 2021. Komisija objavila pravilno uređenu verziju završnog izvješća o reviziji u pogledu pravne provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova koju su verificirali GU EMPL i GU REGIO; budući da drugo izvješće o reviziji GU AGRI-ja još uvijek nije objavljeno; |
| --- | --- |

D.

budući da je u travnju 2021. Komisija objavila pravilno uređenu verziju završnog izvješća o reviziji u pogledu pravne provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova koju su verificirali GU EMPL i GU REGIO; budući da drugo izvješće o reviziji GU AGRI-ja još uvijek nije objavljeno;

| E. | budući da su u objavljenom izvješću o reviziji naglašeni ozbiljni nedostaci u sustavu upravljanja i kontrole (6) u Češkoj Republici te nedostaci koje je potrebno otkloniti financijskim ispravcima; |
| --- | --- |

E.

budući da su u objavljenom izvješću o reviziji naglašeni ozbiljni nedostaci u sustavu upravljanja i kontrole (6) u Češkoj Republici te nedostaci koje je potrebno otkloniti financijskim ispravcima;

| F. | budući da su u izvješću o reviziji koju je proveo GU REGIO otkrivene tri dodjele bespovratnih sredstava u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj koje krše češki zakon i Uredbu o zajedničkim odredbama EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da su u izvješću o reviziji koju je proveo GU REGIO otkrivene tri dodjele bespovratnih sredstava u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj koje krše češki zakon i Uredbu o zajedničkim odredbama EU-a;

| G. | budući da je još uvijek u tijeku kaznena istraga protiv premijera Babiša, koja je pokrenuta na temelju izvješća Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) o nepravilnoj upotrebi subvencija EU-a namijenjenih malim poduzećima, koja je prvotno bila zatvorena, a zatim ponovno otvorena, te koja je bila predmet rezolucije Parlamenta od 19. lipnja 2020.; |
| --- | --- |

G.

budući da je još uvijek u tijeku kaznena istraga protiv premijera Babiša, koja je pokrenuta na temelju izvješća Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) o nepravilnoj upotrebi subvencija EU-a namijenjenih malim poduzećima, koja je prvotno bila zatvorena, a zatim ponovno otvorena, te koja je bila predmet rezolucije Parlamenta od 19. lipnja 2020.;

| H. | budući da nakon godinu dana Komisija još uvijek nije dala cjelovit odgovor na zahtjev Parlamenta da kvantificira ukupan iznos subvencija koje su primili subjekti grupe Agrofert; |
| --- | --- |

H.

budući da nakon godinu dana Komisija još uvijek nije dala cjelovit odgovor na zahtjev Parlamenta da kvantificira ukupan iznos subvencija koje su primili subjekti grupe Agrofert;

| I. | budući da nakon rezolucija Parlamenta iz prosinca 2018. i lipnja 2020. o sukobu interesa premijera Babiša te više od dvije godine nakon pokretanja revizija Komisije situacija oko sukoba interesa premijera Babiša i dalje nije riješena; |
| --- | --- |

I.

budući da nakon rezolucija Parlamenta iz prosinca 2018. i lipnja 2020. o sukobu interesa premijera Babiša te više od dvije godine nakon pokretanja revizija Komisije situacija oko sukoba interesa premijera Babiša i dalje nije riješena;

| J. | budući da države članice mogu osigurati dobro financijsko upravljanje samo ako javna tijela djeluju u skladu sa zakonom, i nacionalnim i zakonom EU-a, te ako istražne službe i državno odvjetništvo učinkovito procesuiraju kaznena djela proizašla iz nepravilno obrađenih slučajeva sukoba interesa; |
| --- | --- |

J.

budući da države članice mogu osigurati dobro financijsko upravljanje samo ako javna tijela djeluju u skladu sa zakonom, i nacionalnim i zakonom EU-a, te ako istražne službe i državno odvjetništvo učinkovito procesuiraju kaznena djela proizašla iz nepravilno obrađenih slučajeva sukoba interesa;

| K. | budući da prema članku 3. točki (b) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa može ukazivati na povrede načelâ vladavine prava; |
| --- | --- |

K.

budući da prema članku 3. točki (b) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 neosiguravanje nepostojanja sukoba interesa može ukazivati na povrede načelâ vladavine prava;

| L. | budući da su uspostavljanje detaljnih politika i pravila o izbjegavanju sukoba i situacija koje se smatraju sukobom interesa i upravljanje njima ključni dio dobrog upravljanja i dobrog financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su uspostavljanje detaljnih politika i pravila o izbjegavanju sukoba i situacija koje se smatraju sukobom interesa i upravljanje njima ključni dio dobrog upravljanja i dobrog financijskog upravljanja;

| M. | budući da su u okviru misije Odbora za proračunski nadzor u veljači 2020. otkrivena zabrinjavajuća ograničenja u pravnom okviru koja narušavaju učinkovit i djelotvoran rad Vrhovnog državnog ureda za reviziju, onemogućavajući mu provjeravanje pravilnosti i uspješnosti javne potrošnje na regionalnoj i lokalnoj razini ili obavljanje provjera krajnjih korisnika na licu mjesta; |
| --- | --- |

M.

budući da su u okviru misije Odbora za proračunski nadzor u veljači 2020. otkrivena zabrinjavajuća ograničenja u pravnom okviru koja narušavaju učinkovit i djelotvoran rad Vrhovnog državnog ureda za reviziju, onemogućavajući mu provjeravanje pravilnosti i uspješnosti javne potrošnje na regionalnoj i lokalnoj razini ili obavljanje provjera krajnjih korisnika na licu mjesta;

1.

pozdravlja objavljivanje završnog izvješća o reviziji koju su proveli GU REGIO i GU EMPL u pogledu funkcioniranja uspostavljenih sustava upravljanja i kontrole za izbjegavanje sukoba interesa u Češkoj, nakon ponovljenih poziva Parlamenta, kojim se potvrđuje trenutni i neprekinuti sukob interesa premijera Babiša u vezi s konglomeratom Agrofert, potvrđujući time stajalište Parlamenta izraženo u prethodnim rezolucijama i izvješćima o razrješnici;

2.

pozdravlja činjenicu da GU REGIO i GU EMPL prepoznaju važan javni interes u pogledu transparentnosti i obavješćivanja o toj iznimnoj situaciji kao opravdani razlog za objavljivanje; međutim, žali što su nalazi objavljeni tek u travnju 2021., unatoč tome što je završno izvješće o reviziji poslano češkim vlastima u studenom 2019., a Komisija je odgovore dobila u svibnju 2020.; potiče GU AGRI da ubrza svoju reviziju i daljnji postupak te da bez nepotrebne odgode objavi svoje završno izvješće o reviziji; zahtijeva da se posebna pažnja posveti plaćanjima izvršenim poduzećima koja su u izravnom i neizravnom vlasništvu premijera Babiša ili nekog drugog člana češke vlade;

3.

žali što se revizijski i kontradiktorni postupci, kao i postupci primjene financijskog ispravka, trenutno protežu na nekoliko godina; potiče Komisiju da revidira pravila revizije i postupaka financijskog ispravka kako bi omogućila donošenje pravovremenih zaključaka i povrat neprimjereno isplaćenih sredstava EU-a; ponavlja svoj poziv Komisiji da objavi sve dokumente povezane sa slučajem sukoba interesa češkog premijera;

4.

| — | europski strukturni i investicijski fondovi neopravdano su dodijeljeni subjektima iz grupe Agrofert, |
| --- | --- |

—

europski strukturni i investicijski fondovi neopravdano su dodijeljeni subjektima iz grupe Agrofert,

| — | premijer je stvarni vlasnik Agrofert Holdinga, a od veljače 2017. i uzajamnih fondova AB Private Trust I i AB Private Trust II, koje on kontrolira, te ima izravni ekonomski interes u uspjehu Agroferta, |
| --- | --- |

—

premijer je stvarni vlasnik Agrofert Holdinga, a od veljače 2017. i uzajamnih fondova AB Private Trust I i AB Private Trust II, koje on kontrolira, te ima izravni ekonomski interes u uspjehu Agroferta,

| — | premijer Babiš bio je aktivno uključen u provedbu proračuna EU-a u Češkoj Republici i bio je u položaju utjecati na tijela kao što su Vijeće za europske strukturne i investicijske fondove i Nacionalno koordinacijsko tijelo, dok je istodobno bio uključen u odluke koje utječu na grupu Agrofert, |
| --- | --- |

—

premijer Babiš bio je aktivno uključen u provedbu proračuna EU-a u Češkoj Republici i bio je u položaju utjecati na tijela kao što su Vijeće za europske strukturne i investicijske fondove i Nacionalno koordinacijsko tijelo, dok je istodobno bio uključen u odluke koje utječu na grupu Agrofert,

| — | utvrđeni projekti dodijeljeni su uz kršenje članka 4. stavka 1. točke (c) revidiranog češkog zakona o sukobu interesa, kao i Financijske uredbe EU-a, |
| --- | --- |

—

utvrđeni projekti dodijeljeni su uz kršenje članka 4. stavka 1. točke (c) revidiranog češkog zakona o sukobu interesa, kao i Financijske uredbe EU-a,

| — | tijekom razdoblja na koje se odnosi revizija ugroženo je nepristrano i objektivno izvršavanje funkcija g. Babiša kao premijera, predsjednika Vijeća za europske strukturne i investicijske fondove, ministra financija i zamjenika premijera za gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

tijekom razdoblja na koje se odnosi revizija ugroženo je nepristrano i objektivno izvršavanje funkcija g. Babiša kao premijera, predsjednika Vijeća za europske strukturne i investicijske fondove, ministra financija i zamjenika premijera za gospodarstvo;

5.

napominje da je od 1. lipnja 2021. češkim zakonom br. 37/2021 SB. o registraciji krajnjih stvarnih vlasnika u nacionalno zakonodavstvo konačno prenesena 5. Direktiva o sprečavanju pranja novca kojom se zahtijeva uspostava javno dostupnih registara trgovačkih društava, trustova i drugih pravnih aranžmana; podsjeća da je rok za prenošenje te Direktive istekao 10. siječnja 2020.; oštro kritizira činjenicu da je Češka prenijela 5. Direktivu o sprečavanju pranja novca s tolikim zakašnjenjem; napominje da je premijer Babiš od 1. lipnja 2021. uvršten u češki registar vlasnika kao „neizravni stvarni vlasnik” Agroferta; oštro kritizira izjavu češkog Ministarstva pravosuđa u kojoj se navodi da se subvencije mogu nastaviti isplaćivati Agrofertu unatoč činjenici da je Andrej Babiš naveden kao stvarni njegov vlasnik u Češkoj;

6.

| (a) | poduzimanjem mjera kojima se osigurava da premijer Babiš više nema ekonomske interese ili druge interese obuhvaćene područjem primjene članka 61. Financijske uredbe EU-a ili češkog Zakona o sukobima interesa u vezi s grupom Agrofert; ili |
| --- | --- |

(a)

poduzimanjem mjera kojima se osigurava da premijer Babiš više nema ekonomske interese ili druge interese obuhvaćene područjem primjene članka 61. Financijske uredbe EU-a ili češkog Zakona o sukobima interesa u vezi s grupom Agrofert; ili

| (b) | osiguranjem da poslovni subjekti koji su pod kontrolom premijera Babiša prestanu primati financijska sredstva iz fondova EU-a, javne subvencije ili sredstva koja dodjeljuju sve razine javnih tijela diljem EU-a; ili |
| --- | --- |

(b)

osiguranjem da poslovni subjekti koji su pod kontrolom premijera Babiša prestanu primati financijska sredstva iz fondova EU-a, javne subvencije ili sredstva koja dodjeljuju sve razine javnih tijela diljem EU-a; ili

| (c) | osiguranjem da se premijer Babiš i članovi njegove vlade u potpunosti suzdrže od sudjelovanja u svim postupcima donošenja odluka na razini EU-a koje se izravno ili neizravno mogu ticati interesa grupe Agrofert; međutim, naglašava da se s obzirom na funkcije i ovlasti premijera i članova njegove vlade čini dvojbenim da bi se takvom mjerom mogao na odgovarajući način u praksi riješiti sukob interesa ako dotične osobe nastave izvršavati svoje javne funkcije te da je stoga povlačenje s javne dužnosti prikladniji način rješavanja sukoba interesa; |
| --- | --- |

(c)

osiguranjem da se premijer Babiš i članovi njegove vlade u potpunosti suzdrže od sudjelovanja u svim postupcima donošenja odluka na razini EU-a koje se izravno ili neizravno mogu ticati interesa grupe Agrofert; međutim, naglašava da se s obzirom na funkcije i ovlasti premijera i članova njegove vlade čini dvojbenim da bi se takvom mjerom mogao na odgovarajući način u praksi riješiti sukob interesa ako dotične osobe nastave izvršavati svoje javne funkcije te da je stoga povlačenje s javne dužnosti prikladniji način rješavanja sukoba interesa;

7.

pozdravlja najavu da će Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) provesti nepristranu istragu o sukobu interesa utemeljenu na činjenicama; prima na znanje izjavu nadležnog ureda tužitelja u skladu s kojom predmet „ispunjava uvjete obvezne nadležnosti novoosnovanog Ureda europskog javnog tužitelja u skladu s relevantnom Uredbom Europske unije, kojemu se predmet mora predati bez odgode”;

8.

žali što nalazi revizije potvrđuju postojanje ozbiljnih sustavnih slabosti u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, a posebno u otkrivanju sukoba interesa; žali što neučinkovitost unakrsnih provjera te nejasni postupci i strukture ometaju pouzdanost sprečavanja i otkrivanja sukoba interesa u Češkoj Republici;

9.

duboko je zabrinut što i nakon stupanja na snagu članaka 61. i 63. Financijske uredbe 2018. nedostaci sustava upravljanja i kontrole, u pogledu izbjegavanja sukoba interesa, i dalje postoje, a češke vlasti poduzele su malobrojne i nedovoljne mjere za osiguravanje usklađenosti;

10.

žali zbog prijavljenih pokušaja češke vlade da legalizira sukob interesa premijera Babiša novim zakonom, predloženim početkom krize uzrokovane bolešću COVID-19 u ožujku 2020., umjesto da sama riješi sukob interesa;

11.

očekuje od nacionalnih tijela da provedu sve zatražene preporuke s ciljem da se, među ostalim, poboljša sustav upravljanja i kontrole te provjere sva bespovratna sredstva dodijeljena nakon 9. veljače 2017. kojima se možda krši Zakon o sukobu interesa;

12.

traži od Komisije da obavijesti Parlament o provedbi preporuka revizije od strane češke vlade, posebno u vezi s nadzorom svih sredstava dodijeljenih grupi Agrofert koja nisu bila dio revizijskog uzorka;

13.

duboko je zabrinut zbog slabosti sveobuhvatnog regulatornog okvira koje otežavaju sustavno otkrivanje stvarnih vlasnika subjekata koji primaju sredstva EU-a; podsjeća da je Komisija potvrdila da je izvršila plaćanja u okviru ZPP-a poduzećima koja pripadaju grupi Agrofert, kao i drugim poduzećima čiji je stvarni vlasnik premijer Babiš u nekoliko drugih država članica, ali ne može iscrpno identificirati sve gospodarske subjekte koji su ostvarili korist; ustraje u tome da se od Komisije očekuje da tijelu nadležnom za davanje razrješnice pruži potpun i pouzdan pregled svih plaćanja izvršenih poduzećima grupe Agrofert i poduzećima s istim stvarnim vlasnikom u svim državama članicama za financijske godine 2018. i 2019.; poziva Komisiju da uključi i informacije za 2020.; smatra da to ukazuje na hitnu potrebu da Komisija u suradnji s nacionalnim agencijama izradi standardizirani i javno dostupan format za otkrivanje krajnjih korisnika isplata u okviru ZPP-a;

14.

prima na znanje nedavni ispravak u evidenciji registra stvarnog vlasništva (Transparenzregister), gdje se sada premijer Babiš navodi kao korisnik i dioničar društva kćeri Agroferta u Njemačkoj; ponavlja da je premijer Babiš naveden kao jedna od šest aktivnih osoba sa znatnim utjecajem ili kontrolom nad upraviteljima fonda povezanog s društvom kćeri Agroferta, GreenChem Solutions Ltd., u Ujedinjenoj Kraljevini; poziva sve države članice u kojima djeluju društva kćeri Agroferta da u tom pogledu pregledaju registar stvarnog vlasništva;

15.

žali zbog toga što subjekti grupe Agrofert i dalje primaju plaćanja u okviru prvog stupa ZPP-a; podsjeća da je češkim Zakonom o sukobu interesa zabranjeno davanje bilo kakve subvencije, uključujući izravna plaćanja u okviru ZPP-a, poduzeću u kojem javni službenik ili subjekt kojeg kontrolira javni službenik ima udio od 25 % ili veći; naglašava ozbiljne sumnje u neovisnost čeških tijela koja odlučuju o prihvatljivosti i kontroli izravnih plaćanja u poljoprivredi; prepoznaje pokazatelje rizika u činjenici da poduzeća koja su dio grupe Agrofert i dalje primaju ta sredstva kršeći češki Zakon o sukobu interesa;

16.

napominje da u postojećem češkom zakonodavstvu o sukobu interesa koje je na snazi od 2006. postoje velike praznine i značajni nedostaci u provedbi, što je omogućilo uspostavu i razvoj dubokih oligarhijskih struktura; žali što su tijekom misije Odbora za proračunski nadzor Parlamenta u veljači 2020. otkriveni ozbiljni nedostaci u sustavima za izbjegavanje, otkrivanje i rješavanje sukoba interesa u Češkoj;

17.

zapanjen je naizgled različitim pristupima koje GU REGIO i GU EMPL te GU AGRI primjenjuju u pogledu sličnih kršenja češkog Zakona o sukobu interesa i članka 61. Financijske uredbe; dok GU REGIO i EMPL smatraju da kršenje češkog Zakona o sukobu interesa predstavlja kršenje članka 61. stavka 2. Financijske uredbe, čini se da GU AGRI ne primjenjuje istu logiku; nadalje ističe da provjere prihvatljivosti plaćanja na temelju prava (izravna plaćanja) uključuju i element donošenja odluka o provjeri; naglašava da na tu odluku o provjeri može utjecati sukob interesa; poziva Komisiju da Parlamentu dostavi detaljno pravno objašnjenje različitog utjecaja kršenja nacionalnog zakonodavstva o sukobu interesa i članka 61. Financijske uredbe te da uključi detaljno objašnjenje o tome kako Komisija osigurava da sukob interesa ne utječe na donošenje odluka o provjeri plaćanja na temelju prava;

18.

zaprepašten je ocjenom Komisije da češki ministar poljoprivrede nije u sukobu interesa unatoč tome što njegovi članovi obitelji primaju znatne iznose poljoprivrednih subvencija dok je on zadužen za izradu i provedbu poljoprivrednih programa u okviru ZPP-a; traži od Komisije da podijeli tu ocjenu s Parlamentom; poziva Komisiju da osigura ujednačeno tumačenje i primjenu članka 61. Financijske uredbe;

19.

traži od Komisije da procijeni učinkovitost članka 61. Financijske uredbe u uspješnom sprječavanju ili otkrivanju i rješavanju slučajeva sukoba interesa kad se pojave i, prema potrebi, da podnese prijedloge u kontekstu sljedeće revizije Financijske uredbe kako bi se dodatno ojačala pravila koja uređuju sukob interesa, posebno vodeći računa o definicijama, području primjene (tko je obuhvaćen), identificiranju osjetljivih funkcija ili rizičnih aktivnosti, „situacijama koje se objektivno mogu smatrati sukobom interesa” i obvezama u slučajevima sukoba interesa; podsjeća da se u članku 61. Financijske uredbe ne navode razlike između različitih vrsta plaćanja iz proračuna EU-a i da je puka mogućnost korištenja položaja koji proizlazi iz sukoba interesa dovoljan pokazatelj;

20.

zabrinut je zbog toga što češka Agencija za plaćanja u poljoprivredi (Državni poljoprivredni intervencijski fond) usko tumači članak 61. Financijske uredbe, smatrajući ga neprimjenjivim za članove vlade; ponavlja zabrinutost Parlamenta u vezi s nizom nedostataka utvrđenih u upravljanju češkom Agencijom za plaćanja u poljoprivredi, posebno nesamostalnošću nadzornog odbora, kao što je naglašeno u izvješću Parlamenta o njegovoj misiji u Češkoj Republici u veljači 2020. (7); traži od Komisije da otvori postupak revizije kako bi se osiguralo dobro upravljanje agencijom;

21.

smatra da su smjernice Komisije o izbjegavanju sukoba interesa i upravljanju njime na temelju Financijske uredbe važan alat za daljnje jačanje mjera za zaštitu proračuna EU-a od prijevara i nepravilnosti; traži od Komisije da podigne razinu osviještenosti i promiče ujednačeno tumačenje i primjenu pravila o izbjegavanju sukoba interesa, uključujući izravna plaćanja u okviru prvog stupa ZPP-a, te da u tom pogledu prati neovisno funkcioniranje agencija za plaćanja i revizijskih struktura; poziva Komisiju da dotičnim tijelima država članica pruži daljnje praktične primjere, prijedloge i preporuke koji će im pomoći u izbjegavanju sukoba interesa;

22.

ponavlja da češki građani i porezni obveznici ne bi trebali plaćati niti trpjeti bilo kakve posljedice proizašle iz sukoba interesa premijera Babiša te da bi poduzeća koje pripadaju grupi Agrofert trebala vratiti sve subvencije koje su nezakonito primili iz proračuna EU-a ili češkog nacionalnog proračuna; poziva češke vlasti da povrate sve subvencije neopravdano isplaćene bilo kojem subjektu grupe Agrofert;

23.

ustraje na tome da se daljnja isplata sredstava, bilo iz EU-a ili iz češkog nacionalnog proračuna, poduzećima koja u konačnici kontrolira premijer Babiš ili članovi češke vlade mora zaustaviti dok se slučajevi sukoba interesa u potpunosti ne riješe;

24.

potiče češku vladu da poboljša ukupnu pravednost raspodjele subvencija EU-a i uspostavi sustav kojim će se jamčiti potpuna transparentnost u raspodjeli sredstava EU-a; sa zabrinutošću primjećuje da, prema informacijama dostupnima Komisiji, nije donesena nijedna odluka o izmjeni češkog sustava izravnih plaćanja od njegovog uspostavljanja 2014. niti o izradi djelotvornog mehanizma za borbu protiv sukoba interesa;

25.

podsjeća da je Agrofert u okviru projekta „Rodino gnijezdo” umjetno osnovao poduzeće srednje veličine, koje je ostalo pod njegovom kontrolom, kako bi dobio sredstva namijenjena malim i srednjim poduzećima u ukupnom iznosu od oko 2 milijuna EUR; smatra da je neprihvatljivo to što su češke vlasti nakon zaključka o ozbiljnim nepravilnostima u istrazi „Rodino gnijezdo” povukle projekt iz financiranja EU-a s ciljem da ga se financira iz nacionalnog proračuna, prebacujući financijsko opterećenje na češke porezne obveznike; smatra to potvrdom da češke vlasti nisu uspjele uvjeriti Komisiju u zakonitost i pravilnost tih plaćanja; žali što to znači da OLAF više nema pravo na istragu i samo nacionalni državni odvjetnik može podnijeti optužnicu; ozbiljno je zabrinut što je češki državni odvjetnik privremeno zatvorio postupak, a kasnije ponovno otvorio predmet; poziva češke vlasti da što prije obavijeste institucije EU-a o ishodu istrage o „Rodinom gnijezdu”;

26.

konstatira da je češka policija drugi put preporučila da premijer Babiš bude optužen za navodnu prijevaru u vrijednosti od oko dva milijuna EUR u vezi s istragama „Stork Nest”; konstatira da je nadzorni tužitelj Jaroslav Šaroch, koji je u rujnu 2019. prvotno odlučio odbaciti predmet, odgovoran za donošenje odluke o prijedlogu optužbe; podsjeća da je glavni tužitelj Pavel Zeman koji je podnio ostavku 4. prosinca 2019. naložio ponovno otvaranje predmeta, pri čemu se pozvao na nedostatke u pravnoj procjeni tužitelja Šarocha;

27.

duboko je zabrinut zbog političkog pritiska na neovisne medije i neovisne institucije u Češkoj Republici, koji je nedavno istaknut ostavkom glavnog državnog odvjetnika jer je on kao razlog za svoju ostavku naveo pritisak ministra pravosuđa;

28.

traži od Komisije da ispita ranjivosti češkog pravosudnog sustava i pokrene potrebne radnje; traži od Komisije da pažljivo ispita i analizira jesu li bilo koji drugi slučajevi koji uključuju članove češke vlade povučeni ili prijevremeno okončani nakon mogućeg pritiska; poziva Komisiju da bez odgode obavijesti Parlament o svojim nalazima i zaključcima;

29.

zabrinut je zbog izvještaja da je češka vlada Agrofertu već isplatila više od 150 milijuna CZK iz češkog nacionalnog proračuna tijekom razdoblja revizije (8); budući da se to može smatrati nezakonitom državnom potporom i ugroziti pošteno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu EU-a, kao i njegov integritet, traži od Komisije da u potpunosti istraži te slučajeve financiranja iz nacionalnog proračuna te da obavijesti Parlament o zaključcima istrage i poduzetim mjerama;

30.

osuđuje praksu povlačenja projekata iz financiranja EU-a kako bi ih se financiralo iz nacionalnog proračuna nakon što Komisija ili Europski revizorski sud otkriju nepravilnosti; traži od Komisije da pomno prati i provodi pažljivu pravnu analizu u tim slučajevima, obraćajući posebnu pozornost na moguće povrede pravila o državnim potporama;

31.

žali zbog javnih komentara koje je dao premijer Babiš kao odgovor na objavljivanje završnog izvješća o reviziji GU REGIO-a i EMPL-a (9); smatra da je neprihvatljivo da član Europskog vijeća revizore Komisije naziva „mafijom”;

32.

osuđuje klevetničke izjave premijera Babiša o novinskim organizacijama koje izvještavaju o njegovom sukobu interesa i poslovanju njegovih poduzeća; u tom pogledu ističe njegove negativne komentare o Denik Referendumu u češkom parlamentu u studenom 2020.;

33.

duboko je zabrinut zbog niske razine usklađenosti s preporukama GRECO-a sadržanima u izvješću u okviru četvrtog evaluacijskog kruga: samo je jedna od četrnaest preporuka provedena na zadovoljavajući način, sedam je djelomično provedeno, a preostalih šest preporuka uopće nije provedeno;

34.

potiče sve države članice da zabrane slučajeve plaćanja stotina milijuna EUR subvencija pojedinim fizičkim osobama u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i da se približe stajalištu Parlamenta o zajamčenoj potpunoj transparentnosti i mogućnosti agregiranja plaćanja, kao i digitalnom praćenju i postupcima revizije koji nadilaze granice država članica za programe pod podijeljenim upravljanjem;

35.

poziva Vijeće da u tekućim pregovorima o Uredbi o ZPP-u uzme u obzir proračunsku učinkovitost i pravedniju i transparentniju raspodjelu izravnih plaćanja kako bi se približilo stajalištu Parlamenta o utvrđivanju posebnih gornjih granica po fizičkoj osobi za oba stupa ZPP-a, kao i postupno smanjivanje, obvezno ograničavanje i preraspodjelu plaćanja kako bi se osigurao pozitivan općeniti dojam građana EU-a o ZPP-u; naglašava da sukobi interesa ne smiju utjecati na pregovore u Vijeću te da niti jedan ministar, član ili predstavnik nacionalne vlade ne smije sudjelovati u pregovorima dok je u sukobu interesa; smatra da je neprihvatljivo da je premijer Babiš, iako je bio stvarni vlasnik grupe Agrofert, sudjelovao u pregovorima o ZPP-u i borio se protiv ograničavanja subvencija; snažno naglašava da ograničenja po fizičkoj osobi za prvi i drugi stup ZPP-a moraju biti jednako primjenjiva, uključujući i na članove nacionalnih vlada kako bi ih se spriječilo da u Vijeću pregovaraju u svoju korist;

36.

snažno se protivi oligarhijskim strukturama koje se oslanjaju na poljoprivredne i kohezijske fondove EU-a, pri čemu mala manjina korisnika prima veliku većinu sredstava EU-a, te poziva Komisiju, Vijeće i Europsko vijeće da spriječe poticanje takvih struktura koje umanjuju konkurentnost malih i srednjih poljoprivrednika i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koji bi trebali biti glavni korisnici ZPP-a;

37.

naglašava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da je premijer Babiš u sukobu interesa dok sudjeluje u donošenju odluka o usklađivanju ZPP-a sa ukupnim ciljevima europske klimatske politike jer bi poslovni interesi grupe Agrofert mogli nadvladati javni interes u pogledu podupiranja održivije poljoprivrede i ograničavanja negativnih učinaka klimatskih promjena;

38.

smatra da nedjelovanje češke vlade u pogledu rješavanja sukoba interesa premijera Babiša negativno utječe na funkcioniranje čeških državnih tijela, među ostalim, tijela za izvršavanje zakonodavstva i sustave upravljanja i kontrole, te na usklađenost sa zakonodavstvom EU-a;

39.

poziva Komisiju da procijeni prethodno navedenu situaciju, zajedno s utjecajem premijera Babiša na češke medije i pravosudni sustav, s ciljem utvrđivanja kršenja vladavine prava te da, ako se to potvrdi i na temelju svojih nalaza, pravovremeno aktivira mehanizam uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije;

40.

još uvijek je zabrinut zbog sve veće koncentracije vlasništva nad medijima u rukama nekolicine oligarha (10);

41.

napominje da su i na nacionalnoj i na europskoj razini u tijeku istrage i revizije u pogledu potencijalnih sukoba interesa i korištenja sredstava EU-a; zabrinut je zbog zabrinutosti izražene u izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. da se slučajevi korupcije na visokoj razini ne istražuju u dovoljnoj mjeri te zbog utvrđenih praznina u okvirima integriteta primjenjivima na zastupnike u parlamentu;

42.

poziva Vijeće i Europsko vijeće da poduzmu sve potrebne i odgovarajuće mjere za sprečavanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe; izražava zabrinutost zbog toga što češki premijer nastavlja aktivno sudjelovati u pregovorima o proračunu EU-a i programima EU-a dok je u sukobu interesa; traži od Vijeća i Europskog vijeća da Parlamentu objasne kako planiraju uzeti u obzir i postupiti s obzirom na sudjelovanje premijera Babiša u donošenju odluka u vezi sa ZPP-om i proračunom EU-a nakon zaključka iz izvješćâ Komisije o reviziji;

43.

smatra da slučaj sukoba interesa premijera Babiša potvrđuje i hitnu potrebu za uspostavom interoperabilnog sustava digitalnog izvješćivanja i praćenja u pogledu financija EU-a; duboko žali što suzakonodavci nisu postigli zadovoljavajući sporazum o odredbama kojima se uspostavlja interoperabilnost informatičkih sustava, a koje bi omogućile standardizirano i ujednačeno izvješćivanje te potaknule suradnju; poziva sve relevantne aktere da nastoje težiti jednakim učinkovitim rješenjima radi poboljšane odgovornosti;

44.

poziva Komisiju da osigura da se odredbe Financijske uredbe o sukobu interesa, uključujući u slučaju sukoba interesa premijera Babiša, u potpunosti primjenjuju u provedbi VFO-a za razdoblje 2021.–2027. i fonda Next Generation EU tako da se ne izvršavaju plaćanja poduzećima u izravnom ili neizravnom vlasništvu premijera Babiša (11); poziva na daljnju kontrolu svakog potencijalnog sukoba interesa, kao i drugih elemenata vladavine prava u nacionalnim planovima oporavka;

45.

snažno naglašava da zastupnici u Europskom parlamentu moraju biti sposobni obavljati svoj posao bez prijetnji te da su nacionalne vlade odgovorne za osiguravanje njihove zaštite u njihovim matičnim zemljama;

46.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladi i obama domovima parlamenta Češke Republike.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

1

(2)  SL C 121, 9.4.2021., str. 1.

2

(3)  SL C 388, 13.11.2020., str. 157.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

5

(6)  U završnom izvješću o reviziji utvrđeni su ozbiljni nedostaci u izradi sustava kontrole za izbjegavanje sukoba interesa, što dokazuje sedam povreda članka 4. stavka 1. točke (c) češkog Zakona o sukobima interesa i visoka stopa pogrešaka od 96,7 % u uzorku nad kojim je provedena revizija.

6

(7)  Izvješće o misiji za utvrđivanje činjenica u Češkoj Republici koju je proveo Odbor za proračunski nadzor (CONT), 26.–28. veljače 2020.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů, 27. travnja 2021.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia”, 26. travnja 2021.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as „mafia”

(10)  Reporteri bez granica, Czech Republic, https://rsf.org/en/czech-republic [pregledano 2.6.2021.].

10

Czech Republic

(11)  Popis poduzeća i projekata koje je češka vlada odobrila za financiranje iz Fonda za pravednu tranziciju, koji uključuje više od 6 milijardi CZK za Lovochemie, poduzeće koje je dio grupe Agrofert, a koje je prethodno vodio trenutni češki ministar okoliša Richard Brabec.

11

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Odgovor na globalni izazov bolesti COVID-19: učinci izuzeća od primjene Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva na cjepiva, lijekove i opremu protiv bolesti COVID-19 te na povećanje proizvodnje i proizvodnih kapaciteta u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o odgovoru na globalni izazov bolesti COVID-19: učinci izuzeća od primjene Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva na cjepiva, lijekove i opremu protiv bolesti COVID-19 te na povećanje proizvodnje i proizvodnih kapaciteta u zemljama u razvoju (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), a posebno njegov članak 31. točku (a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), a posebno njegov članak 31. točku (a),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dohe od 14. studenoga 2001. o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dohe od 14. studenoga 2001. o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća WTO-a za trgovinske aspekte prava intelektualnog vlasništva od 6. studenoga 2015. o produljenju izuzeća za najmanje razvijene zemlje članice WTO-a u pogledu provedbe odredbi Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva koje se odnose na farmaceutske proizvode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća WTO-a za trgovinske aspekte prava intelektualnog vlasništva od 6. studenoga 2015. o produljenju izuzeća za najmanje razvijene zemlje članice WTO-a u pogledu provedbe odredbi Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva koje se odnose na farmaceutske proizvode,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Indije i Južne Afrike od 2. listopada 2020. u kojoj se traži izuzeće od određenih odredbi Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19, čiji su supokrovitelji Esvatini, Kenija, Mozambik i Pakistan i koju je podržalo još 100 drugih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Indije i Južne Afrike od 2. listopada 2020. u kojoj se traži izuzeće od određenih odredbi Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19, čiji su supokrovitelji Esvatini, Kenija, Mozambik i Pakistan i koju je podržalo još 100 drugih zemalja,

| — | uzimajući u obzir revidirani prijedlog za izuzeće od primjene odredaba o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva koji su 21. svibnja 2021. iznijele 62 članice WTO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani prijedlog za izuzeće od primjene odredaba o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva koji su 21. svibnja 2021. iznijele 62 članice WTO-a,

| — | uzimajući u obzir otvoreno pismo 243 organizacije civilnog društva glavnom direktoru WTO-a od 13. travnja 2021. o rješavanju globalnih izazova neodgovarajuće opskrbe i nepravednog pristupa medicinskim proizvodima za borbu protiv bolesti COVID-19, a posebno cjepivima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otvoreno pismo 243 organizacije civilnog društva glavnom direktoru WTO-a od 13. travnja 2021. o rješavanju globalnih izazova neodgovarajuće opskrbe i nepravednog pristupa medicinskim proizvodima za borbu protiv bolesti COVID-19, a posebno cjepivima,

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnice SAD-a za trgovinu od 5. svibnja 2021. u kojoj izražava potporu privremenom izuzeću od primjene Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva u vezi s bolešću COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnice SAD-a za trgovinu od 5. svibnja 2021. u kojoj izražava potporu privremenom izuzeću od primjene Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva u vezi s bolešću COVID-19,

| — | uzimajući u obzir otvoreno pismo predsjednika Republike Kostarike i glavnog direktora WHO-a od 27. svibnja 2021. u kojem su ponovili poziv svim zemljama članicama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) da aktivno podupru mehanizam za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otvoreno pismo predsjednika Republike Kostarike i glavnog direktora WHO-a od 27. svibnja 2021. u kojem su ponovili poziv svim zemljama članicama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) da aktivno podupru mehanizam za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP),

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju, usvojenu na globalnom sastanku na vrhu o zdravlju održanom 21. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju, usvojenu na globalnom sastanku na vrhu o zdravlju održanom 21. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir pismo glavnog direktora WHO-a, glavnog direktora WTO-a, glavne direktorice Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i predsjednika Grupe Svjetske banke od 31. svibnja 2021. u kojem se poziva na novu predanost pravednom pristupu cjepivu i suzbijanje pandemije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo glavnog direktora WHO-a, glavnog direktora WTO-a, glavne direktorice Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i predsjednika Grupe Svjetske banke od 31. svibnja 2021. u kojem se poziva na novu predanost pravednom pristupu cjepivu i suzbijanje pandemije,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu glavnih direktora WTO-a i WHO-a od 20. travnja 2020. o podupiranju napora za osiguravanje normalnog prekograničnog protoka nužnih medicinskih potrepština te druge robe i usluga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu glavnih direktora WTO-a i WHO-a od 20. travnja 2020. o podupiranju napora za osiguravanje normalnog prekograničnog protoka nužnih medicinskih potrepština te druge robe i usluga,

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u svijetu zabilježeno oko 172 000 000 slučajeva bolesti COVID-19 koja je iza sebe ostavila više od 3 700 000 umrlih i uzrokovala nezabilježenu patnju, neizvjesnost i gubitak sredstava za život za milijune ljudi; budući da dugoročne posljedice bolesti COVID-19 utječu na 10 % pacijenata u svijetu, što rezultira gubitkom radnih mjesta, siromaštvom i teškom socioekonomskom ranjivosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je u svijetu zabilježeno oko 172 000 000 slučajeva bolesti COVID-19 koja je iza sebe ostavila više od 3 700 000 umrlih i uzrokovala nezabilježenu patnju, neizvjesnost i gubitak sredstava za život za milijune ljudi; budući da dugoročne posljedice bolesti COVID-19 utječu na 10 % pacijenata u svijetu, što rezultira gubitkom radnih mjesta, siromaštvom i teškom socioekonomskom ranjivosti;

| B. | budući da aktualna globalna pandemija bolesti COVID-19 zahtijeva globalnu strategiju za proizvodnju i distribuciju cjepiva, dijagnostike, lijekova i opreme; budući da je za suočavanje sa zdravstvenim izazovima povezanima s pandemijom potreban cjelovit pristup utemeljen na znanosti i činjenicama; budući da je rodno osviješten i međusektorski pristup ključan za postizanje jednakosti u svakoj fazi procesa cijepljenja, od razvoja cjepiva do njegova uvođenja; |
| --- | --- |

B.

budući da aktualna globalna pandemija bolesti COVID-19 zahtijeva globalnu strategiju za proizvodnju i distribuciju cjepiva, dijagnostike, lijekova i opreme; budući da je za suočavanje sa zdravstvenim izazovima povezanima s pandemijom potreban cjelovit pristup utemeljen na znanosti i činjenicama; budući da je rodno osviješten i međusektorski pristup ključan za postizanje jednakosti u svakoj fazi procesa cijepljenja, od razvoja cjepiva do njegova uvođenja;

| C. | budući da su cjepiva tipičan primjer u kojem veliki pozitivni vanjski učinci zahtijevaju da se s njima postupa kao s globalnim javnim dobrom i da ih se besplatno stavlja na raspolaganje; budući da u razvijenim zemljama svi građani dobivaju besplatna cjepiva; budući da bi bilo etički neprihvatljivo da se to načelo ne primjenjuje na mnogo siromašnije stanovništvo u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

C.

budući da su cjepiva tipičan primjer u kojem veliki pozitivni vanjski učinci zahtijevaju da se s njima postupa kao s globalnim javnim dobrom i da ih se besplatno stavlja na raspolaganje; budući da u razvijenim zemljama svi građani dobivaju besplatna cjepiva; budući da bi bilo etički neprihvatljivo da se to načelo ne primjenjuje na mnogo siromašnije stanovništvo u zemljama u razvoju;

| D. | budući da se u izjavi o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i javnom zdravlju, usvojenu 14. studenoga 2001. u Dohi, navodi da primjena i tumačenje Sporazuma o TRIPS-u trebaju imati pozitivan utjecaj na javno zdravlje te istovremeno poticati pristup postojećim lijekovima i razvoj novih; budući da je Vijeće WTO-a za TRIPS 6. studenoga 2015. odlučilo produljiti izuzeće od patenta za lijekove za najnerazvijenije zemlje do siječnja 2033.; |
| --- | --- |

D.

budući da se u izjavi o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i javnom zdravlju, usvojenu 14. studenoga 2001. u Dohi, navodi da primjena i tumačenje Sporazuma o TRIPS-u trebaju imati pozitivan utjecaj na javno zdravlje te istovremeno poticati pristup postojećim lijekovima i razvoj novih; budući da je Vijeće WTO-a za TRIPS 6. studenoga 2015. odlučilo produljiti izuzeće od patenta za lijekove za najnerazvijenije zemlje do siječnja 2033.;

| E. | budući da je od ključne važnosti osigurati cjenovno pristupačno cijepljenje za najranjivije skupine stanovništva u zemljama s niskim i srednjim dohotkom; budući da se pokazalo da su cjepiva protiv bolesti COVID-19 na osnovi tehnologije mRNA najučinkovitija, ali i najskuplja cjepiva na tržištu; |
| --- | --- |

E.

budući da je od ključne važnosti osigurati cjenovno pristupačno cijepljenje za najranjivije skupine stanovništva u zemljama s niskim i srednjim dohotkom; budući da se pokazalo da su cjepiva protiv bolesti COVID-19 na osnovi tehnologije mRNA najučinkovitija, ali i najskuplja cjepiva na tržištu;

| F. | budući da je do lipnja 2021. u svijetu iskorišteno oko 1,6 milijardi doza cjepiva, najvećim dijelom u industrijaliziranim zemljama i zemljama koje proizvode cjepiva; budući da je samo 0,3 % doza cjepiva koje se koriste na svjetskoj razini iskorišteno u 29 najsiromašnijih zemalja, u kojima živi oko 9 % svjetskog stanovništva; budući da bi se prema procjenama MMF-a u slučaju brže distribucije cjepiva globalni BDP mogao povećati za 7 bilijuna EUR, pod uvjetom da se virus stavi pod kontrolu; budući da je EU svojim državama članicama distribuirao više od 260 milijuna doza cjepiva i izvezao više od 226 milijuna doza cjepiva u treće zemlje, od čega samo 10 % u najmanje razvijene zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da je do lipnja 2021. u svijetu iskorišteno oko 1,6 milijardi doza cjepiva, najvećim dijelom u industrijaliziranim zemljama i zemljama koje proizvode cjepiva; budući da je samo 0,3 % doza cjepiva koje se koriste na svjetskoj razini iskorišteno u 29 najsiromašnijih zemalja, u kojima živi oko 9 % svjetskog stanovništva; budući da bi se prema procjenama MMF-a u slučaju brže distribucije cjepiva globalni BDP mogao povećati za 7 bilijuna EUR, pod uvjetom da se virus stavi pod kontrolu; budući da je EU svojim državama članicama distribuirao više od 260 milijuna doza cjepiva i izvezao više od 226 milijuna doza cjepiva u treće zemlje, od čega samo 10 % u najmanje razvijene zemlje;

| G. | budući da se pojavljuju zabrinjavajući novi sojevi koronavirusa koji su zarazniji, smrtonosniji i otporniji na cjepiva te bi mogli zahtijevati docjepljivanje, što bi znatno povećalo broj potrebnih doza s postojećih 11 milijardi koliko je inicijalno procijenjeno; budući da je za ostvarivanje cijepljenja na globalnoj razini potrebno znatno povećanje proizvodnje cjepiva; budući da je povećanje proizvodnje cjepiva globalni prioritet; budući da globalni lanci opskrbe sirovinama ne smiju biti ugroženi protekcionističkim mjerama ili necarinskim preprekama trgovini; budući da je većina zemalja u kojima se proizvode cjepiva nažalost zabranila izvoz cjepiva i njihovih sastojaka te su time spriječile povećanje globalne proizvodnje i uzrokovale uska grla u lancima opskrbe; |
| --- | --- |

G.

budući da se pojavljuju zabrinjavajući novi sojevi koronavirusa koji su zarazniji, smrtonosniji i otporniji na cjepiva te bi mogli zahtijevati docjepljivanje, što bi znatno povećalo broj potrebnih doza s postojećih 11 milijardi koliko je inicijalno procijenjeno; budući da je za ostvarivanje cijepljenja na globalnoj razini potrebno znatno povećanje proizvodnje cjepiva; budući da je povećanje proizvodnje cjepiva globalni prioritet; budući da globalni lanci opskrbe sirovinama ne smiju biti ugroženi protekcionističkim mjerama ili necarinskim preprekama trgovini; budući da je većina zemalja u kojima se proizvode cjepiva nažalost zabranila izvoz cjepiva i njihovih sastojaka te su time spriječile povećanje globalne proizvodnje i uzrokovale uska grla u lancima opskrbe;

| H. | budući da je velika količina javnih i privatnih sredstava i resursa uložena u istraživanje i razvoj, klinička ispitivanja i nabavu kako bi se na otvoren i pristupačan način razvila cjepiva i lijekovi protiv bolesti COVID-19; budući da su javna i privatna istraživanja, zdravstvene ustanove, najizloženiji radnici, znanstvenici, istraživači i pacijenti prikupljali informacije o virusu kojima su se koristila farmaceutska poduzeća; |
| --- | --- |

H.

budući da je velika količina javnih i privatnih sredstava i resursa uložena u istraživanje i razvoj, klinička ispitivanja i nabavu kako bi se na otvoren i pristupačan način razvila cjepiva i lijekovi protiv bolesti COVID-19; budući da su javna i privatna istraživanja, zdravstvene ustanove, najizloženiji radnici, znanstvenici, istraživači i pacijenti prikupljali informacije o virusu kojima su se koristila farmaceutska poduzeća;

| I. | budući da bi dobrovoljne licencije trebale biti najučinkovitiji instrument koji će olakšati širenje proizvodnje i razmjenu znanja i iskustva; budući da ni jedno privatno poduzeće nije sudjelovalo u inicijativi za mehanizam za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP) kojom se farmaceutska poduzeća pozivaju da se obvežu na transparentno i neisključivo globalno dobrovoljno licenciranje; budući da je prema podacima WHO-a 19 proizvođača u desetak zemalja diljem Afrike, Azije i Latinske Amerike izrazilo spremnost za veću proizvodnju cjepiva mRNA; budući da se trenutačno za proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19 koristi samo 40 % globalnih proizvodnih kapaciteta; |
| --- | --- |

I.

budući da bi dobrovoljne licencije trebale biti najučinkovitiji instrument koji će olakšati širenje proizvodnje i razmjenu znanja i iskustva; budući da ni jedno privatno poduzeće nije sudjelovalo u inicijativi za mehanizam za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP) kojom se farmaceutska poduzeća pozivaju da se obvežu na transparentno i neisključivo globalno dobrovoljno licenciranje; budući da je prema podacima WHO-a 19 proizvođača u desetak zemalja diljem Afrike, Azije i Latinske Amerike izrazilo spremnost za veću proizvodnju cjepiva mRNA; budući da se trenutačno za proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19 koristi samo 40 % globalnih proizvodnih kapaciteta;

| J. | budući da se brojne zemlje u razvoju s nedostatnim ili nepostojećim proizvodnim kapacitetima i dalje suočavaju sa znatnim političkim pritiskom i pravnim teškoćama koje ih onemogućuju da se koriste fleksibilnostima Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, a posebno članka 31. točke (a) te s kompliciranim i dugotrajnim postupkom uvoza i izvoza farmaceutskih proizvoda; |
| --- | --- |

J.

budući da se brojne zemlje u razvoju s nedostatnim ili nepostojećim proizvodnim kapacitetima i dalje suočavaju sa znatnim političkim pritiskom i pravnim teškoćama koje ih onemogućuju da se koriste fleksibilnostima Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, a posebno članka 31. točke (a) te s kompliciranim i dugotrajnim postupkom uvoza i izvoza farmaceutskih proizvoda;

| K. | budući da se patentima i drugim vrstama zaštite intelektualnog vlasništva osiguravaju zaštitne mjere za preuzimanje poduzetničkog rizika, a multilateralnim pravnim okvirom za prava intelektualnog vlasništva pružaju poticaji koji su ključni za pripravnost na buduće pandemije; budući da je globalni pravedan pristup cjenovno pristupačnim cjepivima, dijagnostici i lijekovima jedini način da se ublaži globalni utjecaj pandemije na globalno javno zdravlje i gospodarstvo te da je privremeno izuzeće od prava intelektualnog vlasništva za lijekove, medicinske proizvode i druge zdravstvene tehnologije povezane s bolešću COVID-19 jedan od važnih doprinosa ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

K.

budući da se patentima i drugim vrstama zaštite intelektualnog vlasništva osiguravaju zaštitne mjere za preuzimanje poduzetničkog rizika, a multilateralnim pravnim okvirom za prava intelektualnog vlasništva pružaju poticaji koji su ključni za pripravnost na buduće pandemije; budući da je globalni pravedan pristup cjenovno pristupačnim cjepivima, dijagnostici i lijekovima jedini način da se ublaži globalni utjecaj pandemije na globalno javno zdravlje i gospodarstvo te da je privremeno izuzeće od prava intelektualnog vlasništva za lijekove, medicinske proizvode i druge zdravstvene tehnologije povezane s bolešću COVID-19 jedan od važnih doprinosa ostvarenju tog cilja;

| L. | budući da je zbog dosad nezabilježene i alarmantne epidemiološke situacije u Indiji vlada te zemlje nametnula zabranu izvoza cjepiva, čime je uzrokovala poremećaje globalne opskrbe i instrumenta COVAX; budući da je EU glavni donator instrumenta COVAX; budući da se EU u okviru Tima Europa obvezao do kraja 2021. donirati dodatnih 100 milijuna doza cjepiva zemljama s niskim i srednjim dohotkom; |
| --- | --- |

L.

budući da je zbog dosad nezabilježene i alarmantne epidemiološke situacije u Indiji vlada te zemlje nametnula zabranu izvoza cjepiva, čime je uzrokovala poremećaje globalne opskrbe i instrumenta COVAX; budući da je EU glavni donator instrumenta COVAX; budući da se EU u okviru Tima Europa obvezao do kraja 2021. donirati dodatnih 100 milijuna doza cjepiva zemljama s niskim i srednjim dohotkom;

| M. | budući da je cjepivo protiv dječje paralize stavljeno na tržište bez patentiranja i da je ta bolest sada iskorijenjena u mnogim regijama svijeta; budući da je južnoafrička vlada pod vodstvom Nelsona Mandele bila prisiljena iskoristiti dostupnost obveznog licenciranja kako bi se zalagala za cjenovno pristupačne i kvalitetne generičke ekvivalente i tako izbjegla plaćanje pretjeranih cijena multinacionalnim kompanijama koje koriste patente za liječenje HIV-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je cjepivo protiv dječje paralize stavljeno na tržište bez patentiranja i da je ta bolest sada iskorijenjena u mnogim regijama svijeta; budući da je južnoafrička vlada pod vodstvom Nelsona Mandele bila prisiljena iskoristiti dostupnost obveznog licenciranja kako bi se zalagala za cjenovno pristupačne i kvalitetne generičke ekvivalente i tako izbjegla plaćanje pretjeranih cijena multinacionalnim kompanijama koje koriste patente za liječenje HIV-a;

| N. | budući da treba poboljšati lance opskrbe u zemljama u razvoju; budući da bi proširenje lokalne proizvodnje, osviještenost stanovništva i veća pomoć u distribuciji u zemljama u razvoju mogli pridonijeti povećanju broja cijepljenih osoba u svijetu; budući da i dalje zabrinjava manjak sredstava u iznosu od 18,5 milijardi USD za Akcelerator za pristup alatima za suzbijanje bolesti COVID-19 (ACT); |
| --- | --- |

N.

budući da treba poboljšati lance opskrbe u zemljama u razvoju; budući da bi proširenje lokalne proizvodnje, osviještenost stanovništva i veća pomoć u distribuciji u zemljama u razvoju mogli pridonijeti povećanju broja cijepljenih osoba u svijetu; budući da i dalje zabrinjava manjak sredstava u iznosu od 18,5 milijardi USD za Akcelerator za pristup alatima za suzbijanje bolesti COVID-19 (ACT);

| O. | budući da bi prioriteti EU-a trebali biti osiguravanje pravednog globalnog pristupa cjepivima, dijagnostici, terapeuticima i drugim rješenjima za medicinsku opremu, čime se osigurava otvorenost lanaca opskrbe upotrebom svih dostupnih alata. |
| --- | --- |

O.

budući da bi prioriteti EU-a trebali biti osiguravanje pravednog globalnog pristupa cjepivima, dijagnostici, terapeuticima i drugim rješenjima za medicinsku opremu, čime se osigurava otvorenost lanaca opskrbe upotrebom svih dostupnih alata.

| P. | budući da je najmanje razvijenim zemljama već odobreno izuzeće do 1. siječnja 2033. u pogledu provedbe odredaba Sporazuma o TRIPS-u o farmaceutskim proizvodima, kao i izuzeće do 1. srpnja 2021. o čijem se produljenju trenutačno raspravlja, kojim se najmanje razvijene zemlje izuzimaju od svih obveza iz Sporazuma o TRIPS-u, osim članaka 3., 4. i 5.; |
| --- | --- |

P.

budući da je najmanje razvijenim zemljama već odobreno izuzeće do 1. siječnja 2033. u pogledu provedbe odredaba Sporazuma o TRIPS-u o farmaceutskim proizvodima, kao i izuzeće do 1. srpnja 2021. o čijem se produljenju trenutačno raspravlja, kojim se najmanje razvijene zemlje izuzimaju od svih obveza iz Sporazuma o TRIPS-u, osim članaka 3., 4. i 5.;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog razvoja pandemije, posebno u zemljama s niskim i srednjim dohotkom; podsjeća da pandemija bolesti COVID-19 još nije završila i da će biti potrebno razviti nova cjepiva za borbu protiv mutacija; ističe da međunarodna zajednica mora učiniti sve što je potrebno kako bi pandemija bolesti COVID-19 bila pod kontrolom te da iznimne okolnosti zahtijevaju iznimna rješenja; stoga naglašava da je potreban sveobuhvatan pristup, pri čemu se prednost daje dostupnosti i pristupačnosti zdravstvenih proizvoda povezanih s bolešću COVID-19, povećanju proizvodnje cjepiva protiv te bolesti i globalnoj zemljopisnoj raspodjeli proizvodnih kapaciteta; ističe da međunarodna trgovinska politika mora imati proaktivnu ulogu u tom nastojanju olakšavanjem trgovine sirovinama, zdravstvenim i medicinskim proizvodima, ublažavanjem nestašice kvalificiranog i iskusnog osoblja, rješavanjem problema u lancu opskrbe i preispitivanjem globalnog okvira za prava intelektualnog vlasništva za buduće pandemije; poziva na potporu proaktivnim, konstruktivnim pregovorima na osnovi teksta o privremenom izuzeću od Sporazuma WTO-a o TRIPS-u u cilju poboljšanja globalnog pristupa cjenovno pristupačnim medicinskim proizvodima povezanima s bolešću COVID-19 i rješavanja globalnih ograničenja proizvodnje i nestašice u opskrbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se u izjavi iz Dohe o Sporazumu o TRIPS-u i javnom zdravlju potvrđuje da Sporazum o TRIPS-u ne sprečava i ne bi trebao sprečavati članice da poduzmu mjere za zaštitu javnog zdravlja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je za cijepljenje 70 % svjetskog stanovništva potrebno 11 milijardi doza i da je proizveden samo mali dio te količine; ističe da je pristup koji se temelji na preuzimanju obveza u pogledu prekomjernih doza nedostatan; podsjeća da se COVAX suočava s manjkom od 190 milijuna doza zbog trenutačne situacije u Indiji zbog bolesti COVID-19 te da neće ostvariti svoje ciljeve opskrbe u doglednoj budućnosti. napominje da je EU važan donator instrumentu COVAX u smislu financiranja i dijeljenja cjepiva, i putem COVAX-a i bilateralno; međutim, poziva EU i njegove partnere da znatno povećaju financijske i nefinancijske doprinose COVAX-u; u tom pogledu pozdravlja obećanje određenih proizvođača da će isporučiti 1,3 milijarde doza cjepiva po proizvodnim ili niskim cijenama te obvezu skupine Tim Europa da do kraja godine donira 100 milijuna doza zemljama s niskim i srednjim dohotkom, podsjećajući da se procjenjuje da će države članice EU-a 2021. primiti višak od najmanje 400 milijuna doza cjepiva. također pozdravlja potporu za isporuku cjepiva i pomoćnih materijala koju nudi Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu; ističe da je potrebno dati prednost opskrbi COVAX-a; žali zbog poteza Ujedinjene Kraljevine i SAD-a koji su usmjereni na razvoj sekundarnih tržišta za daljnju prodaju viškova cjepiva drugim industrijaliziranim zemljama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi globalni odgovor na hitne zdravstvene situacije trebao obuhvaćati, s jedne strane, pristup usmjeren na potražnju kojim se osigurava zajedničko financiranje i globalno koordinirana prethodna kupnja, a s druge strane integrirana strategija ponude za povećanje proizvodnih kapaciteta u cijelom vrijednosnom lancu; smatra da su za globalnu distribuciju cjepiva potrebni povećana globalna proizvodnja, bolja koordinacija opskrbe te ojačani, diversificirani i otporni vrijednosni lanci cjepiva. apelira na Komisiju da surađuje sa zemljama proizvođačima cjepiva kako bi se brzo uklonile izvozne prepreke i njezin mehanizam odobravanja izvoza zamijenio zahtjevima u pogledu transparentnosti izvoza te inzistira na pravodobnom i sveobuhvatnom pristupu takvim podacima. poziva SAD i Ujedinjenu Kraljevinu da odmah ukinu zabranu izvoza cjepiva i sirovina potrebnih za proizvodnju cjepiva; poziva na hitno povećanje međunarodnih ulaganja i koordinacije za povećanje proizvodnje kritičnih ulaznih proizvoda za cjepiva kao što su proizvodi za jednokratnu upotrebu i aktivni farmaceutski sastojci kako bi se riješila uska grla u vrijednosnim lancima cjepiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je dugoročnu globalnu proizvodnju cjepiva potrebno hitno proširiti kako bi se zadovoljila globalna potražnja te da je stoga potrebno ulagati u proizvodne kapacitete zemalja u razvoju kako bi postale samodostatnije; ističe da je, kako bi se to ostvarilo, potreban učinkovit prijenos tehnologije te znanja i iskustva; uviđa da bi poticanje sporazuma o dobrovoljnom licenciranju, dobrovoljne tehnologije te prijenosa znanja i iskustva u zemlje s postojećim industrijama za proizvodnju cjepiva trebao biti najvažniji način kako bi se to postiglo; međutim, otvoren je za raspravu o svim učinkovitim i pragmatičnim rješenjima za daljnje poticanje globalne proizvodnje cjepiva i poziva Komisiju da u tom pogledu surađuje s SAD-om i drugim zemljama istomišljenicama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je zaštita intelektualnog vlasništva ključan poticaj za inovacije i istraživanje u cijelom svijetu; napominje da je takva zaštita osnova za sporazume o dobrovoljnom licenciranju te za prijenos znanja i iskustva i da stoga ne sprečava već omogućuje dostupnost cjepiva; upozorava da bi poduzeća, u okviru paradigme nemogućnosti provedbe patenata, morala pribjeći tajnosti ili ekskluzivnosti kako bi zaštitila svoje inovacije; ističe prijetnju koju bi izuzeće od Sporazuma o TRIPS-u na neodređeno vrijeme predstavljalo za financiranje istraživanja, posebno za istraživače, ulagače, razvojne inženjere i klinička ispitivanja; naglašava da je zaštita prava vlasništva, među ostalim prava intelektualnog vlasništva, ustavna obveza Europske unije i njezinih država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje izjavu Komisije da je, kako bi se osigurao brz globalni pristup proizvodnji cjepiva, po potrebi spremna za mogućnost olakšavanja upotrebe obveznog licenciranja; poziva Komisiju da izloži objektivne kriterije za odluku hoće li, kada i u kojim slučajevima posegnuti za obveznim licenciranjem; naglašava da Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva ne navodi razloge koji bi se mogli iskoristiti kao opravdanje za obvezno licenciranje; ističe da je Deklaracijom iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju potvrđeno da države imaju slobodu odrediti temelje za dodjelu obveznih licencija i utvrditi što predstavlja nacionalno izvanredno stanje; naglašava da obvezno licenciranje zahtijeva učinkovit pravni okvir te da bi moglo dovesti do pravnih poteškoća u zemljama u razvoju; poziva Komisiju da istraži može li i kako pružiti pravnu potporu za obvezno licenciranje u najmanje razvijenim zemljama; pozdravlja procjenu Komisije da su suradnja i dobrovoljno licenciranje najučinkovitiji alati za olakšavanje proširenja proizvodnje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se Akcelerator za pristup alatima za suzbijanje bolesti COVID-19 (ACT) mora ojačati kako bi se povećali kapaciteti za preradu, skladištenje, distribuciju i isporuku diljem svijeta, a posebno u osjetljivim zemljama; poziva EU i njegove države članice da povećaju sudjelovanje u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, dajući prednost Akceleratoru za ACT kao dijelu globalnog odgovora EU-a u svim njegovim stupovima dijagnostike, terapija, cjepiva i jačanja zdravstvenih sustava; ističe da je potrebno podupirati proizvodne kapacitete u Africi i snažno pozdravlja najavu Tima Europa da će s 1 milijardom EUR poduprijeti inicijativu za poboljšanje proizvodnje i dostupnosti cjepiva, lijekova i zdravstvenih tehnologija; također naglašava važnost odgovarajućeg regulatornog okvira za farmaceutske proizvode; ističe da EU sada ima odgovornost ulagati u regionalne distribucijske centre, posebno u Africi, te podupirati osnivanje Afričke agencije za lijekove; u tom pogledu poziva na pružanje potpore lokalnim tijelima za izdavanje odobrenja za osposobljavanje kvalificiranog medicinskog i tehničkog osoblja za provedbu cijepljenja te na potporu lancima distribucije cjepiva i pomoć u prevladavanju ograničenja kao što su infrastruktura za hlađenje, geografski i socioekonomski doseg i oklijevanje s cijepljenjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno potvrđuje svoju potporu inicijativi WHO-a za mehanizam za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP) i centar za prijenos tehnologije cjepiva mRNA; žali zbog toga što su farmaceutska poduzeća odlučila da se neće uključiti u inicijativu C-TAP; apelira na Komisiju da potakne farmaceutska poduzeća da preko C-TAP-a dijele svoje tehnologije te znanje i iskustvo te da u buduće ugovore EU-a o prethodnoj kupnji uključi obveze o partnerstvima za prijenos tehnologije s trećim stranama, posebno zemljama u razvoju; apelira na Komisiju da u potpunosti iskoristi svoj utjecaj tijekom pregovora o ugovorima o sljedećoj generaciji cjepiva protiv bolesti COVID-19 kako bi osigurala da subjekti koji razvijaju cjepiva prenesu svoje tehnologije u zemlje s niskim i srednjim dohotkom po niskoj cijeni; poziva da se aktivno utvrde poduzeća, uključujući podizvođače, s potrebnim znanjem i iskustvom za prijenos tehnologije te na njihovo povezivanje s poduzećima s neiskorištenim proizvodnim pogonima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Uniju da zajamči da se u cijelosti objave budući ugovori o prethodnoj kupnji, osobito za cjepiva nove generacije; poziva Uniju da objedini obveze u pogledu neisključivog globalnog financiranja, poslovnih tajni, vlasničkih podataka i prijenosa tehnologije te da uključi zahtjeve u pogledu transparentnosti za dobavljače, uključujući analizu troškova i dobiti po proizvodu; naglašava da ti zahtjevi u pogledu transparentnosti ne bi trebali spriječiti Komisiju da po potrebi djeluje kao konkurentan ponuditelj; ponovno ističe potrebu za najvećom mogućom transparentnošću u pregovorima o ugovorima o cjepivima protiv bolesti COVID-19, među ostalim izravnim uključivanjem zastupnika u Europskom parlamentu preko kontaktne skupine za cjepiva u postupke donošenja ugovornih odluka; očekuje da Europski parlament redovito prima sveobuhvatne i detaljne analize proizvodnje, uvoza i izvoza cjepiva te povezanih predviđanja, uključujući informacije o zemlji odredišta izvoza iz EU-a te podrijetlu uvoza cjepiva i sastojaka cjepiva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa da olakšavanje trgovine i pravila o izvoznim ograničenjima, proširenju proizvodnje, među ostalim preuzimanjem obveza proizvođača cjepiva i subjekata koji ih razvijaju, te olakšavanju fleksibilnosti Sporazuma o TRIPS-u u vezi s obveznim licencijama, imaju važnu ulogu u povećanju cijepljenje u cijelom svijetu; pozdravlja napore koje je glavni direktor WTO-a uložio u postizanje rješenja temeljenog na dijalogu; prima na znanje komunikacije Europske unije Glavnom vijeću WTO-a i Vijeću za TRIPS o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, koji imaju tri komplementarna stupa, uključujući olakšavanje trgovine i pravila o ograničenjima izvoza te širenje proizvodnje; očekuje da će Komisija povećati svoj angažman u cilju zaključenja trgovinske i zdravstvene inicijative WTO-a do 12. ministarske konferencije WTO-a u studenome 2021.; poziva, nadalje, na uspostavu Odbora za trgovinu i zdravlje na 12. ministarskoj konferenciji WTO-a kako bi se izvukle pouke iz pandemije, iznijeli prijedlozi za povećanje učinkovitosti odgovora WTO-a tijekom međunarodnih zdravstvenih kriza te pripremio trgovinski stup međunarodnog ugovora o pandemijama kako bi se riješili problemi poremećaja u lancu opskrbe, povećali proizvodni kapaciteti, poduzele mjere protiv špekulacija cijenama i preispitao pravni okvir WTO-a s obzirom na stečena iskustva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da Unija mora preuzeti vodeću ulogu i nastaviti sudjelovati u multilateralnim i globalnim naporima u distribuciji, koordinaciji i višegodišnjem planiranju cjepiva na predstojećim sastancima Vijeća za trgovinske aspekte prava intelektualnog vlasništva 8. lipnja i 14. listopada 2021., sastanku na vrhu skupine G7 od 11. do 13. lipnja 2021., sastanku na vrhu skupine G20 2021., sastanku na vrhu EU-a i SAD-a 2021., Općoj skupštini UN-a 2021., Svjetskoj zdravstvenoj skupštini 2021., 12. ministarskoj konferenciji WTO-a i dalje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom direktoru Svjetske zdravstvene organizacije, glavnom direktoru Svjetske trgovinske organizacije, vladama zemalja skupine G20, Međunarodnom monetarnom fondu, Svjetskoj banci, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i članovima Opće skupštine UN-a. |
| --- | --- |

13.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Najveća dopuštena količina rezidua za tvar imidakloprid

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/621 оd 15. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 radi klasifikacije tvari imidakloprid u pogledu najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/621 оd 15. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 radi klasifikacije tvari imidakloprid u pogledu najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/621 оd 15. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 37/2010 radi klasifikacije tvari imidakloprid u pogledu najveće dopuštene količine rezidua u hrani životinjskog podrijetla (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 14. i članak 17., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 14. i članak 17.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je 20. travnja 2021. dostavio Stalni odbor za veterinarsko-medicinske proizvode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je 20. travnja 2021. dostavio Stalni odbor za veterinarsko-medicinske proizvode,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 13. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 13. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (4) propisano da se u Uniji ne bi trebalo dopustiti stavljanje u promet nijednog veterinarsko-medicinskog proizvoda koji nije odobren i čija kakvoća, neškodljivost i djelotvornost nisu dokazani te je prepoznato da se boljim pristupom informacijama javnosti daje mogućnost iznošenja svojih opažanja, a tijelima omogućuje posvećivanje dužne pažnje tim opažanjima; |
| --- | --- |

A.

budući da je Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (4) propisano da se u Uniji ne bi trebalo dopustiti stavljanje u promet nijednog veterinarsko-medicinskog proizvoda koji nije odobren i čija kakvoća, neškodljivost i djelotvornost nisu dokazani te je prepoznato da se boljim pristupom informacijama javnosti daje mogućnost iznošenja svojih opažanja, a tijelima omogućuje posvećivanje dužne pažnje tim opažanjima;

| B. | budući da je Uredbom (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđeno da se trebaju pružati informacije o tome kako su donesene odluke o upravljanju rizikom i informacije o čimbenicima, koji nisu rezultati procjene rizika, kao i o tome kako su ti čimbenici međusobno odvagani, te da bi se komunikacijom o riziku trebalo doprinijeti participativnom i otvorenom dijalogu svih zainteresiranih strana kako bi se osiguralo da se u okviru procesa analize rizika uzimaju u obzir primat javnog interesa te točnost, sveobuhvatnost, transparentnost, dosljednost i odgovornost; |
| --- | --- |

B.

budući da je Uredbom (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđeno da se trebaju pružati informacije o tome kako su donesene odluke o upravljanju rizikom i informacije o čimbenicima, koji nisu rezultati procjene rizika, kao i o tome kako su ti čimbenici međusobno odvagani, te da bi se komunikacijom o riziku trebalo doprinijeti participativnom i otvorenom dijalogu svih zainteresiranih strana kako bi se osiguralo da se u okviru procesa analize rizika uzimaju u obzir primat javnog interesa te točnost, sveobuhvatnost, transparentnost, dosljednost i odgovornost;

| C. | budući da se u izvješću o procjeni Europske agencije za kemikalije (ECHA) od 18. veljače 2011. naslovljenom „Imidakloprid, Vrsta proizvoda 18 (Insekticidi, akaricidi i proizvodi za suzbijanje drugih člankonožaca)” (6) kategoriziraju podaci o značajnoj toksičnosti za vodene i neciljane vrste; |
| --- | --- |

C.

budući da se u izvješću o procjeni Europske agencije za kemikalije (ECHA) od 18. veljače 2011. naslovljenom „Imidakloprid, Vrsta proizvoda 18 (Insekticidi, akaricidi i proizvodi za suzbijanje drugih člankonožaca)” (6) kategoriziraju podaci o značajnoj toksičnosti za vodene i neciljane vrste;

| D. | budući da je Direktivom 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) predviđeno sljedeće: „Zagađenje vode i tla farmaceutskim ostacima rastući je problem okoliša. U postojećoj ocjeni i kontroli rizika za vodni okoliš, ili rizika koji se putem njega prenosi, vezanog uz lijekove trebalo bi obratiti odgovarajuću pozornost na okolišne ciljeve Unije. Kako bi se pristupilo rješavanju tog problema, Komisija bi trebala istražiti rizike utjecaja lijekova na okoliš i izvršiti analizu važnosti i učinkovitosti postojećeg zakonodavnog okvira u pogledu zaštite vodnog okoliša i ljudskog zdravlja putem vodnog okoliša.”; |
| --- | --- |

D.

budući da je Direktivom 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) predviđeno sljedeće: „Zagađenje vode i tla farmaceutskim ostacima rastući je problem okoliša. U postojećoj ocjeni i kontroli rizika za vodni okoliš, ili rizika koji se putem njega prenosi, vezanog uz lijekove trebalo bi obratiti odgovarajuću pozornost na okolišne ciljeve Unije. Kako bi se pristupilo rješavanju tog problema, Komisija bi trebala istražiti rizike utjecaja lijekova na okoliš i izvršiti analizu važnosti i učinkovitosti postojećeg zakonodavnog okvira u pogledu zaštite vodnog okoliša i ljudskog zdravlja putem vodnog okoliša.”;

| E. | budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 283/2013 (8) utvrđuju minimalni zahtjevi koji uključuju informacije o mogućim štetnim učincima aktivne tvari, njezinih metabolita i nečistoća na zdravlje ljudi i životinja ili na podzemne vode, okoliš i neciljane vrste (flora i fauna); |
| --- | --- |

E.

budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 283/2013 (8) utvrđuju minimalni zahtjevi koji uključuju informacije o mogućim štetnim učincima aktivne tvari, njezinih metabolita i nečistoća na zdravlje ljudi i životinja ili na podzemne vode, okoliš i neciljane vrste (flora i fauna);

| F. | budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 284/2013 (9) predviđa da „moraju biti uključene sve informacije o mogućim neprihvatljivim učincima sredstva za zaštitu bilja na okoliš, bilje i biljne proizvode, kao i o poznatim i očekivanim kumulativnim i sinergijskim učincima.”; |
| --- | --- |

F.

budući da se Uredbom Komisije (EU) br. 284/2013 (9) predviđa da „moraju biti uključene sve informacije o mogućim neprihvatljivim učincima sredstva za zaštitu bilja na okoliš, bilje i biljne proizvode, kao i o poznatim i očekivanim kumulativnim i sinergijskim učincima.”;

| G. | budući da se u Direktivi 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) napominje da „[p]odrobni podaci i dokumentacija koji moraju biti priloženi zahtjevu za odobrenje za stavljanje veterinarsko-medicinskog proizvoda u promet moraju dokazati da korist zbog djelotvornosti nadmašuje moguće rizike. Ako se to ne može dokazati, zahtjev se mora odbiti.”; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Direktivi 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) napominje da „[p]odrobni podaci i dokumentacija koji moraju biti priloženi zahtjevu za odobrenje za stavljanje veterinarsko-medicinskog proizvoda u promet moraju dokazati da korist zbog djelotvornosti nadmašuje moguće rizike. Ako se to ne može dokazati, zahtjev se mora odbiti.”;

| H. | budući da je Europskoj agenciji za lijekove („Agencija”) podnesen zahtjev za utvrđivanje najveće dopuštene količine rezidua (NDK) za imidakloprid za Salmonidae; |
| --- | --- |

H.

budući da je Europskoj agenciji za lijekove („Agencija”) podnesen zahtjev za utvrđivanje najveće dopuštene količine rezidua (NDK) za imidakloprid za Salmonidae;

| I. | budući da je Agencija, na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode od 9. rujna 2020. (11), preporučila da je primjereno utvrditi NDK za imidakloprid u vrijednosti od 0,6 mg/kg (600 μg/kg) za sve ribe; |
| --- | --- |

I.

budući da je Agencija, na temelju mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode od 9. rujna 2020. (11), preporučila da je primjereno utvrditi NDK za imidakloprid u vrijednosti od 0,6 mg/kg (600 μg/kg) za sve ribe;

| J. | budući da Codexom Alimentariusom (12) nije utvrđen NDK za vodenu uporabu; budući da je na Zajedničkom sastanku Organizacije za hranu i poljoprivredu i Svjetske zdravstvene organizacije o ostacima pesticida iz 2008. preporučen maksimalan prihvatljivi dnevni unos od 0,06 mg/kg iz ostataka poljoprivrednih kultura (13); |
| --- | --- |

J.

budući da Codexom Alimentariusom (12) nije utvrđen NDK za vodenu uporabu; budući da je na Zajedničkom sastanku Organizacije za hranu i poljoprivredu i Svjetske zdravstvene organizacije o ostacima pesticida iz 2008. preporučen maksimalan prihvatljivi dnevni unos od 0,06 mg/kg iz ostataka poljoprivrednih kultura (13);

| K. | budući da je dostupan samo sažetak mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode na kojemu se temelji preporuka Agencije, a u cijelosti će, prema Komisiji, biti dostupno tek nakon usvajanja NDK-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je dostupan samo sažetak mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode na kojemu se temelji preporuka Agencije, a u cijelosti će, prema Komisiji, biti dostupno tek nakon usvajanja NDK-a;

| L. | budući da bi prema pravu Unije mišljenje u pogledu utvrđivanja NDK-a trebalo biti javno i lako dostupno; |
| --- | --- |

L.

budući da bi prema pravu Unije mišljenje u pogledu utvrđivanja NDK-a trebalo biti javno i lako dostupno;

| M. | budući da osiguravanje transparentnosti postupka procjene rizika promiče razumijevanje javnosti, pridonosi većoj legitimnosti Agencije u očima potrošača i šire javnosti te osigurava veću odgovornost građana Unije u demokratskom sustavu (14); |
| --- | --- |

M.

budući da osiguravanje transparentnosti postupka procjene rizika promiče razumijevanje javnosti, pridonosi većoj legitimnosti Agencije u očima potrošača i šire javnosti te osigurava veću odgovornost građana Unije u demokratskom sustavu (14);

| N. | budući da je imidakloprid biocidna aktivna tvar neonikotinoid koja je komercijalizirana za široku upotrebu na usjevima i stoci zbog njezine toksičnosti za širok raspon nametnika; budući da je način djelovanja imidakloprida takav da djeluje kao antagonist nikotinskih receptora za acetilkolin (nAChR) u središnjem živčanom sustavu, narušavajući tako prijenos sinaptičkih signala i dovodeći do smrtonosne hiperaktivnosti živaca i mišića životinja, kralježnjaka i beskralježnjaka, nepovratno blokirajući nAChR i dovodeći do paralize i smrti (15); |
| --- | --- |

N.

budući da je imidakloprid biocidna aktivna tvar neonikotinoid koja je komercijalizirana za široku upotrebu na usjevima i stoci zbog njezine toksičnosti za širok raspon nametnika; budući da je način djelovanja imidakloprida takav da djeluje kao antagonist nikotinskih receptora za acetilkolin (nAChR) u središnjem živčanom sustavu, narušavajući tako prijenos sinaptičkih signala i dovodeći do smrtonosne hiperaktivnosti živaca i mišića životinja, kralježnjaka i beskralježnjaka, nepovratno blokirajući nAChR i dovodeći do paralize i smrti (15);

| O. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/783 (16) zabranjuje upotreba imidakloprida na svim usjevima koji se uzgajaju na otvorenom zbog njegovih štetnih učinaka na oprašivače; |
| --- | --- |

O.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/783 (16) zabranjuje upotreba imidakloprida na svim usjevima koji se uzgajaju na otvorenom zbog njegovih štetnih učinaka na oprašivače;

| P. | budući da se opasne kemikalije koje se primjenjuju na veterinarski recept i upotrebljavaju za liječenje infekcija morskim ušima u konačnici ispuštaju u vodeni okoliš; njihovi učinci ne samo da mogu negativno utjecati na osjetljive neciljane organizme, već je oslobađanje tih spojeva prepoznato kao glavna zabrinutost u pogledu okoliša (17) zbog velike pokretljivosti imidakloprida u tlu i posljedične kontaminacije podzemnih i površinskih voda (18); |
| --- | --- |

P.

budući da se opasne kemikalije koje se primjenjuju na veterinarski recept i upotrebljavaju za liječenje infekcija morskim ušima u konačnici ispuštaju u vodeni okoliš; njihovi učinci ne samo da mogu negativno utjecati na osjetljive neciljane organizme, već je oslobađanje tih spojeva prepoznato kao glavna zabrinutost u pogledu okoliša (17) zbog velike pokretljivosti imidakloprida u tlu i posljedične kontaminacije podzemnih i površinskih voda (18);

| Q. | budući da je sve više dokaza da upotreba imidakloprida ima razarajući učinak na biološku raznolikost, posebno rijeka i plovnih putova (19), pogađajući ne samo rakove (20), mekušce (21) i neciljane vrste (insekte), već i organizme iz tla (22), kao i da dovodi do smanjenja populacija ptica (23); budući da postoji sve veća zabrinutost zbog zadržavanja i nakupljanja ostataka pesticida i njihovih metabolita u tlima te mogućnosti da dovedu do zakiseljavanja tla; sa zabrinutošću primjećuje da je upotreba imidakloprida u Japanu dovela do dramatičnog smanjenja ribljih stokova koji se nisu oporavili (24); |
| --- | --- |

Q.

budući da je sve više dokaza da upotreba imidakloprida ima razarajući učinak na biološku raznolikost, posebno rijeka i plovnih putova (19), pogađajući ne samo rakove (20), mekušce (21) i neciljane vrste (insekte), već i organizme iz tla (22), kao i da dovodi do smanjenja populacija ptica (23); budući da postoji sve veća zabrinutost zbog zadržavanja i nakupljanja ostataka pesticida i njihovih metabolita u tlima te mogućnosti da dovedu do zakiseljavanja tla; sa zabrinutošću primjećuje da je upotreba imidakloprida u Japanu dovela do dramatičnog smanjenja ribljih stokova koji se nisu oporavili (24);

| R. | budući da je u usklađenom razvrstavanju i označivanju iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25) imidakloprid razvrstan kao „štetan ako se proguta”, „opasan za okoliš” i „vrlo otrovan za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” (26); |
| --- | --- |

R.

budući da je u usklađenom razvrstavanju i označivanju iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25) imidakloprid razvrstan kao „štetan ako se proguta”, „opasan za okoliš” i „vrlo otrovan za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” (26);

| S. | budući da je u studiji o izloženosti imidaklopridu kod običnih šarana (Cyprinua carpio L.) pronađena degeneracija u mozgu, škrgama i očima (27), uz histopatološke promjene (lezije), aktivaciju biomarkera i alternaciju razina genske ekspresije; u toj je studiji zaključeno da izloženost imidaklopridu uzrokuje upalu i oksidativni stres; |
| --- | --- |

S.

budući da je u studiji o izloženosti imidaklopridu kod običnih šarana (Cyprinua carpio L.) pronađena degeneracija u mozgu, škrgama i očima (27), uz histopatološke promjene (lezije), aktivaciju biomarkera i alternaciju razina genske ekspresije; u toj je studiji zaključeno da izloženost imidaklopridu uzrokuje upalu i oksidativni stres;

| T. | budući da se u ljudi može dogoditi bioakumulacija metabolita neonikotinoida ponovljenim unosom kontaminirane hrane, s obzirom na to da je u ispitivanju na životinjama uočena bioakumulacija imidakloprida uslijed izloženosti malim dozama (28); |
| --- | --- |

T.

budući da se u ljudi može dogoditi bioakumulacija metabolita neonikotinoida ponovljenim unosom kontaminirane hrane, s obzirom na to da je u ispitivanju na životinjama uočena bioakumulacija imidakloprida uslijed izloženosti malim dozama (28);

| U. | budući da je u raznim znanstvenim studijama, na temelju testova na životinjama, zaključeno da imidakloprid djeluje kao reproduktivno toksična tvar i endokrini disruptor koji može negativno utjecati na srce, bubrege, štitnjaču i mozak te može uzrokovati neurološke simptome, uključujući respiratorno zatajenje i smrt (29); |
| --- | --- |

U.

budući da je u raznim znanstvenim studijama, na temelju testova na životinjama, zaključeno da imidakloprid djeluje kao reproduktivno toksična tvar i endokrini disruptor koji može negativno utjecati na srce, bubrege, štitnjaču i mozak te može uzrokovati neurološke simptome, uključujući respiratorno zatajenje i smrt (29);

| V. | budući da eksperimentalni dokazi pokazuju da se toksičnost imidakloprida povećava s razdobljem izloženosti jednako kao i s dozom, što se opisuje kao „vremenski kumulativna toksičnost”, toksičnost imidakloprida ne bi trebalo shvaćati samo u smislu akutne smrtnosti, već je potrebno razmotriti i njezin kronični aspekt (30); |
| --- | --- |

V.

budući da eksperimentalni dokazi pokazuju da se toksičnost imidakloprida povećava s razdobljem izloženosti jednako kao i s dozom, što se opisuje kao „vremenski kumulativna toksičnost”, toksičnost imidakloprida ne bi trebalo shvaćati samo u smislu akutne smrtnosti, već je potrebno razmotriti i njezin kronični aspekt (30);

| W. | budući da se Uredbom (EU) br. 283/2013 zahtijeva provedba studija o dugotrajnoj toksičnosti; |
| --- | --- |

W.

budući da se Uredbom (EU) br. 283/2013 zahtijeva provedba studija o dugotrajnoj toksičnosti;

| X. | budući da se Uredbom (EZ) br. 396/2005 predviđa da se „poznati kumulativni i sinergijski učinci” moraju uzeti u obzir „ako su dostupne metode za ocjenjivanje tih učinaka”; |
| --- | --- |

X.

budući da se Uredbom (EZ) br. 396/2005 predviđa da se „poznati kumulativni i sinergijski učinci” moraju uzeti u obzir „ako su dostupne metode za ocjenjivanje tih učinaka”;

| Y. | budući da Uredba (EU) br. 284/2013 trenutno zahtijeva toksikološke studije izloženosti primjenjitelja, drugih nazočnih osoba, stanovnika i radnika, nekoliko studija dugotrajne i kronične toksičnosti za životinje te studije o sudbini i ponašanju u tlu, vodi i zraku; |
| --- | --- |

Y.

budući da Uredba (EU) br. 284/2013 trenutno zahtijeva toksikološke studije izloženosti primjenjitelja, drugih nazočnih osoba, stanovnika i radnika, nekoliko studija dugotrajne i kronične toksičnosti za životinje te studije o sudbini i ponašanju u tlu, vodi i zraku;

| Z. | budući da nema dovoljno saznanja o učincima mnogih pojedinačnih kemikalija i kemijskih mješavina na okoliš u pogledu onečišćavanja; nisu provedene procjene svih kemikalija, a procjene ekotoksičnosti usmjerene su na vrlo mali broj vrsta i ekosustava; |
| --- | --- |

Z.

budući da nema dovoljno saznanja o učincima mnogih pojedinačnih kemikalija i kemijskih mješavina na okoliš u pogledu onečišćavanja; nisu provedene procjene svih kemikalija, a procjene ekotoksičnosti usmjerene su na vrlo mali broj vrsta i ekosustava;

| AA. | budući da je Uredbom (EU) 2019/6 prepoznato da bi odluka o upravljanju rizikom trebala uzeti u obzir: „ostale odgovarajuće faktore, uključujući socijalne, gospodarske, etičke i okolišne faktore te faktore povezane s dobrobiti životinja, kao i izvedivost kontrola”; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Uredbom (EU) 2019/6 prepoznato da bi odluka o upravljanju rizikom trebala uzeti u obzir: „ostale odgovarajuće faktore, uključujući socijalne, gospodarske, etičke i okolišne faktore te faktore povezane s dobrobiti životinja, kao i izvedivost kontrola”;

| AB. | budući da, za razliku od studija dostavljenih Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), studije dostavljene Agenciji nije potrebno objaviti; žali zbog nemogućnosti pristupa znanstvenim studijama u cijelosti, znanstvenim mišljenjima i neobrađenim podacima, kao i zbog nedostatka informacija o izvedivosti kontrola i upravljanju rizikom u pogledu ispuštanja otpadnih voda u vodeni okoliš; |
| --- | --- |

AB.

budući da, za razliku od studija dostavljenih Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), studije dostavljene Agenciji nije potrebno objaviti; žali zbog nemogućnosti pristupa znanstvenim studijama u cijelosti, znanstvenim mišljenjima i neobrađenim podacima, kao i zbog nedostatka informacija o izvedivosti kontrola i upravljanju rizikom u pogledu ispuštanja otpadnih voda u vodeni okoliš;

| AC. | budući da je u Uredbi (EZ) br. 470/2009 navedeno da je najviše dopuštene količine rezidua potrebno odrediti u skladu s opće prihvaćenim načelima procjene sigurnosti, uzimajući u obzir sve druge znanstvene procjene sigurnosti upitnih tvari koje su možda već izradile međunarodne organizacije, posebno Codex Alimentarius ili, kada se te tvari upotrebljavaju u druge svrhe, znanstveni odbori uspostavljeni unutar Zajednice; |
| --- | --- |

AC.

budući da je u Uredbi (EZ) br. 470/2009 navedeno da je najviše dopuštene količine rezidua potrebno odrediti u skladu s opće prihvaćenim načelima procjene sigurnosti, uzimajući u obzir sve druge znanstvene procjene sigurnosti upitnih tvari koje su možda već izradile međunarodne organizacije, posebno Codex Alimentarius ili, kada se te tvari upotrebljavaju u druge svrhe, znanstveni odbori uspostavljeni unutar Zajednice;

| AD. | budući da se u Codexu Alimentariusu ne preporučuje upotreba imidakloprida u vodenom okolišu, a ECHA navodi koji bi mogao biti razlog za to: „Prema usklađenom razvrstavanju i označivanju (ATP01) koje je odobrila Europska unija, ta je tvar vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima i štetna ako se proguta” (31); |
| --- | --- |

AD.

budući da se u Codexu Alimentariusu ne preporučuje upotreba imidakloprida u vodenom okolišu, a ECHA navodi koji bi mogao biti razlog za to: „Prema usklađenom razvrstavanju i označivanju (ATP01) koje je odobrila Europska unija, ta je tvar vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima i štetna ako se proguta” (31);

| AE. | budući da je člankom 37. Uredbe (EU) 2019/6 predviđeno da je odobrenje za stavljanje u promet potrebno odbiti ako rizici za javno zdravlje ili zdravlje životinja ili za okoliš nisu dovoljno uzeti u obzir; smatra to opravdanjem za neutvrđivanje NDK-a; |
| --- | --- |

AE.

budući da je člankom 37. Uredbe (EU) 2019/6 predviđeno da je odobrenje za stavljanje u promet potrebno odbiti ako rizici za javno zdravlje ili zdravlje životinja ili za okoliš nisu dovoljno uzeti u obzir; smatra to opravdanjem za neutvrđivanje NDK-a;

| AF. | budući da četiri glavne države proizvođača lososa, Norveška, Čile, Ujedinjena Kraljevina i Kanada, nisu države članice i Komisija stoga ne bi mogla provesti odgovarajuće revizije nadležnih tijela u tim zemljama ili procijeniti primjerenost kontrola; |
| --- | --- |

AF.

budući da četiri glavne države proizvođača lososa, Norveška, Čile, Ujedinjena Kraljevina i Kanada, nisu države članice i Komisija stoga ne bi mogla provesti odgovarajuće revizije nadležnih tijela u tim zemljama ili procijeniti primjerenost kontrola;

| 1. | smatra da se Provedbenom uredbom (EU) 2021/621 prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 470/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Provedbena uredba (EU) 2021/621 nije u skladu s pravom Unije jer se njome krše sloboda informiranja i temeljna načela transparentnosti, demokratskog nadzora i odgovornosti, u mjeri u kojoj je mišljenje Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode na kojem se ona temelji dostupno samo u sažetku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da povuče Provedbenu uredbu (EU) 2021/621 i da odboru podnese novi nacrt u kojem je imidakloprid uvršten na popis u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 s farmakološki aktivnim tvarima za koje se ne može odrediti najveća dopuštena količina za vodenu uporabu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi sve veterinarske lijekove, pesticide te farmakološke i kemijske rezidue trebalo podvrgnuti standardnim ispitivanjima i istorazinski ocijenjenim evaluacijama zbog rizika od dodatne i trajne štete; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi Agencija trebala javno objaviti cjelovito mišljenje Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode koje se sastoji od znanstvene procjene rizika i preporuka za upravljanje rizikom te znanstvenih dokaza na kojima se one temelje; smatra da je procjena rizika od imidakloprida nedostatna u pogledu razmatranja akutnih vrijednosti krajnjih točaka te da zanemaruje odgođene, kumulativne i kronične učinke; podsjeća da je u istraživanjima na vodenim beskralježnjacima otkriven odgođeni učinak na smrtnost, posebno u vodenih vrsta insekata, koji nije bilo moguće otkriti standardnim akutnim ispitivanjima, čime je dokazano da procjene rizika za neonikotinoide nisu bile primjerene u pogledu zaštite okoliša (32); |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je ključno ocijeniti farmakološki aktivne tvari i njihovu klasifikaciju u pogledu NDK-a u hrani životinjskog podrijetla u vezi s pravilima utvrđenim Uredbom (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (33), Uredbom (EZ) br. 396/2005, Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (34) te uredbama (EU) 2019/6 i (EU) 2019/1381; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je Direktivi 2001/82/EZ hitno potrebna revizija u pogledu zaštite biološke raznolikosti, vodenog i kopnenog okoliša te uzimanja u obzir dobrobiti životinja i neciljanih organizama i mikroorganizama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da se Uredbom (EZ) br. 470/2009 ne razmatra primjereno potreba za uključivanjem Europskog parlamenta i građana kako bi mogli u potpunosti ostvariti svoje demokratsko pravo nadzora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja potrebu za jačanjem znanstvene suradnje, koordinacije i usklađenosti agencijâ Unije nadležnih u tom području, posebno Agencije, EFSA-e i ECHA-e, zajedno s nacionalnim i međunarodnim agencijama, razvijanjem zajedničkog okvira za procjenu rizika za biocidne i fitofarmaceutske proizvode koji se koriste u prehrambenim lancima kako bi se izbjegle nedosljednosti i ograničila moguća šteta za okoliš i ekocid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da, u ulozi upravljača rizicima, primjereno primjenjuje načelo predostrožnosti kada slijedi procjenu dostupnih informacija kako bi se kvantificirao rizik od štetnih učinaka na okoliš, biološku raznolikost, dobrobit životinja i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Komisiju da sustavno obavješćuje o tome kako su uzeti u obzir načelo predostrožnosti i načelo informiranog pristanka te kako su izvedeni zaključci mišljenja Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da se pridržava demokratskog načela informiranog pristanka i da izvrši provjeru prikladnosti postupka procjene rizika za utvrđivanje NDK-a za veterinarsko-medicinske proizvode u hrani životinjskog podrijetla; smatra da je ključno da bude u potpunosti dosljedna u pogledu ciljeva navedenih u komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan”, u komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” i Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da osigura da vremenski kumulativni, ažurirani, istorazinski ocijenjeni, ekotoksikološki testovi za neciljane vrste u tlu i vodenom okolišu budu uključeni u procjenu rizika te da njome budu obuhvaćeni i ostaci u okolišu u zraku, tlu i vodi, uključujući dugoročne kumulativne toksične učinke, te da u njoj budu navedena neovisna istorazinski ocijenjena znanstvena ispitivanja i znanstvena mišljenja koja su uzeta u obzir; ističe da bi ta informacija trebala biti javno dostupna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da podnese i države članice da podrže zakonodavni prijedlog kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost u pogledu uredbi (EU) 2019/6 i (EU) 2019/1381 te cjelokupnog zakonodavstva u vezi s hranom u slučaju da procjenu rizika za utvrđivanje NDK-a ne provodi EFSA nego druge agencije; te poziva Komisiju da osigura i da takva procjena bude transparentna te da služi za bolju zaštitu biološke raznolikosti i vodenih ekosustava, insekata, glista i mikroorganizama iz tla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL L 131, 16.4.2021., str. 120.

(2)  SL L 152, 16.6.2009., str. 11.

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(4)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

(5)  Uredba (EU) 2019/1381 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnosti i održivosti procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu i o izmjeni uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 1829/2003, (EZ) br. 1831/2003, (EZ) br. 2065/2003, (EZ) br. 1935/2004, (EZ) br. 1331/2008, (EZ) br. 1107/2009 i (EU) 2015/2283 te Direktive 2001/18/EZ (SL L 231, 6.9.2019., str. 1.).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7)  Direktiva br. 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (SL L 226, 24.8.2013., str. 1.).

(8)  Uredba Komisije (EU) br. 283/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o djelatnim tvarima, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 93, 3.4.2013., str. 1.).

(9)  Uredba Komisije (EU) br. 284/2013 od 1. ožujka 2013. o utvrđivanju zahtjeva u pogledu podataka o sredstvima za zaštitu bilja, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 93, 3.4.2013., str. 85.).

(10)  Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14)  Vidjeti presude Suda u predmetu T-235/15, Pari Pharma GmbH protiv Europske agencije za lijekove, ECLI:EU:T:2018:65; vidjeti i predmete T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd protiv Europske agencije za lijekove, ECLI:EU:T:2018:66 te T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH i Intervet International BV protiv Europske agencije za lijekove, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments (Vremenski kumulativna toksičnost neonikotinoida: eksperimentalni dokazi i implikacije za procjene rizika za okoliš), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020.,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(16)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 od 29. svibnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari imidakloprid (SL L 132, 30.5.2018., str. 31.).

(17)  Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects (Upotreba kemikalija u akvakulturi lososa: pregled trenutne prakse i mogućih učinaka na okoliš), Aquaculture, 2010., svezak 306., 1–4, str. 7.–23., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments (Vremenski kumulativna toksičnost neonikotinoida: eksperimentalni dokazi i implikacije za procjene rizika za okoliš), International Journal of Environmental Research and Public Health; 2020.,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(19)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon) (Utjecaj imidakloprida na hranjivu kvalitetu odraslih crnih tigrastih kozica (Penaeus monodon)), Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020., svezak 198.,

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon) (Utjecaj imidakloprida na hranjivu kvalitetu odraslih crnih tigrastih kozica (Penaeus monodon)), Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020., svezak 198., https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21)  Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata (Neonikotinoidni insekticid imidakloprid, a ne slanost, utječe na imunološki sustav kamenice iz Sydneya, Saccostrea glomerata), Science of the Total Environment, 2020., svezak 742., The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect

(22)  de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates (Komparativna toksičnost imidakloprida i tiakloprida za različite vrste beskralježnjaka u tlu), Ecotoxicology, 2017., 26, str. 555.–564., https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(26)  Izvješće o procjeni ECHA-e, „Imidakloprid, Vrsta proizvoda 18 (Insekticidi, akaricidi i proizvodi za suzbijanje drugih člankonožaca)”, https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27)  Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.) (Učinak imidakloprida na histopatološke promjene na mozgu, škrgama i očima kod mladih šarana (Cyprinus carpio L.)), Toxicology International, 2020., 27, str. 70.–78.

(28)  Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid (Razvoj i primjena LC-APCI-MS metode za biomonitoring izloženosti životinja i ljudi imidaklopridu), Chemosphere 2013., svezak 93., 10, str. 2612.–2620., Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect

(29)  Katić, A., Karačonji, I.B., Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals (Imidakloprid kao reproduktivno toksična tvar i endokrini disruptor: ispitivanje na laboratorijskim životinjama), Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018., 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments (Vremenski kumulativna toksičnost neonikotinoida: eksperimentalni dokazi i implikacije za procjene rizika za okoliš), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020., 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32)  Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A., Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments (Vremenski kumulativna toksičnost neonikotinoida: eksperimentalni dokazi i implikacije za procjene rizika za okoliš), International Journal of Environmental Research and Public Health; 2020.,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629 Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments (mdpi.com)

(33)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(34)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Aktivne tvari, uključujući flumioksazin

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/745 od 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/745 od 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/745 od 6. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari aluminijev amonijev sulfat, aluminijev silikat, beflubutamid, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, kalcijev karbonat, kaptan, ugljikov dioksid, cimoksanil, dimetomorf, etefon, ekstrakt čajevca, famoksadon, ostaci destilacije masti, masne kiseline C7 do C20, flumioksazin, fluoksastrobin, flurokloridon, folpet, formetanat, giberelinska kiselina, giberelini, heptamaloksiloglukan, hidrolizirani proteini, željezov sulfat, metazaklor, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, biljna ulja/ulje uljane repice, kalijev hidrogen karbonat, propamokarb, protiokonazol, kvarcni pijesak, riblje ulje, repelenti životinjskog ili biljnog podrijetla koji odbijaju mirisom/ovčja mast, S-metolaklor, ravnolančani feromoni za leptire (red Lepidoptera), tebukonazol i urea (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (2), a posebno njezin članak 17. i članak 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (2), a posebno njezin članak 17. i članak 21.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je 30. ožujka 2021. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je 30. ožujka 2021. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/408 оd 11. ožujka 2015. o provedbi članka 80. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i izradi popisa kandidata za zamjenu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/408 оd 11. ožujka 2015. o provedbi članka 80. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i izradi popisa kandidata za zamjenu (3),

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (5),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 1. siječnja 2003. Direktivom Komisije 2002/81/EZ (6) flumioksazin uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (7) i da se smatra odobrenim u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

budući da je 1. siječnja 2003. Direktivom Komisije 2002/81/EZ (6) flumioksazin uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (7) i da se smatra odobrenim u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009;

| B. | budući da postupak obnavljanja odobrenja flumioksazina u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (8) traje od 2010. (9) i da je 29. veljače 2012. podnesen zahtjev u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (10); |
| --- | --- |

B.

budući da postupak obnavljanja odobrenja flumioksazina u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (8) traje od 2010. (9) i da je 29. veljače 2012. podnesen zahtjev u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (10);

| C. | budući da je rok važenja odobrenja aktivne tvari flumioksazin već bio produljen na pet godina Direktivom Komisije 2010/77/EU (11), zatim za jednu godinu svake godine od 2015. provedbenim uredbama Komisije (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) i (EU) 2020/869 (17), te ponovo sada za jednu godinu Provedbenom uredbom (EU) 2021/745 kojom se rok važenja odobrenja produljuje do 30. lipnja 2022.; |
| --- | --- |

C.

budući da je rok važenja odobrenja aktivne tvari flumioksazin već bio produljen na pet godina Direktivom Komisije 2010/77/EU (11), zatim za jednu godinu svake godine od 2015. provedbenim uredbama Komisije (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) i (EU) 2020/869 (17), te ponovo sada za jednu godinu Provedbenom uredbom (EU) 2021/745 kojom se rok važenja odobrenja produljuje do 30. lipnja 2022.;

| D. | budući da je Komisija u Provedbenoj uredbi (EU) 2021/745 propustila objasniti razloge za produljenje osim što je navela sljedeće: „Budući da je ocjenjivanje tih aktivnih tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositeljâ zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju.”; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija u Provedbenoj uredbi (EU) 2021/745 propustila objasniti razloge za produljenje osim što je navela sljedeće: „Budući da je ocjenjivanje tih aktivnih tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositeljâ zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju.”;

| E. | budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša i istodobno očuvati konkurentnost poljoprivrede Unije; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti osjetljivih skupina stanovništva, uključujući trudnice, dojenčad i djecu; |
| --- | --- |

E.

budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša i istodobno očuvati konkurentnost poljoprivrede Unije; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti osjetljivih skupina stanovništva, uključujući trudnice, dojenčad i djecu;

| F. | budući da je potrebno primijeniti načelo predostrožnosti te da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da tvari trebaju biti dijelom sredstava za zaštitu bilja samo ako je dokazano da predstavljaju očitu korist kod uzgoja bilja i da prema predviđanjima nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi i životinja ili neprihvatljive učinke na okoliš; |
| --- | --- |

F.

budući da je potrebno primijeniti načelo predostrožnosti te da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da tvari trebaju biti dijelom sredstava za zaštitu bilja samo ako je dokazano da predstavljaju očitu korist kod uzgoja bilja i da prema predviđanjima nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi i životinja ili neprihvatljive učinke na okoliš;

| G. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da bi u interesu sigurnosti rok važenja odobrenja aktivnih tvari trebao biti vremenski ograničen; budući da bi rok važenja odobrenja trebao biti razmjeran mogućim rizicima povezanima s uporabom takvih tvari, međutim, u slučaju flumioksazina očito je da nema takve proporcionalnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da bi u interesu sigurnosti rok važenja odobrenja aktivnih tvari trebao biti vremenski ograničen; budući da bi rok važenja odobrenja trebao biti razmjeran mogućim rizicima povezanima s uporabom takvih tvari, međutim, u slučaju flumioksazina očito je da nema takve proporcionalnosti;

| H. | budući da je u razdoblju od 18 godina otkad je odobren kao aktivna tvar flumioksazin identificiran i označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B i mogući endokrini disruptor; |
| --- | --- |

H.

budući da je u razdoblju od 18 godina otkad je odobren kao aktivna tvar flumioksazin identificiran i označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B i mogući endokrini disruptor;

| I. | budući da Komisija i države članice imaju mogućnost i odgovornost za djelovanje u skladu s načelom predostrožnosti kada je utvrđena mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali i dalje postoji znanstvena nesigurnost, donošenjem privremenih mjera za upravljanje rizikom nužnih za jamčenje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

I.

budući da Komisija i države članice imaju mogućnost i odgovornost za djelovanje u skladu s načelom predostrožnosti kada je utvrđena mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali i dalje postoji znanstvena nesigurnost, donošenjem privremenih mjera za upravljanje rizikom nužnih za jamčenje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja;

| J. | budući da se člankom 21. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 propisuje da Komisija u svakom trenutku može preispitati odobrenje aktivne tvari, posebno ako u svjetlu novih znanstvenih i tehničkih spoznaja smatra da ima naznaka da tvar više ne ispunjava mjerila za odobrenje iz članka 4. te Uredbe, te budući da to preispitivanje može dovesti do povlačenja ili izmjene odobrenja tvari; |
| --- | --- |

J.

budući da se člankom 21. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 propisuje da Komisija u svakom trenutku može preispitati odobrenje aktivne tvari, posebno ako u svjetlu novih znanstvenih i tehničkih spoznaja smatra da ima naznaka da tvar više ne ispunjava mjerila za odobrenje iz članka 4. te Uredbe, te budući da to preispitivanje može dovesti do povlačenja ili izmjene odobrenja tvari;

Reproduktivno toksična tvar kategorije 1B s endokrino disruptivnim svojstvima

| K. | budući da je prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (18) flumioksazin, u skladu s usklađenim razvrstavanjem tvari, označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B, vrlo toksična tvar za vodeni okoliš i vrlo toksična tvar za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima; |
| --- | --- |

K.

budući da je prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (18) flumioksazin, u skladu s usklađenim razvrstavanjem tvari, označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B, vrlo toksična tvar za vodeni okoliš i vrlo toksična tvar za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima;

| L. | budući da je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) već 2014., a potom 2017. i 2018. godine zaključila da postoje problematična područja jer je flumioksazin označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B koja je i mogući endokrini disruptor, o čemu se nije moglo donijeti konačan zaključak te je bilo jedno od ključnih problematičnih područja; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) već 2014., a potom 2017. i 2018. godine zaključila da postoje problematična područja jer je flumioksazin označen kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B koja je i mogući endokrini disruptor, o čemu se nije moglo donijeti konačan zaključak te je bilo jedno od ključnih problematičnih područja;

| M. | budući da je 2015. Provedbenom uredbom (EU) 2015/408 flumioksazin uvršten na popis „kandidata za zamjenu” jer je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 označen ili ga je trebalo označiti kao reproduktivno toksičnu tvar kategorije 1A ili 1B; |
| --- | --- |

M.

budući da je 2015. Provedbenom uredbom (EU) 2015/408 flumioksazin uvršten na popis „kandidata za zamjenu” jer je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 označen ili ga je trebalo označiti kao reproduktivno toksičnu tvar kategorije 1A ili 1B;

| N. | budući da se u skladu s točkom 3.6.4. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari ne mogu odobriti ako su reproduktivno toksične tvari kategorije 1B, osim ako aktivna tvar, na temelju dokumentiranih dokaza sadržanih u prijavi, nije nužna za kontroliranje ozbiljne opasnosti za zdravlje bilja koja se ne može zaustaviti drugim dostupnim sredstvima, uključujući nekemijske metode, te se u tom slučaju mjere za smanjenje rizika moraju poduzeti kako bi se izloženost ljudi i okoliša toj tvari svela na minimum; |
| --- | --- |

N.

budući da se u skladu s točkom 3.6.4. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari ne mogu odobriti ako su reproduktivno toksične tvari kategorije 1B, osim ako aktivna tvar, na temelju dokumentiranih dokaza sadržanih u prijavi, nije nužna za kontroliranje ozbiljne opasnosti za zdravlje bilja koja se ne može zaustaviti drugim dostupnim sredstvima, uključujući nekemijske metode, te se u tom slučaju mjere za smanjenje rizika moraju poduzeti kako bi se izloženost ljudi i okoliša toj tvari svela na minimum;

| O. | budući da je 1. veljače 2018. država članica izvjestiteljica, s obzirom na nove znanstvene podatke, podnijela Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) prijedlog za usklađeno razvrstavanje i označivanje flumioksazina u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008; budući da je 15. ožujka 2019. Odbor za procjenu rizika ECHA-e donio mišljenje o izmjeni razvrstavanja flumioksazina iz reproduktivno toksične kategorije 1B u reproduktivno toksičnu 2. kategoriju; budući da će to vjerojatno dovesti do izmjene klasifikacije flumioksazina u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1272/2008, ali to se još nije dogodilo; budući da je do tada flumioksazin i dalje klasificiran kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B; |
| --- | --- |

O.

budući da je 1. veljače 2018. država članica izvjestiteljica, s obzirom na nove znanstvene podatke, podnijela Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) prijedlog za usklađeno razvrstavanje i označivanje flumioksazina u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008; budući da je 15. ožujka 2019. Odbor za procjenu rizika ECHA-e donio mišljenje o izmjeni razvrstavanja flumioksazina iz reproduktivno toksične kategorije 1B u reproduktivno toksičnu 2. kategoriju; budući da će to vjerojatno dovesti do izmjene klasifikacije flumioksazina u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1272/2008, ali to se još nije dogodilo; budući da je do tada flumioksazin i dalje klasificiran kao reproduktivno toksična tvar kategorije 1B;

| P. | budući da se u skladu s točkom 3.6.5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivna tvar ne može odobriti ako se smatra da ima svojstva endokrine disrupcije koja bi mogla imati štetne učinke na ljude, osim ako je izlaganje ljudi toj aktivnoj tvari u sredstvu za zaštitu bilja pod realno pretpostavljenim uvjetima uporabe zanemarivo, tj. sredstvo se upotrebljava u zatvorenim sustavima ili drugim uvjetima koji isključuju kontakt s ljudima i ako ostaci te aktivne tvari u hrani i hrani za životinje ne prelaze standardne vrijednosti utvrđene prema članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 396/2005. Europskog parlamenta i Vijeća (19); |
| --- | --- |

P.

budući da se u skladu s točkom 3.6.5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivna tvar ne može odobriti ako se smatra da ima svojstva endokrine disrupcije koja bi mogla imati štetne učinke na ljude, osim ako je izlaganje ljudi toj aktivnoj tvari u sredstvu za zaštitu bilja pod realno pretpostavljenim uvjetima uporabe zanemarivo, tj. sredstvo se upotrebljava u zatvorenim sustavima ili drugim uvjetima koji isključuju kontakt s ljudima i ako ostaci te aktivne tvari u hrani i hrani za životinje ne prelaze standardne vrijednosti utvrđene prema članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 396/2005. Europskog parlamenta i Vijeća (19);

| Q. | budući da se od 2014. sumnja da flumioksazin ima endokrino disruptivna svojstva (20); budući da se kriteriji za određivanje je li neka tvar endokrini disruptor u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1107/2009, kako je utvrđeno Uredbom Komisije (EU) 2018/605 (21), primjenjuju od 20. listopada 2018. (22); budući da su odgovarajuće smjernice usvojene 5. lipnja 2018. (23); budući da je, međutim, Komisija ovlastila EFSA-u tek 4. prosinca 2019. da u skladu s novim kriterijima procijeni potencijal flumioksazina za endokrinu disrupciju; |
| --- | --- |

Q.

budući da se od 2014. sumnja da flumioksazin ima endokrino disruptivna svojstva (20); budući da se kriteriji za određivanje je li neka tvar endokrini disruptor u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1107/2009, kako je utvrđeno Uredbom Komisije (EU) 2018/605 (21), primjenjuju od 20. listopada 2018. (22); budući da su odgovarajuće smjernice usvojene 5. lipnja 2018. (23); budući da je, međutim, Komisija ovlastila EFSA-u tek 4. prosinca 2019. da u skladu s novim kriterijima procijeni potencijal flumioksazina za endokrinu disrupciju;

| R. | budući da je EFSA u rujnu 2020. objavila svoj ažurirani stručni pregled procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari flumioksazin (24), u kojem se nisu mogla isključiti endokrino disruptivna svojstva jer je utvrđeno nekoliko praznina u podacima, kao i u pogledu ostalih sigurnosnih aspekata, što je dovelo do ključnih problematičnih područja; |
| --- | --- |

R.

budući da je EFSA u rujnu 2020. objavila svoj ažurirani stručni pregled procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari flumioksazin (24), u kojem se nisu mogla isključiti endokrino disruptivna svojstva jer je utvrđeno nekoliko praznina u podacima, kao i u pogledu ostalih sigurnosnih aspekata, što je dovelo do ključnih problematičnih područja;

| S. | budući da je, točnije, EFSA u području toksikologije sisavaca utvrdila nekoliko praznina u podacima, pitanja koja se nisu mogla finalizirati i ključna problematična područja; budući da je EFSA utvrdila praznine u podacima i u području ostataka i sigurnosti potrošača, da EFSA nije mogla dovršiti procjenu izloženosti podzemnih voda zbog praznina u podacima, a procjena endokrino disruptivnih svojstava flumioksazina u ljudi i neciljanih organizama nije mogla biti dovršena zbog nepotpunih skupova podataka, što je značilo da EFSA nije mogla donijeti zaključak o tome jesu li zadovoljeni kriteriji za endokrinu disrupciju i u ljudi i u neciljanih organizama putem modaliteta EATS-a kako je utvrđeno u točki 3.6.5 i točki 3.8.2 Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2018/605; |
| --- | --- |

S.

budući da je, točnije, EFSA u području toksikologije sisavaca utvrdila nekoliko praznina u podacima, pitanja koja se nisu mogla finalizirati i ključna problematična područja; budući da je EFSA utvrdila praznine u podacima i u području ostataka i sigurnosti potrošača, da EFSA nije mogla dovršiti procjenu izloženosti podzemnih voda zbog praznina u podacima, a procjena endokrino disruptivnih svojstava flumioksazina u ljudi i neciljanih organizama nije mogla biti dovršena zbog nepotpunih skupova podataka, što je značilo da EFSA nije mogla donijeti zaključak o tome jesu li zadovoljeni kriteriji za endokrinu disrupciju i u ljudi i u neciljanih organizama putem modaliteta EATS-a kako je utvrđeno u točki 3.6.5 i točki 3.8.2 Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2018/605;

| T. | budući da je rizik biokoncentracije flumioksazina visok, da je vrlo toksičan za alge i vodene biljke te umjereno toksičan za gujavice, pčele, ribe i vodene beskralježnjake; |
| --- | --- |

T.

budući da je rizik biokoncentracije flumioksazina visok, da je vrlo toksičan za alge i vodene biljke te umjereno toksičan za gujavice, pčele, ribe i vodene beskralježnjake;

| U. | budući da je neprihvatljivo da se u Uniji dopusti daljnja upotreba tvari koje trenutno ispunjavaju kriterije za isključivanje (utvrđene upravo radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša) za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene i/ili toksične za reprodukciju i za koje se ne može isključiti mogućnost da ispunjavaju kriterije za isključivanje zbog svojstava endokrine disrupcije, čime se ugrožavaju ljudsko zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

U.

budući da je neprihvatljivo da se u Uniji dopusti daljnja upotreba tvari koje trenutno ispunjavaju kriterije za isključivanje (utvrđene upravo radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša) za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene i/ili toksične za reprodukciju i za koje se ne može isključiti mogućnost da ispunjavaju kriterije za isključivanje zbog svojstava endokrine disrupcije, čime se ugrožavaju ljudsko zdravlje i okoliš;

| V. | budući da podnositelji zahtjeva mogu zloupotrijebiti automatski sustav koji je sastavni dio radnih metoda Komisije, a kojim se trenutačno produljuje rok važenja odobrenja aktivnih tvari ako ponovna procjena rizika nije završena, namjerno odugovlačeći proces ponovne procjene pružanjem nepotpunih podataka i traženjem dodatnih odstupanja i posebnih uvjeta, što dovodi do neprihvatljivih rizika za zdravlje ljudi i okoliš jer tijekom tog razdoblja izloženost opasnim tvarima i dalje traje; |
| --- | --- |

V.

budući da podnositelji zahtjeva mogu zloupotrijebiti automatski sustav koji je sastavni dio radnih metoda Komisije, a kojim se trenutačno produljuje rok važenja odobrenja aktivnih tvari ako ponovna procjena rizika nije završena, namjerno odugovlačeći proces ponovne procjene pružanjem nepotpunih podataka i traženjem dodatnih odstupanja i posebnih uvjeta, što dovodi do neprihvatljivih rizika za zdravlje ljudi i okoliš jer tijekom tog razdoblja izloženost opasnim tvarima i dalje traje;

| W. | budući da je nakon prvotnog prijedloga Komisije o neobnavljanju odobrenja 2014. na temelju činjenice da flumioksazin ispunjava kriterije za isključivanje za reproduktivno toksičnu kategoriju 1B podnositelj zahtjeva zatražio odstupanje od primjene tih kriterija za isključivanje; međutim, takvo odstupanje zahtijevalo je razvoj relevantnih metodologija za procjenu koje još nisu postojale, unatoč činjenici da se Uredba (EZ) br. 1107/2009 primjenjivala tri godine, što je dovelo do zastoja u postupku neobnavljanja od nekoliko godina; |
| --- | --- |

W.

budući da je nakon prvotnog prijedloga Komisije o neobnavljanju odobrenja 2014. na temelju činjenice da flumioksazin ispunjava kriterije za isključivanje za reproduktivno toksičnu kategoriju 1B podnositelj zahtjeva zatražio odstupanje od primjene tih kriterija za isključivanje; međutim, takvo odstupanje zahtijevalo je razvoj relevantnih metodologija za procjenu koje još nisu postojale, unatoč činjenici da se Uredba (EZ) br. 1107/2009 primjenjivala tri godine, što je dovelo do zastoja u postupku neobnavljanja od nekoliko godina;

| X. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja Parlament pozvao Komisiju i države članice „da osiguraju da se proceduralno produljenje razdoblja odobrenja tijekom trajanja postupka, u skladu s člankom 17. Uredbe, ne koristi za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju i stoga pripadaju u kategoriju 1A ili 1B ili aktivne tvari koje remete rad endokrinih žlijezda te su štetne za ljude ili životinje, kao što je trenutačno slučaj za tvari poput flumioksazina, tiakloprida, klorotolurona i dimoksistrobina”; |
| --- | --- |

X.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja Parlament pozvao Komisiju i države članice „da osiguraju da se proceduralno produljenje razdoblja odobrenja tijekom trajanja postupka, u skladu s člankom 17. Uredbe, ne koristi za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju i stoga pripadaju u kategoriju 1A ili 1B ili aktivne tvari koje remete rad endokrinih žlijezda te su štetne za ljude ili životinje, kao što je trenutačno slučaj za tvari poput flumioksazina, tiakloprida, klorotolurona i dimoksistrobina”;

| Y. | budući da je Parlament već uložio prigovor na dva prethodna produljenja roka za odobrenje flumioksazina u svojim rezolucijama od 10. listopada 2019. (25) i od 10. srpnja 2020. (26) te da Komisija nije dala uvjerljiv odgovor na te rezolucije niti je na odgovarajući način dokazala da još jedno produljenje ne bi prekoračilo njezine provedbene ovlasti; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Parlament već uložio prigovor na dva prethodna produljenja roka za odobrenje flumioksazina u svojim rezolucijama od 10. listopada 2019. (25) i od 10. srpnja 2020. (26) te da Komisija nije dala uvjerljiv odgovor na te rezolucije niti je na odgovarajući način dokazala da još jedno produljenje ne bi prekoračilo njezine provedbene ovlasti;

| Z. | budući da su nakon prethodnog produljenja roka važenja odobrenja 26 aktivnih tvari 2020., uključujući flumioksazin, na temelju Provedbene uredbe (EU) 2020/869, odobrenja samo četiri od 26 tvari iz te Provedbene uredbe bila produljena ili se nisu produljivala, dok su u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2021/745 rokovi važenja odobrenja za 44 aktivne tvari produljeni, mnoge od njih treći ili četvrti put; |
| --- | --- |

Z.

budući da su nakon prethodnog produljenja roka važenja odobrenja 26 aktivnih tvari 2020., uključujući flumioksazin, na temelju Provedbene uredbe (EU) 2020/869, odobrenja samo četiri od 26 tvari iz te Provedbene uredbe bila produljena ili se nisu produljivala, dok su u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2021/745 rokovi važenja odobrenja za 44 aktivne tvari produljeni, mnoge od njih treći ili četvrti put;

| 1. | smatra da se Provedbenom uredbom (EU) 2021/745 prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Provedbena uredba (EU) 2021/745 nije u skladu s pravom Unije te da ne poštuje načelo predostrožnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno osuđuje ozbiljna kašnjenja u postupku ponovnog odobravanja i utvrđivanju tvari koje uzrokuju poremećaje endokrinog sustava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da odluka o ponovnom produljenju roka važenja odobrenja flumioksazina nije u skladu s kriterijima sigurnosti utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1107/2009, ne temelji se na dokazima da se ta tvar može sigurno koristiti niti je dokazano da je ona prijeko potrebna za proizvodnju hrane u Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da povuče Provedbenu uredbu (EU) 2021/745 i da Odboru podnese novi nacrt kojim se u obzir uzimaju znanstveni dokazi o štetnim svojstvima svih relevantnih tvari, a posebno flumioksazina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje predstavi prijedlog za neobnavljanje odobrenja za flumioksazin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da Parlamentu priopći konkretne razloge zbog kojih je ocjenjivanje tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, koje se konkretne krajnje točke još uvijek ocjenjuju i zašto je za tu procjenu potrebno toliko mnogo vremena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ubuduće predstavlja nacrte provedbenih uredbi za produljenje roka važenja odobrenja samo za tvari za koje se na temelju postojećih znanstvenih saznanja ne očekuje da će u budućnosti dovesti do prijedloga Komisije za neobnavljanje odobrenja za predmetnu aktivnu tvar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj poziv Komisiji da povuče odobrenja za tvari ako postoje dokazi ili osnovane sumnje da neće ispuniti kriterije sigurnosti utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja svoj poziv državama članicama da osiguraju propisnu i pravodobnu ponovnu procjenu odobrenja aktivnih tvari za čije su izvještavanje one zadužene te da osiguraju da se što prije učinkovito riješe trenutačna kašnjenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL L 160, 7.5.2021., str. 89.

(2)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(3)  SL L 67, 12.3.2015., str. 18.

(4)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(5)  SL C 433, 23.12.2019., str. 183.

(6)  Direktiva Komisije 2002/81/EZ od 10. listopada 2002. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštenja flumioksazina kao aktivne tvari (SL L 276, 12.10.2002., str. 28.).

(7)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

(9)  Direktiva Komisije 2010/77/EU od 10. studenog 2010. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ u pogledu datuma isteka upisa određenih aktivnih tvari u Prilog I. (SL L 293, 11.11.2010., str. 48.).

(10)  Uredba Komisije (EU) br. 1141/2010 od 7. prosinca 2010. o utvrđivanju postupka za produljenje uvrštenja druge grupe aktivnih tvari u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i utvrđivanju popisa tih tvari (SL L 322, 8.12.2010., str. 10.).

(11)  Direktiva Komisije 2010/77/EU od 10. studenog 2010. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ u pogledu datuma isteka upisa određenih aktivnih tvari u Prilog I. (SL L 293, 11.11.2010., str. 48.).

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1885 od 20. listopada 2015. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari 2,4-D, acibenzolar-s-metil, amitrol, bentazon, cihalofop butil, dikvat, esfenvalerat, famoksadon, flumioksazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), glifosat, iprovalikarb, izoproturon, lambda-cihalotrin, metalaksil-M, metsulfuron-metil, pikolinafen, prosulfuron, pimetrozin, piraflufen-etil, tiabendazol, tifensulfuron-metil i triasulfuron (SL L 276, 21.10.2015., str. 48.).

(13)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/549 od 8. travnja 2016. o izmjeni Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka odobrenja aktivnih tvari: bentazon, cihalofop butil, dikvat, famoksadon, flumioksazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), metalaksil-M, pikolinafen, prosulfuron, pimetrozin, tiabendazol i tifensulfuron-metil (SL L 95, 9.4.2016., str. 4).

(14)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/841 od 17. svibnja 2017. o izmjeni Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari: alfa-cipermetrin, Ampelomyces quisqualis soja: aq 10, benalaksil, bentazon, bifenazat, bromoksinil, karfentrazon etil, klorprofam, ciazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), etoksazol, famoksadon, fenamidon, flumioksazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum soja: j1446, imazamoks, imazosulfuron, izoksaflutol, laminarin, metalaksil-m, metoksifenozid, milbemektin, oksasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pimetrozin, s-metolaklor i trifloksistrobin (SL L 125, 18.5.2017., str. 12.).

(15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/917 od 27. lipnja 2018. o izmjeni Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, karvon, kloroprofam, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, dikvat, etefon, etoprofos, etoksazol, famoksadon, fenamidon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum soj J1446, izoksaflutol, metalaksil-m, metiokarb, metoksifenozid, metribuzin, milbemektin, oksasulfuron, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, pimetrozin i s-metolaklor (SL L 163, 28.6.2018., str. 13.).

(16)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/707 od 7. svibnja 2019. o izmjeni Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivnih tvari alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diruon, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaksil-m, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, s-metolaklor i tebukonazol (SL L 120, 8.5.2019., str. 16.).

(17)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/869 od 24. lipnja 2020. o izmjeni Provedbene Uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, dimetomorf, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol i s-metolaklor (SL L 201, 25.6.2020., str. 7.).

(18)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(19)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(20)  Zaključak Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnom pregledu pesticida, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin (Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari flumioksazin), EFSA Journal 2014.;12(6):3736, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736

(21)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 od 19. travnja 2018. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 utvrđivanjem znanstvenih kriterija za određivanje svojstava endokrine disrupcije (SL L 101, 20.4.2018., str. 33.).

(22)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 od 19. travnja 2018. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 utvrđivanjem znanstvenih kriterija za određivanje svojstava endokrine disrupcije (SL L 101, 20.4.2018., str. 33.).

(23)  Europska agencija za kemikalije (ECHA) i Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) uz potporu Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), Smjernice za utvrđivanje endokrinih disruptora u kontekstu uredaba (EU) br. 528/2012 i (EZ) br. 1107/2009, EFSA Journal 2018.;16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

(24)  Zaključak Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnom pregledu pesticida, Updated peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin (Ažurirani stručni pregled procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari flumioksazin), EFSA Journal 2020.;18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246

(25)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/707 оd 7. svibnja 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diruon, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaksil-m, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol, s-metolaklor i tebukonazol (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0026).

(26)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari beflubutamid, benalaksil, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoksinil, kaptan, ciazofamid, dimetomorf, etefon, etoksazol, famoksadon, fenamifos, flumioksazin, fluoksastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus soj 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamokarb, protiokonazol i s-metolaklor (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0197).

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o mjerama za visoku zajedničku razinu kibersigurnosti širom Unije i stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o mjerama za visoku zajedničku razinu kibersigurnosti širom Unije i stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2020. o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor i o izmjeni uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 909/2014, COM(2020)0595, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2020. o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor i o izmjeni uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 909/2014, COM(2020)0595,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o ENISA-i (Agencija Europske unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o ENISA-i (Agencija Europske unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća 2014/53/EU od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća 2014/53/EU od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2014. – 2020.) – Obzor 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2014. – 2020.) – Obzor 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza (7),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Budimpešte o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001. (ETS br. 185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Budimpešte o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001. (ETS br. 185),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o europskoj strategiji za podatke (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o europskoj strategiji za podatke (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje (12),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (O-000037/2021 – B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (O-000037/2021 – B9-0024/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je digitalna transformacija ključni strateški prioritet Unije koji je neizbježno povezan s većom izloženošću kiberprijetnjama; |
| --- | --- |

A.

budući da je digitalna transformacija ključni strateški prioritet Unije koji je neizbježno povezan s većom izloženošću kiberprijetnjama;

| B. | budući da se broj povezanih uređaja, uključujući strojeve, senzore, industrijske komponente i mreže koje čine internet stvari (engl. Internet of Things, IoT), i dalje povećava i da se očekuje da će do 2024. s internetom stvari biti povezano 22,3 milijarde uređaja u svijetu, čime će se povećati izloženost kibernapadima; |
| --- | --- |

B.

budući da se broj povezanih uređaja, uključujući strojeve, senzore, industrijske komponente i mreže koje čine internet stvari (engl. Internet of Things, IoT), i dalje povećava i da se očekuje da će do 2024. s internetom stvari biti povezano 22,3 milijarde uređaja u svijetu, čime će se povećati izloženost kibernapadima;

| C. | budući da bi tehnološki napredak, npr. kvantno računalstvo, i asimetričnosti u pogledu pristupa njemu mogli predstavljati izazov za područje kibersigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da bi tehnološki napredak, npr. kvantno računalstvo, i asimetričnosti u pogledu pristupa njemu mogli predstavljati izazov za područje kibersigurnosti;

| D. | budući da je kriza izazvana panedemijom bolesti COVID-19 dodatno razotkrila osjetljivost na kibernapade u nekim kritičnim sektorima, osobito u zdravstvu, i da su s njome povezane mjere rada na daljinu i ograničavanja socijalnih kontakata povećale su našu ovisnost o digitalnim tehnologijama i povezivosti, dok su kibernapadi i kiberkriminalitet, uključujući špijunažu i sabotažu, ulazak u sustave, strukture i mreže informacijsko komununikacijske tehnologije i manipulacija tim sustavima, strukturama i mrežama zlonamjernim i nezakonitim instaliranjem, sve brojniji i sofisticiraniji diljem Europe; |
| --- | --- |

D.

budući da je kriza izazvana panedemijom bolesti COVID-19 dodatno razotkrila osjetljivost na kibernapade u nekim kritičnim sektorima, osobito u zdravstvu, i da su s njome povezane mjere rada na daljinu i ograničavanja socijalnih kontakata povećale su našu ovisnost o digitalnim tehnologijama i povezivosti, dok su kibernapadi i kiberkriminalitet, uključujući špijunažu i sabotažu, ulazak u sustave, strukture i mreže informacijsko komununikacijske tehnologije i manipulacija tim sustavima, strukturama i mrežama zlonamjernim i nezakonitim instaliranjem, sve brojniji i sofisticiraniji diljem Europe;

| E. | budući da se broj kibernapada znatno povećava, o čemu svjedoči nedavni niz zlonamjernih i organiziranih kibernapada na zdravstvene sustave kao što su u Irskoj, Finskoj i Francuskoj; budući da ti kibernapadi znatno štete zdravstvenim sustavima i skrbi za pacijente, kao i drugim osjetljivim javnim i privatnim institucijama; |
| --- | --- |

E.

budući da se broj kibernapada znatno povećava, o čemu svjedoči nedavni niz zlonamjernih i organiziranih kibernapada na zdravstvene sustave kao što su u Irskoj, Finskoj i Francuskoj; budući da ti kibernapadi znatno štete zdravstvenim sustavima i skrbi za pacijente, kao i drugim osjetljivim javnim i privatnim institucijama;

| F. | budući da su hibridne prijetnje, uključujući primjenu kampanja dezinformiranja i kibernapada na infrastrukturu, gospodarske procese i demokratske institucije, sve brojnije i da postaju ozbiljan problem i u kiberprostoru i u fizičkom svijetu te da postoji rizik od utjecaja na demokratske procese kao što su izbori, zakonodavni procesi, provedba zakona i pravosuđe; |
| --- | --- |

F.

budući da su hibridne prijetnje, uključujući primjenu kampanja dezinformiranja i kibernapada na infrastrukturu, gospodarske procese i demokratske institucije, sve brojnije i da postaju ozbiljan problem i u kiberprostoru i u fizičkom svijetu te da postoji rizik od utjecaja na demokratske procese kao što su izbori, zakonodavni procesi, provedba zakona i pravosuđe;

| G. | budući da se sve više oslanjamo na osnovnu funkciju interneta i osnovne internetske usluge komunikacije i smještaja na poslužitelju, aplikacije i podatke, čiji se tržišni udio postupno koncentrira u sve manje poduzeća; |
| --- | --- |

G.

budući da se sve više oslanjamo na osnovnu funkciju interneta i osnovne internetske usluge komunikacije i smještaja na poslužitelju, aplikacije i podatke, čiji se tržišni udio postupno koncentrira u sve manje poduzeća;

| H. | budući da su sposobnosti napada distribuiranog uskraćivanja usluge sve veće i da bi stoga usporedno trebalo povećati otpornost jezgre interneta; |
| --- | --- |

H.

budući da su sposobnosti napada distribuiranog uskraćivanja usluge sve veće i da bi stoga usporedno trebalo povećati otpornost jezgre interneta;

| I. | budući da je spremnost i osviještenost u pogledu kibersigurnosti među poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima i pojedincima, i dalje niska i da nedostaje kvalificiranih radnika (nedostatak radne snage povećao se za 20 % od 2015.), a da tradicionalni kanali zapošljavanja ne zadovoljavaju potražnju, među ostalim za upravljačke i interdisciplinarne položaje; budući da „gotovo 90 % radne snage u području kibersigurnosti na svjetskoj razini čine muškarci” i da „stalni nedostatak rodne raznolikosti dodatno ograničava kadrovsku bazu” (13); |
| --- | --- |

I.

budući da je spremnost i osviještenost u pogledu kibersigurnosti među poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima i pojedincima, i dalje niska i da nedostaje kvalificiranih radnika (nedostatak radne snage povećao se za 20 % od 2015.), a da tradicionalni kanali zapošljavanja ne zadovoljavaju potražnju, među ostalim za upravljačke i interdisciplinarne položaje; budući da „gotovo 90 % radne snage u području kibersigurnosti na svjetskoj razini čine muškarci” i da „stalni nedostatak rodne raznolikosti dodatno ograničava kadrovsku bazu” (13);

| J. | budući da države članice imaju različite kapacitete za kibersigurnost i da izvješćivanje o incidentima i međusobna razmjena informacija među državama nisu ni sustavni ni sveobuhvatni, a korištenje centara za razmjenu i analizu informacija za razmjenu informacija između javnog i privatnog sektora ne ostvaruje svoj potencijal; |
| --- | --- |

J.

budući da države članice imaju različite kapacitete za kibersigurnost i da izvješćivanje o incidentima i međusobna razmjena informacija među državama nisu ni sustavni ni sveobuhvatni, a korištenje centara za razmjenu i analizu informacija za razmjenu informacija između javnog i privatnog sektora ne ostvaruje svoj potencijal;

| K. | budući da na razini EU-a nije postignut dogovor o suradnji u području obavještajnih aktivnosti u kiberprostoru i zajedničkom odgovoru na kibernapade i hibridne napade; budući da je tehnički i geopolitički veoma teško za države članice da se same suočavaju s protumjerama protiv kiberprijetnji i kibernapada, posebno onih hibridne naravi; |
| --- | --- |

K.

budući da na razini EU-a nije postignut dogovor o suradnji u području obavještajnih aktivnosti u kiberprostoru i zajedničkom odgovoru na kibernapade i hibridne napade; budući da je tehnički i geopolitički veoma teško za države članice da se same suočavaju s protumjerama protiv kiberprijetnji i kibernapada, posebno onih hibridne naravi;

| L. | budući da su prekogranična razmjena podataka i globalna razmjena podataka važni za stvaranje vrijednosti pod uvjetom da su osigurana privatnost i prava intelektualnog vlasništva; budući da bi provedba stranih zakona o podacima mogla predstavljati rizik za kibersigurnost europskih podataka s obzirom na to da poduzeća koja posluju u različitim regijama podliježu obvezama koje se preklapaju bez obzira na lokaciju podataka ili njihovo podrijetlo; |
| --- | --- |

L.

budući da su prekogranična razmjena podataka i globalna razmjena podataka važni za stvaranje vrijednosti pod uvjetom da su osigurana privatnost i prava intelektualnog vlasništva; budući da bi provedba stranih zakona o podacima mogla predstavljati rizik za kibersigurnost europskih podataka s obzirom na to da poduzeća koja posluju u različitim regijama podliježu obvezama koje se preklapaju bez obzira na lokaciju podataka ili njihovo podrijetlo;

| M. | budući da kibersigurnost predstavlja svjetsko tržište od 600 milijardi EUR i da se očekuje da će se taj iznos brzo povećati, pri čemu je Unija neto uvoznik proizvoda i rješenja; |
| --- | --- |

M.

budući da kibersigurnost predstavlja svjetsko tržište od 600 milijardi EUR i da se očekuje da će se taj iznos brzo povećati, pri čemu je Unija neto uvoznik proizvoda i rješenja;

| N. | budući da postoji rizik od fragmentacije jedinstvenog tržišta zbog nacionalnih propisa o kibersigurnosti i nedostatka horizontalnog zakonodavstva u pogledu osnovnih kibersigurnosnih zahtjeva za hardver i softver, uključujući povezane proizvode i aplikacije; |
| --- | --- |

N.

budući da postoji rizik od fragmentacije jedinstvenog tržišta zbog nacionalnih propisa o kibersigurnosti i nedostatka horizontalnog zakonodavstva u pogledu osnovnih kibersigurnosnih zahtjeva za hardver i softver, uključujući povezane proizvode i aplikacije;

| 1. | pozdravlja inicijative koje je Komisija navela u zajedničkoj komunikaciji pod naslovom „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na promicanje razvoja sigurnih i pouzdanih mrežnih i informacijskih sustava, infrastrukture i povezivosti u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva da se postavi cilj da svi proizvodi povezani s internetom u Uniji, uključujući proizvode za potrošnju i proizvode industrijsku primjenu, zajedno s cijelokupnim opskrbnim lancima koji ih čine dostupnima, budu konstruirani s ugrađenom sigurnošću, otpornošću na kiberincidente i mogućnošću brzog popravka kada se otkriju ranjivosti; pozdravlja planove Komisije o prijedlogu horizontalnog zakonodavstva o kibersigurnosnim zahtjevima za povezane proizvode i povezane usluge te traži da se takvim zakonodavstvom predloži usklađivanje nacionalnih zakona kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta; traži da se uzme u obzir postojeće zakonodavstvo (Akt o kibersigurnosti, novi zakonodavni okvir, Uredba o normizaciji) kako bi se izbjegle nejasnoće i rascjepkanost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da procijeni potrebu za prijedlogom horizontalne uredbe o uvođenju kibersigurnosnih zahtjeva za aplikacije, softver, ugrađeni softver i operativne sustave do 2023., na temelju pravne stečevine EU-a u pogledu zahtjeva za upravljanje rizicima; naglašava da zastarjele aplikacije, softver, ugrađeni softver i operativni sustavi (tj. oni koji više ne primaju redovite zakrpe i sigurnosne ažurirane verzije) predstavljaju nezanemariv udio svih povezanih uređaja i rizik za kibersigurnost; poziva Komisiju da taj aspekt uključi u svoj prijedlog; predlaže da bi u prijedlog trebalo uključiti obveze proizvođača da unaprijed objave informaciju o minimalnom razdoblju tijekom kojeg će pružati sigurnosne zakrpe i ažurirane verzije kako bi kupci mogli donijeti informiranu odluku; smatra da proizvođači moraju biti dio programa koordiniranog otkrivanja ranjivosti kao što je utvrđeno u prijedlogu druge direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (Direktiva NIS2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi kibersigurnost trebala biti ugrađena u digitalizaciju; stoga poziva na to da se u projekte digitalizacije koje financira Unija uvrste i kibersigurnosni zahtjevi; pozdravlja potporu za istraživanje i inovacije u području kibersigurnosti, posebno u pogledu disruptivnih tehnologija (kao što su kvantno računalstvo i kvantna kriptografija), čija bi pojava mogla destabilizirati međunarodnu ravnotežu; nadalje, poziva na daljnja istraživanja algoritama nakon kvantnih računala kao standarda kibersigurnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da digitalizacija našeg društva znači da su svi sektori međusobno povezani i da slabosti u jednom sektoru mogu kočiti druge sektore; stoga insistira da se politike kibersigurnosti uključe u digitalnu strategiju EU-a i financiranje EU-a te da budu usklađene i interoperabilne među sektorima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na dosljednu uporabu sredstava EU-a u pogledu kibersigurnosti i povezanog uvođenja infrastrukture; poziva Komisiju i države članice da osiguraju iskorištavanje sinergija povezanih s kibersigurnošću među različitim programima, posebno programom Obzor Europa, programom Digitalna Europa, svemirskim programom EU-a, Mehanizmom EU-a za oporavak i otpornost, fondom InvestEU i Instrumentom za povezivanje Europe, te da u potpunosti iskoriste Centar za stručnost u području kibersigurnosti i Mrežu nacionalnih koordinacijskih centara; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je komunikacijska infrastruktura temelj svih digitalnih aktivnosti i da je jamčenje njezine sigurnosti strateški prioritet Unije; podržava trenutačni razvoj programa EU-a za kibersigurnosnu certifikaciju za 5G mreže; pozdravlja paket instrumenata EU-a za kibersigurnost 5G tehnologije i poziva Komisiju, države članice i industriju da nastave ulagati napore u postizanje sigurnih komunikacijskih mreža, uključujući mjere koje se odnose na cijeli lanac opskrbe; poziva Komisiju da izbjegne stvaranje ovisnosti o jednom pružatelju usluga i da poboljša sigurnost mreže promicanjem inicijativa kojima se poboljšava virtualizacija i stavljanje u oblak različitih komponenti mreža; poziva na brz razvoj sljedećih generacija komunikacijskih tehnologija s integriranom kibersigurnošću kao temeljnim načelom i jamčenjem zaštite privatnosti i osobnih podataka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na važnost uspostave novog, čvrstog sigurnosnog okvira za kritične infrastrukture EU-a kako bi se zaštitili sigurnosni interesi EU-a i nadovezalo na postojeće kapacitete za primjereno reagiranje na rizike, prijetnje i tehnološke promjene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da pripremi odredbe kojima će se osigurati pristupačnost, dostupnost i integritet javne jezgre interneta, a time i stabilnost kiberprostora, posebno u pogledu pristupa EU-a globalnom sustavu naziva domena (engl. Domain Name System, DNS); smatra da bi takve odredbe trebale uključivati mjere za diversifikaciju dobavljača kako bi se ublažio trenutačni rizik od oslanjanja na mali broj poduzeća koja dominiraju na tržištu; pozdravlja prijedlog o europskom sustavu naziva domena (DNS4EU) kao alatu za otporniju jezgru interneta; traži od Komisije da ocijeni kako bi se u okviru tog sustava DNS4EU mogli koristiti najnovije tehnologije, sigurnosni protokoli i stručno znanje o kiberprijetnjama kako bi se svim Europljanima ponudio brz, siguran i otporan DNS; podsjeća da je nužna bolja zaštita protokola BGP (engl. Border Gateway Protocol) kako bi se spriječilo otimanje prometa u okviru BGP-a; podsjeća na svoju potporu modelu upravljanja internetom s više dionika, pri čemu bi kibersigurnost trebala predstavljati jednu od ključnih tema; naglašava da bi EU trebao ubrzati provedbu šeste verzije internetskog protokola (IPv6); prepoznaje model otvorenog koda koji se, kao temelj za funkcioniranje interneta, pokazao učinkovitim i djelotvornim; stoga potiče njegovu upotrebu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznaje potrebu za povećanjem primjene forenzike u području kibersigurnosti radi borbe protiv kriminala, kiberkriminala i kibernapada, uključujući napade koje sponzoriraju države, ali upozorava na nerazmjerne mjere kojima se ugrožavaju privatnost i sloboda govora građana EU-a pri korištenju interneta; podsjeća da je potrebno dovršiti reviziju drugog dodatnog protokola uz Konvenciju iz Budimpešte o kibernetičkom kriminalu, koja ima potencijal za povećanje spremnosti na kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da udruže svoja sredstva kako bi ojačale stratešku otpornost EU-a, smanjile ovisnost o stranim tehnologijama i potaknule njegovo vodstvo i konkurentnost u području kibersigurnosti u cijelom digitalnom opskrbnom lancu (uključujući pohranu i obradu podataka u oblaku, tehnologije obrade, integrirane sklopove (čipove), ultrasigurnu povezivost, kvantno računalstvo i sljedeću generaciju mreža); |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je plan za ultrasigurnu infrastrukturu za povezivost važan instrument za sigurnost osjetljivih digitalnih komunikacija; pozdravlja najavu razvoja globalnog sigurnog komunikacijskog sustava EU-a s temeljima u svemiru koji uključuje tehnologije kvantne kriptografije; podsjeća da bi u suradnji s Agencijom Europske unije za svemirski program (EUSPA) i Europskom svemirskom agencijom (ESA) trebalo kontinuirano raditi na osiguravanju europskih svemirskih aktivnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog činjenice da privatni i javni sektor nisu dobro prihvatili prakse razmjene informacija u vezi s kiberprijetnjama i incidentima; poziva Komisiju i države članice da povećaju povjerenje i smanje prepreke za razmjenu informacija o kiberprijetnjama i kibernapadima na svim razinama; pozdravlja napore nekih sektora i poziva na međusektorsku suradnju s obzirom na to da su ranjivosti rijetko specifične za sektor; ističe da države članice moraju udružiti snage na europskoj razini kako bi mogle učinkovito razmjenjivati svoja najnovija saznanja o rizicima u pogledu kibersigurnosti; potiče osnivanje radne skupine država članica za obavještajne aktivnosti u kiberprostoru kako bi se potaknula razmjena informacija u EU-u i u europskom gospodarskom prostoru, posebno, kako bi se spriječili kibernapadi velikih razmjera; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja planirano osnivanje zajedničke jedinice za kibersigurnost s ciljem jačanja suradnje između tijela EU-a i tijela država članica odgovornih za sprečavanje kibernapada, odvraćanje od njih i odgovor na njih; poziva države članice i Komisiju da dodatno poboljšaju suradnju u području kiberobrane i razviju istraživanja o najsuvremenijim kapacitetima za kiberobranu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na važnost ljudskog faktora u strategiji za kibersigurnost; poziva na stalne napore za širenje osviještenosti o kibersigurnosti, uključujući kiberhigijenu i kiberpismenost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava važnost čvrstog i dosljednog sigurnosnog okvira za zaštitu cjelokupnog osoblja, podataka, komunikacijskih mreža i informacijskih sustava EU-a, kao i postupaka donošenja odluka, od kiberprijetnji na temelju sveobuhvatnih, dosljednih i homogenih pravila i odgovarajućeg upravljanja; poziva na to da se na raspolaganje stave dostatna sredstva i kapaciteti, među ostalim u kontekstu jačanja mandata CERT-EU-a i u pogledu tekućih rasprava o definiranju zajedničkih obvezujućih pravila o kibersigurnosti za sve institucije, tijela i agencije EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na širu upotrebu dobrovoljne certifikacije i standarda kibersigurnosti jer oni predstavljaju važne alate za poboljšanje opće razine kibersigurnosti; pozdravlja uspostavu europskog okvira za certifikaciju i rad Europske skupine za kibersigurnosnu certifikaciju; poziva ENISA-u i Komisiju da pri pripremi programa EU-a za kibersigurnosnu certifikaciju usluga računalstva u oblaku razmotre mogćnost proglašavanja obveznom primjenu prava EU-a u pogledu „visoke” razine jamstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava potrebu da se potražnja za radnom snagom u području kibersigurnosti uskladi sa smanjenjem nedostatka vještina daljnjim radom na obrazovanju i osposobljavanju; poziva na to da se posebna pozornost posveti uklanjanju rodnih razlika, koje su prisutne i u tom sektoru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznaje potrebu za boljom potporom mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima kako bi ona bolje razumjela sve rizike povezane s informacijskom sigurnosti i mogućnosti za poboljšanje njihove kibersigurnosti; poziva ENISA-u i nacionalna tijela da razviju portale za samotestiranje i vodiče s primjerima najbolje prakse za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća; podsjeća na važnost osposobljavanja i pristupa namjenskom financiranju za sigurnost tih subjekata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL L 151, 7.6.2019., str. 15.

(2)  SL L 153, 22.5.2014., str. 62.

(3)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 81.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(6)  SL L 166, 11.5.2021., str. 1.

(7)  SL L 207, 6.8.2010., str. 1.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0359.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0098.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0261.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0026.

(12)  SL C 23, 21.1.2021., str. 2.

(13)  Europski revizorski sud, Izazovi u pogledu djelotvornosti kibersigurnosne politike EU-a, informativni dokument, ožujak 2019.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji i primjena Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o uvjetovanosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe 2020/2092 o uvjetovanosti (EU, Euratom) (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3., članke 6., 7. i 13., članak 14. stavak 1., članak 16. stavak 1., članak 17. stavke 1., 3. i 8., članak 19. stavak 1. podstavak 2. i članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 265., 310., 317. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3., članke 6., 7. i 13., članak 14. stavak 1., članak 16. stavak 1., članak 17. stavke 1., 3. i 8., članak 19. stavak 1. podstavak 2. i članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 265., 310., 317. i 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (2) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (2) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o vladavini prava za 2020. od 30. rujna 2020. (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o vladavini prava za 2020. od 30. rujna 2020. (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 21. srpnja 2020. i 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 21. srpnja 2020. i 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (4),

| — | uzimajući u obzir odluku Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5),

| — | uzimajući u obzir obrazloženi prijedlog Komisije od 20. prosinca 2017. u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu vladavine prava u Poljskoj: Prijedlog odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženi prijedlog Komisije od 20. prosinca 2017. u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu vladavine prava u Poljskoj: Prijedlog odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (6),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno člankom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno člankom 2. UEU-a;

| B. | budući da se očita opasnost od teškog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a od strane države članice ne odnosi samo na pojedinačne države članice u kojima se takav rizik materijalizira, već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljna prava njezinih građana na temelju prava Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se očita opasnost od teškog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a od strane države članice ne odnosi samo na pojedinačne države članice u kojima se takav rizik materijalizira, već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljna prava njezinih građana na temelju prava Unije;

| C. | budući da su Komisija i Parlament aktivirali članak 7. stavak 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske, nakon utvrđivanja očite opasnosti od ozbiljnog kršenja vrijednosti na kojima se temelji Unija; budući da je Vijeće u okviru Vijeća za opće poslove dosad organiziralo tri saslušanja s Poljskom i dva s Mađarskom; |
| --- | --- |

C.

budući da su Komisija i Parlament aktivirali članak 7. stavak 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske, nakon utvrđivanja očite opasnosti od ozbiljnog kršenja vrijednosti na kojima se temelji Unija; budući da je Vijeće u okviru Vijeća za opće poslove dosad organiziralo tri saslušanja s Poljskom i dva s Mađarskom;

| D. | budući da je Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava stupila na snagu 1. siječnja 2021. i da se primjenjuje od tog datuma; |
| --- | --- |

D.

budući da je Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava stupila na snagu 1. siječnja 2021. i da se primjenjuje od tog datuma;

| E. | budući da su u Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava jasno definirani njezina primjenjivost, svrha i područje primjene te da u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a Komisija „osigurava primjenu Ugovorâ i mjera koje na temelju njih donose institucije”; |
| --- | --- |

E.

budući da su u Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava jasno definirani njezina primjenjivost, svrha i područje primjene te da u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a Komisija „osigurava primjenu Ugovorâ i mjera koje na temelju njih donose institucije”;

| F. | budući da primjena Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava ne može biti podložna donošenju smjernica i da se smjernicama ne smije potkopavati namjera suzakonodavaca; |
| --- | --- |

F.

budući da primjena Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava ne može biti podložna donošenju smjernica i da se smjernicama ne smije potkopavati namjera suzakonodavaca;

| G. | budući da u skladu s člankom 234. UFEU-a Europski parlament ima pravo glasovati o nepovjerenju Komisiji; |
| --- | --- |

G.

budući da u skladu s člankom 234. UFEU-a Europski parlament ima pravo glasovati o nepovjerenju Komisiji;

| H. | budući da je Komisija „potpuno neovisna” i da njezini članovi „ne traže niti primaju naputke od bilo koje vlade ili koje druge institucije, tijela, ureda ili subjekta” (članak 17. stavak 3. UEU-a, članak 245. UFEU-a), da je „odgovorna Europskom parlamentu” (članak 17. stavak 8. UEU-a) i da „osigurava primjenu Ugovorâ i mjera koje na temelju njih donose institucije” (članak 17. stavak 1. UEU-a); |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija „potpuno neovisna” i da njezini članovi „ne traže niti primaju naputke od bilo koje vlade ili koje druge institucije, tijela, ureda ili subjekta” (članak 17. stavak 3. UEU-a, članak 245. UFEU-a), da je „odgovorna Europskom parlamentu” (članak 17. stavak 8. UEU-a) i da „osigurava primjenu Ugovorâ i mjera koje na temelju njih donose institucije” (članak 17. stavak 1. UEU-a);

| I. | budući da jedino Sud Europske unije ima ovlast poništiti Uredbu o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava ili bilo koji njezin dio i da u skladu s člankom 278. UFEU-a tužbe podnesene Sudu nemaju suspenzivni učinak; |
| --- | --- |

I.

budući da jedino Sud Europske unije ima ovlast poništiti Uredbu o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava ili bilo koji njezin dio i da u skladu s člankom 278. UFEU-a tužbe podnesene Sudu nemaju suspenzivni učinak;

| J. | budući da se financijski interesi Unije trebaju štititi u skladu s općim načelima sadržanima u Ugovorima Unije, a posebno s vrijednostima utvrđenima u članku 2. UEU-a, te u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja iz članka 317. UFEU-a i Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (7) (Financijska uredba); |
| --- | --- |

J.

budući da se financijski interesi Unije trebaju štititi u skladu s općim načelima sadržanima u Ugovorima Unije, a posebno s vrijednostima utvrđenima u članku 2. UEU-a, te u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja iz članka 317. UFEU-a i Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (7) (Financijska uredba);

| 1. | ponavlja svoje stajalište o Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, koja je stupila na snagu 1. siječnja 2021. i koja se u cijelosti izravno primjenjuje u Europskoj uniji i svim njezinim državama članicama za sva sredstva iz proračuna EU-a, uključujući sredstva koja su otada dodijeljena preko Instrumenta EU-a za oporavak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju i Vijeće da konačno prepoznaju hitnu potrebu za djelovanjem kako bi se obranile vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a i da priznaju da nijedna država članica ne može izmijeniti svoje zakonodavstvo, uključujući ustavne odredbe, na način da se smanji zaštita tih vrijednosti; smatra da je iskrena uzajamna suradnja među institucijama ugrožena ako druge institucije ne dijele u potpunosti bojazni Parlamenta i ne uzimaju ih u obzir; podsjeća da Parlament ima pravo glasovati o prijedlogu za izglasavanje nepovjerenja Komisiji i da može reagirati na nedostatnu suradnju Vijeća; poziva druge institucije da surađuju umjesto da ometaju napore za rješavanje trenutačne krize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da u skladu s člankom 5. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava „Komisija provjerava poštuje li se primjenjivo pravo i prema potrebi poduzima sve odgovarajuće mjere za zaštitu proračuna Unije”; smatra da je zbog stanja u pogledu poštovanja načela vladavine prava u nekim državama članicama potrebno hitno upotrijebiti Uredbu o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju da brzo reagira na ozbiljna kršenja načela vladavine prava koja su u tijeku u nekim državama članicama, a koja uzrokuju ozbiljnu opasnost u pogledu pravedne, zakonite i nepristrane raspodjele sredstava EU-a, posebno u okviru podijeljenog upravljanja, i da temeljito analizira je li potrebno bez odgode pokrenuti postupak predviđen u Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; ponovno poziva Komisiju da smjesta ispuni svoje obveze u skladu s tom uredbom i da propisno obavijesti Parlament o svim pisanim obavijestima upućenima predmetnim državama članicama, u kojima se navode činjenični elementi i konkretne osnove za kršenje vladavine prava, ili o svim istragama u tijeku; napominje da Parlament dosad nije primio nikakve informacije o takvim obavijestima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava svoju zabrinutost zbog sve jasnijih naznaka o zlouporabi proračuna Unije i sve većeg rizika od takve zlouporabe kao sredstva za pogoršanje stanja vladavine prava u nekim državama članicama; žali zbog toga što Vijeće nije uspjelo ostvariti značajan napredak u provedbi vrijednosti Unije u tekućim postupcima u okviru članka 7. kao odgovor na prijetnje zajedničkim europskim vrijednostima u Poljskoj i Mađarskoj; ističe da su zbog neuspjeha Vijeća da učinkovito primijeni članak 7. UEU-a i dalje ugroženi integritet zajedničkih europskih vrijednosti, uzajamno povjerenje i vjerodostojnost Unije kao cjeline; apelira na buduća predsjedništva da redovito organiziraju saslušanja; preporučuje da Vijeće dotičnim državama članicama, kao daljnje postupanje nakon saslušanja, uputi konkretne preporuke, kako se navodi u članku 7. stavku 1. UEU-a, te da navede rokove za provedbu tih preporuka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se stanje vladavine prava u Europskoj uniji i dalje pogoršava unatoč brojnim rezolucijama i izvješćima Europskog parlamenta te postupcima zbog povrede i odlukama Suda Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da upotrijebi sve dostupne instrumente, uključujući predmetnu uredbu, kako bi, među ostalim, riješila problem kontinuiranog kršenja demokracije i temeljnih prava u cijeloj Uniji, uključujući napade na slobodu medija i novinare, migrante, prava žena, prava LGBTIQ osoba te slobodu udruživanja i okupljanja; pozdravlja odluku velikog vijeća Suda Europske unije o odbijanju tužbe Mađarske protiv rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak iz članka 7.; žali zbog toga što Komisija nije mogla na odgovarajući način odgovoriti na brojne probleme koje je Parlament istaknuo u vezi s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima u nekoliko država članica; poziva Komisiju da upotrijebi sve dostupne alate, uključujući i članak 7. UEU-a, okvir za vladavinu prava i postupke zbog povrede iz članka 19. stavka 1. UEU-a, te druge instrumente kao što su ubrzani postupak, zahtjevi za privremenu pravnu zaštitu pred Sudom i tužbe uslijed neprovedbe presuda Suda; traži od Komisije da izričito navede razloge ako odluči da neće koristiti alate koje je preporučio Parlament; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je važno podržavati i jačati suradnju između institucija EU-a, država članica, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); pozdravlja činjenicu da je EPPO započeo s radom 1. lipnja 2021.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je godišnje izvješće o vladavini prava odvojen alat kojim se dopunjuje Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; poziva Komisiju da nalaze godišnjeg izvješća iskoristi u svojoj procjeni za potrebe Uredbe; poziva Komisiju da u svoje godišnje izvješće o vladavini prava uvrsti zasebno poglavlje s analizom slučajeva u kojima bi povrede načela vladavine prava u nekoj državi članici mogle utjecati, ili postoji opasnost da utječu, na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije na dovoljno izravan način; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog toga što od stupanja Uredbe na snagu Komisija nije uputila niti jednu pisanu obavijest državama članicama, unatoč mnogim razlozima za zabrinutost u pogledu kršenja vladavine prava utvrđenima u Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. i unatoč dvama aktualnim postupcima iz članka 7., koji utječu na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i koje države članice još nisu riješile; napominje da nedjelovanje u skladu s člankom 5. stavkom 1. i člankom 6. spomenute uredbe predstavlja odbijanje Komisije da ispuni svoje obveze iz te uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava zadao konkretan rok Komisiji te s razočaranjem napominje da Komisija nije ispunila svoje obveze u tom roku; ističe da je to dostatna osnova za pokretanje sudskog postupka protiv Komisije u skladu s člankom 265. UFEU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog toga što Komisija do 1. lipnja 2021. nije odgovorila na zahtjeve Parlamenta i pokrenula postupak utvrđen u Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u najočitijim slučajevima kršenja vladavine prava u EU-u; nalaže svojem predsjedniku da najkasnije u roku od dva tjedna od datuma usvajanja ove Rezolucije, na temelju članka 265. UFEU-a, pozove Komisiju da ispuni svoje obveze iz spomenute uredbe; ističe da će Parlament, kako bi bio spreman, u međuvremenu odmah započeti s potrebnim pripremama za mogući sudski postupak protiv Komisije u okviru članka 265. UFEU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i državama članicama. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0103.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0360.

(4)  SL C 433, 23.12.2019., str. 66.

(5)  Presuda od 3. lipnja 2021., Mađarska protiv Parlamenta, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  SL C 129, 5.4.2019., str. 13.

(7)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Nadzor Europskog parlamenta nad aktualnom procjenom nacionalnih planova za oporavak i otpornost koju provode Komisija i Vijeće

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stajalištima Parlamenta o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, koje provode Komisija i Vijeće (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 174. i 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 174. i 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1) (Uredba o RRF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1) (Uredba o RRF-u),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (2),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Uredba o RRF-u usvojena u okviru redovnog zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je Uredba o RRF-u usvojena u okviru redovnog zakonodavnog postupka;

| B. | budući da je RRF dosad najveći instrument u pogledu iznosa i načina financiranja; budući da se Komisija priprema za izdavanje zajedničkog duga EU-a jer su sada sve države članice EU-a uspješno ratificirale Odluku o vlastitim sredstvima (3); |
| --- | --- |

B.

budući da je RRF dosad najveći instrument u pogledu iznosa i načina financiranja; budući da se Komisija priprema za izdavanje zajedničkog duga EU-a jer su sada sve države članice EU-a uspješno ratificirale Odluku o vlastitim sredstvima (3);

| C. | budući da će se zeleno ulaganje u okviru RRF-a financirati izdavanjem zelenih obveznica; |
| --- | --- |

C.

budući da će se zeleno ulaganje u okviru RRF-a financirati izdavanjem zelenih obveznica;

| D. | budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz potpuno sudjelovanje Parlamenta i uzimanje u obzir svih njegovih preporuka u svim fazama; |
| --- | --- |

D.

budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz potpuno sudjelovanje Parlamenta i uzimanje u obzir svih njegovih preporuka u svim fazama;

| E. | budući da je člankom 26. Uredbe o RRF-u propisan dijalog o oporavku i otpornosti kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost te kako bi Komisija Parlamentu pružila informacije o, među brojnim ostalim temama, planovima država članica za oporavak i otpornost te njihovoj ocjeni; |
| --- | --- |

E.

budući da je člankom 26. Uredbe o RRF-u propisan dijalog o oporavku i otpornosti kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost te kako bi Komisija Parlamentu pružila informacije o, među brojnim ostalim temama, planovima država članica za oporavak i otpornost te njihovoj ocjeni;

| F. | budući da Parlament izražava svoja stajališta o pitanjima obuhvaćenima dijalogom o oporavku i otpornosti, među ostalim u rezolucijama i razmjenama informacija s Komisijom; budući da Komisija ta stajališta mora uzeti u obzir; |
| --- | --- |

F.

budući da Parlament izražava svoja stajališta o pitanjima obuhvaćenima dijalogom o oporavku i otpornosti, među ostalim u rezolucijama i razmjenama informacija s Komisijom; budući da Komisija ta stajališta mora uzeti u obzir;

| G. | budući da je Uredbom o RRF-u utvrđeno šest područja od europskog interesa, koja zajedno predstavljaju područje primjene i cilj instrumenta; |
| --- | --- |

G.

budući da je Uredbom o RRF-u utvrđeno šest područja od europskog interesa, koja zajedno predstavljaju područje primjene i cilj instrumenta;

| H. | budući da se Uredba o RRF-u temelji na članku 175. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te da se njome utvrđuje da je opći cilj ostvariti ciljeve koji su navedeni u članku 174. kako bi se ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija Unije te poboljšala otpornost, pripravnost za krizu, sposobnost prilagodbe i potencijal rasta država članica, i to ublažavanjem društvenog i gospodarskog učinka krize, posebno na žene, djecu i mlade, te doprinosom provedbi europskog stupa socijalnih prava, kroz podržavanje zelene tranzicije, doprinošenje ostvarenju ažuriranih klimatskih ciljeva Unije do 2030. iz novog propisa EU-a o klimi i ispunjavanje cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. – osobito putem nacionalnih energetskih i klimatskih planova donesenih u okviru upravljanja energetskom unijom i djelovanjem u području klime, uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1999 (4), te u okviru digitalne tranzicije, čime se doprinosi uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji, ponovno uspostavlja i promiče održivi rast i integracija gospodarstava Unije, potiče otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, doprinosi strateškoj autonomiji Unije uz otvoreno gospodarstvo i stvara europska dodana vrijednost; |
| --- | --- |

H.

budući da se Uredba o RRF-u temelji na članku 175. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te da se njome utvrđuje da je opći cilj ostvariti ciljeve koji su navedeni u članku 174. kako bi se ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija Unije te poboljšala otpornost, pripravnost za krizu, sposobnost prilagodbe i potencijal rasta država članica, i to ublažavanjem društvenog i gospodarskog učinka krize, posebno na žene, djecu i mlade, te doprinosom provedbi europskog stupa socijalnih prava, kroz podržavanje zelene tranzicije, doprinošenje ostvarenju ažuriranih klimatskih ciljeva Unije do 2030. iz novog propisa EU-a o klimi i ispunjavanje cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. – osobito putem nacionalnih energetskih i klimatskih planova donesenih u okviru upravljanja energetskom unijom i djelovanjem u području klime, uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1999 (4), te u okviru digitalne tranzicije, čime se doprinosi uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji, ponovno uspostavlja i promiče održivi rast i integracija gospodarstava Unije, potiče otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, doprinosi strateškoj autonomiji Unije uz otvoreno gospodarstvo i stvara europska dodana vrijednost;

| I. | budući da su na socijalnom samitu u Portu održanom 7. i 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka te budući da su u izjavi iz Porta naglasili svoju odlučnost da nastave produbljivati njegovu provedbu na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da su na socijalnom samitu u Portu održanom 7. i 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka te budući da su u izjavi iz Porta naglasili svoju odlučnost da nastave produbljivati njegovu provedbu na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| J. | budući da je poseban cilj RRF-a pružiti državama članicama financijsku potporu kako bi ostvarile ključne etape i ciljne vrijednosti reformi i ulaganja utvrđene u njihovim planovima za oporavak i otpornost; budući da to znači da planovi (uključujući digitalne i zelene mjere) moraju doprinositi načelima europskog stupa socijalnih prava, otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji; |
| --- | --- |

J.

budući da je poseban cilj RRF-a pružiti državama članicama financijsku potporu kako bi ostvarile ključne etape i ciljne vrijednosti reformi i ulaganja utvrđene u njihovim planovima za oporavak i otpornost; budući da to znači da planovi (uključujući digitalne i zelene mjere) moraju doprinositi načelima europskog stupa socijalnih prava, otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji;

| K. | budući da se europska dodana vrijednost ne može realizirati pukom činjenicom da je RRF europska inicijativa; |
| --- | --- |

K.

budući da se europska dodana vrijednost ne može realizirati pukom činjenicom da je RRF europska inicijativa;

| L. | budući da su države članice u pravilu Komisiji trebale dostaviti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost do 30. travnja 2021.; budući da su do danas 23 države članice Komisiji dostavile svoje planove za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

L.

budući da su države članice u pravilu Komisiji trebale dostaviti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost do 30. travnja 2021.; budući da su do danas 23 države članice Komisiji dostavile svoje planove za oporavak i otpornost;

| M. | budući da je Parlament 18. svibnja 2021. održao raspravu na plenarnoj sjednici nakon koje je usvojio rezoluciju o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost, |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 18. svibnja 2021. održao raspravu na plenarnoj sjednici nakon koje je usvojio rezoluciju o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost,

| N. | budući da, kako bi se zajamčili odgovarajući demokratski i parlamentarni nadzor nad provedbom RRF-a, kao i veća transparentnost i demokratska odgovornost, Komisija mora redovito usmeno i pismeno obavještavati Parlament o statusu ocjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost, uključujući reforme i ulaganja povezana s područjem primjene na temelju šest stupova (uključujući opće i posebne ciljeve te horizontalna načela) i 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o RRF-u; |
| --- | --- |

N.

budući da, kako bi se zajamčili odgovarajući demokratski i parlamentarni nadzor nad provedbom RRF-a, kao i veća transparentnost i demokratska odgovornost, Komisija mora redovito usmeno i pismeno obavještavati Parlament o statusu ocjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost, uključujući reforme i ulaganja povezana s područjem primjene na temelju šest stupova (uključujući opće i posebne ciljeve te horizontalna načela) i 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o RRF-u;

| 1. | smatra da je RRF povijesni instrument EU-a za poticanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, ostvarenje konvergencije, jačanje konkurentnosti te pomaganje državama članicama u ublažavanju gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19, usmjeravanju gospodarstava prema snažnim i održivim putanjama rasta, pripremi EU-a za hvatanje u koštac s dugoročnim izazovima kao što su pravedna, zelena tranzicija i digitalna transformacija te stvaranje dodane vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | očekuje od Komisije da odobri samo planove kojima se u potpunosti ispunjavaju odredbe i ciljevi Uredbe o RFF-u te da ne donese političke kompromise koji bi bili u suprotnosti s Uredbom i njezinim duhom i istodobno se distancira od činjenice da je bila usko uključena u izradu planova prije njihova podnošenja; zahtijeva da u postupku ocjenjivanja nacionalnih planova za oporavak i otpornost Komisija pažljivo primijeni slovo i duh Uredbe o RRF-u te da prije donošenja relevantnog nacrta provedbene odluke Vijeća pruži temeljite i sveobuhvatne ocjene; međutim, pozdravlja nastojanja Komisije da osigura da se relevantne provedbene odluke Vijeća donesu čim prije, odnosno do ljeta, kao i njezinu kontinuiranu suradnju s državama članicama kako bi im pomogla da dostave kvalitetne planove kojima se znatno doprinosi zajedničkim ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uvjeren je da se sredstva moraju pravedno raspodijeliti među sektorima, društvima i budućim generacijama kako bi se zajamčio najveći mogući učinak na uzlaznu gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu konvergenciju te na opću dobrobit i gospodarsku stabilnost; traži od Komisije da ustraje u ambicioznim mjerama reforme u okviru nacionalnih planova u svim državama članicama i naglašava da su ambiciozni planovi i dobra provedba od ključne važnosti kako bi se u potpunosti iskoristila ova prilika; poziva na potpunu transparentnost i odgovornost pri dodjeli i korištenju sredstava; smatra da se RRF-u ne smije pristupiti na uobičajen način; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da pažljivo ocijeni služe li sredstva RRF-a cilju Uredbe o RRF-u, odnosno unapređenju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u državama članicama; poziva Komisiju da obeshrabri praksu „prepakiravanja” projekata bez stvarne dodane vrijednosti, prije svega za regije koje zaostaju te posebno kada bi to moglo dovesti do povećanja jaza u društvenoj, gospodarskoj i teritorijalnoj konvergenciji EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja poziv Parlamenta da se osigura pravo Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost kako bi se omogućio demokratski nadzor Parlamenta nad Komisijinom ocjenom i nad provedbom RRF-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da pažljivo ocijeni doprinosi li zaista svaki nacionalni plan za oporavak i otpornost svih šest stupova iz članka 3. Uredbe o RRF-u i to na sveobuhvatan i uravnotežen način te da to zajamči; podsjeća da bi svaka mjera trebala doprinijeti jednom ili više područja politika od europskog značaja koje su strukturirane u tih šest stupova; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da tijekom cjelokupne faze njihove provedbe planovi moraju ispunjavati regulatorne zahtjeve, uključujući udio od 37 % za zelenu i od 20 % za digitalnu tranziciju; poziva Komisiju da ocijeni kvalitativnu i kvantitativnu stranu predloženih mjera kako bi se osiguralo da učinkovito ispunjavaju kvantitativne i kvalitativne ciljeve, uključujući tijekom faze provedbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da se, u skladu s Uredbom o RRF-u, RRF-om ne smiju financirati stalni nacionalni rashodi poput trajnih poreznih olakšica, osim u opravdanim slučajevima, te poziva Komisiju da taj kriterij ocijeni na holistički način; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da prekogranični projekti koji obuhvaćaju više od jedne države članice stvaraju visoku europsku dodanu vrijednost i učinke prelijevanja te žali zbog toga što mali broj nacionalnih planova sadrži prekogranične projekte; poziva Komisiju da snažno potiče države članice da omoguće prekogranične projekte koji se financiraju iz RRF-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatira da je u već dostavljenim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost nekoliko država članica odlučilo zatražiti zajmove; poziva države članice da razmotre najbolju moguću upotrebu dostupnih zajmova kako ne bi propustile priliku; zabrinut je zbog toga što bi znatan iznos zajmova mogao ostati neiskorišten na kraju RRF-a te poziva države članice da pažljivo procijene svoje potrebe i da na najbolji način iskoriste tu mogućnost pri podnošenju svojih planova za oporavak i otpornost ili prilikom izmjena planova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da uzme u obzir moguću buduću potrebu za izmjenom nacionalnih planova kako bi se u pripremi nacrta provedbene odluke Vijeća osigurala usklađenost sa zahtjevima iz Uredbe o RRF-u; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da planovi za oporavak i otpornost ne bi trebali utjecati na pravo sklapanja ili provedbe kolektivnih ugovora ili poduzimanja kolektivnih mjera u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, s pravom i praksom Unije te s nacionalnim pravom i praksom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da ulaganja moraju imati trajan učinak; poziva Komisiju da ocijeni u kojoj će mjeri reforme i ulaganja u okviru RRF-a omogućiti premošćivanje investicijskog jaza u svim područjima u Europi, u skladu s predviđanjima Komisije, kako bi se ostvarili ciljevi u pogledu digitalne tranzicije te klimatske, okolišne i socijalne održivosti, uključujući Pariški sporazum i UN-ove ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

13.

Zelena tranzicija

| 14. | naglašava da bi se u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu VI. Uredbi o RRF-u u svim planovima trebalo namijeniti barem 37 % ukupnih dodijeljenih sredstava za individualne klimatske planove (bespovratna sredstva i zajmovi); poziva Komisiju da obrati pozornost prilikom procjene cilja koji se odnosi na 37 % potrošnje u području klime kako bi se osiguralo da se mjere ne bi dvostruko, pogrešno ili lažno označivale te kako bi se spriječio „manipulativni zeleni marketing” (eng. greenwashing); zabrinut je zbog mogućnosti da su neka ulaganja označena kao zelena ulaganja, iako nisu obuhvaćena metodologijom praćenja iz Priloga VI.; predlaže primjenu dodatnog nadzora nad proširenjem metodologije za praćenje klimatskih mjera iz Priloga VI. Uredbi; ustraje u tome da se potrebne zaštitne mjere za postizanje tog cilja tijekom provedbene faze u cijelosti moraju uvrstiti u ciljne vrijednosti i ključne etape u nacrtu provedbene odluke Vijeća; poziva Komisiju da potakne države članice da poduzmu reforme kojima će se olakšati uspješna provedba ulaganja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da su odredbe o načelu „ne nanosi bitnu štetu” ključan alat za podupiranje zelene tranzicije, uz zahtjev da se najmanje 37 % rashoda (bespovratna sredstva i zajmovi) za ulaganja i reforme sadržane u svakom nacionalnom planu za oporavak i otpornost dodijeli za podupiranje klimatskih ciljeva, kao i za sprečavanje financiranja mjera koje su u suprotnosti s klimatskim ciljevima Unije; podsjeća da se svim mjerama mora poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 (5), u skladu sa zahtjevima iz Uredbe o RRF-u; zabrinut je, u tom kontekstu, zbog nepoštovanja tog načela u ocjenjivanju planova i poziva Komisiju da zajamči potpuno poštovanje načela „ne nanosi bitnu štetu”, među ostalim i tijekom faze provedbe, te da objavi sve povezane ocjene; ustraje u tome da provedba RRF-a ne smije dovesti do snižavanja ekoloških standarda niti biti u suprotnosti sa zakonima i propisima o okolišu; u tom pogledu ističe zabrinutost oko potencijalnog negativnog učinka operacija u područjima osjetljivima u pogledu biološke raznolikosti ili blizu njih (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete na popisu svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja biološke raznolikosti te druga zaštićena područja); |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da s obzirom na važnost borbe protiv drastičnog gubitka bioraznolikosti, RRF bi trebao doprinijeti uključivanju djelovanja na području biološke raznolikosti u politike Unije; poziva Komisiju da objavi pregled mjera kojima se učinkovito doprinosi zelenoj tranziciji, uključujući mjere koje se navode u planovima za oporavak i otpornost, a koje su povezane s biološkom raznolikošću i zaista joj doprinose; zabrinut je zbog toga što većina planova za oporavak i otpornost sadrži vrlo ograničene ili nikakve mjere u korist biološke raznolikosti; očekuje od Komisije da i u tom pogledu strogo primjenjuje načelo „ne nanosi bitnu štetu”, a posebno da odbije reforme ili ulaganja koji bi mogli naštetiti biološkoj raznolikosti ili koji nisu popraćeni odgovarajućim popratnim mjerama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zabrinut je zbog činjenice da su mnogi nacionalni planovi za oporavak i otpornost usmjereni na kratkoročna ulaganja; podržava zelena ulaganja koja vode do gospodarske preobrazbe Europe, a posebno ona kojima se pretjerano ne subvencionira kupovina trajnih potrošačkih dobara; |
| --- | --- |

17.

Digitalna transformacija

| 18. | ističe da bi u skladu s Uredbom o RRF-u svi planovi trebali sadržavati mjere koje djelotvorno doprinose digitalnoj tranziciji ili hvatanju u koštac s izazovima koji iz nje proizlaze te na koje otpada iznos koji čini najmanje 20 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana za oporavak i otpornost, na temelju metodologije i odredbi utvrđenih u Uredbi o RRF-u; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na to da bi za ulaganja u digitalne kapacitete i povezivost, države članice u svojim planovima trebale dostaviti samoprocjenu sigurnosti na temelju zajedničkih objektivnih kriterija te utvrditi eventualna sigurnosna pitanja i precizirati kako će se ona rješavati da bi bila u skladu s relevantnim pravom Unije i nacionalnim pravom; poziva Komisiju da zajamči da takva procjena bude sadržana u svim nacionalnim planovima koji sadrže takva ulaganja i da odgovarajuće mjere nisu u suprotnosti sa strateškim interesima Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da digitalne mjere imaju velik potencijal za poticanje konkurentnosti EU-a na međunarodnoj razini i za otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta te je zabrinut zbog toga što se u nekim nacionalnim planovima ne postiže odgovarajuća ravnoteža u pogledu ulaganja u digitalnu transformaciju, a posebno u digitalnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da potakne države članice da se u potpunosti pridržavaju načela interoperabilnosti, energetske učinkovitosti i zaštite osobnih podataka te da promiče upotrebu rješenja otvorenog koda u digitalnim ulaganjima; |
| --- | --- |

21.

Poticanje rasta, gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i blagostanja za sve

| 22. | pozdravlja prije svega mjere u planovima za oporavak i otpornost kojima se podupire pametan, održiv i uključiv rast, ekonomska kohezija, produktivnost, konkurentnost, istraživanje i inovacije, zdravo i funkcionalno unutarnje tržište s jakim malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), povećava otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta, bori protiv siromaštva i nejednakosti, promiču kultura i obrazovanje, razvijaju kvalifikacije i vještine, pruža potpora djeci i mladima, povećava pripravnost za krize i kapacitet za odgovor na krize te ublažava učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da provede ocjenjivanje i zajamči da se u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost odgovarajuća pozornost posveti mjerama za djecu i mlade, posebno u zemljama u kojima su utvrđeni strukturni problemi u područjima kao što su rano napuštanje školovanja, nezaposlenost mladih, siromaštvo djece i predškolsko obrazovanje; ustraje u tome da bi reforme i ulaganja u mlade, posebno u pogledu usavršavanja, prekvalifikacija, obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i dvojnog obrazovanja, digitalnih vještina, cjeloživotnog učenja, aktivnih politika tržišta rada, politika za pružanje pristupa i mogućnosti djeci i mladima te politika kojima se premošćuje generacijski jaz, trebale uz kupnju opreme poticati razvoj kompetencija te da bi trebale biti usklađene s Garancijom za mlade i drugim nacionalnim mjerama; naglašava da bi reforme i ulaganja za djecu trebali biti usklađeni s načelima iz Garancije za djecu i usmjereni na pravo na pristup visokokvalitetnim javnim uslugama, besplatnoj zdravstvenoj skrbi, besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za djecu, dostojnim stambenim uvjetima i odgovarajućoj prehrani za svako dijete koje živi u siromaštvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja mjere iz planova kojima se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava i inicijativa EU-a u području zapošljavanja, obrazovanja, zdravlja i socijalne skrbi kako bi se ojačala socijalna kohezija i sustavi socijalne zaštite te smanjile ranjivosti; podsjeća Komisiju da planovi za oporavak i otpornost moraju biti u zadovoljavajućoj mjeri usklađeni s kriterijima ocjenjivanja te poziva Komisiju da pažljivo ocijeni socijalne posljedice i učinak svake mjere kako bi se osigurala usklađenost s Uredbom o RRF-u; stoga ustraje u tome da Komisija osigura da svaki nacionalni plan na odgovarajući način odražava te kriterije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da zelena i digitalna ulaganja imaju velik potencijal za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, smanjenje nejednakosti i sužavanje digitalnog jaza; poziva Komisiju da zajamči da od zelenih i digitalnih ulaganja koristi imaju najugroženije zajednice i regije, kao što su regije lignita i ugljena u tranziciji, te one najpogođenije klimatskim promjenama; naglašava da bi u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost trebalo identificirati očekivani društveni i gospodarski povrat zelenih i digitalnih ulaganja kako bi se zajamčio najveći mogući učinak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži od Komisije i Vijeća da osiguraju da se tijekom pripreme i provedbe planova za oporavak i otpornost uzimaju u obzir i promiču rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve te da osiguraju uključivanje tih ciljeva u planove; očekuje od Komisije da u skladu s tematskim izvješćem Europskog revizorskog suda 10/2021 za potrebe provedbe RRF-a sustavno prikuplja, analizira i izvješćuje o postojećim podacima iskazanima po spolu; duboko je zabrinut zbog toga što većina planova za oporavak i otpornost ne doprinosi u znatnoj mjeri tim ciljevima i nedovoljno ih uključuje, ne sadrži izričite i konkretne mjere za rješavanje problema rodne neravnopravnosti, čime bi se mogla ugroziti mogućnost da se tim planovima ublaže socijalni i gospodarski učinci krize na žene i odgovori na relevantne preporuke po državama članicama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | traži od Komisije da ocijeni nacionalne planove za oporavak i otpornost u pogledu sposobnosti nacionalnih mjera za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja, utaje poreza ili izbjegavanja plaćanja poreza ili nedjelotvornih mjera protiv pranja novca; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da bi planovi za oporavak i otpornost trebali sadržavati mjere za provedbu reformi i projekata javnih ulaganja u obliku usklađenog paketa; podsjeća Komisiju da se nacionalni planovi za oporavak i otpornost moraju odnositi na održive reforme kojima se potiče rast te ulaganja kojima se rješavaju strukturne slabosti u ekonomijama država članica i da se u tu svrhu očekuje da svi planovi uistinu doprinesu hvatanju u koštac sa svim ili znatnim dijelom izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama, uključujući njihove fiskalne aspekte; ističe da planovi za oporavak i otpornost moraju biti usklađeni s izazovima i prioritetima koji su relevantni za pojedinu zemlju i utvrđeni su u kontekstu europskog semestra te s Uredbom o RRF-u; ističe da bi sve mjere, a posebno one povezane s digitalnom i zelenom transformacijom, trebalo ocjenjivati i iz ekonomske i socijalne perspektive; ustraje u tome da bi Komisija trebala posebno voditi računa o tome da zajamči da predložene reforme budu istinske, nove i ambicioznije te da započnu što je prije moguće; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da osigura ravnotežu između reformi i ulaganja te dosljednost nacionalnih planova, uključujući nove reforme, s postojećim postignućima i izazovima utvrđenima u relevantnim preporukama po državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je otvaranje i poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta jedan od ciljeva Uredbe o RRF-u i da bi se to trebalo postići sveobuhvatnim paketom reformi i ulaganja kako bi se promicali stabilni ugovori, pristojne plaće, pokrivenost kolektivnim ugovorima i minimalna razina socijalne zaštite, uključujući pristojne mirovine iznad praga siromaštva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali zbog činjenice da se nacionalni planovi za oporavak i otpornost ne usklađuju dovoljno sa sporazumima o partnerstvu i programima EU-a kao što je InvestEU; poziva na stvaranje sinergija i komplementarnosti između RRF-a, sporazuma o partnerstvu, fonda InvestEU i drugih mjera EU-a; poziva Komisiju i države članice da olakšaju korištenje nacionalnog dijela InvestEU-a, što bi moglo naročito pomoći u kreiranju mehanizama potpore za solventnost malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća Komisiju da je znatno uključivanje MSP-ova i novoosnovanih (start-up) poduzeća izričit cilj Uredbe o RRF-u, među ostalim u postupcima javne nabave; poziva Komisiju da osigura da od sredstava iz RRF-a koristi neće imati uglavnom velike korporacije i da to neće omesti pošteno tržišno natjecanje; poziva Komisiju da maksimalno vodi računa o tome da MSP-ovi i start-up poduzeća imaju koristi od financiranja iz RRF-a, među ostalim određivanjem ključnih etapa i pružanjem kontinuiranih smjernica za provedbu programa u državama članicama; predlaže da se udio sredstava iz RRF-a čiji su krajnji korisnici MSP-ovi uključi u tekuće praćenje, među ostalim s pomoću zajedničkih pokazatelja; |
| --- | --- |

32.

Sudjelovanje dionika

| 33. | podsjeća na to da se u članku 18. stavku 4. točki (q) Uredbe o RRF-u navodi da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost trebali sadržavati „sažetak postupka savjetovanja, provedenog u skladu s nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionika uzet u obzir u planu za oporavak i otpornost”; poziva Komisiju da potakne države članice da se savjetuju sa svim nacionalnim dionicima i osiguraju njihov angažman, uključujući sudjelovanje civilnog društva, socijalnih partnera te lokalnih i regionalnih vlasti, u provedbi planova te posebice u njihovu praćenju kako bi se zajamčilo savjetovanje u slučaju mogućih budućih izmjena ili novih planova; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da se u članku 152. UFEU-a navodi da Unija prepoznaje i promiče ulogu socijalnih partnera na svojoj razini te da mora poštovati njihovu autonomiju; ističe da je za uspjeh nacionalnih planova i RRF-a u cjelini presudno odgovarajuće sudjelovanje nacionalnih dionika, kao što su nacionalni parlamenti, lokalne i regionalne vlasti, socijalni partneri, nevladine organizacije i civilno društvo, u pripremi i provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost kako bi se povećala nacionalna odgovornost u pogledu planova, zajamčila brza, transparentna, učinkovita i kvalitativna apsorpcija sredstava, povećala transparentnost te spriječila preklapanja, manjak i dvostruko financiranje; dijeli zabrinutost koju su izrazili Odbor regija i drugi dionici te žali zbog činjenice da brojne države članice nisu uključile ili su nedovoljno uključile regionalne i lokalne vlasti u postupak izrade planova te zbog manjka transparentnosti tih postupaka, iako se na njih oslanjaju za usmjeravanje velikog dijela sredstava iz RRF-a; nadalje, žali zbog činjenice da u nekim slučajevima čak ni nacionalni parlamenti nisu na odgovarajući način bili uključeni ili obaviješteni; potiče Komisiju da uspostavi strukturirani dijalog s regionalnim i lokalnim vlastima te da uspostavi namjenski dijalog s europskim socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

34.

Aranžmani, ključne etape i ciljne vrijednosti

| 35. | ustraje u tome da sve reforme i ulaganja moraju biti povezani s ključnim etapama, ciljnim vrijednostima i troškovima koji su relevantni, jasni, detaljni i primjereno se prate, a posebno onima kojima se osigurava potpuna usklađenost s Uredbom o RRF-u i pravnom stečevinom EU-a, što predstavlja jasne obveze država članica; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da osigura da, prije ocjene ostvarivanja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti dogovorenih u provedbenoj odluci Vijeća i nacionalnim planovima za oporavak i otpornost, Parlament dobije preliminarne zaključke o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, kako je propisano u članku 25. stavku 4. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća Komisiju da bi ulaganja trebala biti popraćena reformama i poziva je da se pobrine da sve odobrene retroaktivne mjere budu jasno popraćene odgovarajućim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima te da ispunjavaju sve zahtjeve iz zakonodavstva te poziva države članice da tu odredbu koriste promišljeno; ponavlja da je RRF osmišljen kao potpora projektima kojima se poštuje načelo dodatnosti financiranja Unije; primjećuje da bi izostanak istinski dodatnih projekata koji će se financirati iz RRF-a mogao ograničiti njegov makroekonomski učinak; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da bi strukture uspostavljene na nacionalnoj razini za usmjeravanje, provedbu i praćenje RFF-a trebale moći podržati trajni učinak mjera u planovima za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

38.

Institucionalna otpornost, upravljanje, administrativni kapaciteti i vladavina prava

| 39. | podsjeća na to da bi RRF i svaki od nacionalnih planova za oporavak i otpornost trebali u potpunosti poštovati Uredbu o vladavini prava (6) te da se mjerama navedenim u tim planovima ne bi trebalo kršiti vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a; ustraje u tome da, kako bi zajamčila ostvarenje tog cilja, Komisija treba osigurati da niti jedan projekt ili mjera ne budu neusklađeni s tim vrijednostima tijekom faza ocjenjivanja i provedbe te od Komisije traži da poduzme potrebne mjere za reviziju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da je za uspjeh RRF-a i nacionalnih planova za oporavak i otpornost potrebna izrazita transparentnost i odgovornost Komisije, država članica i svih partnera koji sudjeluju u provedbi; poziva Komisiju da poveća financiranje Revizorskog suda, Europskog ureda za borbu protiv prijevara i Ureda europskog javnog tužitelja kako bi im osigurala potrebne financijske i ljudske resurse za provedbu tog dosad nezabilježenog iznosa rashoda EU-a; u tom cilju poziva Komisiju da još ove godine predloži nacrt izmjene proračuna ili zahtjev za prijenos kako bi se odgovorilo na te proračunske potrebe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da bi provedba RRF-a trebala biti u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući djelotvorno sprečavanje i progon prijevara, među ostalim i poreznih prijevara, utaje poreza, korupcije i sukoba interesa te da bi se njom trebalo nastojati udvostručiti financiranje iz RRF-a i drugih programa Unije, posebno u okviru vladinih struktura koje su povezane s nacionalnim planovima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | traži od Komisije da temeljito ocijeni aranžmane koje su države članice predložile u pogledu sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja korupcije, prijevara i sukoba interesa pri korištenju sredstava iz RRF-a te da u tom kontekstu posebno vodi računa o tome da nacionalni planovi obuhvaćaju sve potrebne reforme, zajedno s relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, posebno s onima povezanima s relevantnim preporukama po državama članicama, kada je to moguće; potiče Komisiju da u provedbi RRF-a vrlo pozorno prati rizike za financijske interese EU-a za svako kršenje ili moguće kršenje načela vladavine prava, s posebnom pažnjom, a naročito pažljivo u pogledu javne nabave; očekuje od Komisije da ne nastavi s plaćanjima u okviru RRF-a ako nisu ostvarene ključne etape povezane s mjerama za sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje korupcije, prijevara i sukoba interesa pri korištenju sredstava iz RRF-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da ustraje u tome da države članice provedu mjere reformi i ulaganja, naročito one kojima se povećava administrativna i institucijska otpornost i pripravnost na krizu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da u standardiziranom elektroničkom i interoperabilnom formatu prikupljaju i bilježe podatke o krajnjim primateljima i korisnicima kao i ciljeve, iznos i lokaciju projekata koji se financiraju iz RRF-a te da se koriste jedinstvenim alatom za rudarenje podataka koji će osigurati Komisija; osim toga, poziva Komisiju da što prije dovrši jedinstveni alat za rudarenje podataka; podsjeća da su člankom 22. stavkom 2. Uredbe o RRF-u predviđene obveze država članica da prikupljaju i osiguravaju pristup standardiziranim kategorijama podataka; podsjeća Komisiju da osigura da se te obveze ispune u svrhu revizije i kontrole te da pruži usporedive informacije o upotrebi sredstava u pogledu mjera za provedbu reformi i projekata ulaganja u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost; nadalje podsjeća Komisiju da je potrebno zajamčiti transparentnost krajnjih korisnika i pobrinuti se za to da se uspostave odgovarajući aranžmani kako bi se izbjeglo dvostruko financiranje; |
| --- | --- |

44.

Ocjena delegiranih akata koju provodi Parlament

| 45. | ističe da nacrti delegiranih akata koji proizlaze iz Uredbe o RRF-u, naročito delegirani akt o tablici pokazatelja za oporavak i otpornost i delegirani akt kojim se utvrđuju zajednički pokazatelji za izvješćivanje o napretku korištenja RRF-a i metodologija za izvješćivanje o socijalnim izdacima, ne ispunjavaju očekivanja Parlamenta te da trebaju uzeti u obzir relevantne elemente dijaloga o oporavku i otpornosti; poziva Komisiju da zajamči potpunu transparentnost u pogledu vremenskog okvira za odobrenje delegiranih akata koji proizlaze iz Uredbe o RRF-u; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost postizanja dogovora o metodologiji socijalnog praćenja za ocjenu nacionalnih planova za oporavak i otpornost kako bi se osiguralo da mjere iz planova doprinose socijalnim ciljevima kako su utvrđeni u Uredbi o RRF-u; smatra da se metodologijom socijalnog praćenja mora slijediti struktura europskog stupa socijalnih prava i analizirati doprinos načelima tog stupa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | navodi da tablica pokazatelja i zajednički pokazatelji potrebni za ocjenu napretka u provedbi planova za oporavak i otpornost u svakom od šest stupova prema postizanju općih i posebnih ciljeva trebaju biti učinkoviti; ustraje u tome da je pregled socijalnih pokazatelja najbolji mehanizam ocjenjivanja za praćenje napretka prema uzlaznoj socijalnoj konvergenciji; poziva Komisiju da u zajedničke pokazatelje koji će se upotrebljavati u okviru RRF-a za izvješćivanje o socijalnom napretku i za potrebe praćenja i evaluacije planova kao i u metodologiju za socijalno praćenje, uključujući Garanciju za djecu i Garanciju za mlade, uključi socijalne pokazatelje iz pregleda socijalnih pokazatelja, posebno one koji se odnose na dostojanstven rad, socijalnu pravdu i jednake mogućnosti, snažne sustave socijalne skrbi i pravednu mobilnost; naglašava da će Europski parlament pomno analizirati delegirane akte koje Komisija podnese na tu temu kako bi utvrdio jesu li socijalni pokazatelji, tablica pokazatelja i socijalna metodologija u skladu s ciljevima te kako bi provjerio treba li uložiti prigovore; |
| --- | --- |

47.

Zaključci

| 48. | poziva Komisiju da na odgovarajući način i u skladu s Uredbom o RRF-u ocijeni dostavljene planove; izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu usklađenosti više mjera u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost sa zahtjevima temeljne Uredbe o RRF-u i traži od Komisije da osigura potpunu usklađenost svih elemenata iz svih planova s Uredbom o RRF-u; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da ispuni svoje obveze iz Uredbe o RRF-u te pruži Parlamentu sve relevantne informacije o trenutačnom stanju provedbe te uredbe i da uzme u obzir sve elemente koji proizlaze iz stajališta izraženih u okviru dijaloga o oporavku i otpornosti, uključujući stajališta koja su izrazili relevantni odbori i stajališta izražena u rezolucijama na plenarnoj sjednici; pozdravlja povećane napore Komisije da pruži odgovarajuće informacije tijekom redovitih sastanaka s Parlamentom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | inzistira na tome da Komisija treba osigurati da nacionalni planovi za oporavak i otpornost sadrže odredbe kojima se osigurava da korisnici sredstava Unije moraju navesti podrijetlo i osigurati vidljivost financiranja Unije, uključujući, prema potrebi, isticanjem oznake Unije i odgovarajuće izjave o financiranju koja glasi „Financira Europska unija – NextGenerationEU”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja odgovore Komisije na pitanja za pisani odgovor Europskog parlamenta, kao i strojni prijevod nacionalnih planova te očekuje da će primiti odgovore na sva buduća pitanja, kao i matricu za ocjenjivanje nacionalnih planova; ponovno ističe da Parlament očekuje da će informacije biti dostavljene pravodobno u jasnom i usporedivom obliku; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća Vijeće, posebno u fazi donošenja provedbenih odluka, da se „relevantni ishodi rasprava održanih u pripremnim tijelima Vijeća dijele s nadležnim odborom Europskog parlamenta”; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da tijekom dijalogâ o oporavku i otpornosti nastavi primjenjivati otvoren, transparentan i konstruktivan pristup; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na stajalište Parlamenta iz 2020. o snažnijem planu oporavka te poziva Komisiju i Vijeće da ocijene jesu li za rješavanje krize potrebne dodatne mjere; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskom vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0257.

(3)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

(4)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

(5)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(6)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

Kršenje Konvencije UN-a o pravima djeteta i iskorištavanje maloljetnika koje provode marokanske vlasti uslijed migrantske krize u Ceuti

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o kršenju Konvencije UN-a o pravima djeteta i iskorištavanju maloljetnika koje provode marokanske vlasti uslijed migrantske krize u Ceuti (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maroku, posebno onu od 16. siječnja 2019. o Sporazumu između EU-a i Maroka (1) te svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maroku, posebno onu od 16. siječnja 2019. o Sporazumu između EU-a i Maroka (1) te svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., a posebno načelo najboljeg interesa djeteta (članci 3. i 18.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., a posebno načelo najboljeg interesa djeteta (članci 3. i 18.),

| — | uzimajući u obzir Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta, posebno napomenu br. 14, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta, posebno napomenu br. 14,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjavu Maroka od 1. lipnja 2021. o pitanju marokanskih maloljetnika bez pratnje koji se nalaze u nezakonitoj situaciji u određenim europskim zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Maroka od 1. lipnja 2021. o pitanju marokanskih maloljetnika bez pratnje koji se nalaze u nezakonitoj situaciji u određenim europskim zemljama,

| — | uzimajući u obzir dvije izjave marokanskog Ministarstva vanjskih poslova, afričke suradnje i marokanskih iseljenika od 31. svibnja 2021. o španjolsko-marokanskoj krizi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dvije izjave marokanskog Ministarstva vanjskih poslova, afričke suradnje i marokanskih iseljenika od 31. svibnja 2021. o španjolsko-marokanskoj krizi,

| — | uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (3), koji je stupio na snagu 2000. godine te Partnerstvo za mobilnost iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (3), koji je stupio na snagu 2000. godine te Partnerstvo za mobilnost iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjave za medije Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku nakon sastanka Vijeća za vanjske poslove od 18. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave za medije Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku nakon sastanka Vijeća za vanjske poslove od 18. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje”, osobito četvrto poglavlje o migracijama i mobilnosti (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje”, osobito četvrto poglavlje o migracijama i mobilnosti (JOIN(2021)0002),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Kraljevine Španjolske i Kraljevine Maroka o suradnji u području sprečavanja nezakonitog iseljavanja maloljetnika bez pratnje, njihove zaštite i usklađenog vraćanja, koji je potpisan u Rabatu 6. ožujka 2007. i stupio na snagu 2. listopada 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Kraljevine Španjolske i Kraljevine Maroka o suradnji u području sprečavanja nezakonitog iseljavanja maloljetnika bez pratnje, njihove zaštite i usklađenog vraćanja, koji je potpisan u Rabatu 6. ožujka 2007. i stupio na snagu 2. listopada 2012.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Međunarodne organizacije za migracije od 27. ožujka 2021. o nedavnim dolascima u Ceutu (Španjolska), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Međunarodne organizacije za migracije od 27. ožujka 2021. o nedavnim dolascima u Ceutu (Španjolska),

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se odnosi između Europske unije i Kraljevine Maroka pravno temelje na Sporazumu o pridruživanju iz 2000.; budući da je Maroko, kao blizak susjed, povlašteni partner EU-a u području političke i gospodarske suradnje te trgovinske, tehničke i razvojne suradnje, što se u tu svrhu odražava u odgovarajućim instrumentima, koji uključuju godišnje programe djelovanja, Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku, Europski instrument za susjedstvo i program Globalna Europa, kao i sudjelovanju Maroka u programu Erasmus+ te „naprednom statusu” u okviru europske politike susjedstva dodijeljenom 2008. godine; budući da je Maroko treći najveći primatelj sredstava EU-a u okviru europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

A.

budući da se odnosi između Europske unije i Kraljevine Maroka pravno temelje na Sporazumu o pridruživanju iz 2000.; budući da je Maroko, kao blizak susjed, povlašteni partner EU-a u području političke i gospodarske suradnje te trgovinske, tehničke i razvojne suradnje, što se u tu svrhu odražava u odgovarajućim instrumentima, koji uključuju godišnje programe djelovanja, Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku, Europski instrument za susjedstvo i program Globalna Europa, kao i sudjelovanju Maroka u programu Erasmus+ te „naprednom statusu” u okviru europske politike susjedstva dodijeljenom 2008. godine; budući da je Maroko treći najveći primatelj sredstava EU-a u okviru europske politike susjedstva;

| B. | budući da je trenutačna kriza dovela do nezapamćenih diplomatskih napetosti između Maroka, s jedne strane, te Španjolske i EU-a, s druge strane; budući da, bez obzira na namjere koje se kriju iza situacije nastale u Ceuti, taj neopravdani incident nije u skladu s dugogodišnjom suradnjom i odnosom utemeljenim na povjerenju između obiju strana, posebno u području migracija; budući da se odnosi moraju zaštititi i dobrosusjedskim ponašanjem ponovno vratiti na razinu prije krize te da bi oni trebali služiti unapređenju uzajamno korisnog odnosa provedbom novog, nedavno objavljenog Programa EU-a za Sredozemlje u kontekstu obnovljenog partnerstva s južnim susjedstvom, u kojem se Maroko poziva na jačanje partnerstva s EU-om u različitim područjima; |
| --- | --- |

B.

budući da je trenutačna kriza dovela do nezapamćenih diplomatskih napetosti između Maroka, s jedne strane, te Španjolske i EU-a, s druge strane; budući da, bez obzira na namjere koje se kriju iza situacije nastale u Ceuti, taj neopravdani incident nije u skladu s dugogodišnjom suradnjom i odnosom utemeljenim na povjerenju između obiju strana, posebno u području migracija; budući da se odnosi moraju zaštititi i dobrosusjedskim ponašanjem ponovno vratiti na razinu prije krize te da bi oni trebali služiti unapređenju uzajamno korisnog odnosa provedbom novog, nedavno objavljenog Programa EU-a za Sredozemlje u kontekstu obnovljenog partnerstva s južnim susjedstvom, u kojem se Maroko poziva na jačanje partnerstva s EU-om u različitim područjima;

| C. | budući da je od 17. svibnja 2021. došlo do nezapamćenog porasta prelazaka na španjolsko državno područje te je oko 9000 osoba ušlo, prepješačilo ili preplivalo u španjolski autonomni grad Ceutu nakon što je marokanska policija privremeno popustila režim graničnih kontrola, otvorila vrata svoje granične ograde i nije poduzela mjere za zaustavljanje nezakonitih ulazaka; budući da je humanitarnim odgovorom španjolskih sigurnosnih i oružanih snaga, nevladinih organizacija i građana Ceute spriječena pojava istinske tragedije; budući da su većina migranata koji su nezakonito prešli granicu marokanski državljani; budući da se tako veliko kretanje ljudi teško može smatrati spontanim; budući da je među migrantima bilo najmanje 1200 maloljetnika bez pratnje, a uočeno je i mnogo obitelji; budući da su neka djeca prethodno bila u školi te stoga u trenutku prelaska granice nisu imala osobne dokumente; |
| --- | --- |

C.

budući da je od 17. svibnja 2021. došlo do nezapamćenog porasta prelazaka na španjolsko državno područje te je oko 9000 osoba ušlo, prepješačilo ili preplivalo u španjolski autonomni grad Ceutu nakon što je marokanska policija privremeno popustila režim graničnih kontrola, otvorila vrata svoje granične ograde i nije poduzela mjere za zaustavljanje nezakonitih ulazaka; budući da je humanitarnim odgovorom španjolskih sigurnosnih i oružanih snaga, nevladinih organizacija i građana Ceute spriječena pojava istinske tragedije; budući da su većina migranata koji su nezakonito prešli granicu marokanski državljani; budući da se tako veliko kretanje ljudi teško može smatrati spontanim; budući da je među migrantima bilo najmanje 1200 maloljetnika bez pratnje, a uočeno je i mnogo obitelji; budući da su neka djeca prethodno bila u školi te stoga u trenutku prelaska granice nisu imala osobne dokumente;

| D. | budući da su 1. lipnja 2021. marokanske vlasti odlučile olakšati ponovni ulazak sve identificirane marokanske djece bez pratnje, koja se nezakonito nalaze u Europskoj uniji; budući da su, prema Međunarodnoj organizaciji za migracije, mnoga djeca već vraćena putem spajanja obitelji i pomoći pri traženju; budući da su španjolske vlasti u Ceuti uspostavile dežurnu telefonsku liniju za spajanje djece i maloljetnika bez pratnje s obiteljima; budući da se, međutim, mnoga djeca još uvijek nalaze u španjolskim prostorima, kao što su skladište u Tarajalu i prihvatni centri za migrante Pinier i Santa Amelia, u nadležnošću autonomnog grada Ceute, radi provjere njihova identiteta, osobnih okolnosti, ranjivosti i rizika od progona te nepopravljive štete; budući da obitelji očajnički traže nestalu djecu; budući da to može dovesti do daljnjih rizika za tjelesni, mentalni, moralni, duhovni i društveni razvoj djece, kako je utvrđeno u Deklaraciji UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

D.

budući da su 1. lipnja 2021. marokanske vlasti odlučile olakšati ponovni ulazak sve identificirane marokanske djece bez pratnje, koja se nezakonito nalaze u Europskoj uniji; budući da su, prema Međunarodnoj organizaciji za migracije, mnoga djeca već vraćena putem spajanja obitelji i pomoći pri traženju; budući da su španjolske vlasti u Ceuti uspostavile dežurnu telefonsku liniju za spajanje djece i maloljetnika bez pratnje s obiteljima; budući da se, međutim, mnoga djeca još uvijek nalaze u španjolskim prostorima, kao što su skladište u Tarajalu i prihvatni centri za migrante Pinier i Santa Amelia, u nadležnošću autonomnog grada Ceute, radi provjere njihova identiteta, osobnih okolnosti, ranjivosti i rizika od progona te nepopravljive štete; budući da obitelji očajnički traže nestalu djecu; budući da to može dovesti do daljnjih rizika za tjelesni, mentalni, moralni, duhovni i društveni razvoj djece, kako je utvrđeno u Deklaraciji UN-a o pravima djeteta;

| E. | budući da je većina djece navedena na to da vjeruje u to da se u gradu Ceuti održava utakmica s nogometnim zvijezdama i slobodnim ulazom te da se nalaze na školskom izletu; |
| --- | --- |

E.

budući da je većina djece navedena na to da vjeruje u to da se u gradu Ceuti održava utakmica s nogometnim zvijezdama i slobodnim ulazom te da se nalaze na školskom izletu;

| F. | budući da najbolji interesi djeteta uvijek moraju biti na prvom mjestu u svim djelovanjima i odlukama koje se odnose na maloljetnike bez pratnje i njihovu fizičku i duševnu dobrobit; budući da je stoga potrebno, uz priznanje i pomoć svih uključenih tijela, prepoznati tu djecu i, uz odgovarajuću i pojačanu suradnju, pronaći njihove roditelje ili članove bliže obitelji te ih vratiti njihovim obiteljima na siguran način kako se zahtijeva međunarodnim pravom jer nisu svojom voljom napustili svoje obitelji; budući da je Komisija u Strategiji EU-a o pravima djeteta preporučila da države članice ojačaju svoje sustave skrbništva za maloljetnike bez pratnje, posebno sudjelovanjem u aktivnostima Europske mreže za skrbništvo; budući da u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta zemlje domaćini moraju djeci migrantima zajamčiti sva prava, među ostalim u pogledu granične kontrole i vraćanja; |
| --- | --- |

F.

budući da najbolji interesi djeteta uvijek moraju biti na prvom mjestu u svim djelovanjima i odlukama koje se odnose na maloljetnike bez pratnje i njihovu fizičku i duševnu dobrobit; budući da je stoga potrebno, uz priznanje i pomoć svih uključenih tijela, prepoznati tu djecu i, uz odgovarajuću i pojačanu suradnju, pronaći njihove roditelje ili članove bliže obitelji te ih vratiti njihovim obiteljima na siguran način kako se zahtijeva međunarodnim pravom jer nisu svojom voljom napustili svoje obitelji; budući da je Komisija u Strategiji EU-a o pravima djeteta preporučila da države članice ojačaju svoje sustave skrbništva za maloljetnike bez pratnje, posebno sudjelovanjem u aktivnostima Europske mreže za skrbništvo; budući da u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta zemlje domaćini moraju djeci migrantima zajamčiti sva prava, među ostalim u pogledu granične kontrole i vraćanja;

| G. | budući da je kriznu situaciju izazvao Maroko zbog političke i diplomatske krize nakon što je vođa Fronte Polisario Brahim Ghali primljen u španjolsku bolnicu iz humanitarnih razloga radi njegova zdravstvenog stanja prouzročenog bolešću COVID-19; budući da je vođa Fronte Polisario 2. lipnja 2021. stigao u Alžir; |
| --- | --- |

G.

budući da je kriznu situaciju izazvao Maroko zbog političke i diplomatske krize nakon što je vođa Fronte Polisario Brahim Ghali primljen u španjolsku bolnicu iz humanitarnih razloga radi njegova zdravstvenog stanja prouzročenog bolešću COVID-19; budući da je vođa Fronte Polisario 2. lipnja 2021. stigao u Alžir;

| H. | budući da se u službenim izjavama Maroka od 31. svibnja 2021. naglašava da bilateralna kriza nije povezana s migracijskim pitanjem; budući da je marokanski ministar vanjskih poslova prvotno priznao da razloge krize u vezi s masovnim ulaskom tisuća ljudi, uključujući djecu, treba potražiti u činjenici da je Španjolska primila vođu Fronte Polisario; budući da su marokanske vlasti kasnije, u drugoj službenoj izjavi, priznale da je pravi razlog navodno nejasan stav Španjolske o Zapadnoj Sahari; |
| --- | --- |

H.

budući da se u službenim izjavama Maroka od 31. svibnja 2021. naglašava da bilateralna kriza nije povezana s migracijskim pitanjem; budući da je marokanski ministar vanjskih poslova prvotno priznao da razloge krize u vezi s masovnim ulaskom tisuća ljudi, uključujući djecu, treba potražiti u činjenici da je Španjolska primila vođu Fronte Polisario; budući da su marokanske vlasti kasnije, u drugoj službenoj izjavi, priznale da je pravi razlog navodno nejasan stav Španjolske o Zapadnoj Sahari;

| I. | budući da su na izvanrednom sastanku Europskog vijeća 24. i 25. svibnja 2021. čelnici EU-a ponovno potvrdili svoju punu potporu Španjolskoj i naglasili da su španjolske granice ujedno i vanjske granice EU-a; budući da se o stanju u Ceuti raspravljalo i na sastanku Vijeća za vanjske poslove 18. svibnja 2021., nakon čega je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izrazio punu solidarnost sa Španjolskom i iskazao potporu Španjolskoj u ime EU-a; budući da se mora poštovati međunarodno pravo i načelo suverenosti, teritorijalne cjelovitosti i nepovredivosti državnih granica; |
| --- | --- |

I.

budući da su na izvanrednom sastanku Europskog vijeća 24. i 25. svibnja 2021. čelnici EU-a ponovno potvrdili svoju punu potporu Španjolskoj i naglasili da su španjolske granice ujedno i vanjske granice EU-a; budući da se o stanju u Ceuti raspravljalo i na sastanku Vijeća za vanjske poslove 18. svibnja 2021., nakon čega je Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izrazio punu solidarnost sa Španjolskom i iskazao potporu Španjolskoj u ime EU-a; budući da se mora poštovati međunarodno pravo i načelo suverenosti, teritorijalne cjelovitosti i nepovredivosti državnih granica;

| J. | budući da je Vijeće 2000. Komisiji odobrilo pregovarački mandat za sklapanje sporazuma o ponovnom prihvatu s Marokom; budući da do danas nije finaliziran ni usvojen takav sporazum; |
| --- | --- |

J.

budući da je Vijeće 2000. Komisiji odobrilo pregovarački mandat za sklapanje sporazuma o ponovnom prihvatu s Marokom; budući da do danas nije finaliziran ni usvojen takav sporazum;

| K. | budući da bi marokanske vlasti trebale omogućiti povratak gotovo 13 000 sezonskih radnika koji su zapeli na jugu Španjolske i koji bi se trebali vratiti u nadolazećim tjednima; |
| --- | --- |

K.

budući da bi marokanske vlasti trebale omogućiti povratak gotovo 13 000 sezonskih radnika koji su zapeli na jugu Španjolske i koji bi se trebali vratiti u nadolazećim tjednima;

| 1. | odbacuje to što Maroko koristi granične kontrole i migraciju, a osobito maloljetnike bez pratnje, kao sredstva političkog pritiska na državu članicu EU-a; posebno žali zbog sudjelovanja djece, maloljetnika bez pratnje i obitelji u masovnom prelasku granice iz Maroka u španjolski grad Ceutu, čime se ugrožavaju njihovi životi i sigurnost; žali zbog zaoštravanja političke i diplomatske krize kojom se ne bi trebalo ugrožavati ni strateške, multidimenzionalne i povlaštene susjedske odnose između Kraljevine Maroka i Europske unije i njezinih država članica, ni dugotrajna suradnja u područjima borbe protiv terorizma, trgovanja ljudima i drogama, migracije i trgovačke politike zasnovana na povjerenju; smatra da bi se bilateralna neslaganja između bliskih partnera trebala riješiti diplomatskim dijalogom; poziva na smirivanje nedavnih napetosti i povratak konstruktivnom i pouzdanom partnerstvu između EU-a i Maroka; ponavlja svoju potporu daljnjem unaprjeđenju tog odnosa koji se temelji na uzajamnom povjerenju i poštovanju; u tom pogledu potiče Maroko da poštuje svoju dugotrajnu predanost pojačanoj suradnji u području upravljanja granicama i migracijske mobilnosti u duhu suradnje i dijaloga; naglašava važnost jačanja partnerstva između EU-a i Maroka, koje bi trebalo voditi računa o potrebama obaju partnera na uravnotežen i ravnopravan način; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja to što su marokanske vlasti 1. lipnja 2021. omogućile ponovni ulazak sve identificirane djece bez pratnje, koja se nezakonito nalaze u Europskoj uniji; poziva Španjolsku i Maroko da blisko surađuju kako bi se omogućio povratak djece njihovim obiteljima, što mora biti vođeno načelom najboljih interesa djeteta i u skladu s nacionalnim i međunarodnim pravom, posebno s Konvencijom UN-a o pravima djeteta, čija je Maroko potpisnica od 1990. i koju je Maroko dva puta ratificirao (u lipnju i srpnju 1993.), zajedno s relevantnim sporazumima između EU-a i njegovih država članica i Maroka, a posebno sa Sporazumom između Kraljevine Španjolske i Kraljevine Maroka o suradnji u području sprečavanja nezakonite migracije maloljetnika bez pratnje, njihove zaštite i usklađenog vraćanja; podsjeća na to da bi se načelo jedinstva obitelji i pravo na spajanje obitelji uvijek trebalo štititi; naglašava da je snažna suradnja u pogledu migracijskih izazova u zajedničkom interesu EU-a i Maroka; poziva Kraljevinu Maroko da uistinu poštuje svoje obveze jer je ključno pobrinuti se za siguran povratak djece njihovim obiteljima, štiteći pritom njihova prava u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se Ceuta nalazi na vanjskoj granici EU-a, čija se zaštita i sigurnost tiče cijele Europske unije; pozdravlja brzu reakciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu da ponudi sredstva za potporu španjolskoj vladi kako bi joj pomogla u suočavanju s migracijskim izazovima koji su se pojavili kao posljedica ove krize; poziva Komisiju da osigura sredstva za hitne slučajeve kako bi se riješila situacija u Ceuti, uključujući financiranje dodatnih kapaciteta za smještaj djece bez pratnje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava punu solidarnost s građanima Ceute i pohvaljuje učinkovit i profesionalan odgovor španjolskih tijela za sigurnost i vojske u autonomnom gradu, kao i nevladinih organizacija i građana Ceute u suočavanju s krizom i spašavanju brojnih života; pozdravlja zaštitu koju španjolske vlasti pružaju djeci bez pratnje u skladu s pravom EU-a i Konvencijom UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja konsolidirano stajalište EU-a o Zapadnoj Sahari koje se temelji na potpunom poštovanju međunarodnog prava u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i političkom procesu pod vodstvom UN-a za postizanje pravednog, trajnog, mirnog i uzajamno prihvatljivog sporazumnog rješenja obiju strana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja nepovredivost nacionalnih granica država članica EU-a te potpuno i neupitno poštovanje teritorijalne cjelovitosti država članica EU-a kao temeljnog načela međunarodnog prava i načela europske solidarnosti; podsjeća da se narušavanje teritorijalne suverenosti država članica ne može tolerirati; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Komisiju i Kraljevinu Maroko da surađuju i što prije formalno sklope sporazum o ponovnom prihvatu između EU-a i Maroka uz potrebne pravne zaštitne mjere; uvjeren je da bi se buduća suradnja EU-a sa zemljama južnog Sredozemlja trebala temeljiti na dugoročnom cilju rješavanja temeljnih uzroka nezakonitih migracija jačanjem gospodarskog razvoja, ulaganja i stvaranja novih prilika zapošljavanja te promicanjem kvalitetnog obrazovanja za svu djecu u regiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Maroka. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL C 411, 27.11.2020., str. 292.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0066.

(3)  SL L 70, 18.3.2000., str. 2.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Stanje na Šri Lanki, posebno uhićenja u skladu sa Zakonom o sprečavanju terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju na Šri Lanki, posebno uhićenjima u skladu sa Zakonom o sprečavanju terorizma (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Šri Lanki, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Šri Lanki,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 9. veljače 2021. pod naslovom „Promicanje pomirenja, odgovornosti i ljudskih prava na Šri Lanki”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 9. veljače 2021. pod naslovom „Promicanje pomirenja, odgovornosti i ljudskih prava na Šri Lanki”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 23. ožujka 2021. pod naslovom „Promicanje pomirenja, odgovornosti i ljudskih prava na Šri Lanki”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 23. ožujka 2021. pod naslovom „Promicanje pomirenja, odgovornosti i ljudskih prava na Šri Lanki”,

| — | uzimajući u obzir propise br. 01 iz 2021., objavljene 12. ožujka 2021. u okviru Zakona Šri Lanke o sprečavanju terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir propise br. 01 iz 2021., objavljene 12. ožujka 2021. u okviru Zakona Šri Lanke o sprečavanju terorizma,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 14. prosinca 2018. pod naslovom „Posjet Šri Lanki”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 14. prosinca 2018. pod naslovom „Posjet Šri Lanki”,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet o Šri Lanki od 24. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet o Šri Lanki od 24. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije Europske unije za promatranje izbora na predsjedničkim izborima u Šri Lanki, održanima 16. studenoga 2019., iz siječnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije Europske unije za promatranje izbora na predsjedničkim izborima u Šri Lanki, održanima 16. studenoga 2019., iz siječnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir EU-ov Opći sustav povlastica plus (OSP+) – posebni sustav poticaja čiji je Šri Lanka korisnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EU-ov Opći sustav povlastica plus (OSP+) – posebni sustav poticaja čiji je Šri Lanka korisnik,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Šri Lanka obilježena desetljećima dugim građanskim ratom koji je završio 2009., tijekom kojeg su obje strane počinile teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je Šri Lanka obilježena desetljećima dugim građanskim ratom koji je završio 2009., tijekom kojeg su obje strane počinile teška kršenja ljudskih prava;

| B. | budući da se stanje ljudskih prava u Šri Lanki kontinuirano pogoršava, a nova vlada ubrzano nazaduje kada je riječ o ograničenom napretku postignutom pod prethodnim upravama; budući da se prostor u kojem civilno društvo i neovisni mediji u toj zemlji mogu djelovati ubrzano smanjuje; |
| --- | --- |

B.

budući da se stanje ljudskih prava u Šri Lanki kontinuirano pogoršava, a nova vlada ubrzano nazaduje kada je riječ o ograničenom napretku postignutom pod prethodnim upravama; budući da se prostor u kojem civilno društvo i neovisni mediji u toj zemlji mogu djelovati ubrzano smanjuje;

| C. | budući da je na Šri Lanki od 1979. na snazi kontroverzni Zakon o sprečavanju terorizma, kojim se policiji dodjeljuju široke ovlasti za pretraživanje, uhićenje i zadržavanje civila osumnjičenika; budući da su široke ovlasti koje su predviđene tim zakonom dovele do dosljednih i utemeljenih optužbi o mučenju i seksualnom zlostavljanju, prisilnom izvlačenju priznanja i sustavnom uskraćivanju pravičnog postupka; |
| --- | --- |

C.

budući da je na Šri Lanki od 1979. na snazi kontroverzni Zakon o sprečavanju terorizma, kojim se policiji dodjeljuju široke ovlasti za pretraživanje, uhićenje i zadržavanje civila osumnjičenika; budući da su široke ovlasti koje su predviđene tim zakonom dovele do dosljednih i utemeljenih optužbi o mučenju i seksualnom zlostavljanju, prisilnom izvlačenju priznanja i sustavnom uskraćivanju pravičnog postupka;

| D. | budući da je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava u svojem najnovijem izvješću o Šri Lanki ponovo pozvala na moratorij na primjenu Zakon o sprečavanju terorizma na nova uhićenja sve dok se on ne zamijeni zakonodavstvom koje je u skladu s najboljim međunarodnim praksama; |
| --- | --- |

D.

budući da je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava u svojem najnovijem izvješću o Šri Lanki ponovo pozvala na moratorij na primjenu Zakon o sprečavanju terorizma na nova uhićenja sve dok se on ne zamijeni zakonodavstvom koje je u skladu s najboljim međunarodnim praksama;

| E. | budući da je vlada Šri Lanke 9. ožujka 2021. donijela propise br. 01 iz 2021., kojim je Zakon o sprečavanju terorizma proširen, te se njima, među ostalim, dozvoljava određivanje pritvora bez suđenja u trajanju od dvije godine zbog uzrokovanja „vjerskog, rasnog ili javnog nesklada”; |
| --- | --- |

E.

budući da je vlada Šri Lanke 9. ožujka 2021. donijela propise br. 01 iz 2021., kojim je Zakon o sprečavanju terorizma proširen, te se njima, među ostalim, dozvoljava određivanje pritvora bez suđenja u trajanju od dvije godine zbog uzrokovanja „vjerskog, rasnog ili javnog nesklada”;

| F. | budući da se Zakon o sprečavanju terorizma sustavno koristi za proizvoljna uhićenja i pritvaranje muslimana i manjinskih skupina na Šri Lanki, uključujući Ahnafa Jazeema, 26-godišnjeg muslimanskog učitelja i pjesnika, te Hejaaza Hizbullaha, poznatog odvjetnika specijaliziranog za prava manjina i vladavinu prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se Zakon o sprečavanju terorizma sustavno koristi za proizvoljna uhićenja i pritvaranje muslimana i manjinskih skupina na Šri Lanki, uključujući Ahnafa Jazeema, 26-godišnjeg muslimanskog učitelja i pjesnika, te Hejaaza Hizbullaha, poznatog odvjetnika specijaliziranog za prava manjina i vladavinu prava;

| G. | budući da je Šri Lanka 19. svibnja 2017. ponovno dobila pristup izdašnim carinskim povlasticama u okviru sustava OSP+, pod uvjetom da zamijeni svoj Zakon o sprečavanju terorizma i efektivno provede 27 međunarodnih konvencija, uključujući konvencije o ljudskim pravima; budući da je Europska unija u više navrata izrazila zabrinutost zbog tog zakona te je konstatirala da Šri Lanka nije stavila izvan snage taj akt unatoč tome što se na to obvezala; |
| --- | --- |

G.

budući da je Šri Lanka 19. svibnja 2017. ponovno dobila pristup izdašnim carinskim povlasticama u okviru sustava OSP+, pod uvjetom da zamijeni svoj Zakon o sprečavanju terorizma i efektivno provede 27 međunarodnih konvencija, uključujući konvencije o ljudskim pravima; budući da je Europska unija u više navrata izrazila zabrinutost zbog tog zakona te je konstatirala da Šri Lanka nije stavila izvan snage taj akt unatoč tome što se na to obvezala;

| H. | budući da je 20. listopada 2020. parlament Šri Lanke donio 20. izmjenu Ustava, kojom se ojačala izvršna vlast; |
| --- | --- |

H.

budući da je 20. listopada 2020. parlament Šri Lanke donio 20. izmjenu Ustava, kojom se ojačala izvršna vlast;

| I. | budući da, gotovo 12 godina nakon završetka rata, domaće inicijative za preuzimanje odgovornosti i za pomirenje opetovano ne uspijevaju polučiti rezultate, zbog čega se nekažnjivost još dublje ukorijenila, a nepovjerenje žrtava u sustav se pojačalo; |
| --- | --- |

I.

budući da, gotovo 12 godina nakon završetka rata, domaće inicijative za preuzimanje odgovornosti i za pomirenje opetovano ne uspijevaju polučiti rezultate, zbog čega se nekažnjivost još dublje ukorijenila, a nepovjerenje žrtava u sustav se pojačalo;

| J. | budući da postoje jasni znakovi ubrzane militarizacije civilnih funkcija vlade na Šri Lanki; budući da je od 2020. na ključna administrativna mjesta imenovano najmanje 28 članova aktivnog ili bivšeg vojnog i obavještajnog osoblja; budući da ta imenovanja uključuju najmanje dva visoka vojna dužnosnika koja se spominju u izvješćima UN-a o navodnim ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti tijekom zadnjih godina sukoba; budući da su mnogi osumnjičenici koji su bili u policijskom pritvoru te zatvorenici u zatvorskim kompleksima u Šri Lanki ubijeni; budući da se najnoviji slučajevi odnose na smrtne slučajeve u policijskom pritvoru u svibnju 2021.; budući da je 11 zatvorenika u zatvoru Mahara ubijeno, a 117 ranjeno kada su čuvari u studenome 2020. otvorili vatru kako bi stavili pod kontrolu nerede koji su izbili zbog uvjeta povezanih s COVID-om 19; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje jasni znakovi ubrzane militarizacije civilnih funkcija vlade na Šri Lanki; budući da je od 2020. na ključna administrativna mjesta imenovano najmanje 28 članova aktivnog ili bivšeg vojnog i obavještajnog osoblja; budući da ta imenovanja uključuju najmanje dva visoka vojna dužnosnika koja se spominju u izvješćima UN-a o navodnim ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti tijekom zadnjih godina sukoba; budući da su mnogi osumnjičenici koji su bili u policijskom pritvoru te zatvorenici u zatvorskim kompleksima u Šri Lanki ubijeni; budući da se najnoviji slučajevi odnose na smrtne slučajeve u policijskom pritvoru u svibnju 2021.; budući da je 11 zatvorenika u zatvoru Mahara ubijeno, a 117 ranjeno kada su čuvari u studenome 2020. otvorili vatru kako bi stavili pod kontrolu nerede koji su izbili zbog uvjeta povezanih s COVID-om 19;

| K. | budući da su vlasti Šri Lanke 2019. izrekle smrtne kazne za kaznena djela povezana s drogom unatoč tome što u toj zemlje još od 1976. postoji moratorij na izricanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

K.

budući da su vlasti Šri Lanke 2019. izrekle smrtne kazne za kaznena djela povezana s drogom unatoč tome što u toj zemlje još od 1976. postoji moratorij na izricanje smrtne kazne;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog alarmantnog puta kojim je Šri Lanka krenula u pogledu ponovne pojave teških kršenja ljudskih prava, kako je opisano u najnovijem izvješću UN-a o toj zemlji, u kojem se među ranim znakovima upozorenja navodi ubrzana militarizacija civilnih funkcija vlade, ukidanje važnih ustavnih zaštitnih mjera, političko ometanje odgovornosti, retorika isključivanja, zastrašivanje civilnog društva i primjena protuterorističkih zakona; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da se snažno protivi nastavku primjene aktualnog Zakona o sprečavanju terorizma; poziva vlasti Šri Lanke da ispune svoju obvezu preispitivanja i stavljanja izvan snage tog akta te da ga zamijene protuterorističkim zakonodavstvom koje je u skladu s najboljim međunarodnim praksama; nadalje poziva na hitnu suspenziju propisa o deradikalizaciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se propisima br. 01 iz 2021. ne predviđaju postupovna jamstva za osobe koje su lišene slobode, kako je utvrđeno člankom 9. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, te da se njima krše ustavna jamstva Šri Lanke iz članka 13. Ustava Šri Lanke; podsjeća da su centri za deradikalizaciju, rehabilitaciju i reintegraciju, koji su regulirani sličnim zakonodavstvom, u prošlosti bili obilježeni brojnim ozbiljnim kršenjima ljudskih prava kao što su mučenja i drugi oblici zlostavljanja, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog proizvoljnih uhićenja i pritvaranja na temelju Zakona o sprečavanju terorizma bez pravičnog postupka i pristupa pravosuđu, uključujući kada je riječ o aktivistima civilnog društva, odvjetnicima, piscima i pjesnicima kao što su Hejaaz Hizbullah i Ahnaf Jazeem; konstatira sa zabrinutošću pritvaranje Shanija Abeysekare, bivšeg direktora Odjela za kaznene istrage; apelira na vladu Šri Lanke da osobama koje su pritvorene odmah omogući pošteno suđenje na temelju valjane optužnice te da ih, ako optužnica ne bude podignuta, bezuvjetno pusti na slobodu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog stalne diskriminacije i nasilja prema vjerskim i etničkim manjinama i zajednicama u Šri Lanki, uključujući muslimane, hinduse, Tamile i kršćane; poziva vladu Šri Lanke da nedvosmisleno osudi govor mržnje, poticanje na nasilje i diskriminaciju vjerskih i etničkih skupina u toj zemlji te da pozove na odgovornost one koji promiču takve podjele, uključujući u samoj vladi i vojsci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje donošenje 20. izmjene Ustava i izražava ozbiljnu zabrinutost zbog posljedičnog smanjenja neovisnosti pravosuđa, smanjenja parlamentarnog nadzora i prekomjernog akumuliranja ovlasti na razini predsjedništva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zabrinutošću prima na znanje nedavni prijedlog vlade Šri Lanke o donošenju novog zakona o dezinformacijama unatoč zabrinutosti koju su organizacije civilnog društva izrazile u pogledu prijetnji koje bi takav zakon mogao predstavljati za slobodu izražavanja; apelira na internetske platforme da poduzmu proaktivne korake za ograničavanje cirkulacije govora mržnje i dezinformacija na internetu na singalskom i tamilskom jeziku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zabrinut je zbog toga što se odredbe u kaznenom zakonu Šri Lanke, posebno odjeljci 365, 365.A i 399, tumače na način na koji se kriminaliziraju osobe drugačije seksualne orijentacije i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da hitno evaluira svoje financiranje za Ured UN-a za droge i kriminal i projekt INTERPOL-a „Potpora Šri Lanki u borbi protiv terorizma” u situaciji dok se borba protiv terorizma u Šri Lanki u određenim slučajevima koristi kao izgovor za progon pripadnika etničkih i vjerskih skupina i civilnog društva, uključujući borce za ljudska prava; poziva Delegaciju EU-a u Šri Lanki i predstavništva država članica da povećaju svoju potporu civilnom društvu, posebno borcima za ljudska prava, borcima za zaštitu okoliša i novinarima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je ključno osigurati da se nacionalnom procesu pomirenja posveti potrebna pozornost i da se njime ostvare konkretni koraci, uključujući preuzimanje odgovornosti za prisilne nestanke i kaznena djela iz prošlosti; žali zbog povlačenja Šri Lanke iz obveza koje je preuzela u okvirima Vijeća UN-a za ljudska prava u kontekstu sponzorstva Rezolucije od 14. listopada 2015. pod nazivom „Promicanje pomirenja, odgovornosti i ljudskih prava na Šri Lanki” te je potiče da ponovno uspostavi suradnju s Vijećem, što je ključno za obnovu odnosa s međunarodnom zajednicom i stvaranje procesa nacionalnog pomirenja među raznim singalskim, tamilskim, muslimanskim, hinduističkim i kršćanskim zajednicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vladu Šri Lanke da spriječi svako ometanje istrage i mogućeg kaznenog progona pripadnika sigurnosnih snaga optuženih za ozbiljne povrede ljudskih prava; ustraje u tome da se provede istraga o navodima o teškim kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koje su tijekom građanskog rata počinili viši dužnosnici svih strana; traži od vlade Šri Lanke da prekine praksu imenovanja sadašnjih i bivših vojnih zapovjednika upletenih u teške povrede na visoke položaje u vladi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na strogu, nepristranu i potpunu istragu bombaških napada na Uskršnju nedjelju 2019., u skladu s međunarodnim pravnim standardima; nadalje, poziva na to da se oni protiv kojih postoje dokazi o krivnji odmah izvedu pred sud te da se oni za koje nema dovoljno dokaza puste na slobodu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da sustav OSP+ pruža poticaj za bolji pristup tržištu EU-a za izvoznike iz te zemlje, u zamjenu za daljnji napredak prema potpunoj provedbi tih konvencija; podsjeća da je jedna od ključnih obveza Šri Lanke bila da potpuno uskladi svoje zakonodavstvo o borbi protiv terorizma s međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima kako bi osigurala povoljan trgovinski odnos u okviru sustava OSP+; podsjeća na posljedice predviđene Uredbom o OSP-u (1) u slučaju kontinuiranog neuspjeha u usvajanju i provedbi nužnih reformi u području ljudskih prava, stavljanju izvan snage zakonodavstva koje se zlouporabljuje i preokretanju aktualnog trenda sve češćih kršenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je sustav OSP+, kojem Šri Lanka ima pristup, znatno doprinio gospodarstvu te zemlje, iz koje je izvoz u EU porastao na 2,3 milijarde EUR, zbog čega je EU drugo najveće izvozno tržište Šri Lanke; ističe da se prihvatljivost Šri Lanke za status OSP+ trenutno prati i naglašava da se nastavak trgovinskih povlastica u okviru sustava OSP+ ne odvija automatski; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da pri procjeni prihvatljivosti Šri Lanke za status OSP+ uzmu u obzir aktualne događaje; nadalje poziva Komisiju i ESVD da iskoriste sustav OSP+ kao sredstvo za poticanje napretka u pogledu obveza Šri Lanke u području ljudskih prava te da zahtijevaju stavljanje izvan snage ili zamjenu Zakona o sprečavanju terorizma, da pažljivo ocijene postoji li dovoljan razlog, kao krajnja mjera, za pokretanje postupka za privremeno povlačenje statusa Šri Lanke u sustavu OSP+ kao i koristi koje iz njega proizlaze, te da o tome što prije izvijeste Parlament; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sa zabrinutošću konstatira da je pandemija bolesti COVID-19 doprinijela pogoršanju stanja radničkih prava u toj zemlji; apelira na Šri Lanku da u potpunosti surađuje s Međunarodnom organizacijom rada kako bi se ojačala radnička prava tvorničkih radnika, uključujući zdravstvene i sigurnosne uvjete radnika u odjevnoj industriji u posebnim trgovinskim zonama; poziva vladu Šri Lanke da učinkovito provede i ojača nacionalne propise o iskorjenjivanju dječjeg rada; poziva vlasti Šri Lanke da prilagode priručnik o radnim standardima i radnim odnosima Odbora Šri Lanke za ulaganja kako bi ga uskladile s međunarodnim standardima, posebno s konvencijama Međunarodne organizacije rada br. 87 i 98; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno ističe da se Europska unija snažno protivi smrtnoj kazni u svim slučajevima i bez iznimke; pozdravlja nastavak moratorija Šri Lanke na smrtnu kaznu; apelira na vladu da ukine primjenu smrtne kazne u toj zemlji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dosadašnju podršku EU-a za napore koji se ulažu u pomirenje i ističe da je EU spreman pružiti potporu Šri Lanki u tom području; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava zabrinutost zbog sve veće uloge i uplitanja Kine na Šri Lanki; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Šri Lanke. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Rusko uvrštenje njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija” i pritvaranje Andreja Pivovarova

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ruskom uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija” i pritvaranju Andreja Pivovarova (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, među ostalim rezoluciju od 29. travnja 2021. o Rusiji, slučaju Alekseja Navaljnog, povećanoj vojnoj prisutnosti na granici s Ukrajinom i ruskim napadima u Ceškoj Republici (1) i rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, među ostalim rezoluciju od 29. travnja 2021. o Rusiji, slučaju Alekseja Navaljnog, povećanoj vojnoj prisutnosti na granici s Ukrajinom i ruskim napadima u Ceškoj Republici (1) i rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, a posebno članak 10. o pravu na slobodu izražavanja i članak 11. o pravu na slobodu okupljanja i udruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, a posebno članak 10. o pravu na slobodu izražavanja i članak 11. o pravu na slobodu okupljanja i udruživanja,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava koje je Rusija preuzela kao članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava koje je Rusija preuzela kao članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe br. 814/2015 od 13. lipnja 2016. o saveznom zakonu br. 129-FZ o izmjeni određenih zakonodavnih akata (savezni zakon o nepoželjnim aktivnostima stranih i međunarodnih nevladinih organizacija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe br. 814/2015 od 13. lipnja 2016. o saveznom zakonu br. 129-FZ o izmjeni određenih zakonodavnih akata (savezni zakon o nepoželjnim aktivnostima stranih i međunarodnih nevladinih organizacija),

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 1. svibnja 2021. o uvođenju restriktivnih mjera protiv osam državljana EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 1. svibnja 2021. o uvođenju restriktivnih mjera protiv osam državljana EU-a,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 15. svibnja 2021. o objavljivanju popisa tzv. „neprijateljskih zemalja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 15. svibnja 2021. o objavljivanju popisa tzv. „neprijateljskih zemalja”,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 27. svibnja 2021. o uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 27. svibnja 2021. o uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija”,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 1. lipnja 2021. o pritvaranju Andreja Pivovarova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 1. lipnja 2021. o pritvaranju Andreja Pivovarova,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 4. lipnja 2021. o zakonu o tzv. „ekstremističkim organizacijama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 4. lipnja 2021. o zakonu o tzv. „ekstremističkim organizacijama”,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Izaslanstva u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije od 3. lipnja 2021. o pritvaranju g. Andreja Pivovarova, direktora raspuštene nevladine organizacije Otvorena Rusija na putničkom zrakoplovu kompanije iz EU-a spremnom za polijetanje iz zračne luke u Sankt Peterburgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Izaslanstva u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije od 3. lipnja 2021. o pritvaranju g. Andreja Pivovarova, direktora raspuštene nevladine organizacije Otvorena Rusija na putničkom zrakoplovu kompanije iz EU-a spremnom za polijetanje iz zračne luke u Sankt Peterburgu,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je ostvarivanje slobode mišljenja, izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja temeljno pravo sadržano u Ustavu Ruske Federacije i u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima, na čije se poštovanje Rusija obvezala; budući da nadređenost međunarodnog prava predstavlja obvezu za Rusiju koja se na temelju nedavnih ustavnih promjena ne može izmijeniti niti se od nje može odstupiti; |
| --- | --- |

A.

budući da je ostvarivanje slobode mišljenja, izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja temeljno pravo sadržano u Ustavu Ruske Federacije i u brojnim međunarodnim pravnim instrumentima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima, na čije se poštovanje Rusija obvezala; budući da nadređenost međunarodnog prava predstavlja obvezu za Rusiju koja se na temelju nedavnih ustavnih promjena ne može izmijeniti niti se od nje može odstupiti;

| B. | budući da je Ruska Federacija nedavno donijela represivne zakone kojima je drastično proširen krug pojedinaca i skupina koji se mogu proglasiti „stranim agentima” i da su tim pojedincima i skupinama nametnuta veća ograničenja i veći zahtjevi, kao i strože sankcije za njihovo kršenje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Ruska Federacija nedavno donijela represivne zakone kojima je drastično proširen krug pojedinaca i skupina koji se mogu proglasiti „stranim agentima” i da su tim pojedincima i skupinama nametnuta veća ograničenja i veći zahtjevi, kao i strože sankcije za njihovo kršenje;

| C. | budući da nevladine organizacije imaju ključnu ulogu u modernim demokratskim društvima jer građanima omogućuju suradnju u promicanju različitih legitimnih ciljeva kao oblik nužnog javnog angažmana kojim se nadopunjuje, priprema i nadzire formalno donošenje političkih odluka; budući da nevladine organizacije stoga imaju važnu političku ulogu i da, poštujući zakone, moraju zadržati svoju neovisnost od svakog neprimjerenog uplitanja javnih tijela; |
| --- | --- |

C.

budući da nevladine organizacije imaju ključnu ulogu u modernim demokratskim društvima jer građanima omogućuju suradnju u promicanju različitih legitimnih ciljeva kao oblik nužnog javnog angažmana kojim se nadopunjuje, priprema i nadzire formalno donošenje političkih odluka; budući da nevladine organizacije stoga imaju važnu političku ulogu i da, poštujući zakone, moraju zadržati svoju neovisnost od svakog neprimjerenog uplitanja javnih tijela;

| D. | budući da savezni zakon o nepoželjnim aktivnostima stranih i međunarodnih nevladinih organizacija dopušta da se aktivnosti stranih i međunarodnih nevladinih organizacija smatraju nepoželjnima na državnom području Ruske Federacije; budući da se organizacije koje su ruske vlasti proglasile nepoželjnima suočavaju s ograničenjima slobode udruživanja jer su im zabranjene aktivnosti te su uvedene administrativne i kaznene sankcije povezanih s tim aktivnostima; budući da ruske vlasti taj zakon koriste kako bi olakšale provedbu represije nad nezavisnim organizacijama civilnog društva aktivnima u Rusiji; |
| --- | --- |

D.

budući da savezni zakon o nepoželjnim aktivnostima stranih i međunarodnih nevladinih organizacija dopušta da se aktivnosti stranih i međunarodnih nevladinih organizacija smatraju nepoželjnima na državnom području Ruske Federacije; budući da se organizacije koje su ruske vlasti proglasile nepoželjnima suočavaju s ograničenjima slobode udruživanja jer su im zabranjene aktivnosti te su uvedene administrativne i kaznene sankcije povezanih s tim aktivnostima; budući da ruske vlasti taj zakon koriste kako bi olakšale provedbu represije nad nezavisnim organizacijama civilnog društva aktivnima u Rusiji;

| E. | budući da je Ruska Federacija donošenjem tih zakona nadležnim tijelima omogućila gotovo potpunu kontrolu nad neovisnim organizacijama civilnog društva i ovlastila ruskog saveznog regulatora za medije (Roskomnadzor) da blokira internetske izvore; budući da su ruske vlasti zabranile skupove na javnim mjestima, ograničile pravo na sudjelovanje u bojkotima i nametnule dodatna ograničenja novinarima koji izvještavaju o tim prosvjedima; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ruska Federacija donošenjem tih zakona nadležnim tijelima omogućila gotovo potpunu kontrolu nad neovisnim organizacijama civilnog društva i ovlastila ruskog saveznog regulatora za medije (Roskomnadzor) da blokira internetske izvore; budući da su ruske vlasti zabranile skupove na javnim mjestima, ograničile pravo na sudjelovanje u bojkotima i nametnule dodatna ograničenja novinarima koji izvještavaju o tim prosvjedima;

| F. | budući da je 12. siječnja 2021. ruska organizacija za nadzor telekomunikacija Roskomnadzor sastavila prvih osam administrativnih protokola – od kojih su svi bili protiv medijske kuće Radio Free Europe/Radio Liberty – za kršenje zakona o „stranim agentima”; budući da je zakonodavstvo prošireno kako bi obuhvaćalo pojedinačne izvjestitelje; budući da je prema odluci Roskomnadzora Radio Free Europe/Radio Liberty dosad 520 puta prekršio pravila o ograničenju označavanja, te da se očekuje da će, nakon što ruski sudovi donesu svoje presude, posljedica biti novčane kazne u iznosu od 2,4 milijuna USD; budući da su u svibnju 2021. ruske vlasti počele sa zapljenom imovine iz moskovskog ureda Radio Free Europe/Radio Liberty; |
| --- | --- |

F.

budući da je 12. siječnja 2021. ruska organizacija za nadzor telekomunikacija Roskomnadzor sastavila prvih osam administrativnih protokola – od kojih su svi bili protiv medijske kuće Radio Free Europe/Radio Liberty – za kršenje zakona o „stranim agentima”; budući da je zakonodavstvo prošireno kako bi obuhvaćalo pojedinačne izvjestitelje; budući da je prema odluci Roskomnadzora Radio Free Europe/Radio Liberty dosad 520 puta prekršio pravila o ograničenju označavanja, te da se očekuje da će, nakon što ruski sudovi donesu svoje presude, posljedica biti novčane kazne u iznosu od 2,4 milijuna USD; budući da su u svibnju 2021. ruske vlasti počele sa zapljenom imovine iz moskovskog ureda Radio Free Europe/Radio Liberty;

| G. | budući da najnoviji zakon koji su donijeli Državna duma i Vijeće Federacije u svibnju 2021. drastično ograničava prava i slobode u Rusiji i nameće stroga ograničenja pojedincima koji kritiziraju vladu, zabranjujući im da sudjeluju u javnom životu i da se kandidiraju na izborima na bilo kojoj razini, uključujući parlamentarne izbore 2021., ako su osnovali, vodili ili radili za organizaciju koja se na temelju ovog zakona odsad označava kao „ekstremistička” ili „teroristička” organizacija ili su na neki drugi način sudjelovali u njezinim aktivnostima; |
| --- | --- |

G.

budući da najnoviji zakon koji su donijeli Državna duma i Vijeće Federacije u svibnju 2021. drastično ograničava prava i slobode u Rusiji i nameće stroga ograničenja pojedincima koji kritiziraju vladu, zabranjujući im da sudjeluju u javnom životu i da se kandidiraju na izborima na bilo kojoj razini, uključujući parlamentarne izbore 2021., ako su osnovali, vodili ili radili za organizaciju koja se na temelju ovog zakona odsad označava kao „ekstremistička” ili „teroristička” organizacija ili su na neki drugi način sudjelovali u njezinim aktivnostima;

| H. | budući da je spomenutim zakonom predviđena i njegova retroaktivna primjena i da je usmjeren protiv zaklade Alekseja Navaljnog za borbu protiv korupcije, koja je već proglašena „stranim agentom” i koju se trenutačno proglašava „ekstremističkom organizacijom”; |
| --- | --- |

H.

budući da je spomenutim zakonom predviđena i njegova retroaktivna primjena i da je usmjeren protiv zaklade Alekseja Navaljnog za borbu protiv korupcije, koja je već proglašena „stranim agentom” i koju se trenutačno proglašava „ekstremističkom organizacijom”;

| I. | budući da je Ruska Federacija također proširila područje primjene zakona o „nepoželjnim organizacijama” uvođenjem zabrane sudjelovanja u njihovim aktivnostima u inozemstvu i dodjeljivanjem statusa „nepoželjne organizacije” organizacijama za koje se smatra da su posrednici u financijskim transakcijama s onima koje su već zabranjene; |
| --- | --- |

I.

budući da je Ruska Federacija također proširila područje primjene zakona o „nepoželjnim organizacijama” uvođenjem zabrane sudjelovanja u njihovim aktivnostima u inozemstvu i dodjeljivanjem statusa „nepoželjne organizacije” organizacijama za koje se smatra da su posrednici u financijskim transakcijama s onima koje su već zabranjene;

| J. | budući da je Ruska Federacija brojne međunarodne i strane nevladine organizacije proglasila „nepoželjnima”, uključujući organizacije sa sjedištem u SAD-u kao što su Međunarodni republikanski institut, Nacionalni demokratski institut, Nacionalnu zakladu za demokraciju i Atlantsko vijeće, organizacije koje financira EU kao što su Europsku zakladu za demokraciju, Udruženje škola za političke studije Vijeća Europe i Ukrajinski svjetski kongres te medijske kuće kojima upravlja Radio Free Europe/Radio Liberty, i također uzevši u obzir odluku ruskog glavnog državnog tužitelja od 26. svibnja 2021. o uvrštavanju triju njemačkih nevladinih organizacija, među kojima su Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH i Deutsch-Russischer Austausch e.V., na popis „nepoželjnih” organizacija; |
| --- | --- |

J.

budući da je Ruska Federacija brojne međunarodne i strane nevladine organizacije proglasila „nepoželjnima”, uključujući organizacije sa sjedištem u SAD-u kao što su Međunarodni republikanski institut, Nacionalni demokratski institut, Nacionalnu zakladu za demokraciju i Atlantsko vijeće, organizacije koje financira EU kao što su Europsku zakladu za demokraciju, Udruženje škola za političke studije Vijeća Europe i Ukrajinski svjetski kongres te medijske kuće kojima upravlja Radio Free Europe/Radio Liberty, i također uzevši u obzir odluku ruskog glavnog državnog tužitelja od 26. svibnja 2021. o uvrštavanju triju njemačkih nevladinih organizacija, među kojima su Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH i Deutsch-Russischer Austausch e.V., na popis „nepoželjnih” organizacija;

| K. | budući da je sfera aktivnog civilnog društva ključna sastavnica demokratskog i otvorenog društva, kao i za zaštitu ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

K.

budući da je sfera aktivnog civilnog društva ključna sastavnica demokratskog i otvorenog društva, kao i za zaštitu ljudskih prava i vladavine prava;

| L. | budući da se Državna duma donošenjem tih zakona, koji uključuju neposrednu primjenu kaznene odgovornosti, usmjerila na građanski pokret Otvorena Rusija, umreženu strukturu za zaštitu demokracije i ljudskih prava, koja je zbog toga bila prisiljena prestati s aktivnostima kako bi svoje aktiviste i pristaše zaštitila od daljnjih progona; |
| --- | --- |

L.

budući da se Državna duma donošenjem tih zakona, koji uključuju neposrednu primjenu kaznene odgovornosti, usmjerila na građanski pokret Otvorena Rusija, umreženu strukturu za zaštitu demokracije i ljudskih prava, koja je zbog toga bila prisiljena prestati s aktivnostima kako bi svoje aktiviste i pristaše zaštitila od daljnjih progona;

| M. | budući da je Otvorena Rusija 27. svibnja 2021. najavila da će prestati s aktivnostima kako bi zaštitila svoje zaposlenike i članove od kaznenog progona u skladu s ruskim zakonodavstvom o „nepoželjnim organizacijama”; |
| --- | --- |

M.

budući da je Otvorena Rusija 27. svibnja 2021. najavila da će prestati s aktivnostima kako bi zaštitila svoje zaposlenike i članove od kaznenog progona u skladu s ruskim zakonodavstvom o „nepoželjnim organizacijama”;

| N. | budući da je bivši vođa pokreta Otvorena Rusija Andrej Pivovarov 31. svibnja 2021. izveden iz zrakoplova poljske kompanije LOT koji se u tom trenutku vozio pistom u Sankt Peterburgu, da je proizvoljno zadržan i dva dana nakon toga pritvoren na dva mjeseca pod optužbom da je „provodio aktivnosti nepoželjne organizacije”, zbog čega bi mogao biti osuđen na šestogodišnju zatvorsku kaznu; budući da je među onima koji su trenutačno na temelju istih tih optužbi kazneno gonjeni i pritvoreni i Mihail Josilevič, aktivist iz Nižnjeg Novgoroda; |
| --- | --- |

N.

budući da je bivši vođa pokreta Otvorena Rusija Andrej Pivovarov 31. svibnja 2021. izveden iz zrakoplova poljske kompanije LOT koji se u tom trenutku vozio pistom u Sankt Peterburgu, da je proizvoljno zadržan i dva dana nakon toga pritvoren na dva mjeseca pod optužbom da je „provodio aktivnosti nepoželjne organizacije”, zbog čega bi mogao biti osuđen na šestogodišnju zatvorsku kaznu; budući da je među onima koji su trenutačno na temelju istih tih optužbi kazneno gonjeni i pritvoreni i Mihail Josilevič, aktivist iz Nižnjeg Novgoroda;

| O. | budući da su te mjere nastavak niza politički motiviranih slučajeva kaznenog progona koje je Ruska Federacija pokrenula protiv pojedinaca koji izražavaju neslaganje ili su najavili svoje ambicije da se kandidiraju na parlamentarnim izborima u Rusiji zakazanima za rujan 2021., kao što su zatvaranje borca protiv korupcije i oporbenog političara Alekseja Navaljnog ili uvjetna petogodišnja kazna izrečena oporbenom blogeru iz lijevog političkog spektra i političaru Nikolaju Platoškinu; također skreće pozornost na nedavne slučajeve u kojima su oporbeni političar Dmitrij Gudkov, medijske kuće, kao što su Radio Free Europe / Radio Liberty, Meduza i VTimes, i niz novinara optuženi da su „strani agenti”; budući da se represivne mjere provode čak i nad studentskim listovima; budući da prema podacima Centra za ljudska prava „Memorial” ruske vlasti trenutačno drže gotovo 400 političkih zatvorenika, čime se krše obveze Ruske Federacije; |
| --- | --- |

O.

budući da su te mjere nastavak niza politički motiviranih slučajeva kaznenog progona koje je Ruska Federacija pokrenula protiv pojedinaca koji izražavaju neslaganje ili su najavili svoje ambicije da se kandidiraju na parlamentarnim izborima u Rusiji zakazanima za rujan 2021., kao što su zatvaranje borca protiv korupcije i oporbenog političara Alekseja Navaljnog ili uvjetna petogodišnja kazna izrečena oporbenom blogeru iz lijevog političkog spektra i političaru Nikolaju Platoškinu; također skreće pozornost na nedavne slučajeve u kojima su oporbeni političar Dmitrij Gudkov, medijske kuće, kao što su Radio Free Europe / Radio Liberty, Meduza i VTimes, i niz novinara optuženi da su „strani agenti”; budući da se represivne mjere provode čak i nad studentskim listovima; budući da prema podacima Centra za ljudska prava „Memorial” ruske vlasti trenutačno drže gotovo 400 političkih zatvorenika, čime se krše obveze Ruske Federacije;

| P. | budući da su ruske vlasti poduzele represivne mjere protiv mirnih prosvjednika koji su izišli na ulice diljem zemlje kako bi poduprli Alekseja Navaljnog i prosvjedovali protiv korupcije i nepravde; budući da je prema ruskoj promatračkoj organizaciji OVD-Info tijekom tri dana prosvjeda u siječnju i veljači uhićeno više od 11 000 prosvjednika, uključujući desetke neovisnih novinara i boraca za ljudska prava koji su pratili prosvjede ili su izvještavali o njima; budući da su diljem zemlje pokrenute tisuće upravnih progona i više od 100 kaznenih predmeta te da su u tijeku daljnja uhićenja i pritvaranja na temelju lažnih optužbi; |
| --- | --- |

P.

budući da su ruske vlasti poduzele represivne mjere protiv mirnih prosvjednika koji su izišli na ulice diljem zemlje kako bi poduprli Alekseja Navaljnog i prosvjedovali protiv korupcije i nepravde; budući da je prema ruskoj promatračkoj organizaciji OVD-Info tijekom tri dana prosvjeda u siječnju i veljači uhićeno više od 11 000 prosvjednika, uključujući desetke neovisnih novinara i boraca za ljudska prava koji su pratili prosvjede ili su izvještavali o njima; budući da su diljem zemlje pokrenute tisuće upravnih progona i više od 100 kaznenih predmeta te da su u tijeku daljnja uhićenja i pritvaranja na temelju lažnih optužbi;

| Q. | budući da se, prema brojnim izvješćima, mirni prosvjednici osuđeni na „upravni pritvor” podvrgavaju zlostavljanju, koje među ostalim uključuje smještanje u izrazito prenapučene objekte za pritvor, uskraćivanje hrane i vode po nekoliko sati i dugotrajne transfere policijskim vozilima (po nekoliko sati, često noću); budući da osobe koje su sudjelovale u prosvjedima također svjedoče da im se prijetilo protjerivanjem ili da su protjerane sa sveučilišta ili viših škola ili da su izgubile posao; budući da su mirni prosvjednici, uključujući starije osobe i djecu, također bili podvrgnuti prekomjernoj uporabi policijske sile; |
| --- | --- |

Q.

budući da se, prema brojnim izvješćima, mirni prosvjednici osuđeni na „upravni pritvor” podvrgavaju zlostavljanju, koje među ostalim uključuje smještanje u izrazito prenapučene objekte za pritvor, uskraćivanje hrane i vode po nekoliko sati i dugotrajne transfere policijskim vozilima (po nekoliko sati, često noću); budući da osobe koje su sudjelovale u prosvjedima također svjedoče da im se prijetilo protjerivanjem ili da su protjerane sa sveučilišta ili viših škola ili da su izgubile posao; budući da su mirni prosvjednici, uključujući starije osobe i djecu, također bili podvrgnuti prekomjernoj uporabi policijske sile;

| R. | budući da je ključno u sveobuhvatnoj strategiji EU-a prema Rusiji osigurati da se suradnjom s Rusijom ne dovode u pitanje vrijednosti demokracije i zaštite ljudskih prava; |
| --- | --- |

R.

budući da je ključno u sveobuhvatnoj strategiji EU-a prema Rusiji osigurati da se suradnjom s Rusijom ne dovode u pitanje vrijednosti demokracije i zaštite ljudskih prava;

| S. | budući da kremaljski režim čini sve što je u njegovoj moći kako bi izolirao ruski narod od međunarodne zajednice i uskratio im nadu za demokratsku budućnost, među ostalim pribjegavanjem različitim načinima zabrane oporbenim kandidatima da sudjeluju na ruskim parlamentarnim izborima 2021.; |
| --- | --- |

S.

budući da kremaljski režim čini sve što je u njegovoj moći kako bi izolirao ruski narod od međunarodne zajednice i uskratio im nadu za demokratsku budućnost, među ostalim pribjegavanjem različitim načinima zabrane oporbenim kandidatima da sudjeluju na ruskim parlamentarnim izborima 2021.;

| T. | budući da istraživanja koja je proveo Centar Levada pokazuju da je među narodom potpora vladajućoj stranci Ujedinjena Rusija na povijesno niskoj razini nakon što je poduprla nepopularnu mirovinsku reformu i progurala usvajanje ustavnih amandmana, uključujući onaj kojim bi se predsjedniku Vladimiru Putinu omogućilo da ostane na dužnosti do 2036.; budući da sve veća represija protiv civilnog društva i političke oporbe koju provode ruske vlasti otkriva strah vlasti od nezadovoljstva građana zbog loših socioekonomskih rezultata u zemlji i korupcije vladajućeg sloja; |
| --- | --- |

T.

budući da istraživanja koja je proveo Centar Levada pokazuju da je među narodom potpora vladajućoj stranci Ujedinjena Rusija na povijesno niskoj razini nakon što je poduprla nepopularnu mirovinsku reformu i progurala usvajanje ustavnih amandmana, uključujući onaj kojim bi se predsjedniku Vladimiru Putinu omogućilo da ostane na dužnosti do 2036.; budući da sve veća represija protiv civilnog društva i političke oporbe koju provode ruske vlasti otkriva strah vlasti od nezadovoljstva građana zbog loših socioekonomskih rezultata u zemlji i korupcije vladajućeg sloja;

| 1. | Poziva ruske vlasti da:






  (a) | odmah i bezuvjetno puste na slobodu Andreja Pivovarova te odbace sve optužbe protiv njega i svih drugih osoba koje su kazneno gonjene u skladu sa zakonom o „nepoželjnim organizacijama” ili koje su na neki drugi način proizvoljno pritvorene; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

odmah i bezuvjetno puste na slobodu Andreja Pivovarova te odbace sve optužbe protiv njega i svih drugih osoba koje su kazneno gonjene u skladu sa zakonom o „nepoželjnim organizacijama” ili koje su na neki drugi način proizvoljno pritvorene;

| (b) | okončaju sve odmazde protiv političkih protivnika i drugih kritičara u zemlji; zajamče svim političkim strankama jednak pristup i jednake mogućnosti tijekom izbora; |
| --- | --- |

(b)

okončaju sve odmazde protiv političkih protivnika i drugih kritičara u zemlji; zajamče svim političkim strankama jednak pristup i jednake mogućnosti tijekom izbora;

| (c) | prekinu kazneni progon boraca za ljudska prava i aktivista u skladu sa zakonom o „stranim agentima” i zakonom o „nepoželjnim organizacijama”, ukinu to diskriminirajuće zakonodavstvo i ponište odluku ruskog glavnog državnog odvjetnika da tri njemačke nevladine organizacije i druge strane nevladine organizacije, njih sveukupno 34, uvrsti na popis „nepoželjnih”; |
| --- | --- |

(c)

prekinu kazneni progon boraca za ljudska prava i aktivista u skladu sa zakonom o „stranim agentima” i zakonom o „nepoželjnim organizacijama”, ukinu to diskriminirajuće zakonodavstvo i ponište odluku ruskog glavnog državnog odvjetnika da tri njemačke nevladine organizacije i druge strane nevladine organizacije, njih sveukupno 34, uvrsti na popis „nepoželjnih”;

| (d) | stave izvan snage nedavno doneseno zakonodavstvo i prestanu stvarati novo posebno zakonodavstvo ili zloupotrebljavati druge konvencionalne kaznene ili upravne zakone kojima se uvode opsežna nova ograničenja za neovisno civilno društvo, prava na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja te pristup informacijama na internetu, te da preispitaju i usklade svoje zakonodavstvo s međunarodnim obvezama, međunarodnim pravom o ljudskim pravima i vlastitim ustavom; |
| --- | --- |

(d)

stave izvan snage nedavno doneseno zakonodavstvo i prestanu stvarati novo posebno zakonodavstvo ili zloupotrebljavati druge konvencionalne kaznene ili upravne zakone kojima se uvode opsežna nova ograničenja za neovisno civilno društvo, prava na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja te pristup informacijama na internetu, te da preispitaju i usklade svoje zakonodavstvo s međunarodnim obvezama, međunarodnim pravom o ljudskim pravima i vlastitim ustavom;

| (e) | da se suzdrže od donošenja dodatnog zakonodavstva koje je trenutačno u pripremi, a kojim bi se osoblju ili pristašama organizacija koje su proizvoljno navedene kao „nepoželjne” zabranilo kandidiranje na izborima; |
| --- | --- |

(e)

da se suzdrže od donošenja dodatnog zakonodavstva koje je trenutačno u pripremi, a kojim bi se osoblju ili pristašama organizacija koje su proizvoljno navedene kao „nepoželjne” zabranilo kandidiranje na izborima;

| (f) | prepoznaju pozitivan doprinos dinamičnog i aktivnog civilnog društva stanju demokracije i društva te da zajamče poticajno okruženje u kojem organizacije civilnog društva i aktivisti mogu slobodno doprinositi promicanju i zaštiti ljudskih prava, temeljnih sloboda i društvene dobrobiti; |
| --- | --- |

(f)

prepoznaju pozitivan doprinos dinamičnog i aktivnog civilnog društva stanju demokracije i društva te da zajamče poticajno okruženje u kojem organizacije civilnog društva i aktivisti mogu slobodno doprinositi promicanju i zaštiti ljudskih prava, temeljnih sloboda i društvene dobrobiti;

| (g) | preispitaju i usklade s međunarodnim pravom o ljudskim pravima drugo zakonodavstvo koje se koristi za ograničavanje slobode izražavanja, uključujući rusko zakonodavstvo o kampanjama dezinformiranja, borbi protiv ekstremizma i borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

(g)

preispitaju i usklade s međunarodnim pravom o ljudskim pravima drugo zakonodavstvo koje se koristi za ograničavanje slobode izražavanja, uključujući rusko zakonodavstvo o kampanjama dezinformiranja, borbi protiv ekstremizma i borbi protiv terorizma;

| (h) | odmah i bezuvjetno oslobode sve mirne prosvjednike i druge aktiviste civilnog društva i političare, uključujući Alekseja Navaljnog i one koji su uhićeni i pritvoreni zbog sumnjivih upravnih „prekršaja” ili protiv kojih je pokrenut kazneni progon na temelju sumnjivih kaznenih optužbi isključivo zbog mirnog ostvarivanja njihovih prava na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja, uključujući novinare, odvjetnike, oporbene aktiviste, borce za ljudska prava i druge aktere civilnog društva, uključujući članove osoblja i suradnike Alekseja Navaljnog i njegove Zaklade za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

(h)

odmah i bezuvjetno oslobode sve mirne prosvjednike i druge aktiviste civilnog društva i političare, uključujući Alekseja Navaljnog i one koji su uhićeni i pritvoreni zbog sumnjivih upravnih „prekršaja” ili protiv kojih je pokrenut kazneni progon na temelju sumnjivih kaznenih optužbi isključivo zbog mirnog ostvarivanja njihovih prava na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja, uključujući novinare, odvjetnike, oporbene aktiviste, borce za ljudska prava i druge aktere civilnog društva, uključujući članove osoblja i suradnike Alekseja Navaljnog i njegove Zaklade za borbu protiv korupcije;

| (i) | pridonesu promicanju međuljudskih kontakata u korist Ruske Federacije i Europske unije; |
| --- | --- |

(i)

pridonesu promicanju međuljudskih kontakata u korist Ruske Federacije i Europske unije;

| 2. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeće, delegacije EU-a, države članice i Komisiju da pripreme sveobuhvatnu strategiju EU-a za Rusiju te da se, kao odgovor na narušavanje vladavine prava, temeljnih sloboda i ljudskih prava u Rusiji, usredotoče na:






  (a) | uvođenje novih uvjetovanosti u odnose EU-a i Rusije s ciljem okončanja unutarnje represije u Rusiji protiv političkih aktivista i aktivista civilnog društva, boraca za ljudska prava i odvjetnika, oporbenih političara, novinara, neovisnih medija, sindikata i nevladinih organizacija te, ako se ta situacija ne riješi, uvođenje novih sankcija EU-a, kao što je onemogućavanje pristupa ruskih oligarha i dužnosnika odgovornih za kršenja ljudskih prava kupnji nekretnina, vizama, financijskim proizvodima itd. u EU-u; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

uvođenje novih uvjetovanosti u odnose EU-a i Rusije s ciljem okončanja unutarnje represije u Rusiji protiv političkih aktivista i aktivista civilnog društva, boraca za ljudska prava i odvjetnika, oporbenih političara, novinara, neovisnih medija, sindikata i nevladinih organizacija te, ako se ta situacija ne riješi, uvođenje novih sankcija EU-a, kao što je onemogućavanje pristupa ruskih oligarha i dužnosnika odgovornih za kršenja ljudskih prava kupnji nekretnina, vizama, financijskim proizvodima itd. u EU-u;

| (b) | poduzimanje mjera u odnosima EU-a i Rusije te u svim dijalozima s Rusijom radi rješavanja pitanja ljudskih prava kako bi se točno uzela u obzir ozbiljnost represije ljudskih prava u Rusiji, posebno od siječnja 2021.; daljnje iskazivanje solidarnosti i jedinstva djelovanja s ciljem koordiniranja njihovih stajališta o Rusiji kako bi se ograničio negativan učinak nedavno donesenih restriktivnih zakona u Rusiji te razmatranje ideje o podjeli tereta gospodarskih sankcija protiv ruskog režima među državama članicama u duhu pravednosti, zaustavljanje nastavka strateških projekata kao što je Sjeverni tok 2 te dopunjavanje trenutačnog globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava sličnim režimom koji se bavi korupcijom; |
| --- | --- |

(b)

poduzimanje mjera u odnosima EU-a i Rusije te u svim dijalozima s Rusijom radi rješavanja pitanja ljudskih prava kako bi se točno uzela u obzir ozbiljnost represije ljudskih prava u Rusiji, posebno od siječnja 2021.; daljnje iskazivanje solidarnosti i jedinstva djelovanja s ciljem koordiniranja njihovih stajališta o Rusiji kako bi se ograničio negativan učinak nedavno donesenih restriktivnih zakona u Rusiji te razmatranje ideje o podjeli tereta gospodarskih sankcija protiv ruskog režima među državama članicama u duhu pravednosti, zaustavljanje nastavka strateških projekata kao što je Sjeverni tok 2 te dopunjavanje trenutačnog globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava sličnim režimom koji se bavi korupcijom;

| (c) | poduzimanje koordiniranih mjera za zaustavljanje i ograničavanje negativnog učinka nedavno donesenih restriktivnih zakona u Rusiji i davanje prednosti strateškoj suradnji s aktivistima za demokraciju i ljudska prava u Rusiji, posebno uključivanjem ljudskih prava, uključujući rodnu ravnopravnost, i savjetovanja s civilnim društvom u sve dijaloge i područja suradnje EU-a i Rusije, među ostalim putem suradnje u području digitalizacije i klimatskih promjena, kao i svih obrazovnih i kulturnih programa suradnje, uz redovito provođenje procjena učinka na ljudska prava kako bi se preispitala ta suradnja; |
| --- | --- |

(c)

poduzimanje koordiniranih mjera za zaustavljanje i ograničavanje negativnog učinka nedavno donesenih restriktivnih zakona u Rusiji i davanje prednosti strateškoj suradnji s aktivistima za demokraciju i ljudska prava u Rusiji, posebno uključivanjem ljudskih prava, uključujući rodnu ravnopravnost, i savjetovanja s civilnim društvom u sve dijaloge i područja suradnje EU-a i Rusije, među ostalim putem suradnje u području digitalizacije i klimatskih promjena, kao i svih obrazovnih i kulturnih programa suradnje, uz redovito provođenje procjena učinka na ljudska prava kako bi se preispitala ta suradnja;

| (d) | procjenjivanje koje bi institucije, organizacije i medijske kuće usko povezane s ruskom vladom trebalo pratiti u pogledu njihovih aktivnosti u EU-u; |
| --- | --- |

(d)

procjenjivanje koje bi institucije, organizacije i medijske kuće usko povezane s ruskom vladom trebalo pratiti u pogledu njihovih aktivnosti u EU-u;

| (e) | povećanje potpore borcima za ljudska prava, neovisnim nevladinim organizacijama i medijima, civilnom društvu i onima koji brane političke i građanske slobode u Rusiji, primjerice pokazivanjem trajnijeg angažmana na visokoj razini u ključnim pojedinačnim zabrinjavajućim slučajevima, uključujući trovanje Vladimira Kara-Murze, potpunim iskorištavanjem posjeta veleposlanika i drugih dužnosnika regijama kako bi izrazili zabrinutost u pogledu ljudskih prava te se susreli s braniteljima ljudskih prava i civilnim društvom, te strateškim iskorištavanjem društvenih medija, novinskih komentara i tiskovnih konferencija kako bi izrazili potporu borcima za ljudska prava, uključujući u Rusiji i putem ruskih nezavisnih kanala, kao i pružanjem potpore ugroženim nezavisnim novinarima u Rusiji diplomatskim/konzularnim djelovanjem, uključujući putem fleksibilne vizne politike; iako Parlament naglašava da ta suradnja s civilnim društvom mora biti temelj budućeg novog strateškog pristupa EU-a prema Rusiji te apelira na države članice da razmotre prihvaćanje ugroženih ili zabranjenih nevladinih organizacija iz Rusije i da im po potrebi omoguće djelovanje s teritorija EU-a te da povećaju potporu radu branitelja ljudskih prava i da, gdje je to primjereno, olakšaju izdavanje hitnih viza i osiguraju privremeno sklonište u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

(e)

povećanje potpore borcima za ljudska prava, neovisnim nevladinim organizacijama i medijima, civilnom društvu i onima koji brane političke i građanske slobode u Rusiji, primjerice pokazivanjem trajnijeg angažmana na visokoj razini u ključnim pojedinačnim zabrinjavajućim slučajevima, uključujući trovanje Vladimira Kara-Murze, potpunim iskorištavanjem posjeta veleposlanika i drugih dužnosnika regijama kako bi izrazili zabrinutost u pogledu ljudskih prava te se susreli s braniteljima ljudskih prava i civilnim društvom, te strateškim iskorištavanjem društvenih medija, novinskih komentara i tiskovnih konferencija kako bi izrazili potporu borcima za ljudska prava, uključujući u Rusiji i putem ruskih nezavisnih kanala, kao i pružanjem potpore ugroženim nezavisnim novinarima u Rusiji diplomatskim/konzularnim djelovanjem, uključujući putem fleksibilne vizne politike; iako Parlament naglašava da ta suradnja s civilnim društvom mora biti temelj budućeg novog strateškog pristupa EU-a prema Rusiji te apelira na države članice da razmotre prihvaćanje ugroženih ili zabranjenih nevladinih organizacija iz Rusije i da im po potrebi omoguće djelovanje s teritorija EU-a te da povećaju potporu radu branitelja ljudskih prava i da, gdje je to primjereno, olakšaju izdavanje hitnih viza i osiguraju privremeno sklonište u državama članicama EU-a;

| (f) | potrebu za nastavkom suradnje civilnog društva s Rusijom i stoga za rješavanjem sve većih prepreka koje ruske vlasti stvaraju za međuljudske kontakte, suradnju civilnog društva i potporu ruskim organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

(f)

potrebu za nastavkom suradnje civilnog društva s Rusijom i stoga za rješavanjem sve većih prepreka koje ruske vlasti stvaraju za međuljudske kontakte, suradnju civilnog društva i potporu ruskim organizacijama civilnog društva;

| (g) | osudu novih oblika podzemne represije usmjerene na sankcioniranje, i u glavnom gradu i drugdje, sudjelovanja zaposlenika, bolničkih liječnika, nastavnika i socijalnih radnika u prosvjedima ili potpori protivnicima trenutačnog režima; |
| --- | --- |

(g)

osudu novih oblika podzemne represije usmjerene na sankcioniranje, i u glavnom gradu i drugdje, sudjelovanja zaposlenika, bolničkih liječnika, nastavnika i socijalnih radnika u prosvjedima ili potpori protivnicima trenutačnog režima;

| (h) | potrebu da EU i njegove države članice u Vijeću Europe hitno pokrenu raspravu o nedavnom donošenju autoritarnih zakonodavnih akata Ruske Federacije u svjetlu ispunjavanja svojih međunarodnih obveza prema Vijeću Europe; |
| --- | --- |

(h)

potrebu da EU i njegove države članice u Vijeću Europe hitno pokrenu raspravu o nedavnom donošenju autoritarnih zakonodavnih akata Ruske Federacije u svjetlu ispunjavanja svojih međunarodnih obveza prema Vijeću Europe;

| (i) | poduzimanje koordiniranog djelovanja s međunarodnim partnerima sličnih stavova, uključujući zemlje skupine G7, apelirajući na ruske vlasti da okončaju domaću represiju protiv demokratskih aktivista, aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, što bi trebalo uključivati i intervencije na visokoj razini i javne intervencije, koordinirane inicijative i trajni nadzor na međunarodnim i regionalnim forumima za ljudska prava, kao što su Vijeće Europe, OESS i Vijeće UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

(i)

poduzimanje koordiniranog djelovanja s međunarodnim partnerima sličnih stavova, uključujući zemlje skupine G7, apelirajući na ruske vlasti da okončaju domaću represiju protiv demokratskih aktivista, aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, što bi trebalo uključivati i intervencije na visokoj razini i javne intervencije, koordinirane inicijative i trajni nadzor na međunarodnim i regionalnim forumima za ljudska prava, kao što su Vijeće Europe, OESS i Vijeće UN-a za ljudska prava;

| (j) | provedbu redovitih procjena učinka na ljudska prava kako bi se osiguralo da se suradnjom s ruskim vlastima ne ugrožavaju ciljevi ljudskih prava i da se njima izravno ili neizravno ne doprinosi kršenju ljudskih prava; |
| --- | --- |

(j)

provedbu redovitih procjena učinka na ljudska prava kako bi se osiguralo da se suradnjom s ruskim vlastima ne ugrožavaju ciljevi ljudskih prava i da se njima izravno ili neizravno ne doprinosi kršenju ljudskih prava;

| (k) | poticanje gradova u EU-u koji imaju aktivne projekte bratimljenja s ruskim gradovima da preispitaju i ažuriraju te sporazume kako bi se u obzir uzela dimenzija ljudskih prava i da usmjere suradnju uglavnom na kontakte civilnog društva i međuljudske kontakte; |
| --- | --- |

(k)

poticanje gradova u EU-u koji imaju aktivne projekte bratimljenja s ruskim gradovima da preispitaju i ažuriraju te sporazume kako bi se u obzir uzela dimenzija ljudskih prava i da usmjere suradnju uglavnom na kontakte civilnog društva i međuljudske kontakte;

| (l) | poštovanje poziva Parlamenta delegaciji EU-a i nacionalnim diplomatskim predstavništvima u Rusiji da pomno prate situaciju i suđenja pojedinačnim političkim zatvorenicima na terenu te da im pruže svu potrebnu potporu i da surađuju kako bi se osiguralo njihovo brzo puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

(l)

poštovanje poziva Parlamenta delegaciji EU-a i nacionalnim diplomatskim predstavništvima u Rusiji da pomno prate situaciju i suđenja pojedinačnim političkim zatvorenicima na terenu te da im pruže svu potrebnu potporu i da surađuju kako bi se osiguralo njihovo brzo puštanje na slobodu;

| (m) | izbjegavanje pružanja legitimiteta dužnosnicima odgovornima za kršenja ljudskih prava i represiju, primjerice osiguravanjem da veleposlanici i posjetitelji na visokoj razini izbjegavaju diskrecijske sastanke s dužnosnicima uključenima u represiju, na primjer, s članovima Državne dume koji su uključeni u izradu zakona o „stranim agentima”, kao što je Andrej Klimov; praćenje u tom pogledu bilateralnih foruma kao što su dijalog iz Trianona i dijalog iz Sočija; procjenjivanje njihova prekida po uzoru na dijalog iz Peterburga, za koji je donesena odluka o prestanku sazivanja sve dok su neki njegovi članovi žrtve diskriminacije kao „nepoželjne strane organizacije”; |
| --- | --- |

(m)

izbjegavanje pružanja legitimiteta dužnosnicima odgovornima za kršenja ljudskih prava i represiju, primjerice osiguravanjem da veleposlanici i posjetitelji na visokoj razini izbjegavaju diskrecijske sastanke s dužnosnicima uključenima u represiju, na primjer, s članovima Državne dume koji su uključeni u izradu zakona o „stranim agentima”, kao što je Andrej Klimov; praćenje u tom pogledu bilateralnih foruma kao što su dijalog iz Trianona i dijalog iz Sočija; procjenjivanje njihova prekida po uzoru na dijalog iz Peterburga, za koji je donesena odluka o prestanku sazivanja sve dok su neki njegovi članovi žrtve diskriminacije kao „nepoželjne strane organizacije”;

| 3. | izražava potporu svim pojedincima i organizacijama koji su meta represije i apelira na ruske vlasti da prestanu s uznemiravanjem i zastrašivanjem te napadima na civilno društvo, medije, organizacije za ljudska prava i aktiviste; osuđuje neuspjeh ruskih vlasti da zaštite te aktere od napada i činova zlostavljanja i zastrašivanja za koje su odgovorne treće strane te da nepristrano istraže takve napade; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća sva poduzeća koja posluju u Rusiji da postupaju s posebnom pažnjom i da se drže svoje odgovornosti u vezi s poštovanjem ljudskih prava, u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; zabrinut je zbog toga što visokopozicionirani europski političari prihvaćaju unosne ugovore s poduzećima koja su u vlasništvu Kremlja ili su s njim povezana, kao što su Gazprom ili Rosnieft; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i Državnoj dumi Ruske Federacije. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0159.

(2)  SL C 76, 28.2.2018., str. 27.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Ljudska prava i politička situacija na Kubi

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o ljudskim pravima i političkoj situaciji na Kubi (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 15. studenoga 2018. (1) o stanju ljudskih prava na Kubi, od 3. prosinca 2019. (2) o slučaju Joséa Daniela Ferrera i od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 15. studenoga 2018. (1) o stanju ljudskih prava na Kubi, od 3. prosinca 2019. (2) o slučaju Joséa Daniela Ferrera i od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i Kube potpisan u prosincu 2016. koji se privremeno primjenjuje od 1. studenoga 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i Kube potpisan u prosincu 2016. koji se privremeno primjenjuje od 1. studenoga 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir saslušanje o Kubi Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike održano 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje o Kubi Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike održano 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir neformalnu videokonferenciju članova Zajedničkog vijeća EU-a i Kube održanu 20. siječnja 2021. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neformalnu videokonferenciju članova Zajedničkog vijeća EU-a i Kube održanu 20. siječnja 2021. (5),

| — | uzimajući u obzir treći službeni dijalog o ljudskim pravima održan 26. veljače 2021. u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treći službeni dijalog o ljudskim pravima održan 26. veljače 2021. u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji (6),

| — | uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Kube koji je Vijeće Ujedinjenih naroda (UN) za ljudska prava provelo u svibnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Kube koji je Vijeće Ujedinjenih naroda (UN) za ljudska prava provelo u svibnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir izvješća organizacija za ljudska prava kao što su Human Rights Watch, Zaklada za ljudska prava i Prisoners Defenders, poglavlje IV.B o Kubi u okviru godišnjeg izvješća IACHR-a za 2020., Komunikaciju od 6. studenoga 2019. upućenu Visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava, posebnoj izvjestiteljici za suvremene oblike ropstva, uključujući njegove uzroke i posljedice te posebnom izvjestitelju o trgovanju ljudima, posebno ženama i djecom, o kubanskim medicinskim brigadama, kao i zaključke najnovijeg univerzalnog periodičnog pregleda Kube za 2018. o kubanskim medicinskim brigadama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća organizacija za ljudska prava kao što su Human Rights Watch, Zaklada za ljudska prava i Prisoners Defenders, poglavlje IV.B o Kubi u okviru godišnjeg izvješća IACHR-a za 2020., Komunikaciju od 6. studenoga 2019. upućenu Visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava, posebnoj izvjestiteljici za suvremene oblike ropstva, uključujući njegove uzroke i posljedice te posebnom izvjestitelju o trgovanju ljudima, posebno ženama i djecom, o kubanskim medicinskim brigadama, kao i zaključke najnovijeg univerzalnog periodičnog pregleda Kube za 2018. o kubanskim medicinskim brigadama,

| — | uzimajući u obzir izvješća kubanskog opservatorija za ljudska prava za razdoblje od 12 mjeseci do svibnja 2021. o represivnim mjerama i proizvoljnim pritvaranjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća kubanskog opservatorija za ljudska prava za razdoblje od 12 mjeseci do svibnja 2021. o represivnim mjerama i proizvoljnim pritvaranjima,

| — | uzimajući u obzir javna saslušanja tijekom 179. razdoblja zasjedanja Međuameričke komisije za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javna saslušanja tijekom 179. razdoblja zasjedanja Međuameričke komisije za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir rezolucije 7/2021, 14/2021 i 24/2021 Međuameričke komisije za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije 7/2021, 14/2021 i 24/2021 Međuameričke komisije za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja koju je Opća skupština UN-a usvojila 10. prosinca 1984. i čija je Kuba država stranka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja koju je Opća skupština UN-a usvojila 10. prosinca 1984. i čija je Kuba država stranka,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Kube i njezin Kazneni zakonik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Kube i njezin Kazneni zakonik,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 168 Ministarstva vanjske trgovine i ulaganja Republike Kube od 29. ožujka 2010., Zakon br. 1312 od 12. rujna 1976. (takozvani „Zakon o migracijama”) i njegove regulatorne dekrete br. 26 od 18. prosinca 2015. i br. 306 od 12. listopada 2012., Američku konvenciju o ljudskim pravima i godišnje izvješće Međuameričke komisije za ljudska prava za 2020. iz travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 168 Ministarstva vanjske trgovine i ulaganja Republike Kube od 29. ožujka 2010., Zakon br. 1312 od 12. rujna 1976. (takozvani „Zakon o migracijama”) i njegove regulatorne dekrete br. 26 od 18. prosinca 2015. i br. 306 od 12. listopada 2012., Američku konvenciju o ljudskim pravima i godišnje izvješće Međuameričke komisije za ljudska prava za 2020. iz travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) koje je Kuba ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) koje je Kuba ratificirala,

| — | uzimajući u obzir definiciju pojma „organizacija civilnog društva” iz Službenog lista Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir definiciju pojma „organizacija civilnog društva” iz Službenog lista Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su Sporazumom, koji je potpisan 2016., obje stranke potvrdile svoje poštovanje univerzalnih ljudskih prava utvrđenih Općom deklaracijom o ljudskim pravima i ostalim relevantnim međunarodnim instrumentima za ljudska prava; budući da je Europski parlament 5. srpnja 2017. dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube; |
| --- | --- |

A.

budući da su Sporazumom, koji je potpisan 2016., obje stranke potvrdile svoje poštovanje univerzalnih ljudskih prava utvrđenih Općom deklaracijom o ljudskim pravima i ostalim relevantnim međunarodnim instrumentima za ljudska prava; budući da je Europski parlament 5. srpnja 2017. dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube;

| B. | budući da je Parlament 2017. donio rezoluciju u kojoj ponovno ističe svoja stajališta o demokraciji, univerzalnim ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kao što su sloboda izražavanja, okupljanja i političkog udruživanja te slobodan pristup informacijama u svim oblicima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament 2017. donio rezoluciju u kojoj ponovno ističe svoja stajališta o demokraciji, univerzalnim ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kao što su sloboda izražavanja, okupljanja i političkog udruživanja te slobodan pristup informacijama u svim oblicima;

| C. | budući da se ljudska prava, sloboda te dostojanstvo i dobrobit ljudi najbolje zastupaju i štite u demokraciji, što među ostalim podrazumijeva izmjene na vlasti, slobodne i poštene izbore te poštovanje političkog pluralizma; budući da se u članku 5. nedavno odobrenog kubanskog Ustava ističe da je Komunistička partija Kube vrhovna državna vlast, što se pojačava člancima 4. i 229. u kojima se socijalizam ističe kao ireverzibilan sustav; budući da je novi Ustav iz 2019. poslužio ne samo za zaštitu sustava i zamrzavanje svih procesa reforme sloboda i prava, nego i za dodatna ograničenja tih sloboda i prava; budući da režim ljude s različitim političkim uvjerenjima ozbiljno ograničava u sudjelovanju u javnom političkom životu i obnašanju političkih funkcija; budući da i dalje ne postoje uvjeti kojima bi se zajamčila neovisnost pravosuđa, posebno u slučajevima koji se tiču aktivista i disidenata; |
| --- | --- |

C.

budući da se ljudska prava, sloboda te dostojanstvo i dobrobit ljudi najbolje zastupaju i štite u demokraciji, što među ostalim podrazumijeva izmjene na vlasti, slobodne i poštene izbore te poštovanje političkog pluralizma; budući da se u članku 5. nedavno odobrenog kubanskog Ustava ističe da je Komunistička partija Kube vrhovna državna vlast, što se pojačava člancima 4. i 229. u kojima se socijalizam ističe kao ireverzibilan sustav; budući da je novi Ustav iz 2019. poslužio ne samo za zaštitu sustava i zamrzavanje svih procesa reforme sloboda i prava, nego i za dodatna ograničenja tih sloboda i prava; budući da režim ljude s različitim političkim uvjerenjima ozbiljno ograničava u sudjelovanju u javnom političkom životu i obnašanju političkih funkcija; budući da i dalje ne postoje uvjeti kojima bi se zajamčila neovisnost pravosuđa, posebno u slučajevima koji se tiču aktivista i disidenata;

| D. | budući da se dekretom br. 349 ograničava sloboda izražavanja umjetnika traženjem prethodnog odobrenja za javne i privatne izvedbe i izložbe; budući da se dekretom br. 370 o internetskom sadržaju uspostavlja dvosmislen okvir kojim se omogućuje progon aktivista i neovisnih novinara, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; budući da kubanski Kazneni zakonik sadrži odredbe kao što su „stanje opasnosti” i „pretkaznene sigurnosne mjere” zbog kojih se više od 8000 osoba nalazi u zatvoru bez kaznenih djela koja bi im se mogla pripisati, a još 2500 osoba osuđeno je na prisilni rad; |
| --- | --- |

D.

budući da se dekretom br. 349 ograničava sloboda izražavanja umjetnika traženjem prethodnog odobrenja za javne i privatne izvedbe i izložbe; budući da se dekretom br. 370 o internetskom sadržaju uspostavlja dvosmislen okvir kojim se omogućuje progon aktivista i neovisnih novinara, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; budući da kubanski Kazneni zakonik sadrži odredbe kao što su „stanje opasnosti” i „pretkaznene sigurnosne mjere” zbog kojih se više od 8000 osoba nalazi u zatvoru bez kaznenih djela koja bi im se mogla pripisati, a još 2500 osoba osuđeno je na prisilni rad;

| E. | budući da od stupanja na snagu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji prije gotovo četiri godine na Kubi nije postignut konkretan napredak u pogledu općih načela i ciljeva Sporazuma koji se odnose na poboljšanje stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te gospodarskih i socijalnih uvjeta kubanskih građana; budući da je, naprotiv, kubanski režim pojačao represiju i kršenja ljudskih prava te da se stanje u cjelokupnom kubanskom društvu nastavlja pogoršavati, što je dovelo do novog vala otpora i mirnih prosvjeda brojnih dijelova kubanskog društva koje su represivne strukture kubanskog režima potisnule i brutalno slomile; |
| --- | --- |

E.

budući da od stupanja na snagu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji prije gotovo četiri godine na Kubi nije postignut konkretan napredak u pogledu općih načela i ciljeva Sporazuma koji se odnose na poboljšanje stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te gospodarskih i socijalnih uvjeta kubanskih građana; budući da je, naprotiv, kubanski režim pojačao represiju i kršenja ljudskih prava te da se stanje u cjelokupnom kubanskom društvu nastavlja pogoršavati, što je dovelo do novog vala otpora i mirnih prosvjeda brojnih dijelova kubanskog društva koje su represivne strukture kubanskog režima potisnule i brutalno slomile;

| F. | budući da je Radna skupina za proizvoljna pritvaranja Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava u svojem mišljenju br. 50/2020 objavljenom 14. listopada 2020. upozorila da je sustavno kršenje ljudskih prava uobičajena praksa kubanskih vlasti; budući da je u posljednjih 12 mjeseci do 1. lipnja 2021. zabilježeno 199 slučajeva političkih zatvorenika na Kubi, od čega 65 novih slučajeva u tom razdoblju; budući da je travanj najrepresivniji mjesec od početka 2021. s obzirom na to da je Kubanski opservatorij za ljudska prava zabilježio više od 1018 represivnih mjera protiv aktivista za ljudska prava i neovisnih novinara, od čega je bilo 206 proizvoljnih pritvaranja, a 13 je uključivalo ozbiljno nasilje; budući da prema navodima organizacije Prisoners Defenders na Kubi trenutačno postoji 150 političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

F.

budući da je Radna skupina za proizvoljna pritvaranja Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava u svojem mišljenju br. 50/2020 objavljenom 14. listopada 2020. upozorila da je sustavno kršenje ljudskih prava uobičajena praksa kubanskih vlasti; budući da je u posljednjih 12 mjeseci do 1. lipnja 2021. zabilježeno 199 slučajeva političkih zatvorenika na Kubi, od čega 65 novih slučajeva u tom razdoblju; budući da je travanj najrepresivniji mjesec od početka 2021. s obzirom na to da je Kubanski opservatorij za ljudska prava zabilježio više od 1018 represivnih mjera protiv aktivista za ljudska prava i neovisnih novinara, od čega je bilo 206 proizvoljnih pritvaranja, a 13 je uključivalo ozbiljno nasilje; budući da prema navodima organizacije Prisoners Defenders na Kubi trenutačno postoji 150 političkih zatvorenika;

| G. | budući da su na temelju analize koju je izvršila Međuamerička komisija za ljudska prava 11. veljače 2021. uvedene mjere predostrožnosti u korist 20 identificiranih članova pokreta San Isidro te da je u dovoljnoj mjeri dokazano da je ozbiljno ugroženo pravo na život i osobni integritet identificiranih osoba; budući da su kubanske vlasti nezakonito provalile u kuću Luisa Manuela Otera Alcántare, neovisnog umjetnika i koordinatora pokreta San Isidro, te ga proizvoljno nekoliko sati zadržale bez optužnice; budući da se Denis Solís González, član pokreta San Isidro, proizvoljno nalazi u zatvoru te je optužen za nepoštovanje vlasti i da se Luis Robles Elizástegui nalazi u zatvoru samo zato što je nosio plakat kojim se mirno poziva na puštanje na slobodu Denisa Solísa Gonzáleza; budući da je proizvoljno pritvoren Maykel Castillo Pérez, član pokreta San Isidro i suautor pjesme „Patria y Vida”, te da ga je Odbor UN-a za prisilne nestanke tijekom 14 dana smatrao nestalom osobom; |
| --- | --- |

G.

budući da su na temelju analize koju je izvršila Međuamerička komisija za ljudska prava 11. veljače 2021. uvedene mjere predostrožnosti u korist 20 identificiranih članova pokreta San Isidro te da je u dovoljnoj mjeri dokazano da je ozbiljno ugroženo pravo na život i osobni integritet identificiranih osoba; budući da su kubanske vlasti nezakonito provalile u kuću Luisa Manuela Otera Alcántare, neovisnog umjetnika i koordinatora pokreta San Isidro, te ga proizvoljno nekoliko sati zadržale bez optužnice; budući da se Denis Solís González, član pokreta San Isidro, proizvoljno nalazi u zatvoru te je optužen za nepoštovanje vlasti i da se Luis Robles Elizástegui nalazi u zatvoru samo zato što je nosio plakat kojim se mirno poziva na puštanje na slobodu Denisa Solísa Gonzáleza; budući da je proizvoljno pritvoren Maykel Castillo Pérez, član pokreta San Isidro i suautor pjesme „Patria y Vida”, te da ga je Odbor UN-a za prisilne nestanke tijekom 14 dana smatrao nestalom osobom;

| H. | budući da, suprotno zahtjevima Parlamenta, predstavnici EU-a nisu posjetili političke zatvorenike niti promatrali suđenja protivnicima vlasti, disidentima, borcima za ljudska prava ili neovisnim organizacijama civilnoga društva; budući da međunarodnim organizacijama za ljudska prava kao što su Human Rights Watch, Amnesty International i Prioners Defenders, kao i mnogim drugim neovisnim promatračima koji prate stanje ljudskih prava, uključujući posebne izvjestitelje UN-a, nije dopušten ulazak na Kubu unatoč dugogodišnjem ustrajavanju na potrebi za posjetom tom otoku; |
| --- | --- |

H.

budući da, suprotno zahtjevima Parlamenta, predstavnici EU-a nisu posjetili političke zatvorenike niti promatrali suđenja protivnicima vlasti, disidentima, borcima za ljudska prava ili neovisnim organizacijama civilnoga društva; budući da međunarodnim organizacijama za ljudska prava kao što su Human Rights Watch, Amnesty International i Prioners Defenders, kao i mnogim drugim neovisnim promatračima koji prate stanje ljudskih prava, uključujući posebne izvjestitelje UN-a, nije dopušten ulazak na Kubu unatoč dugogodišnjem ustrajavanju na potrebi za posjetom tom otoku;

| I. | budući da se Rezolucijom Ministarstva međunarodne trgovine i stranih ulaganja Kube br. 168 iz 2010. svim javnim službenicima u inozemstvu koji rade za državu ili poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući medicinsko osoblje, nameću neopravdane dužnosti i obveze kojima se krši ljudsko dostojanstvo te najosnovnija i temeljna ljudska prava; budući da se svi javni službenici koji ne odrade medicinske misije ili odluče ne vratiti se na Kubu prema kubanskom Kaznenom zakoniku kažnjavaju s osam godina zatvora; budući da je Međuamerička komisija za ljudska prava te medicinske misije klasificirala kao suvremeni oblik ropstva te da su u izjavi visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (CUB 6/2019) o kubanskim medicinskim misijama istaknuti nesigurni i nehumani radni uvjeti medicinskog osoblja, a te navode potvrđuju i Human Rights Watch i svjedočanstva 622 osobe; |
| --- | --- |

I.

budući da se Rezolucijom Ministarstva međunarodne trgovine i stranih ulaganja Kube br. 168 iz 2010. svim javnim službenicima u inozemstvu koji rade za državu ili poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući medicinsko osoblje, nameću neopravdane dužnosti i obveze kojima se krši ljudsko dostojanstvo te najosnovnija i temeljna ljudska prava; budući da se svi javni službenici koji ne odrade medicinske misije ili odluče ne vratiti se na Kubu prema kubanskom Kaznenom zakoniku kažnjavaju s osam godina zatvora; budući da je Međuamerička komisija za ljudska prava te medicinske misije klasificirala kao suvremeni oblik ropstva te da su u izjavi visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (CUB 6/2019) o kubanskim medicinskim misijama istaknuti nesigurni i nehumani radni uvjeti medicinskog osoblja, a te navode potvrđuju i Human Rights Watch i svjedočanstva 622 osobe;

| J. | budući da je Kuba ratificirala osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; budući da Kuba krši konvencije br. 29 i 105 Međunarodne organizacije rada (MOR) o prisilnom radu; |
| --- | --- |

J.

budući da je Kuba ratificirala osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; budući da Kuba krši konvencije br. 29 i 105 Međunarodne organizacije rada (MOR) o prisilnom radu;

| K. | budući da je Europski parlament u tri navrata dodijelio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja kubanskim aktivistima: Oswaldu Payáu 2002., Ženama u bijelom (Berti Soler) 2005. i Guillermu Fariñasu 2010. godine; budući da kubanske vlasti sustavno sprečavaju dobitnike Nagrade Saharov i njihovu rodbinu da napuste zemlju i sudjeluju u međunarodnim događanjima, uključujući ona koja organizira Europski parlament, unatoč brojnim pozivima, od kojih je posljednji bio 11. prosinca 2020.; budući da su njihove taktike uključivale uznemirivanje, zastrašivanje i proizvoljno uhićenje Berte Soler i Reinalda Escobara, kao i ograničavanje internetskih veza drugih sudionika; budući da su predsjednica Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike, predsjednik Odbora za vanjske poslove i jedan od potpredsjednika Parlamenta potpisali zajedničku izjavu u kojoj se osuđuje uznemirivanje aktivista; budući da vlada zabrinutost u pogledu njihove obrane i potpore od strane delegacije EU-a u Havani; budući da ni Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) ni delegacija EU-a na Kubi nisu dale izjavu kojom ih brane niti su pokazale bilo kakvu javnu ili privatnu potporu; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski parlament u tri navrata dodijelio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja kubanskim aktivistima: Oswaldu Payáu 2002., Ženama u bijelom (Berti Soler) 2005. i Guillermu Fariñasu 2010. godine; budući da kubanske vlasti sustavno sprečavaju dobitnike Nagrade Saharov i njihovu rodbinu da napuste zemlju i sudjeluju u međunarodnim događanjima, uključujući ona koja organizira Europski parlament, unatoč brojnim pozivima, od kojih je posljednji bio 11. prosinca 2020.; budući da su njihove taktike uključivale uznemirivanje, zastrašivanje i proizvoljno uhićenje Berte Soler i Reinalda Escobara, kao i ograničavanje internetskih veza drugih sudionika; budući da su predsjednica Izaslanstva za odnose sa zemljama Srednje Amerike, predsjednik Odbora za vanjske poslove i jedan od potpredsjednika Parlamenta potpisali zajedničku izjavu u kojoj se osuđuje uznemirivanje aktivista; budući da vlada zabrinutost u pogledu njihove obrane i potpore od strane delegacije EU-a u Havani; budući da ni Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) ni delegacija EU-a na Kubi nisu dale izjavu kojom ih brane niti su pokazale bilo kakvu javnu ili privatnu potporu;

| L. | budući da je aktualni veleposlanik EU-a u Havani potpisao pismo upućeno predsjedniku Sjedinjenih Američkih Država u kojem se, među ostalim, traži ukidanje embarga SAD-a na Kubu te nemiješanje u kubanske poslove; budući da ta činjenica predstavlja jasno prekoračenje diplomatskih dužnosti veleposlanika i pokazuje izrazito politiziranu ulogu veleposlanstva EU-a u Havani; budući da je aktualni veleposlanik EU-a u Havani javno izjavljivao da „Kuba nije diktatura”; |
| --- | --- |

L.

budući da je aktualni veleposlanik EU-a u Havani potpisao pismo upućeno predsjedniku Sjedinjenih Američkih Država u kojem se, među ostalim, traži ukidanje embarga SAD-a na Kubu te nemiješanje u kubanske poslove; budući da ta činjenica predstavlja jasno prekoračenje diplomatskih dužnosti veleposlanika i pokazuje izrazito politiziranu ulogu veleposlanstva EU-a u Havani; budući da je aktualni veleposlanik EU-a u Havani javno izjavljivao da „Kuba nije diktatura”;

| M. | budući da je kubanska vlada odbila sudjelovanje neovisnih organizacija civilnog društva u „Seminarima civilnog društva EU-a i Kube” koji su održani prije trećeg službenog dijaloga o ljudskim pravima; budući da su EU i Kuba 26. veljače 2021. održali treći službeni dijalog o ljudskim pravima u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; budući da su raspravljali o pitanjima slobode mirnog okupljanja i udruživanja; budući da je EU podsjetio da je potrebno poštovati obveze koje proizlaze iz međunarodnog prava o ljudskim pravima; budući da je cilj dijaloga ostvariti opipljive rezultate i da se on ne može smatrati ciljem sam po sebi; budući da svaki politički dijalog mora obuhvaćati izravno i intenzivno sudjelovanje neovisnog civilnog društva i svih oporbenih političkih aktera bez ikakvih ograničenja, kako je istaknuto u članku 36. Sporazuma; |
| --- | --- |

M.

budući da je kubanska vlada odbila sudjelovanje neovisnih organizacija civilnog društva u „Seminarima civilnog društva EU-a i Kube” koji su održani prije trećeg službenog dijaloga o ljudskim pravima; budući da su EU i Kuba 26. veljače 2021. održali treći službeni dijalog o ljudskim pravima u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; budući da su raspravljali o pitanjima slobode mirnog okupljanja i udruživanja; budući da je EU podsjetio da je potrebno poštovati obveze koje proizlaze iz međunarodnog prava o ljudskim pravima; budući da je cilj dijaloga ostvariti opipljive rezultate i da se on ne može smatrati ciljem sam po sebi; budući da svaki politički dijalog mora obuhvaćati izravno i intenzivno sudjelovanje neovisnog civilnog društva i svih oporbenih političkih aktera bez ikakvih ograničenja, kako je istaknuto u članku 36. Sporazuma;

| N. | budući da je Parlament u nekoliko navrata pozivao diplomatske predstavnike kubanske vlade na saslušanja i aktivnosti u vezi s Kubom; budući da ti pozivi nisu samo odbijeni nego je na njih odgovoreno u obliku pisama punih uvreda i neutemeljenih optužbi na račun Parlamenta i njegovih zastupnika; budući da je Parlament vjerojatno jedina institucija EU-a koja nije dobila dopuštenje za posjet toj zemlji nakon privremenog stupanja na snagu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji, što je u očitoj suprotnosti s ključnim elementom na kojem bi se trebao temeljiti sporazum o političkom dijalogu; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament u nekoliko navrata pozivao diplomatske predstavnike kubanske vlade na saslušanja i aktivnosti u vezi s Kubom; budući da ti pozivi nisu samo odbijeni nego je na njih odgovoreno u obliku pisama punih uvreda i neutemeljenih optužbi na račun Parlamenta i njegovih zastupnika; budući da je Parlament vjerojatno jedina institucija EU-a koja nije dobila dopuštenje za posjet toj zemlji nakon privremenog stupanja na snagu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji, što je u očitoj suprotnosti s ključnim elementom na kojem bi se trebao temeljiti sporazum o političkom dijalogu;

| O. | budući da je Sporazum obuhvaćao tzv. klauzulu o ljudskim pravima, standardni ključni element međunarodnih sporazuma EU-a kojim se omogućuje suspenzija Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

O.

budući da je Sporazum obuhvaćao tzv. klauzulu o ljudskim pravima, standardni ključni element međunarodnih sporazuma EU-a kojim se omogućuje suspenzija Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima;

| 1. | oštro osuđuje postojanje političkih zatvorenika, ustrajan i neprekidan politički progon, uznemirivanje i proizvoljno pritvaranje disidenata na Kubi; također osuđuje aktualne napade na umjetnike pokreta San Isidro, mirne disidente, neovisne novinare, borce za ljudska prava i članove političke oporbe; traži da se smjesta prekinu te aktivnosti i apelira na kubanske vlasti da odmah puste na slobodu sve političke zatvorenike i osobe koje su proizvoljno pritvorene isključivo zbog ostvarivanja svoje slobode izražavanja i okupljanja; oštro osuđuje proizvoljno pritvaranje Aymare Nieto Muñoz, Mitzaela Díaza Paseira, Ivána Amara Hidalga, Edilberta Ronala Arzuaga Alcaláa, Yandiera Garcíje Labrada, Denisa Solísa Gonzáleza, Luisa Roblesa Elizásteguija i još 77 zatvorenika savjesti; izražava solidarnost s pripadnicima pokreta San Isidro i svim aktivistima i borcima za ljudska prava u njihovim naporima da promiču slobodu izražavanja na Kubi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži bolje jamčenje prava na pošteno suđenje i neovisnosti pravosuđa te da se osobama lišenima slobode osigura pristup neovisnom odvjetniku; žali zbog toga što je u dva mjeseca zabilježen 1 941 slučaj represije, od čega 1 018 u travnju i 923 u svibnju 2021.; zahtijeva da se pritvorenim osobama omoguće neovisna medicinska evaluacija, pristup telefonskoj komunikaciji i redoviti posjeti obitelji, prijatelja, novinara i diplomata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | duboko žali zbog nedostatka predanosti i spremnosti kubanskog režima da pokuša ostvariti barem minimalan napredak prema promjeni ili otvoriti kanale kojima bi se omogućili načini reforme režima, čime bi se poboljšalo socijalno i političko sudjelovanje, kao i životni uvjeti građana; žali zbog činjenice da se unatoč stupanju na snagu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji prije skoro četiri godine stanje u pogledu ljudskih prava i demokracije nije poboljšalo te da nije dovelo do znatnog i opipljivog pozitivnog rezultata za kubanski narod; traži da se poštuju obveze utvrđene u tom sporazumu i da se u tom pogledu usvoje jasna mjerila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrđuje pravo kubanskog naroda da zahtijeva demokratizaciju svoje zemlje u okviru dijaloga s civilnim društvom i političkom oporbom kako bi se uspostavio plan za demokratske višestranačke izbore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahtijeva od kubanske vlade da provede pravne reforme kako bi se zajamčila sloboda tiska, udruživanja i prosvjedovanja te da pokrene političke reforme kojima će se omogućiti slobodni, pošteni i demokratski izbori u sklopu kojih će se uzeti u obzir suvereno i slobodno izražena volja kubanskog naroda; poziva kubansku vladu da svoju politiku o ljudskim pravima uskladi s međunarodnim standardima definiranima u poveljama, deklaracijama i međunarodnim instrumentima čija je Kuba potpisnica te da omogući aktivno sudjelovanje civilnog društva i političke oporbe u političkom i društvenom životu bez ikakvih ograničenja; poziva kubansku vladu da neovisno novinarstvo prizna kao zakonitu djelatnost i da poštuje prava neovisnih novinara na Kubi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži hitno stavljanje izvan snage dekreta 349 i 370 te drugih kubanskih zakona kojima se krši sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uvidi postojanje političke oporbe kubanskoj vladi te da je stoga na odgovarajući način uključi u institucionalizirane, formalne, otvorene i javne političke dijaloge između EU-a i Kube, čime se poštuju stupovi koji su temelj Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog toga što su ESVD i delegacija EU-a u Havani isključili kubansku demokratsku oporbu te europske i kubanske neovisne organizacije civilnog društva iz političkih dijaloga jer ih u tome nisu poduprle kubanske vlasti; ističe da je ta odluka protivna Sporazumu te naglašava da obje strane imaju obvezu u potpunosti poštovati Sporazum; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i ESVD da odbiju sudjelovati u budućim političkim dijalozima i dijalozima o ljudskim pravima s Kubom, osim ako je u njima primjereno zastupljeno civilno društvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća ESVD da je sudjelovanje civilnog društva u političkim dijalozima i projektima suradnje u okviru Sporazuma ključan dio Sporazuma i da bi trebalo smjesta ispraviti nepravilnost prisutnu od potpisivanja Sporazuma prema kojoj je civilno društvo isključeno iz fondova za suradnju i/ili sudjelovanja u Sporazumu, dok se, suprotno tome, sudjelovanje i pristup fondovima za suradnju omogućuje isključivo poduzećima u kojima sudjeluje država ili koja su pod njezinom kontrolom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje sustavno kršenje radnih i ljudskih prava koje kubanska država provodi nad svojim zdravstvenim osobljem upućenim na rad u inozemstvu u medicinskim misijama, a kojim se krše temeljne konvencije MOR-a koje je Kuba ratificirala; apelira na Kubu da učinkovito provodi i poštuje Američku konvenciju o ljudskim pravima i konvencije MOR-a br. 29 i 105; poziva kubansku vladu da u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava Kubancima zajamči pravo na izlazak iz njihove zemlje i povratak u nju, što se odnosi i na liječnike upućene u medicinske misije u inozemstvo; poziva kubansku vladu da ratificira Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i zajamči prava na slobodu udruživanja, što se odnosi i na registraciju organizacija, te na kolektivno pregovaranje, u skladu sa standardima MOR-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva ESVD da ustraje u tome da kubanske vlasti ispunjavaju preuzete obveze utvrđene Sporazumom o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube, a posebno one o poštovanju osnovnih ljudskih prava i temeljnih sloboda, kako je naglašeno u članku 1. stavku 5., članku 2. točki (c), člancima 5. i 22. te članku 43. stavku 2. tog sporazuma; stoga ustraje u tome da Europska unija pri provedbi Sporazuma pomno prati i nadzire poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda na Kubi te da o tome Parlamentu podnosi redovna izvješća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da pritvaranje Denisa Solísa Gonzáleza, Luisa Roblesa Elizásteguija, Maykela Castilla Péreza (poznatog i kao Osorbo), koji je član pokreta San Isidro i suautor pjesme „Patria y Vida” te je proizvoljno pritvoren, a Odbor UN-a za prisilne nestanke priopćio je da je tijekom 14 dana smatran nestalom osobom, te pritvaranje više od 120 političkih zatvorenika i zatvorenika savjesti, kao i sve proizvoljne i represivne radnje zabilježene u travnju i lipnju 2021. čine povredu Sporazuma i posebno hitne slučajeve, kako je utvrđeno u članku 85. stavku 3. točki (b) Sporazuma; traži od EU-a da s tim u vezi sazove hitan sastanak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | duboko žali zbog toga što su kubanske vlasti izaslanstvima Europskog parlamenta odbile dati dopuštenje za posjet Kubi; poziva vlasti da dopuste ulazak izaslanstava u zemlju čim to bude moguće u smislu zdravstvenih uvjeta; poziva sve predstavnike država članica da tijekom posjeta kubanskim vlastima potežu pitanja kršenja ljudskih prava na Kubi te da se sastaju s dobitnicima Nagrade Saharov kako bi se zajamčila dosljedna unutarnja i vanjska provedba politike ljudskih prava Europske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i Nacionalnoj skupštini narodne vlasti Kube, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica i visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL C 363, 28.10.2020., str. 70.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0073.

(3)  SL C 334, 19.9.2018., str. 99.

(4)  SL L 337 I, 13.12.2016., str. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/en/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Sustavna represija u Bjelarusu i njezine posljedice na europsku sigurnost nakon otmica osoba iz europskog civilnog zrakoplova koji su presrele bjelaruske vlasti

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o sustavnoj represiji u Bjelarusu i njezinim posljedicama na europsku sigurnost nakon otmica osoba iz europskog civilnog zrakoplova koji su presrele bjelaruske vlasti (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Bjelarusu od 12. listopada 2020. i 24. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Bjelarusu od 12. listopada 2020. i 24. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjave Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a, a posebno onu od 24. svibnja 2021. o prisilnom preusmjeravanju leta društva Ryanair FR4978 u Minsk 23. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a, a posebno onu od 24. svibnja 2021. o prisilnom preusmjeravanju leta društva Ryanair FR4978 u Minsk 23. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. svibnja 2021. o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. svibnja 2021. o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/908 od 4. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (1), kojom je uvedena zabrana prelijetanja zračnog prostora EU-a i pristup zračnim lukama EU-a za sve vrste bjelaruskih zračnih prijevoznika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/908 od 4. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (1), kojom je uvedena zabrana prelijetanja zračnog prostora EU-a i pristup zračnim lukama EU-a za sve vrste bjelaruskih zračnih prijevoznika,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. ožujka 2021. o potpori EU-a za Međunarodnu platformu za odgovornost u pogledu Bjelarusa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. ožujka 2021. o potpori EU-a za Međunarodnu platformu za odgovornost u pogledu Bjelarusa,

| — | uzimajući u obzir izvješće izvjestitelja Moskovskog mehanizma Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 5. studenoga 2020. o navodnim kršenjima ljudskih prava povezanima s predsjedničkim izborima održanima 9. kolovoza 2020. u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izvjestitelja Moskovskog mehanizma Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 5. studenoga 2020. o navodnim kršenjima ljudskih prava povezanima s predsjedničkim izborima održanima 9. kolovoza 2020. u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir Čikašku konvenciju o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu i Montrealsku konvenciju o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Čikašku konvenciju o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu i Montrealsku konvenciju o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čija je država stranka i Bjelarus, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čija je država stranka i Bjelarus,

| — | uzimajući u obzir da je Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2020. godine dodijelio demokratskoj oporbi u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2020. godine dodijelio demokratskoj oporbi u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 23. svibnja 2021. zrakoplov registriran u Poljskoj koji je obavljao let društva Ryanair FR4978 između dvaju glavnih gradova EU-a (iz Atene za Vilnius) za vrijeme prelijetanja bjelaruskog zračnog prostora prisilno preusmjeren po nalogu Aljaksandra Lukašenke te ga je bjelaruski borbeni zrakoplov ispratio u nacionalnu zračnu luku u Minsku na temelju lažne tvrdnje o mogućoj prijetnji bombom, čime je ugrožena sigurnost više od 170 putnika i članova posade, od kojih su mnogi građani EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je 23. svibnja 2021. zrakoplov registriran u Poljskoj koji je obavljao let društva Ryanair FR4978 između dvaju glavnih gradova EU-a (iz Atene za Vilnius) za vrijeme prelijetanja bjelaruskog zračnog prostora prisilno preusmjeren po nalogu Aljaksandra Lukašenke te ga je bjelaruski borbeni zrakoplov ispratio u nacionalnu zračnu luku u Minsku na temelju lažne tvrdnje o mogućoj prijetnji bombom, čime je ugrožena sigurnost više od 170 putnika i članova posade, od kojih su mnogi građani EU-a;

| B. | budući da bjelaruske vlasti nisu otkrile nikakve eksplozivne naprave, već su pritvorile dvoje putnika – bjelaruskog državljanina Ramana Prataseviča i njegovu suputnicu Sofiju Sapegu, rusku državljanku i studenticu Europskog sveučilišta za humanističke znanosti u Vilniusu; |
| --- | --- |

B.

budući da bjelaruske vlasti nisu otkrile nikakve eksplozivne naprave, već su pritvorile dvoje putnika – bjelaruskog državljanina Ramana Prataseviča i njegovu suputnicu Sofiju Sapegu, rusku državljanku i studenticu Europskog sveučilišta za humanističke znanosti u Vilniusu;

| C. | budući da je Raman Pratasevič bjelaruski novinar i aktivist te bivši urednik utjecajnog Telegram kanala Nexta, koji je imao ključnu ulogu u informiranju građana o zlouporabama koje su počinile vlasti i u mobilizaciji prosvjeda u Bjelarusu nakon namještenih predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020., čime je doprinio otkrivanju sustavne represije režima i teških kršenja ljudskih prava; budući da Raman Pratasevič od 2019. živi u egzilu u EU-u kako bi izbjegao lažne kaznene optužbe i da mu je odobren politički azil u Litvi; |
| --- | --- |

C.

budući da je Raman Pratasevič bjelaruski novinar i aktivist te bivši urednik utjecajnog Telegram kanala Nexta, koji je imao ključnu ulogu u informiranju građana o zlouporabama koje su počinile vlasti i u mobilizaciji prosvjeda u Bjelarusu nakon namještenih predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020., čime je doprinio otkrivanju sustavne represije režima i teških kršenja ljudskih prava; budući da Raman Pratasevič od 2019. živi u egzilu u EU-u kako bi izbjegao lažne kaznene optužbe i da mu je odobren politički azil u Litvi;

| D. | budući da su nezakonito pritvaranje Ramana Prataseviča i nehumani način na koji je s njim postupao bjelaruski režim, uključujući prisilna priznanja u namještenim intervjuima koje je emitirala bjelaruska državna televizija, razlog za veliku zabrinutost međunarodne zajednice te se time naglašava hitna potreba za usklađenim međunarodnim djelovanjem, posebno s obzirom na to da je Bjelarus jedina europska zemlja koja još primjenjuje smrtnu kaznu te stoga nije članica Vijeća Europe; budući da Raman Pratasevič nije izgledao kao osoba koja daje priznanje slobodnom voljom i da su prisilna priznanja zabranjena u skladu s Konvencijom protiv mučenja; budući da se njegovim odvjetnicima i dalje uskraćuje kontakt s njime i da je Aljaksandr Lukašenka zaprijetio da će za njegovo ispitivanje pozvati istražitelje iz regije Donbas koja se nalazi pod ruskom okupacijom; budući da je Raman Pratasevič uvršten na popis za praćenje terorista te mu stoga možda prijeti smrtna kazna; |
| --- | --- |

D.

budući da su nezakonito pritvaranje Ramana Prataseviča i nehumani način na koji je s njim postupao bjelaruski režim, uključujući prisilna priznanja u namještenim intervjuima koje je emitirala bjelaruska državna televizija, razlog za veliku zabrinutost međunarodne zajednice te se time naglašava hitna potreba za usklađenim međunarodnim djelovanjem, posebno s obzirom na to da je Bjelarus jedina europska zemlja koja još primjenjuje smrtnu kaznu te stoga nije članica Vijeća Europe; budući da Raman Pratasevič nije izgledao kao osoba koja daje priznanje slobodnom voljom i da su prisilna priznanja zabranjena u skladu s Konvencijom protiv mučenja; budući da se njegovim odvjetnicima i dalje uskraćuje kontakt s njime i da je Aljaksandr Lukašenka zaprijetio da će za njegovo ispitivanje pozvati istražitelje iz regije Donbas koja se nalazi pod ruskom okupacijom; budući da je Raman Pratasevič uvršten na popis za praćenje terorista te mu stoga možda prijeti smrtna kazna;

| E. | budući da presretanje civilnog zrakoplova predstavlja teško kršenje međunarodnih konvencija u području sigurnosti zračnog prometa i da su tim događajem na vidjelo izašle međunarodne posljedice trajne i neprestane represije u Bjelarusu za sigurnost u Europi te se nesumnjivo pokazalo da je režim postao prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti; budući da su prisilno prizemljenje zrakoplova kao čin državnog terorizma i uhićenje takozvanog protivnika bjelaruskog režima osmišljeni kako bi se svim protivnicima režima, a posebno onima koji žive u inozemstvu, poslala zastrašujuća poruka da je režim odlučan u svojoj nakani da ih pohvata i da nisu sigurni u inozemstvu; |
| --- | --- |

E.

budući da presretanje civilnog zrakoplova predstavlja teško kršenje međunarodnih konvencija u području sigurnosti zračnog prometa i da su tim događajem na vidjelo izašle međunarodne posljedice trajne i neprestane represije u Bjelarusu za sigurnost u Europi te se nesumnjivo pokazalo da je režim postao prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti; budući da su prisilno prizemljenje zrakoplova kao čin državnog terorizma i uhićenje takozvanog protivnika bjelaruskog režima osmišljeni kako bi se svim protivnicima režima, a posebno onima koji žive u inozemstvu, poslala zastrašujuća poruka da je režim odlučan u svojoj nakani da ih pohvata i da nisu sigurni u inozemstvu;

| F. | budući da je u tijeku istraga Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva; budući da se osim Ramana Prataseviča i Sofije Sapege u Minsku iskrcalo još nekoliko neidentificiranih osoba; budući da je Ruska Federacija pritvorila nekoliko bjelaruskih oporbenih aktivista koji su pobjegli u Moskvu te i dalje podupire bjelaruski režim, između ostalog i financijski; |
| --- | --- |

F.

budući da je u tijeku istraga Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva; budući da se osim Ramana Prataseviča i Sofije Sapege u Minsku iskrcalo još nekoliko neidentificiranih osoba; budući da je Ruska Federacija pritvorila nekoliko bjelaruskih oporbenih aktivista koji su pobjegli u Moskvu te i dalje podupire bjelaruski režim, između ostalog i financijski;

| G. | budući da bjelaruske vlasti nastavljaju represiju nad miroljubivim bjelaruskim narodom i da su mnogi građani bili uznemiravani, uhićivani i osuđivani zbog protivljenja režimu ili sveprisutnom kršenju ljudskih prava u Bjelarusu; budući da se procjenjuje da je više od 34 000 bjelaruskih državljana u nekom trenutku bilo pritvoreno zbog prosvjeda protiv režima, prije i nakon izbora održanih 9. kolovoza 2020.; budući da u Bjelarusu ima više od 470 političkih zatvorenika, uključujući sedmero maloljetnika; budući da je pokrenuto oko 3 000 politički motiviranih kaznenih postupaka protiv prosvjednika te je zabilježeno više od 4 600 navoda o mučenju, nasilju i zlostavljanju; |
| --- | --- |

G.

budući da bjelaruske vlasti nastavljaju represiju nad miroljubivim bjelaruskim narodom i da su mnogi građani bili uznemiravani, uhićivani i osuđivani zbog protivljenja režimu ili sveprisutnom kršenju ljudskih prava u Bjelarusu; budući da se procjenjuje da je više od 34 000 bjelaruskih državljana u nekom trenutku bilo pritvoreno zbog prosvjeda protiv režima, prije i nakon izbora održanih 9. kolovoza 2020.; budući da u Bjelarusu ima više od 470 političkih zatvorenika, uključujući sedmero maloljetnika; budući da je pokrenuto oko 3 000 politički motiviranih kaznenih postupaka protiv prosvjednika te je zabilježeno više od 4 600 navoda o mučenju, nasilju i zlostavljanju;

| H. | budući da se stanje ljudskih prava u Bjelarusu i dalje pogoršava, a broj političkih zatvorenika sve je veći; budući da su borci za ljudska prava zabilježili stotine slučajeva mučenja i zlostavljanja, dok je nekoliko osoba nestalo ili su pronađene mrtve; budući da se nehumano postupanje, mučenje i namjerno odbijanje pružanja medicinske skrbi nastavljaju u bjelaruskim pritvornim centrima i zatvorima te da je nekoliko prosvjednika, kao što je Vitold Ašurak, umrlo pod sumnjivim okolnostima, dok su drugi, kao što su sedamnaestogodišnji Dzmitrij Stahouski i Scjapan Latipau, trpjeli uznemiravanje i prijetnje do te mjere da su pokušali počiniti samoubojstvo; |
| --- | --- |

H.

budući da se stanje ljudskih prava u Bjelarusu i dalje pogoršava, a broj političkih zatvorenika sve je veći; budući da su borci za ljudska prava zabilježili stotine slučajeva mučenja i zlostavljanja, dok je nekoliko osoba nestalo ili su pronađene mrtve; budući da se nehumano postupanje, mučenje i namjerno odbijanje pružanja medicinske skrbi nastavljaju u bjelaruskim pritvornim centrima i zatvorima te da je nekoliko prosvjednika, kao što je Vitold Ašurak, umrlo pod sumnjivim okolnostima, dok su drugi, kao što su sedamnaestogodišnji Dzmitrij Stahouski i Scjapan Latipau, trpjeli uznemiravanje i prijetnje do te mjere da su pokušali počiniti samoubojstvo;

| I. | budući da su 25. svibnja 2021. europski bjelaruski aktivisti Jaugen Afnagelj, Pavel Juhnjevič, Maksim Vinjarski i Andrej Vojnič, oporbeni vođa Pavel Sjevjarinjec, bloger Dzmitrij Kazlou i društvena aktivistkinja Irina Ščasna osuđeni na kazne od četiri do sedam godina zatvora na temelju lažnih optužbi za „ekstremizam”; budući da su 2. lipnja 2021. politički zatvorenik Dzmitrij Furmanau te Jaugen Raznjičenka i Uladzimir Knjiga osuđeni na kazne zatvora do četiri godine u takozvanom „predmetu Cihanouski”; budući da je 3. lipnja 2021. u sudskom postupku protiv „plesnog prosvjeda” osuđena peta skupina optuženika, koju su činili politički zatvorenici Aljaksandr Hrapko, Radzivon Medušeuski i Igar Vinakurau, Andrej Anjiskevič, Alena Lojka, Galina Čugunova, Andrej Njamirski, Dzmitrij Kurganau, Kacjarina Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Njišt, Sjargej Ksenžuk i Ilja Palhouski, te su im izrečene kazne od 18 mjeseci kućnog pritvora do jedne godine zatvora; budući da je 3. lipnja 2021. politički zatvorenik Sjargej Pjarfiljeu osuđen na dvije godine zatvora, a njegov sin Stanislau Pjarfiljeu na dvije godine ograničenja slobode kretanja (kućni pritvor); |
| --- | --- |

I.

budući da su 25. svibnja 2021. europski bjelaruski aktivisti Jaugen Afnagelj, Pavel Juhnjevič, Maksim Vinjarski i Andrej Vojnič, oporbeni vođa Pavel Sjevjarinjec, bloger Dzmitrij Kazlou i društvena aktivistkinja Irina Ščasna osuđeni na kazne od četiri do sedam godina zatvora na temelju lažnih optužbi za „ekstremizam”; budući da su 2. lipnja 2021. politički zatvorenik Dzmitrij Furmanau te Jaugen Raznjičenka i Uladzimir Knjiga osuđeni na kazne zatvora do četiri godine u takozvanom „predmetu Cihanouski”; budući da je 3. lipnja 2021. u sudskom postupku protiv „plesnog prosvjeda” osuđena peta skupina optuženika, koju su činili politički zatvorenici Aljaksandr Hrapko, Radzivon Medušeuski i Igar Vinakurau, Andrej Anjiskevič, Alena Lojka, Galina Čugunova, Andrej Njamirski, Dzmitrij Kurganau, Kacjarina Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Njišt, Sjargej Ksenžuk i Ilja Palhouski, te su im izrečene kazne od 18 mjeseci kućnog pritvora do jedne godine zatvora; budući da je 3. lipnja 2021. politički zatvorenik Sjargej Pjarfiljeu osuđen na dvije godine zatvora, a njegov sin Stanislau Pjarfiljeu na dvije godine ograničenja slobode kretanja (kućni pritvor);

| J. | budući da bjelaruske vlasti i dalje provode represiju nad neovisnim bjelaruskim novinarima te ih uznemiruju, kao i da namjerno pokušavaju ometati objektivno izvješćivanje; budući da su uhićene stotine novinara, uključujući dvojicu novinara Belsata koji su kasnije i osuđeni; budući da su deseci zadržani u administrativnom pritvoru i da su doživjeli nasilje, a nekoliko ih je kažnjeno novčanim kaznama; budući da su novinari smješteni u istražni zatvor i da su optuženi za kaznena djela; budući da postoje brojni navodi o opozivu akreditacija novinara, uključujući dopisnike stranih medija, od kojih je nekoliko uhićeno i protjerano iz Bjelarusa; budući da su bjelaruske vlasti 18. svibnja 2021. pretresle urede portala Tut.by, najveće neovisne bjelaruske stranice s vijestima, uhitile mnoge od njegovih zaposlenika i blokirale njegovu internetsku stranicu; |
| --- | --- |

J.

budući da bjelaruske vlasti i dalje provode represiju nad neovisnim bjelaruskim novinarima te ih uznemiruju, kao i da namjerno pokušavaju ometati objektivno izvješćivanje; budući da su uhićene stotine novinara, uključujući dvojicu novinara Belsata koji su kasnije i osuđeni; budući da su deseci zadržani u administrativnom pritvoru i da su doživjeli nasilje, a nekoliko ih je kažnjeno novčanim kaznama; budući da su novinari smješteni u istražni zatvor i da su optuženi za kaznena djela; budući da postoje brojni navodi o opozivu akreditacija novinara, uključujući dopisnike stranih medija, od kojih je nekoliko uhićeno i protjerano iz Bjelarusa; budući da su bjelaruske vlasti 18. svibnja 2021. pretresle urede portala Tut.by, najveće neovisne bjelaruske stranice s vijestima, uhitile mnoge od njegovih zaposlenika i blokirale njegovu internetsku stranicu;

| K. | budući da su borci za ljudska prava, oporbeni političari, predstavnici civilnog društva, predstavnici sindikata, neovisni novinari i drugi aktivisti sustavno izloženi zastrašivanju, uznemiravanju i ograničavanju temeljnih sloboda; budući da nema naznaka da bjelaruske vlasti istražuju tisuće prijava o policijskoj brutalnosti podnesenih od sredine kolovoza 2020., kao ni ubojstva prosvjednika; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjelaruskog naroda; budući da nepostojanje vladavine prava onemogućuje ostvarivanje njihova prava na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

K.

budući da su borci za ljudska prava, oporbeni političari, predstavnici civilnog društva, predstavnici sindikata, neovisni novinari i drugi aktivisti sustavno izloženi zastrašivanju, uznemiravanju i ograničavanju temeljnih sloboda; budući da nema naznaka da bjelaruske vlasti istražuju tisuće prijava o policijskoj brutalnosti podnesenih od sredine kolovoza 2020., kao ni ubojstva prosvjednika; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjelaruskog naroda; budući da nepostojanje vladavine prava onemogućuje ostvarivanje njihova prava na pošteno suđenje;

| L. | budući da je prema Bjelaruskom studentskom udruženju, neovisnom studentskom sindikatu, pritvoreno više od 460 studenata, od kojih gotovo trećina žena, a više od 150 studenata proizvoljno je izbačeno sa sveučilišta, pri čemu su mnogi pobjegli u susjedne zemlje u strahu za svoju sigurnost; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema Bjelaruskom studentskom udruženju, neovisnom studentskom sindikatu, pritvoreno više od 460 studenata, od kojih gotovo trećina žena, a više od 150 studenata proizvoljno je izbačeno sa sveučilišta, pri čemu su mnogi pobjegli u susjedne zemlje u strahu za svoju sigurnost;

| M. | budući da su bjelaruske vlasti 31. svibnja 2021. dodatno postrožile ionako stroga pravila o putovanjima, čime je gotovo ukinuta mogućnost bjelaruskih građana da napuste zemlju, uključujući one koji imaju dozvole za dugotrajni boravak u inozemstvu; |
| --- | --- |

M.

budući da su bjelaruske vlasti 31. svibnja 2021. dodatno postrožile ionako stroga pravila o putovanjima, čime je gotovo ukinuta mogućnost bjelaruskih građana da napuste zemlju, uključujući one koji imaju dozvole za dugotrajni boravak u inozemstvu;

| N. | budući da se protiv predstavnika poljske manjine u Bjelarusu provodi sve veća represija, uključujući uhićenje i osuđujuću presudu protiv predsjednice Saveza Poljaka u Bjelarusu Andżelike Borys i pritvor novinara, blogera i člana Saveza Poljaka u Bjelarusu Andrzeja Poczobuta; budući da je poljski sustav školovanja u Bjelarusu pod sve većim pritiskom režima; budući da su ta djelovanja popraćena antipoljskom propagandom na državnoj televiziji; budući da je Lukašenka proglasio novi državni praznik u Bjelarusu koji se obilježava 17. rujna povodom obljetnice sovjetske invazije Poljske 1939.; |
| --- | --- |

N.

budući da se protiv predstavnika poljske manjine u Bjelarusu provodi sve veća represija, uključujući uhićenje i osuđujuću presudu protiv predsjednice Saveza Poljaka u Bjelarusu Andżelike Borys i pritvor novinara, blogera i člana Saveza Poljaka u Bjelarusu Andrzeja Poczobuta; budući da je poljski sustav školovanja u Bjelarusu pod sve većim pritiskom režima; budući da su ta djelovanja popraćena antipoljskom propagandom na državnoj televiziji; budući da je Lukašenka proglasio novi državni praznik u Bjelarusu koji se obilježava 17. rujna povodom obljetnice sovjetske invazije Poljske 1939.;

| O. | budući da je Bjelarus započeo s komercijalnim radom nuklearne elektrane Astravec, a da nije uzeo u obzir sve sigurnosne preporuke iz izvješća EU-a o testiranju otpornosti na stres iz 2018., zbog čega je elektrana Astravec nesigurna i predstavlja ozbiljnu prijetnju nuklearnoj sigurnosti cijele Europe; |
| --- | --- |

O.

budući da je Bjelarus započeo s komercijalnim radom nuklearne elektrane Astravec, a da nije uzeo u obzir sve sigurnosne preporuke iz izvješća EU-a o testiranju otpornosti na stres iz 2018., zbog čega je elektrana Astravec nesigurna i predstavlja ozbiljnu prijetnju nuklearnoj sigurnosti cijele Europe;

| P. | budući da je Europska unija dosad uvela sankcije protiv 88 bjelaruskih pojedinaca i sedam subjekata, uključujući Aljaksandra Lukašenku; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europska unija dosad uvela sankcije protiv 88 bjelaruskih pojedinaca i sedam subjekata, uključujući Aljaksandra Lukašenku;

| 1. | oštro osuđuje otmicu i prisilno prizemljenje zrakoplova Ryanaira na letu FR4978 u Minsk 23. svibnja, kao i pritvaranje novinara Ramana Prataseviča i Sofije Sapege od strane bjelaruskih vlasti; smatra da je taj strašni čin povreda međunarodnog prava koja predstavlja čin državnog terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na promptno i bezuvjetno puštanje na slobodu Ramana Prataseviča i Sofije Sapege, kao i svih drugih novinara i političkih zatvorenika u Bjelarusu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na odluku Vijeća da postroži postojeće mjere ograničavanja uvođenjem zabrane ulaska u zračni prostor EU-a i pristupa zračnim lukama EU-a za sve bjelaruske zračne prijevoznike i savjetuje Vijeću da osmisli plan kako bi se bjelaruskim državljanima olakšalo da napuste zemlju; poziva Međunarodnu organizaciju civilnog zrakoplovstva i Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa da provedu istragu i poduzmu odgovarajuće mjere u vezi s tim neprihvatljivim incidentom, koji dovodi u pitanje međunarodne norme i standarde; ističe da je tim ozbiljnim incidentom znatno narušeno povjerenje i da bi svaka država trebala odgovorno djelovati u ispunjavanju svojih obaveza iz Čikaške konvencije kako bi zrakoplovi mogli sigurno letjeti; poziva Ryanair da s nadležnim tijelima podijeli sve relevantne informacije o tom incidentu i da s njima surađuje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na temeljitu procjenu posljedica otmica iz civilnog zrakoplova koji su presrele bjelaruske vlasti, ne samo za međunarodni zračni promet i sigurnost zračnog prometa, već i za opću sigurnost u Europi te za sigurnost bjelaruskih državljana i ostalih osoba koje su u egzilu ili traže utočište ili azil u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi se takvom istragom trebala istražiti potencijalna uloga Rusije u terorističkim činovima bjelaruskog režima; ističe da bi, ako se utvrdi da je Rusija sudjelovala u takvim činovima, svi ruski državljani koji su izravno ili neizravno sudjelovali u operaciji trebali biti sankcionirani u skladu s globalnim režimom sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki); ističe važnost doprinosa EU-a istrazi, među ostalim uključivanjem tijela EU-a kao što su Europol, Eurojust ili Ured europskog javnog tužitelja u rad zajedničkih istražnih timova i operacija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno ističe da ne priznaje izbor Aljaksandra Lukašenke na mjesto predsjednika Bjelarusa; trenutačni režim u Bjelarusu smatra nelegitimnim, nezakonitim i kriminalnim; i dalje podupire bjelaruski narod u njegovim legitimnim zahtjevima i težnjama za slobodnim i poštenim izborima, temeljnim slobodama i ljudskim pravima, demokratskom zastupljenošću, političkim sudjelovanjem i dostojanstvom; osuđuje represiju nad tisućama bjelaruskih građana koji su mirno prosvjedovali kako bi obranili svoje pravo na slobodu, demokraciju i dostojanstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno osuđuje nasilje i represiju koje provode državne vlasti u Bjelarusu, a posebno nezakonito pritvaranje, mučenje i zlostavljanje u pritvoru i kazneni progon miroljubivih građana, i zahtijeva da se tome smjesta stane na kraj te izražava potporu i solidarnost s bjelaruskim društvom; osuđuje sustavnu represiju režima nad civilima, koji je od ukradenih izbora u kolovozu 2020. upotrebom nasilja, zastrašivanja i drugih oblika prisile natjerao više od 14 000 bjelaruskih državljana da pobjegnu iz zemlje; ponavlja da ta aktualna kampanja represije i prisilnog raseljavanja civila predstavlja teško kršenje ljudskih prava; žali zbog činjenice da je Bjelarus trenutačno jedina zemlja u Europi u kojoj se još uvijek provodi smrtna kazna te insistira na potrebi za njezinim hitnim i konačnim ukidanjem; osuđuje nedavne mjere bjelaruskih vlasti kojima se većini bjelaruskih građana zabranjuje napuštanje zemlje, uključujući mnoge nositelje dozvola za boravak u inozemstvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje oštre i nepravedne sudske presude koje su nedavno izrečene brojnim političkim zatvorenicima i pritvorenicima, kao što su oporbeni vođa Pavel Sjevjarinjec, kao i postupke protiv pripadnika bjelaruske demokratske oporbe, kao što su Viktar Babarika, Mikola Statkevič i Sjargej Cihanouski; žali zbog izricanja presude Pavelu Sevjarinjecu, Jaugenu Afnagelju, Andreju Vojniču, Pavelu Juhnjeviču, Dzmitriju Kazlou, Maksimu Vinjarskom i Irini Ščasnoj na suđenju zatvorenom za javnost u gradu Mogilevu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno ističe važnost neovisnih bjelaruskih medija i novinara te važnu ulogu koju oni imaju u bjelaruskom društvu; osuđuje gušenje medija i onemogućavanje pristupa internetu, kao i premlaćivanje, uhićivanje i zastrašivanje novinara i blogera; ističe pravo bjelaruskog naroda na neometan pristup informacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje represiju i neprijateljsko djelovanje koje vlasti provode protiv predstavnika poljske manjine i protiv poljskog sustava školovanja u Bjelarusu; u tom pogledu poziva na bezuvjetno oslobađanje Andżelike Borys, Andrzeja Poczobuta i ostalih političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), Komisiju i nacionalna diplomatska predstavništva država članica u Bjelarusu da pomno prate situaciju i sudske postupke protiv pojedinačnih političkih zatvorenika u Bjelarusu, uključujući Ramana Prataseviča i Sofiju Sapegu, da im ponude podršku i da rade na njihovu oslobađanju; u tom pogledu poziva Lukašenkin režim da, u skladu s međunarodnim obvezama Bjelarusa u okviru Bečke konvencije o diplomatskim odnosima i Bečke konvencije o konzularnim odnosima, odmah zaustavi sve radnje kojima se zastrašuju ili uznemiruju članovi nacionalnih i europskih diplomatskih službi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava hitnu potrebu za održavanjem i širenjem kontakata i suradnje s predstavnicima bjelaruskih demokratskih snaga u Minsku i u egzilu, a posebno sa Svjatlanom Cihanouskom i članovima Koordinacijskog vijeća i Nacionalne antikrizne uprave; stoga se pridružuje pozivima da se njihovi predstavnici pozovu na sastanak na vrhu skupine G7 11. i 13. lipnja 2021. te na sastanak na vrhu Istočnog partnerstva 2021. te preporučuje da ih se i dalje poziva na bilateralne sastanke na visokoj državnoj razini, kao i na parlamentarne sjednice i međuparlamentarne sastanke, te da se u svim nacionalnim parlamentima država članica EU-a osnuju skupine za Bjelarus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Vijeće da što prije proširi popise osoba i subjekata pod sankcijama EU-a tako što će uvrstiti pojedince i subjekte koji su umiješani u presretanje i prisilno slijetanje zrakoplova Ryanaira na letu FR4978 i pritvaranje Ramana Prataseviča i Sofije Sapege; podsjeća na to da novinaru Ramanu Prataseviču prijeti smrtna kazna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | snažno potiče Vijeće da hitno nastavi provoditi četvrti paket sankcija usmjeren na pojedince i subjekte koji su sudjelovali u izbornoj prijevari, represiji, mučenju ili zlostavljanju i kršenjima ljudskih prava u Bjelarusu ili su u njima bili sukrivci, što uključuje progon neovisnih novinara i blogera, te da započne rad na sljedećem paketu; poziva na sankcioniranje znatno većeg broja bjelaruskih dužnosnika, npr. tužitelja, sudaca i zaposlenika tijela kaznenog progona koji imaju ulogu u represiji i neopravdanim osuđujućim presudama protiv kritičara režima, kao i policajaca, zatvorskog osoblja, parlamentarnih zastupnika i članova vlade te agenata koji rade za režim u područjima propagande, medija, dezinformacija i govora mržnje te pojedinaca i subjekata koji podupiru Lukašenku i njegov režim, kao što je Marat Markov, koji je 2. lipnja intervjuirao Ramana Prataseviča na državnom kanalu ONT, i onih koji su sudjelovali u incidentu 23. svibnja, kao što su obavještajni službenici i zrakoplovna tijela; u tom kontekstu podsjeća da je potrebno u potpunosti iskoristiti mogućnosti za uvođenje mjera ograničavanja u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da dosljedno uskraćuju svaku vrstu financijske potpore bjelaruskom režimu te da stoga odbiju sve nove kreditne linije bjelaruskim bankama i obustave sva ulaganja u infrastrukturne projekte ili gospodarska poduzeća u Bjelarusu; poziva Komisiju da donese mjere kojima bi se europske financijske institucije spriječilo da kupuju obveznice ili bilo koji drugi financijski instrument koji izdaju bjelaruska vlada i povezane javne institucije; pozdravlja činjenicu da su Europska investicijska banka i Europska banka za obnovu i razvoj obustavile financiranje projekata u bjelaruskom javnom sektoru i poziva na istragu o tome kako se neiskorištena sredstva mogu preusmjeriti na civilno društvo i privatni sektor koji nije povezan s režimom; poziva Međunarodni monetarni fond i države članice EU-a da ni pod kojim okolnostima ne pružaju izravnu proračunsku potporu režimu te da se suzdrže od korištenja posebnog postupka vučenja najavljenog za 2021.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća sva poduzeća EU-a koja posluju u Bjelarusu na svoj prijašnji poziv da postupaju s posebnom pažnjom i da se drže svoje odgovornosti u vezi s poštovanjem ljudskih prava, u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; osim toga, traži od njih da se suzdrže od bilo kakvih novih ulaganja te da javno prosvjeduju protiv trenutačne represije bjelaruskih vlasti u zemlji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Vijeće da brzo usvoji i provede ekonomske sankcije koje moraju biti snažne i što neposrednije utjecati na bjelaruski režim, njegove pristaše i gospodarske aktere koji podupiru režim; poziva na to da te ekonomske sankcije budu usmjerene na javna i privatna poduzeća koja su pod kontrolom režima, koja su usko povezana s poslovnim interesima režima ili koja su poznata po otpuštanju svojih zaposlenika zbog sudjelovanja u štrajkovima ili prosvjedima; poziva na to da sektorske sankcije budu posebno usmjerene na industriju sirove nafte i naftnih proizvoda, potašu, čelik i drvoprerađivačku industriju; nadalje, poziva na prekid suradnje i financiranja bjelaruskih banaka u državnom vlasništvu te na ograničavanje kreditnih linija međunarodnih banaka za banke kćeri u Bjelarusu, kao i na to da se razmotri privremena suspenzija Bjelarusa u sustavu SWIFT; traži od trgovačkih društava registriranih u EU-u, posebno od društva Siemens AG, da prestanu surađivati s bjelaruskim vlastima dijeljenjem tehnologije i znanja; poziva države članice i institucije EU-a da ulože više truda u borbu protiv opsežnog krijumčarenja cigareta iz Bjelarusa u EU, čime se osiguravaju sredstva za Lukašenkin režim; potiče usklađeno solidarno djelovanje EU-a kako bi se ublažile gospodarske teškoće država članica koje su najviše pogođene ekonomskim sankcijama usmjerenima na Bjelarus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja odluku Europske radiodifuzijske unije (EBU) da suspendira članstvo bjelaruske radiotelevizijske kuće BTRC u EBU-u; poziva na suspenziju Bjelarusa u međunarodnim sportskim tijelima i na međunarodnim sportskim događajima, uključujući europska i svjetska prvenstva te Olimpijske igre u Tokiju; apelira na Uniju europskih nogometnih saveza (UEFA) da bjelaruskoj državnoj televiziji TVR oduzme prava emitiranja nogometnog turnira EURO 2020. te da ih besplatno dodijeli neovisnoj televiziji Belsat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da poboljšaju suradnju u obavještajnim pitanjima u vezi s krizom u Bjelarusu i da protjeraju poznate i potencijalne bjelaruske obavještajne službenike aktivne diljem Unije; potiče svojeg predsjednika da osoblju veleposlanstva Bjelarusa u Bruxellesu ograniči pristup Europskom parlamentu, uključujući fizički i daljinski pristup sastancima u organizaciji Europskog parlamenta, te da preispita komunikaciju Parlamenta s veleposlanstvom Bjelarusa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | duboko je zabrinut zbog povezanosti Rusije s Lukašenkinim režimom, koja uključuje financijsku potporu i blisku suradnju između obavještajnih službi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu za međunarodnim angažmanom, uključujući rasprave u UN-u i NATO-u; poziva EU da pažljivo uskladi svoje mjere sa Sjedinjenim Američkim Državama, partnerima iz skupine G7 i drugim zemljama istomišljenicama te da traži da se partneri EU-a, a posebno europski susjedi poput Ukrajine, u većoj mjeri usklade kako bi se postigao najveći mogući učinak sankcija; podsjeća na odluku ukrajinske vlade da se pridruži državama članicama EU-a u nametanju sankcija u vezi s prijevozom bjelaruskim zračnim prijevoznicima te poziva Komisiju i Vijeće da uvedu kaznene mjere protiv zračnog prijevoznika Belavije i njegovih putnika koji lete na Krim, pripojen Rusiji; pozdravlja predstojeće sastanke na vrhu između EU-a i SAD-a te SAD-a i Rusije te smatra da su to važne prilike za koordiniranje stajališta između EU-a i njegovih partnera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je korištenje mehanizama sankcija najbolji način na koji EU može pravilno postupati s državama koje ne poštuju zakone, no da bi osim sankcija za bjelaruska poduzeća u državnom vlasništvu EU trebao iskoristiti i postojeći unutarnji pritisak u Bjelarusu tako što će pružiti potporu bjelaruskom civilnom društvu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da zajedno s međunarodnim partnerima iniciraju organizaciju međunarodne konferencije na visokoj razini pod nazivom „Budućnost demokratskog Bjelarusa” o rješavanju krize u Bjelarusu, istrazi i kaznenom progonu zločina bjelaruskih vlasti nad bjelaruskim narodom i demokratskoj preobrazbi Bjelarusa; smatra da će se takvom konferencijom, pod vodstvom EU-a i u prisustvu međunarodnih financijskih institucija, zemalja skupine G7, država članica i institucija EU-a, kao i drugih sudionika koji su voljni obvezati se na financiranje paketa u vrijednosti od više milijardi eura, podržati budući napori te zemlje u pogledu reformi i restrukturiranja gospodarstva te poslati snažna poruka potpore bjelaruskom narodu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na svoju prijašnju inicijativu za misiju na visokoj razini u kojoj bi sudjelovali bivši visoki europski dužnosnici kako bi se istražili svi mogući načini za zaustavljanje nasilja i oslobađanje političkih zatvorenika, što bi moglo pomoći u stvaranju okružja pogodnog za uključiv interni politički dijalog u Bjelarusu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apelira na Komisiju, ESVD i države članice da povećaju izravnu potporu i suradnju s bjelaruskom oporbom, civilnim društvom, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima u Bjelarusu i inozemstvu, među ostalim, izgradnjom kapaciteta i financijskom potporom, te da povećaju potporu Europskoj zakladi za demokraciju u njezinim aktivnostima na terenu; u tom pogledu poziva EU i druge međunarodne organizacije da pruže financijsku i tehničku pomoć svim neovisnim medijima i novinarima kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje dužnosti i informiraju društvo o aktualnim događajima u Bjelarusu; u tom kontekstu ponavlja svoj poziv na povećanje potpore za televizijski kanal Belsat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obvezuje se na pružanje pomoći za jačanje kapaciteta demokratskih snaga, jačanje uloge civilnog društva, podupiranje cjelovitog političkog dijaloga koji će dovesti do mirnog prijenosa vlasti u Bjelarusu, kao i na pružanje pomoći mladim političkim vođama i borcima za ljudska prava, preko mehanizama Parlamenta za potporu demokraciji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja Komisijin nacrt sveobuhvatnog plana gospodarske potpore za budući demokratski Bjelarus u iznosu od 3 milijarde EUR; poziva Komisiju i Vijeće da nastave razvijati i promicati taj plan i da jasno poruče da će EU, nakon što u Bjelarusu dođe do demokratskih promjena, biti spreman pružiti konkretnu pomoć za pokretanje reformi i modernizacije u toj zemlji; napominje da EU treba predložiti sveobuhvatan skup mjera kako bi se demokratske snage Bjelarusa pripremile za provedbu tog paketa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU da zajedno sa Sjedinjenim Američkim Državama, partnerima iz skupine G7 i drugim zemljama istomišljenicama zamrzne suradnju s javnim sektorom Lukašenke i preusmjeri suradnju s bjelaruskim civilnim društvom i bjelaruskim privatnim poduzećima izvan dosega režima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | odbacuje neprihvatljive prijetnje Aljaksandra Lukašenke da bjelaruske vlasti neće zaustaviti nezakonite migrante i trgovinu drogom te izražava zabrinutost zbog povećanja nezakonitih migracija iz Bjelarusa u EU i potencijalnog sudjelovanja bjelaruskih vlasti u tim zbivanjima; poziva države članice i institucije EU-a da prate razvoj događaja u tim područjima i poduzmu odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | osuđuje to što bjelarusko vodstvo zlorabi tijela kaznenog progona u političke svrhe; poziva Interpol da smjesta i temeljito preispita postojeće i buduće zahtjeve Bjelarusa i da poduzme sve odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo da Bjelarus zlorabi Interpol u političke svrhe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da je potrebna sveobuhvatna istraga zločina koje je Lukašenkin režim počinio protiv naroda Bjelarusa, koju bi trebalo zaključiti uspostavom međunarodnog suda za kazneni progon tih zločina; apelira na međunarodnu zajednicu da, u nedostatku spremnosti bjelaruskih vlasti da uspostave vladavinu prava i odgovornost, poduzme mjere za prikupljanje dokaza o zločinima te osigura istragu i kazneni progon odgovornih osoba u cijelom zapovjednom lancu; pozdravlja inicijative nekoliko država članica EU-a o primjeni načela univerzalne jurisdikcije te pripremi sudskih postupaka protiv onih koji su vršili represiju u Bjelarusu te potiče sve ostale države članice da slijede njihov primjer; poziva na aktivnu potporu svim međunarodnim inicijativama kojima se nastoji riješiti problem nekažnjavanja u Bjelarusu, kao što su Međunarodna platforma za borbu protiv nekažnjavanja i pravosudni centar u Vilniusu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, Komisiju, Vijeće i države članice da nastave upozoravati o stanju u Bjelarusu u svim relevantnim europskim i međunarodnim organizacijama kao što su OESS, Vijeće Europe, Vijeće UN-a za ljudska prava i druga specijalizirana tijela UN-a kako bi se zajamčilo hitno međunarodno djelovanje u vezi sa stanjem u Bjelarusu i prevladalo opstruiranje tih mjera od strane Rusije i drugih zemalja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče države članice da dodatno olakšaju postupke za izdavanje viza i boravišnih dozvola osobama koje bježe iz Bjelarusa iz političkih razloga ili kojima je potrebno liječenje zbog nasilja koje su pretrpjele te da njima i njihovim obiteljima pruže potrebnu podršku i pomoć; poziva države članice da provedu preporuke izvjestitelja moskovskog mehanizma OESS-a u vezi s odobravanjem azila u slučajevima progona obuhvaćenih Ženevskom konvencijom o izbjeglicama i da dodatno olakšaju proceduru za izdavanje hitnih viza i pružanje privremenog utočišta u državama EU-a; poziva države članice i Komisiju da ponude stipendije bjelaruskim studentima i znanstvenicima koji su izbačeni sa sveučilišta i zatvoreni zbog prodemokratskih stavova; poziva države članice da pruže financijsku potporu institucijama u egzilu, kao što je Europsko sveučilište za humanističke znanosti u Vilniusu, koje razvijaju novi naraštaj bjelaruskih državljana koji se bore protiv korumpiranog i nezakonitog sustava u toj zemlji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju, države članice i ESVD da surađuju s međunarodnim partnerima, kao što su moskovski mehanizam OESS-a i Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i borcima za ljudska prava i civilnim društvom na terenu, kako bi se osiguralo praćenje i dokumentiranje kršenja ljudskih prava te izvješćivanje o njima, a time i utvrđivanje odgovornosti i pravda za žrtve; pozdravlja uspostavu Međunarodne platforme za odgovornost u pogledu Bjelarusa te poziva institucije i države članice EU-a da podupru njezin rad; obećava da će osigurati učinkovito funkcioniranje Platforme Europskog parlamenta za borbu protiv nekažnjavanja u Bjelarusu te koordinaciju pravovremene međunarodne reakcije na zbivanja u Bjelarusu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja da bi sve države članice trebale zauzeti jedinstveno stajalište kao odgovor na državni terorizam koji je organizirao režim Aljaksandra Lukašenke i koji podupire Kremlj; ističe da je važno da EU suzbija dezinformacije o stanju u Bjelarusu unutar EU-a, kao i druge oblike hibridnih prijetnji trećih strana u tom pogledu; izražava solidarnost s Latvijom nakon neopravdanog protjerivanja njezinih diplomata iz Bjelarusa; osuđuje činjenicu da je bjelaruski glavni državni odvjetnik pokrenuo kaznenu istragu protiv latvijskog ministra vanjskih poslova i protiv gradonačelnika glavnog grada Rige; osuđuje sve pokušaje bjelaruskih vlasti da izvrše pritisak na države članice EU-a, uključujući zahtjev bjelaruskih tužitelja za saslušanje bivšeg litavskog predsjednika Valdasa Adamkusa na temelju njegovih navodnih veza s pomoćnim policijskim bataljunom podređenim SS-u koji je provodio kaznene operacije u Bjelarusu tijekom Drugog svjetskog rata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava zabrinutost zbog komercijalnog rada nuklearne elektrane u Astravecu na udaljenosti od samo 45 km od Vilniusa i ističe rizik koji to nosi za zemlje EU-a; ističe važnost uklanjanja prijetnji nuklearnoj sigurnosti zbog nuklearne elektrane Astravec, žali zbog toga što Bjelarus ne rješava problem nuklearne sigurnosti Astraveca na potpuno transparentan način i što se nije obvezao na potpunu provedbu preporuka iz stručnog pregleda elektrane koji je izradila Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) te poziva na uvođenje djelotvornih zaštitnih mehanizama protiv izravne ili neizravne prodaje bjelaruske električne energije koja se proizvodi u elektrani Astravec na tržištima EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je trenutačna situacija test vjerodostojnosti Europske unije i učinkovitosti njezine vanjske politike; podsjeća na to da stanje u Bjelarusu, susjednoj zemlji i članici Istočnog partnerstva, izravno utječe na EU i da bi EU trebao pokazati dostatnu odlučnost u pogledu pružanja konkretne i dugoročne potpore demokratskim snagama koje Bjelarusu nastoje donijeti slobodu i demokraciju; poziva EU da djeluje brzo i proaktivno, bez oklijevanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva te vlastima Republike Bjelarus. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  SL L 197 I, 4.6.2021., str. 3.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Stanje u Afganistanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir sporazum „Zajednički put naprijed u vezi s migracijama između EU-a i Afganistana” od 2. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum „Zajednički put naprijed u vezi s migracijama između EU-a i Afganistana” od 2. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane, potpisan 18. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane, potpisan 18. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Sjevernoatlantskog vijeća o mirovnim pregovorima u Afganistanu od 9. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Sjevernoatlantskog vijeća o mirovnim pregovorima u Afganistanu od 9. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir napomene predsjednika Bidena o daljnjim koracima u Afganistanu od 14. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomene predsjednika Bidena o daljnjim koracima u Afganistanu od 14. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Okvir za samodostatnost putem uzajamne odgovornosti, dogovoren na Briselskoj konferenciji o Afganistanu održanoj 4. i 5. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za samodostatnost putem uzajamne odgovornosti, dogovoren na Briselskoj konferenciji o Afganistanu održanoj 4. i 5. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu ministarsku donatorsku konferenciju (konferencija o Afganistanu) održanu 23. i 24. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu ministarsku donatorsku konferenciju (konferencija o Afganistanu) održanu 23. i 24. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Afganistanu koju su 4. svibnja 2021. dali potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te indijski ministar vanjskih poslova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Afganistanu koju su 4. svibnja 2021. dali potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te indijski ministar vanjskih poslova,

| — | uzimajući u obzir priopćenje posebnih izaslanika i posebnih predstavnika Europske unije, Francuske, Italije, NATO-a, Norveške, Njemačke, Sjedinjenih Američkih Država i Ujedinjene Kraljevine od 7. svibnja 2021. o mirovnom procesu u Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje posebnih izaslanika i posebnih predstavnika Europske unije, Francuske, Italije, NATO-a, Norveške, Njemačke, Sjedinjenih Američkih Država i Ujedinjene Kraljevine od 7. svibnja 2021. o mirovnom procesu u Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir istraživanje o opijumu u Afganistanu za 2020. koje su u travnju 2021. zajednički objavili afganistanski Nacionalni zavod za statistiku i informiranje i Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje o opijumu u Afganistanu za 2020. koje su u travnju 2021. zajednički objavili afganistanski Nacionalni zavod za statistiku i informiranje i Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, smjernice o djeci u oružanim sukobima i smjernice o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, smjernice o djeci u oružanim sukobima i smjernice o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su u veljači 2020. SAD i talibani potpisali sporazum koji je otvorio put za prve izravne razgovore između talibana i predstavnika Islamske Republike Afganistana od 2001.; |
| --- | --- |

A.

budući da su u veljači 2020. SAD i talibani potpisali sporazum koji je otvorio put za prve izravne razgovore između talibana i predstavnika Islamske Republike Afganistana od 2001.;

| B. | budući da je 14. travnja 2021. državni tajnik SAD-a Anthony Blinken najavio jednostrano povlačenje postrojbi SAD-a do 11. rujna 2021.; budući da saveznici NATO-a slijede načelo zajedničkog ulaska i izlaska te će se povući u isto vrijeme; |
| --- | --- |

B.

budući da je 14. travnja 2021. državni tajnik SAD-a Anthony Blinken najavio jednostrano povlačenje postrojbi SAD-a do 11. rujna 2021.; budući da saveznici NATO-a slijede načelo zajedničkog ulaska i izlaska te će se povući u isto vrijeme;

| C. | budući da su afganistanski mirovni pregovori između afganistanske vlade i talibana započeli 2020. godine u Dohi; budući da se sporazum o prekidu vatre nije poštovao i da su mirovni pregovori trenutačno obustavljeni, pri čemu talibani čekaju povlačenje savezničkih snaga; |
| --- | --- |

C.

budući da su afganistanski mirovni pregovori između afganistanske vlade i talibana započeli 2020. godine u Dohi; budući da se sporazum o prekidu vatre nije poštovao i da su mirovni pregovori trenutačno obustavljeni, pri čemu talibani čekaju povlačenje savezničkih snaga;

| D. | budući da je od 2001. godine EU aktivno prisutan u Afganistanu kako bi podupirao društveni i gospodarski razvoj i koordinirao međunarodnu pomoć; budući da su mnoge države članice EU-a, partneri iz NATO-a i savezničke zemlje svojim vojnim i civilnim resursima doprinijeli stabilizaciji i razvoju Afganistana te su pretrpjeli teške žrtve i gubitke; budući da je stabilan i neovisan Afganistan koji je samoodrživ i spreman uskratiti utočište terorističkim skupinama još uvijek ključan sigurnosni interes EU-a, NATO-a i njihovih država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da je od 2001. godine EU aktivno prisutan u Afganistanu kako bi podupirao društveni i gospodarski razvoj i koordinirao međunarodnu pomoć; budući da su mnoge države članice EU-a, partneri iz NATO-a i savezničke zemlje svojim vojnim i civilnim resursima doprinijeli stabilizaciji i razvoju Afganistana te su pretrpjeli teške žrtve i gubitke; budući da je stabilan i neovisan Afganistan koji je samoodrživ i spreman uskratiti utočište terorističkim skupinama još uvijek ključan sigurnosni interes EU-a, NATO-a i njihovih država članica;

| E. | budući da je od ključne važnosti očuvati napredak postignut u Afganistanu tijekom posljednja dva desetljeća, osobito kad je riječ o ljudskim pravima i temeljnim slobodama; |
| --- | --- |

E.

budući da je od ključne važnosti očuvati napredak postignut u Afganistanu tijekom posljednja dva desetljeća, osobito kad je riječ o ljudskim pravima i temeljnim slobodama;

| F. | budući da zastupljenost žena i njihovih prava u afganistanskim mirovnim pregovorima nije adekvatna te je u tom pogledu potreban odlučniji pristup pregovaračkih strana; |
| --- | --- |

F.

budući da zastupljenost žena i njihovih prava u afganistanskim mirovnim pregovorima nije adekvatna te je u tom pogledu potreban odlučniji pristup pregovaračkih strana;

| G. | budući da će neuspjeh afganistanskih mirovnih pregovora i pokušaji pronalaska vojnog rješenja sukoba najviše utjecati na žene, djecu i etničke manjine; budući da su Afganistanke već počele ograničavati svoje kretanje kako bi se manje izlagale riziku te da prijetnja nasilja djeci ugrožava pristup obrazovanju i igri; |
| --- | --- |

G.

budući da će neuspjeh afganistanskih mirovnih pregovora i pokušaji pronalaska vojnog rješenja sukoba najviše utjecati na žene, djecu i etničke manjine; budući da su Afganistanke već počele ograničavati svoje kretanje kako bi se manje izlagale riziku te da prijetnja nasilja djeci ugrožava pristup obrazovanju i igri;

| H. | budući da se sigurnosna situacija u Afganistanu postupno pogoršava, a broj napada na afganistanske snage raste, kao i broj ciljanih ubojstava afganistanskih aktivista, medijskih djelatnika, edukatora, liječnika, sudaca i državnih službenika; budući da se broj talibanskih napada znatno povećao od početka mirovnih pregovora u Afganistanu, i to u cilju preuzimanja kontrole nad teritorijem kojim upravlja vlada; budući da je Afganistan prema svjetskom indeksu terorizma za 2020. rangiran kao zemlja najteže pogođena terorizmom; budući da ta zemlja ima 36 milijuna stanovnika te da četiri milijuna njih čine raseljene osobe; budući da je zbog nasilja interno raseljeno tri milijuna ljudi, dok je jedan milijun raseljen zbog prirodnih katastrofa; budući da je 2,5 milijuna Afganistanaca već pobjeglo iz zemlje u potrazi za sigurnošću, pri čemu je većina njih našla utočište u Iranu i Pakistanu; |
| --- | --- |

H.

budući da se sigurnosna situacija u Afganistanu postupno pogoršava, a broj napada na afganistanske snage raste, kao i broj ciljanih ubojstava afganistanskih aktivista, medijskih djelatnika, edukatora, liječnika, sudaca i državnih službenika; budući da se broj talibanskih napada znatno povećao od početka mirovnih pregovora u Afganistanu, i to u cilju preuzimanja kontrole nad teritorijem kojim upravlja vlada; budući da je Afganistan prema svjetskom indeksu terorizma za 2020. rangiran kao zemlja najteže pogođena terorizmom; budući da ta zemlja ima 36 milijuna stanovnika te da četiri milijuna njih čine raseljene osobe; budući da je zbog nasilja interno raseljeno tri milijuna ljudi, dok je jedan milijun raseljen zbog prirodnih katastrofa; budući da je 2,5 milijuna Afganistanaca već pobjeglo iz zemlje u potrazi za sigurnošću, pri čemu je većina njih našla utočište u Iranu i Pakistanu;

| I. | budući da je Afganistan najveći primatelj razvojne pomoći EU-a na svijetu; budući da je posljednjih 20 godina doprinos EU-a Afganistanu doveo do znatnog povećanja očekivanog životnog vijeka, pismenosti, smanjenja smrtnosti rodilja i djece te povećanja prava žena; budući da je EU između 2002. i 2020. izdvojio više od četiri milijarde EUR te se za razdoblje od 2021. do 2025. već obvezao izdvojiti 1,2 milijarde EUR u dugoročnoj i hitnoj pomoći; budući da je to obećanje popraćeno komunikacijom EU-a i zemalja koje zajedno izdvajaju otprilike 80 % ukupne razvojne pomoći Afganistanu, u kojoj su istaknuti ključni kriteriji koje ta zemlja mora ispuniti kako bi nastavila primati pomoć, među kojima je i kontinuirana predanost demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

I.

budući da je Afganistan najveći primatelj razvojne pomoći EU-a na svijetu; budući da je posljednjih 20 godina doprinos EU-a Afganistanu doveo do znatnog povećanja očekivanog životnog vijeka, pismenosti, smanjenja smrtnosti rodilja i djece te povećanja prava žena; budući da je EU između 2002. i 2020. izdvojio više od četiri milijarde EUR te se za razdoblje od 2021. do 2025. već obvezao izdvojiti 1,2 milijarde EUR u dugoročnoj i hitnoj pomoći; budući da je to obećanje popraćeno komunikacijom EU-a i zemalja koje zajedno izdvajaju otprilike 80 % ukupne razvojne pomoći Afganistanu, u kojoj su istaknuti ključni kriteriji koje ta zemlja mora ispuniti kako bi nastavila primati pomoć, među kojima je i kontinuirana predanost demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima;

| J. | budući da se uočava raširen nedostatak odgovornosti za napade i ubojstva u Afganistanu; budući da su članovi Vijeća sigurnosti UN-a 12. ožujka 2021. osudili alarmantan broj napada namjerno usmjerenih na civile u Afganistanu; |
| --- | --- |

J.

budući da se uočava raširen nedostatak odgovornosti za napade i ubojstva u Afganistanu; budući da su članovi Vijeća sigurnosti UN-a 12. ožujka 2021. osudili alarmantan broj napada namjerno usmjerenih na civile u Afganistanu;

| K. | budući da se nedavni porast nasilja dogodio u kontekstu dugotrajnih i raširenih kršenja ljudskih prava u zemlji, a koja su počinili teroristi, oružane skupine i sigurnosne snage, uključujući izvansudska pogubljenja, mučenje i seksualno nasilje; budući da se procjenjuje da je u 20-godišnjem ratu poginulo oko 150 000 ljudi, uključujući 35 000 civila; |
| --- | --- |

K.

budući da se nedavni porast nasilja dogodio u kontekstu dugotrajnih i raširenih kršenja ljudskih prava u zemlji, a koja su počinili teroristi, oružane skupine i sigurnosne snage, uključujući izvansudska pogubljenja, mučenje i seksualno nasilje; budući da se procjenjuje da je u 20-godišnjem ratu poginulo oko 150 000 ljudi, uključujući 35 000 civila;

| L. | budući da je od 2001. u Afganistanu ostvaren vidljiv napredak u području prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i sudjelovanju u građanskom i političkom životu; budući da su ta poboljšanja vjerojatno najveće postignuće koje je zemlja ostvarila u svom nedavnom razvoju; budući da je taj djelomičan napredak sada ugrožen i da ga je potrebno hitno očuvati i ojačati; |
| --- | --- |

L.

budući da je od 2001. u Afganistanu ostvaren vidljiv napredak u području prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i sudjelovanju u građanskom i političkom životu; budući da su ta poboljšanja vjerojatno najveće postignuće koje je zemlja ostvarila u svom nedavnom razvoju; budući da je taj djelomičan napredak sada ugrožen i da ga je potrebno hitno očuvati i ojačati;

| M. | budući da se unatoč tim poboljšanjima žene i djevojčice i dalje svakodnevno suočavaju sa strašnim prijetnjama, među kojima su prepreke pristupu osnovnim uslugama i napadi, uključujući obiteljsko, seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da je prema indeksu žena, mira i sigurnosti za 2019. i 2020. Afganistan rangiran kao druga najgora zemlja za žene; budući da je u bombaškom napadu na žensku školu Sajed al-Šuhada u Kabulu 8. svibnja 2021. poginulo najmanje 85 i ranjeno 147 osoba, mahom učenica; budući da su 2. ožujka 2021. u Džalalabadu ubijene tri novinarke; |
| --- | --- |

M.

budući da se unatoč tim poboljšanjima žene i djevojčice i dalje svakodnevno suočavaju sa strašnim prijetnjama, među kojima su prepreke pristupu osnovnim uslugama i napadi, uključujući obiteljsko, seksualno i rodno uvjetovano nasilje; budući da je prema indeksu žena, mira i sigurnosti za 2019. i 2020. Afganistan rangiran kao druga najgora zemlja za žene; budući da je u bombaškom napadu na žensku školu Sajed al-Šuhada u Kabulu 8. svibnja 2021. poginulo najmanje 85 i ranjeno 147 osoba, mahom učenica; budući da su 2. ožujka 2021. u Džalalabadu ubijene tri novinarke;

| N. | budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 došlo do drastičnog povećanja stope siromaštva u Afganistanu; budući da su mjere povezane s bolešću COVID-19 i pogoršanje sigurnosnog stanja doveli do ograničavanja pristupa humanitarnoj pomoći za stanovnike Afganistana; |
| --- | --- |

N.

budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 došlo do drastičnog povećanja stope siromaštva u Afganistanu; budući da su mjere povezane s bolešću COVID-19 i pogoršanje sigurnosnog stanja doveli do ograničavanja pristupa humanitarnoj pomoći za stanovnike Afganistana;

| O. | budući da se 2021. godine u Afganistanu očekuje suša, zbog čega će se povećati sadašnja brojka od 5,5 milijuna osoba suočenih s hitnom razinom nesigurnosti opskrbe hranom, pri čemu se očekuje da će se dodatnih 17,6 milijuna osoba suočiti s akutnom nesigurnošću opskrbe hranom; |
| --- | --- |

O.

budući da se 2021. godine u Afganistanu očekuje suša, zbog čega će se povećati sadašnja brojka od 5,5 milijuna osoba suočenih s hitnom razinom nesigurnosti opskrbe hranom, pri čemu se očekuje da će se dodatnih 17,6 milijuna osoba suočiti s akutnom nesigurnošću opskrbe hranom;

| P. | budući da je ekonomski trošak terorizma u Afganistanu 2018. godine iznosio gotovo 20 % njegova BDP-a te da terorizam afganistanskoj djeci uskraćuje budućnost, mogućnost obrazovanja, izglede za stabilno zaposlenje i usluge kao što je zdravstvena skrb koju pruža država; |
| --- | --- |

P.

budući da je ekonomski trošak terorizma u Afganistanu 2018. godine iznosio gotovo 20 % njegova BDP-a te da terorizam afganistanskoj djeci uskraćuje budućnost, mogućnost obrazovanja, izglede za stabilno zaposlenje i usluge kao što je zdravstvena skrb koju pruža država;

| Q. | budući da su afganistanski poduzetnici izloženi iznudama kojima talibani prisiljavaju poljoprivrednike na uzgoj opijuma i nezakonito rudarenje; |
| --- | --- |

Q.

budući da su afganistanski poduzetnici izloženi iznudama kojima talibani prisiljavaju poljoprivrednike na uzgoj opijuma i nezakonito rudarenje;

| 1. | smatra da se Afganistan nalazi u kritičnoj situaciji, s obzirom na nestabilnosti u zemlji, pogoršanje sigurnosne situacije, zastoj u mirovnim pregovorima između sukobljenih strana unutar Afganistana i odluku o povlačenju postrojbi SAD-a i NATO-a do 11. rujna 2021., što može dovesti do novih nesigurnosti, manje stabilnosti, opasnosti od intenziviranja unutarnjih sukoba i vakuuma koji će u najgorem slučaju popuniti talibani; izražava zabrinutost zbog toga što je to vrlo zabrinjavajuća perspektiva za zemlju i održivost društveno-političkih postignuća i napretka ostvarenih u posljednjih 20 godina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost i strogo osuđuje alarmantan porast nasilja u Afganistanu, uključujući ciljana ubojstva djece, stručnjakinja, novinara i medijskih djelatnika, edukatora, boraca za ljudska prava, pripadnika civilnog društva, aktivista, liječnika, državnih službenika i članova sudstva; apelira na sve strane da se smjesta dogovore oko trajnog i sveobuhvatnog prekida vatre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava zabrinutost zbog krhkosti i nestabilnosti afganistanske vlade i zbog toga što ona nije uspostavila kontrolu u većini zemlje, što dodatno pogoršava učinak sukoba na civilno stanovništvo; poziva talibane da odmah prestanu s napadima na civile i nacionalne snage te da u potpunosti poštuju međunarodno humanitarno pravo; izražava najdublju sućut i potporu žrtvama terorističkih napada i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je nužno izbjeći scenarij „propale države” i potvrđuje svoju predanost mirovnom procesu i obnovi nakon sukoba koji će Afganistan predvoditi i za koji će on biti odgovoran, kao jedinom vjerodostojnom putu prema uključivom i dugotrajnom miru, sigurnosti i razvoju; ističe da je to važnije nego ikad jer se brzo približava datum povlačenja postrojbi SAD-a i NATO-a; poziva Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da što prije pripreme i predstave Parlamentu sveobuhvatnu strategiju za buduću suradnju s Afganistanom nakon povlačenja savezničkih postrojbi NATO-a te apelira na EU i njegove države članice, NATO i SAD da nastave raditi na ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podržava, u tom pogledu, da se smjesta nastave mirovni pregovori u Dohi kako bi se postiglo političko rješenje sukoba i na nacionalnoj razini dogovorio trajni prekid vatre; ističe da jedino političko rješenje nudi nadu za trajni mir te preporučuje uključenim stranama da potraže pomoć posrednika koji je treća strana, primjerice Ujedinjeni narodi, kako bi se lakše složile oko političkog plana za prosperitetan Afganistan; potiče ESVD i Komisiju da preuzmu snažniju ulogu u poticanju obiju strana da sjednu za pregovarački stol te da ponude usluge posredovanja ili medijacije, bude li to želja Afganistanaca; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovo potvrđuje da se dogovoreno političko rješenje koje vodi do mira mora temeljiti na gospodarskim, socijalnim i političkim postignućima ostvarenim u zadnjih 20 godina; ističe da će dugoročni razvoj Afganistana ovisiti o odgovornosti, dobrom upravljanju, održivom jamčenju ljudske sigurnosti, uključujući smanjenje siromaštva i stvaranje prilika za zapošljavanje, pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama, obrazovanje i zaštitu temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na afganistansku vladu da aktivno uključi afganistanski parlament u sve relevantne procese, da okonča sve mjere kojima se sprečava učinkovita suradnja između vlade i parlamenta te da poboljša prava parlamentarnog nadzora jer bi afganistanski parlament trebao predstavljati raznoliko afganistansko stanovništvo; naglašava potrebu za održavanjem slobodnih i poštenih izbora sukladno međunarodnim standardima, za potporom misija za promatranje izbora u zemlji i poboljšanjem transparentnosti u državnim rashodima kako bi afganistanska vlada bila pred svojim građanima potpuno odgovorna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da bi, kako bi nastavila nadogradnju postignuća ostvarenih u zadnjih 20 godina, afganistanska država trebala biti istinski predana borbi protiv terorizma i naoružanih skupina te proizvodnje i trgovine drogom, rješavanju temeljnih uzroka nezakonitih migracija i njihovom upravljanju i sprečavanju; smanjenju regionalne nestabilnosti; težnji za iskorjenjivanjem siromaštva; sprečavanju radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma; borbi protiv nekažnjavanja kršenja ljudskih prava i međunarodnoga humanitarnog prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što prije potpisivanja Zajedničke izjave o suradnji u području migracija Komisija nije izjavu predstavila Parlamentu, i Parlament nije imao priliku izjasniti se o njoj; poziva Komisiju da provede ocjenu učinka Zajedničke izjave o suradnji u području migracija na ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava zabrinutost zbog prijetnje koju terorizam predstavlja za Afganistan i regiju, posebno zbog stalne prisutnosti Islamske države Iraka i Levanta (ISIL-Daeš) i njihovih podružnica, posebno ISIL-a-Khoraana i Al-Qaide; podsjeća da teroristička djela u Afganistanu provodi više aktera, uključujući talibane, Al-Qaidu i takozvanu Islamsku državu; ističe stvaran rizik od veće nestabilnosti i nasilja zbog povlačenja postrojbi SAD-a i NATO-a; stoga ponavlja da je izuzetno važno da EU bude koordiniran s dionicima, uključujući afganistansku vladu i sigurnosne snage, SAD, NATO i UN, kako bi se osigurala neometana tranzicija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje sve terorističke aktivnosti i sve terorističke napade u Afganistanu; naglašava važnost učinkovite borbe protiv financiranja terorizma i razbijanja financijskih mreža za potporu terorizmu; izražava duboku zabrinutost zbog zaključaka iz izvješća tima UN-a za praćenje u kojemu se navodi da se odnos između talibana i Al-Qaide produbio te se upozorava da bi se talibani protivili mirovnim pregovorima te bi se odlučili za vojno preuzimanje vlasti; nadalje, prima na znanje izvješća o tome da se talibani 2021. godine aktivno pripremaju za vojne operacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da održivi razvoj nije moguć bez sigurnosti i obrnuto; u tom pogledu napominje da se međunarodnom potporom Afganistanu nakon povlačenja postrojbi mora zauzeti sveobuhvatan pristup kako bi se nastavila pružati financijska i tehnička potpora sigurnosti, uključujući afganistanske nacionalne obrambene i sigurnosne snage, te političkim, gospodarskim i razvojnim reformama, s posebnim naglaskom na jačanju demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, posebno za žene, mlade i manjine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje rad lokalnih i međunarodnih nevladinih organizacija koje usprkos sigurnosnim rizicima pružaju usluge i pomoć afganistanskom stanovništvu; i dalje je zabrinut zbog opasnog okruženja u kojem djeluju organizacije civilnog društva, uključujući novinare i borce za ljudska prava; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), Komisiju i države članice da nastave pružati znatnu potporu civilnom društvu i da nastave dijalog s afganistanskom vladom kako bi se hitno uklonile prepreke aktivnostima nevladinih organizacija; potiče afganistanske vlasti, talibane i sve druge relevantne aktere da zajamče sigurnost lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija i humanitarnih organizacija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na to da se pod pokroviteljstvom UN-a provede vjerodostojna i transparentna istraga napada na školu za djevojke u kojemu je ubijeno 85 osoba, većinom djevojčica i djevojaka u dobi od 11 do 17 godina i napada od 12. svibnja 2020. na rodilište bolnice Dasht-e Barchi u Kabulu, koju podupiru Liječnici bez granica;; poziva ESVD, Komisiju i države članice da razmotre mogućnost pozivanja Vijeća UN-a za ljudska prava da uspostavi istražno povjerenstvo za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava u Afganistanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da nekažnjavanje i korupcija i dalje predstavljaju ozbiljne prepreke poboljšanju koordinacije sigurnosti, pružanju javnih usluga i gospodarskoj reformi; pozdravlja osnivanje Komisije za borbu protiv korupcije u Afganistanu u studenome 2020. radi provedbe nedavno donesene strategije za borbu protiv korupcije te potiče ESVD i Komisiju da zadrže visoku razinu potpore EU-a za borbu protiv korupcije u toj zemlji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da je potpora EU-a i dalje uvjetovana očuvanjem i nadogradnjom postignuća zadnjih 20 godina, učinkovitim poboljšanjem uključivog i odgovornog upravljanja, jačanjem institucija, demokratskog pluralizma, vladavine prava, borbom protiv korupcije, jačanjem neovisnih medija, ljudskih prava i temeljnih sloboda za sve Afganistance, a posebno za žene, djecu i sve ugrožene pripadnike manjina i skupina; podsjeća da bi pravo djevojčica na obrazovanje, što je veliko postignuće ostvareno u posljednjih 20 godina, trebalo biti neosporno; ističe potrebu za jasnim mjerilima i nadzornim mehanizmima kako bi se pratili ostvareni napredak te učinkovito i transparentno korištenje europskih sredstava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava nužnu potrebu za očuvanjem napretka koji je u posljednjih 20 godina ostvaren u području prava žena u Afganistanu; podsjeća na sudjelovanje žena u mirovnim pregovorima na strani afganistanske vlade i ustraje u tome da u mirovnom procesu ne smije biti kompromisa o pravima žena; naglašava da se u pregovorima također mora razmotriti napredak u pogledu prava žena u područjima zemlje koja nisu pod kontrolom vlade; potiče veću zastupljenost i potpuno savjetovanje sa ženskim organizacijama tijekom pregovora; naglašava da je potpuno sudjelovanje žena u fazi nakon obnove te u političkom i građanskom životu u Afganistanu temeljni preduvjet za uspostavu održivog mira, sigurnosti i razvoja; poziva ESVD, Komisiju i države članice da nastave podupirati osnaživanje žena kao ključni uvjet za kontinuiranu financijsku potporu toj zemlji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | duboko žali zbog toga što se žene i djevojčice i dalje suočavaju sa znatnim izazovima kao što su obiteljsko, seksualno i rodno uvjetovano nasilje, prisilni brak i ograničen pristup zdravstvenoj skrbi; ustraje u tome da napredak u tim područjima i dalje mora biti jedan od glavnih prioriteta EU-a; pozdravlja projekte koje financira EU i kojima se podupire osnaživanje žena i njihovo sudjelovanje u donošenju odluka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno ističe potrebu za kontinuiranom potporom EU-a Afganistanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 kako bi se osigurala cjepiva za Afganistance te kako bi se pomoglo u organizaciji cijepljenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost suočavanja s hitnim prijetnjama sigurnosti opskrbe hranom koje su posljedica klimatskih promjena, suša i pandemije bolesti COVID-19; poziva EU da ispuni obveze koje je preuzeo na donatorskoj konferenciji za Afganistan 2020. godine i potiče ESVD i Glavnu upravu Komisije za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći da preuzmu vodeću ulogu i pokriju manjak u financiranju kako bi se pomoć u hrani pravodobno mobilizirala i koordinirala i kako bi se riješio problem rastuće nesigurnosti opskrbe hranom; apelira na sve donatore da održe ili povećaju svoju humanitarnu pomoć, posebno potporu afganistanskom zdravstvenom sustavu i promicanju pristupa afganistanskih žena i djevojčica zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na to da se utjecaj uzgoja opijumskog maka širi izvan granica Afganistana, što utječe na susjedne zemlje i Europu, koja je glavno odredište heroina proizvedenog u Afganistanu; naglašava potrebu da afganistanska vlada pojača napore kako bi se suzbila ta prijetnja, ponavlja da je potreban dugoročniji poljoprivredni razvoj i pomoć kako bi se otvorila pouzdana radna mjesta i stvorili alternativni način zarade koji nisu uzgoj opijuma; napominje da je to nužan korak za rješavanje problema nezakonite trgovine drogom, pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ukazuje na mogućnost za gospodarski rast koji bi Afganistan mogao postići razvijanjem svojih prirodnih resursa na održiv način; naglašava da bi europska pomoć za razvoj infrastrukture mogla koristiti afganistanskom stanovništvu pružanjem radnih mjesta i resursa za ključne javne usluge i osiguranjem zaštite okoliša; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu za korištenjem europskih fondova za ulaganje u poboljšanje regionalne povezivosti kako bi se olakšali trgovina i provoz, čime bi se Afganistanu pružila sredstva za gospodarski rast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je Afganistan zemlja bez izlaza na more koja se nalazi na spoju između Azije i Bliskog istoka te prepoznaje da su potpora susjednih zemalja središnje Azije i regionalnih sila, osobito Kine, Irana, Indije, Rusije i Pakistana te pozitivna suradnja s njima, ključni za stabilizaciju, razvoj i gospodarsku održivost Afganistana; poziva ESVD i države članice da pojačaju dijalog sa susjednim zemljama Afganistana; ističe ključnu ulogu tih zemalja u stabilizaciji Afganistana i u tome da ne dopuste da u njemu nakon odlaska stranih postrojbi nastane kaos; naglašava potrebu za boljom koordinacijom EU-a i SAD-a u pogledu Afganistana kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri očuvala njihova važna uloga u Afganistanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da su vlade zemalja koje povlače svoje postrojbe iz Afganistana odgovorne za zaštitu i, ako je potrebno, izdavanje viza i repatrijaciju lokalnog osoblja, posebno prevoditelja, koji ih podupiru u njihovim nastojanjima i čiji bi životi sada mogli biti u ozbiljnoj opasnosti; apelira na to da tome prethodi temeljita provjera svakog pojedinca pri kojoj se u obzir uzimaju svi aspekti prihvatljivosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da zajamče sigurnost europskih snaga i osoblja u Afganistanu, kao i lokalnog osoblja koje radi i koje je radilo za predstavništva država članica ili delegaciju EU-a u toj zemlji; traži od ESVD-a i Komisije da doprinesu financiranju poboljšane sigurnosne zone kako bi se zajamčila diplomatska prisutnost nakon povlačenja postrojbi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom izaslaniku EU-a za Afganistan, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Islamske Republike Afganistana. |
| --- | --- |

27.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Europska građanska inicijativa „Okončajmo upotrebu kaveza”

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o europskoj građanskoj inicijativi „Okončajmo upotrebu kaveza” (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu (EGI) „Okončajmo upotrebu kaveza” (ECI(2018)000004) koja je dobila 1,4 milijuna valjanih potpisa iz svih država članica tadašnjih EU-28 i prva je valjana europska građanska inicijativa na temu životinja iz uzgoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu (EGI) „Okončajmo upotrebu kaveza” (ECI(2018)000004) koja je dobila 1,4 milijuna valjanih potpisa iz svih država članica tadašnjih EU-28 i prva je valjana europska građanska inicijativa na temu životinja iz uzgoja,

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje o europskoj građanskoj inicijativi „Okončajmo upotrebu kaveza” od 15. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje o europskoj građanskoj inicijativi „Okončajmo upotrebu kaveza” od 15. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 442 pod nazivom „Stavovi Europljana prema dobrobiti životinja” u kojem je zaključeno da 82 % građana EU-a smatra da bi dobrobit životinja iz uzgoja trebala biti bolje zaštićena nego što je sada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 442 pod nazivom „Stavovi Europljana prema dobrobiti životinja” u kojem je zaključeno da 82 % građana EU-a smatra da bi dobrobit životinja iz uzgoja trebala biti bolje zaštićena nego što je sada,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o minimalnim uvjetima za zaštitu kokoši nesilica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o minimalnim uvjetima za zaštitu kokoši nesilica (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o zajedničkoj poljoprivrednoj politici usvojeno 5. prosinca 2018. (CDR 3637/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o zajedničkoj poljoprivrednoj politici usvojeno 5. prosinca 2018. (CDR 3637/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o agroekologiji usvojeno 5. veljače 2021. (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o agroekologiji usvojeno 5. veljače 2021. (CDR 3137/2020),

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 21. studenoga 2019. naslovljeno „Zdravlje i dobrobit kunića uzgojenih u različitim sustavima proizvodnje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 21. studenoga 2019. naslovljeno „Zdravlje i dobrobit kunića uzgojenih u različitim sustavima proizvodnje”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2017. o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2017. o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2018. o dobrobiti životinja, upotrebi antimikrobnih sredstava i utjecaju industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2018. o dobrobiti životinja, upotrebi antimikrobnih sredstava i utjecaju industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš (6),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 31. ožujka 2021. naslovljen „Ocjena strategije Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. – 2015.” (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 31. ožujka 2021. naslovljen „Ocjena strategije Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. – 2015.” (SWD(2021)0077),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 31/2018 o dobrobiti životinja u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 31/2018 o dobrobiti životinja u EU-u,

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja iz studenoga 2020 naslovljenu „End the Cage Age: Looking for Alternatives” (engl. Okončajmo upotrebu kaveza: traženje alternativnih rješenja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja iz studenoga 2020 naslovljenu „End the Cage Age: Looking for Alternatives” (engl. Okončajmo upotrebu kaveza: traženje alternativnih rješenja),

| — | uzimajući u obzir članak 222. stavak 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 222. stavak 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| A. | budući da se na temelju UFEU-a utvrđuje status građana Unije i dodatno poboljšava demokratsko funkcioniranje Unije tako što se, među ostalim, svakom građaninu jamči pravo na sudjelovanje u demokratskom životu Unije putem EGI-ja; |
| --- | --- |

A.

budući da se na temelju UFEU-a utvrđuje status građana Unije i dodatno poboljšava demokratsko funkcioniranje Unije tako što se, među ostalim, svakom građaninu jamči pravo na sudjelovanje u demokratskom životu Unije putem EGI-ja;

| B. | budući da treba priznati važnost europske građanske inicijative u oblikovanju inicijativa i razvoja politika EU-a, kao i nedostatak djelovanja u praćenju prethodnih uspješnih europskih građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

B.

budući da treba priznati važnost europske građanske inicijative u oblikovanju inicijativa i razvoja politika EU-a, kao i nedostatak djelovanja u praćenju prethodnih uspješnih europskih građanskih inicijativa;

| C. | budući da se u članku 13. UFEU-a jasno priznaje da su životinje čuvstvena bića; budući da se nadalje navodi da Unija i njezine države članice pri oblikovanju i provedbi poljoprivrednih politika Unije moraju posvetiti punu pozornost zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 13. UFEU-a jasno priznaje da su životinje čuvstvena bića; budući da se nadalje navodi da Unija i njezine države članice pri oblikovanju i provedbi poljoprivrednih politika Unije moraju posvetiti punu pozornost zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja;

| D. | budući da bi trebalo priznati visoke standarde dobrobiti životinja koji već postoje u EU-u, a koji su među najvišima u svijetu; |
| --- | --- |

D.

budući da bi trebalo priznati visoke standarde dobrobiti životinja koji već postoje u EU-u, a koji su među najvišima u svijetu;

| E. | budući da se u strategiji „od polja do stola” prepoznaje hitna potreba za poboljšanjem dobrobiti životinja i proširenjem njezina područja primjene naglašavanjem koristi koje donosi za životinje i kvalitetu hrane, smanjenjem potrebe za lijekovima i očuvanjem biološke raznolikost te postupanjem u skladu s najnovijim znanstvenim savjetima; |
| --- | --- |

E.

budući da se u strategiji „od polja do stola” prepoznaje hitna potreba za poboljšanjem dobrobiti životinja i proširenjem njezina područja primjene naglašavanjem koristi koje donosi za životinje i kvalitetu hrane, smanjenjem potrebe za lijekovima i očuvanjem biološke raznolikost te postupanjem u skladu s najnovijim znanstvenim savjetima;

| F. | budući da je u studiji Službe Europskog parlamenta za istraživanja koju je naručio Odbor za predstavke naslovljenoj „Okončajmo upotrebu kaveza: traženje alternativnih rješenja” utvrđeno da se u Europi mogu uspostaviti sustavi smještaja bez kaveza uz preporuke kratkoročnih financijskih mjera i mjera politika te dugoročnog zakonodavstva; budući da se u toj studiji potvrđuje da „EU može osigurati da se proizvodi životinjskog podrijetla koji nisu u skladu sa standardima EU-a ne mogu uvoziti u EU”; |
| --- | --- |

F.

budući da je u studiji Službe Europskog parlamenta za istraživanja koju je naručio Odbor za predstavke naslovljenoj „Okončajmo upotrebu kaveza: traženje alternativnih rješenja” utvrđeno da se u Europi mogu uspostaviti sustavi smještaja bez kaveza uz preporuke kratkoročnih financijskih mjera i mjera politika te dugoročnog zakonodavstva; budući da se u toj studiji potvrđuje da „EU može osigurati da se proizvodi životinjskog podrijetla koji nisu u skladu sa standardima EU-a ne mogu uvoziti u EU”;

| G. | budući da se predložena europska građanska inicijativa odnosi na „stotine milijuna domaćih životinja u EU-u [...] koje većinu života provode zatvorene u kaveze”; |
| --- | --- |

G.

budući da se predložena europska građanska inicijativa odnosi na „stotine milijuna domaćih životinja u EU-u [...] koje većinu života provode zatvorene u kaveze”;

| H. | budući da su kunići najčešće smješteni u kavezima, pri čemu je otprilike 85 % u golim kavezima i 9 % u obogaćenim kavezima, dok je oko 50 % kokoši nesilica u EU-u 2019. bilo smješteno u obogaćenim kavezima, pri čemu su postotci znatno viši u većini istočnih, središnjih i južnih država članica EU-a; budući da se u sektoru svinjogojstva velika većina krmača stavlja u kaveze tijekom određenih faza njihova reproduktivnog ciklusa; |
| --- | --- |

H.

budući da su kunići najčešće smješteni u kavezima, pri čemu je otprilike 85 % u golim kavezima i 9 % u obogaćenim kavezima, dok je oko 50 % kokoši nesilica u EU-u 2019. bilo smješteno u obogaćenim kavezima, pri čemu su postotci znatno viši u većini istočnih, središnjih i južnih država članica EU-a; budući da se u sektoru svinjogojstva velika većina krmača stavlja u kaveze tijekom određenih faza njihova reproduktivnog ciklusa;

| I. | budući da je cilj predložene europske građanske inicijative poboljšanje dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

I.

budući da je cilj predložene europske građanske inicijative poboljšanje dobrobiti životinja;

| J. | budući da je do držanja životinja u kavezima kao sustava stočarske proizvodnje došlo zbog nekoliko čimbenika, a to su: potreba za utvrđivanjem najboljih životinja za genetsku selekciju, poboljšanje higijenskih uvjeta i bolje upravljanje koje je omogućilo automatizaciju, a time i učinkovitiju upotrebu sve rjeđe radne snage kako bi se nadoknadilo povećanje cijene zemljišta ili troškova postrojenja; |
| --- | --- |

J.

budući da je do držanja životinja u kavezima kao sustava stočarske proizvodnje došlo zbog nekoliko čimbenika, a to su: potreba za utvrđivanjem najboljih životinja za genetsku selekciju, poboljšanje higijenskih uvjeta i bolje upravljanje koje je omogućilo automatizaciju, a time i učinkovitiju upotrebu sve rjeđe radne snage kako bi se nadoknadilo povećanje cijene zemljišta ili troškova postrojenja;

| K. | budući da treba uzeti u obzir složenost zdravlja i dobrobiti životinja; budući da treba uzeti u obzir značajke različitih životinja u osmišljavanju sustava smještaja koji će odgovarati njihovim potrebama; |
| --- | --- |

K.

budući da treba uzeti u obzir složenost zdravlja i dobrobiti životinja; budući da treba uzeti u obzir značajke različitih životinja u osmišljavanju sustava smještaja koji će odgovarati njihovim potrebama;

| L. | budući da se svake godine više od 300 milijuna životinja iz uzgoja nalazi u kavezima tijekom cijelog ili dijela života, a diljem EU-a postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu dobrobiti životinja koje se uzgajaju u kavezima s obzirom na to da se životinje ne mogu uspraviti, rastegnuti se niti okretati te da se životinje koje se drže u kavezima ne mogu prirodno ponašati; |
| --- | --- |

L.

budući da se svake godine više od 300 milijuna životinja iz uzgoja nalazi u kavezima tijekom cijelog ili dijela života, a diljem EU-a postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu dobrobiti životinja koje se uzgajaju u kavezima s obzirom na to da se životinje ne mogu uspraviti, rastegnuti se niti okretati te da se životinje koje se drže u kavezima ne mogu prirodno ponašati;

| M. | budući da su poljoprivrednici proveli velika ulaganja u poboljšanje dobrobiti životinja koja još nisu u potpunosti otplaćena; budući da su te sustave zajedno razvili poljoprivrednici, veterinari, znanstvenici i nevladine organizacije kako bi se osiguralo da su uzeti u obzir uvjeti za dobrobit svake vrste; |
| --- | --- |

M.

budući da su poljoprivrednici proveli velika ulaganja u poboljšanje dobrobiti životinja koja još nisu u potpunosti otplaćena; budući da su te sustave zajedno razvili poljoprivrednici, veterinari, znanstvenici i nevladine organizacije kako bi se osiguralo da su uzeti u obzir uvjeti za dobrobit svake vrste;

| N. | budući da treba prepoznati tržišno orijentirana nastojanja poljoprivrednika, kao i potrebu za ostvarivanjem dobiti na tržištu kako bi nastavili ulagati u održivost; |
| --- | --- |

N.

budući da treba prepoznati tržišno orijentirana nastojanja poljoprivrednika, kao i potrebu za ostvarivanjem dobiti na tržištu kako bi nastavili ulagati u održivost;

| O. | budući da treba prepoznati rizik premještanja proizvodnje životinja, a time i premještanja temeljnih pitanja zdravlja i dobrobiti životinja, u treće zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da treba prepoznati rizik premještanja proizvodnje životinja, a time i premještanja temeljnih pitanja zdravlja i dobrobiti životinja, u treće zemlje;

| P. | budući da će prijelaz na takve sustave smještaja bez kaveza zahtijevati dodatna ulaganja i dovesti do povećanja troškova proizvodnje, posebice na početku tog prijelaza zbog troškova ulaganja koje će morati snositi poljoprivrednici; budući da se uvijek mora voditi računa o sanitarnim pitanjima u pogledu uzgoja na farmama; |
| --- | --- |

P.

budući da će prijelaz na takve sustave smještaja bez kaveza zahtijevati dodatna ulaganja i dovesti do povećanja troškova proizvodnje, posebice na početku tog prijelaza zbog troškova ulaganja koje će morati snositi poljoprivrednici; budući da se uvijek mora voditi računa o sanitarnim pitanjima u pogledu uzgoja na farmama;

| Q. | budući da su kumulativni rashodi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) za razdoblje 2014. – 2020. koje su države članice prijavile krajem 2019. za mjeru za dobrobit životinja činili samo 1,15 % sredstava dodijeljenih u okviru ZPP-a (7); |
| --- | --- |

Q.

budući da su kumulativni rashodi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) za razdoblje 2014. – 2020. koje su države članice prijavile krajem 2019. za mjeru za dobrobit životinja činili samo 1,15 % sredstava dodijeljenih u okviru ZPP-a (7);

| R. | budući da bi se svakom promjenom sustava smještaja trebala postići ravnoteža između nekoliko aspekata održivosti, tj. dobrobiti životinja, zdravlja životinja, zaštite okoliša i konkurentnosti poljoprivrednika; |
| --- | --- |

R.

budući da bi se svakom promjenom sustava smještaja trebala postići ravnoteža između nekoliko aspekata održivosti, tj. dobrobiti životinja, zdravlja životinja, zaštite okoliša i konkurentnosti poljoprivrednika;

| S. | budući da sustavi smještaja bez kaveza trebaju osigurati odgovarajuće mikroklimatske uvjete i moraju biti prilagođeni svakoj zemljopisnoj regiji u EU-u i svim klimatskim uvjetima, uključujući ekstremne vremenske uvjete; |
| --- | --- |

S.

budući da sustavi smještaja bez kaveza trebaju osigurati odgovarajuće mikroklimatske uvjete i moraju biti prilagođeni svakoj zemljopisnoj regiji u EU-u i svim klimatskim uvjetima, uključujući ekstremne vremenske uvjete;

| T. | budući da je nekoliko država članica već nadišlo minimalne standarde EU-a i zabranilo upotrebu obogaćenih kaveza za kokoši nesilice, golih i obogaćenih kaveza za kuniće ili krmače te kaveze za prasenje uz postupno ukidanje zakonodavstva u drugim državama članicama koje stupa na snagu najkasnije 2030.; |
| --- | --- |

T.

budući da je nekoliko država članica već nadišlo minimalne standarde EU-a i zabranilo upotrebu obogaćenih kaveza za kokoši nesilice, golih i obogaćenih kaveza za kuniće ili krmače te kaveze za prasenje uz postupno ukidanje zakonodavstva u drugim državama članicama koje stupa na snagu najkasnije 2030.;

| U. | budući da se prije uvođenja bilo kakvih promjena sustava smještaja moraju procijeniti troškovi potrebne preobrazbe, kako kratkoročni tako i dugoročni; budući da se u procjeni učinka moraju uzeti u obzir potrebe sektorâ prema životinjskim vrstama, uključujući gospodarska i sanitarna pitanja; |
| --- | --- |

U.

budući da se prije uvođenja bilo kakvih promjena sustava smještaja moraju procijeniti troškovi potrebne preobrazbe, kako kratkoročni tako i dugoročni; budući da se u procjeni učinka moraju uzeti u obzir potrebe sektorâ prema životinjskim vrstama, uključujući gospodarska i sanitarna pitanja;

| V. | budući da će promjena u sustavima smještaja povećati rizik od širenja prenosivih bolesti među životinjama i razvoja društvenog stresa kod životinja zbog vladajućeg položaja i konkurencije, što utječe na njihovo zdravlje i može povećati potrebu za lijekovima; |
| --- | --- |

V.

budući da će promjena u sustavima smještaja povećati rizik od širenja prenosivih bolesti među životinjama i razvoja društvenog stresa kod životinja zbog vladajućeg položaja i konkurencije, što utječe na njihovo zdravlje i može povećati potrebu za lijekovima;

| W. | budući da je, kako bi se omogućio takav značajan prijelaz, potrebno osigurati odgovarajuću financijsku potporu ulaganjima i naknadu za prijeboj većih troškova proizvodnje poljoprivrednika i za njihove gubitke prihoda; |
| --- | --- |

W.

budući da je, kako bi se omogućio takav značajan prijelaz, potrebno osigurati odgovarajuću financijsku potporu ulaganjima i naknadu za prijeboj većih troškova proizvodnje poljoprivrednika i za njihove gubitke prihoda;

| X. | budući da je dobrobit životinja uključena kao poseban cilj u zajedničku poljoprivrednu politiku i da države članice stoga mogu staviti na raspolaganje ta sredstva za prelazak na smještaj bez kaveza, primjerice putem Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj; |
| --- | --- |

X.

budući da je dobrobit životinja uključena kao poseban cilj u zajedničku poljoprivrednu politiku i da države članice stoga mogu staviti na raspolaganje ta sredstva za prelazak na smještaj bez kaveza, primjerice putem Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj;

| Y. | budući da treba prepoznati da u određenim slučajevima neki oblici kaveza za smještaj donose više dobrobiti za određenu životinju nego štetnih posljedica; budući da u svakom slučaju kavezi moraju biti razmjerni veličini smještene životinje i svrsi koja se nastoji postići; |
| --- | --- |

Y.

budući da treba prepoznati da u određenim slučajevima neki oblici kaveza za smještaj donose više dobrobiti za određenu životinju nego štetnih posljedica; budući da u svakom slučaju kavezi moraju biti razmjerni veličini smještene životinje i svrsi koja se nastoji postići;

| Z. | budući da je u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o dobrobiti životinja u EU-u navedeno da su države članice samo u ograničenoj mjeri iskoristile sredstva iz fondova zajedničke poljoprivredne politike za postizanje ciljeva povezanih s dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

Z.

budući da je u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o dobrobiti životinja u EU-u navedeno da su države članice samo u ograničenoj mjeri iskoristile sredstva iz fondova zajedničke poljoprivredne politike za postizanje ciljeva povezanih s dobrobiti životinja;

| AA. | budući da su pravila o dobrobiti životinja i poboljšanja u pogledu veličine kaveza uvrštena u nekoliko programa ruralnog razvoja tijekom godina; budući da je cilj te mjere automatski bio uključen u brojne programe posredstvom mjera kojima se povećava veličina kaveza ili sanduka; |
| --- | --- |

AA.

budući da su pravila o dobrobiti životinja i poboljšanja u pogledu veličine kaveza uvrštena u nekoliko programa ruralnog razvoja tijekom godina; budući da je cilj te mjere automatski bio uključen u brojne programe posredstvom mjera kojima se povećava veličina kaveza ili sanduka;

| AB. | budući da treba uzeti u obzir razinu provedbe pravila o dobrobiti životinja u državama članicama EU-a te usvojiti poseban pristup za svaku vrstu ako se planiraju bilo kakve izmjene u pogledu zakonskih obveza za smještaj životinja; |
| --- | --- |

AB.

budući da treba uzeti u obzir razinu provedbe pravila o dobrobiti životinja u državama članicama EU-a te usvojiti poseban pristup za svaku vrstu ako se planiraju bilo kakve izmjene u pogledu zakonskih obveza za smještaj životinja;

| AC. | budući da Europska unija uvozi proizvode koji se proizvode od životinja čiji se uvjeti uzgoja općenito ne mogu provjeriti; |
| --- | --- |

AC.

budući da Europska unija uvozi proizvode koji se proizvode od životinja čiji se uvjeti uzgoja općenito ne mogu provjeriti;

| AD. | budući da postoje alternativni sustavi koji su komercijalno isplativi i već se upotrebljavaju, npr. staje, sustavi slobodnog uzgoja i organski sustavi za kokoši, podni obori i vanjski sustavi slobodnog uzgoja ili organski sustavi za kuniće, unutarnji i vanjski sustavi za slobodno dojenje i grupni smještaj za krmače, stajski i avijarni sustavi za prepelice i sustavi smještaja skupina za telad; |
| --- | --- |

AD.

budući da postoje alternativni sustavi koji su komercijalno isplativi i već se upotrebljavaju, npr. staje, sustavi slobodnog uzgoja i organski sustavi za kokoši, podni obori i vanjski sustavi slobodnog uzgoja ili organski sustavi za kuniće, unutarnji i vanjski sustavi za slobodno dojenje i grupni smještaj za krmače, stajski i avijarni sustavi za prepelice i sustavi smještaja skupina za telad;

| 1. | zahtijeva od Komisije da do 2022. dostavi informacije o svojoj tekućoj provjeri prikladnosti postojećeg zakonodavstva EU-a o dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da razvije sveobuhvatniju prehrambenu politiku kako bi se podržao prelazak na održiviji prehrambeni sustav uzimajući u obzir njegovu gospodarsku, socijalnu i okolišnu dimenziju uz odgovarajuću potporu poljoprivrednicima kako bi se spriječilo da se posebno mala i srednja poljoprivredna gospodarstva nastave povlačiti iz uzgoja životinja te kako bi se spriječila daljnja koncentracija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prepoznaje da se u nizu država članica uspješno provode alternative uzgoju u kavezima; smatra da bi trebalo razviti, poboljšati i poticati alternativne sustave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da nove inicijative za dobrobit životinja temelji isključivo na neovisnim znanstvenim istraživanjima, uzimajući u obzir i sve moguće negativne učinke, kao što su rizik od bolesti, loma prsne kosti ili kanibalizma u sektoru peradi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da osigura propisno prenošenje zahtjevâ europske građanske inicijative „Okončajmo upotrebu kaveza” u kontekstu trenutačne revizije Direktive 98/58/EZ i u skladu sa zelenim planom EU-a i strategijom „od polja do stola”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ukloni birokratske prepreke i regulatorna ograničenja kako bi se stočarima omogućilo da provedu potrebne strukturne promjene u svojim postrojenjima kako bi integrirali nove odredbe o dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da tržište proizvoda životinjskog podrijetla iz sustava bez kaveza i organskih sustava, kao i tržište alternativa koje se temelje na biljkama, raste u EU-u; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je EU prvi uveo određene zabrane kaveza za životinje iz uzgoja, konkretno djelomičnu zabranu kaveza za prijevoz teladi iz 2007., zabranu golih baterijskih kaveza za kokoši nesilice 2012., djelomičnu zabranu staja za krmače 2013. te potpunu zabranu kaveza u cjelokupnom ekološkom uzgoju diljem EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da su određene države članice EU-a već donijele nacionalno zakonodavstvo kojim se zabranjuju određeni oblici uzgoja u kavezima koji nadilaze minimalne standarde EU-a, čime se povećava hitnost za zakonodavstvom na razini EU-a kako bi se okončala praksa uzgoja u kavezima i osigurali jednaki uvjeti za poljoprivrednike diljem EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da predloži zakonodavne instrumente o pravednoj i održivoj poljoprivredi, a osobito da predloži reviziju Direktive 98/58/EZ u cilju postupnog ukidanja uporabe kaveza u uzgoju životinja u EU-u, pri čemu procjenjuje moguće postupno ukidanje do 2027.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava kako je potrebno da se to postupno ukidanje temelji na znanstveno utemeljenoj procjeni učinka i da se osigura odgovarajuće prijelazno razdoblje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da usvoji poseban pristup za svaku vrstu na temelju kojeg se uzimaju u obzir i procjenjuju značajke svake zasebne životinje koja bi trebala biti u sustavu smještaja koji odgovara njezinim konkretnim potrebama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da ponovno ocijeni trgovinske sporazume s trećim zemljama kako bi se osiguralo da ispunjavaju jednake standarde u pogledu dobrobiti životinja i kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da su kunići druga po redu uzgajana vrsta u EU-u po broju životinja, a većina ih se uzgaja u kavezima s neodgovarajućim standardima dobrobiti životinja; u tom pogledu poziva Komisiju da predloži posebno zakonodavstvo EU-a o minimalnim standardima za zaštitu kunića iz uzgoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na kraće lance opskrbe hranom za životinje i ljude oslanjajući se na lokalno ili regionalno proizvedene proteinske usjeve za hranu za životinje i prehranu ljudi; napominje da se strategijom „od polja do stola” podupiru održiva proizvodnja životinja, uspostava kraćih lanaca opskrbe prehrambenim proizvodima i poštenija trgovinska politika u kojoj je veći naglasak na europskim standardima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prepoznaje pozitivne iskorake koje je EU poduzeo posljednjih godina, uz sveobuhvatno poboljšanje uvjeta za dobrobit životinja, uvođenje zabrana kaveza za određene životinje iz uzgoja i zabranu upotrebe kaveza u svim vrstama ekološkog uzgoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja najbolje prakse koje je nekoliko država članica već provelo donošenjem nacionalnog zakonodavstva koje nadilazi minimalne standarde EU-a u području dobrobiti životinja, konkretno zabranu određenih oblika uzgoja u kavezima; potiče sve države članice da brzo usvoje mjere kojima se promiče zamjena uzgoja u kavezima alternativnim sustavima bez kaveza; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da podrži poljoprivrednike u njihovim nastojanjima da poboljšaju dobrobit životinja, posebno kao dio zelenog plana EU-a, strateških planova ZPP-a i strategije „od polja do stola” kako bi se izbjegao gubitak konkurentnosti i posljedično premještanje proizvodnje EU-a u treće zemlje s nižim ambicijama u pogledu dobrobiti životinja; smatra da bi svim proizvodnim sustavima EU-a trebalo pružiti priliku za ulaganje u održivost i dobrobit životinja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da iznese prijedloge za zabranu okrutnog i nepotrebnog prisilnog hranjenja pataka i gusaka za proizvodnju guščje i pačje jetrene paštete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da, prema potrebi, pomognu poljoprivrednicima i stočarima pružanjem savjeta i osposobljavanja kako bi se olakšao prijelaz na sustave bez kaveza; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju provedbu djelotvornih kontrola i carinskih provjera kako bi se zajamčila uzajamnost zahtjeva u pogledu kvalitete i sigurnosti te standarda EU-a za dobrobit životinja u cilju jačanja konkurentnosti europske poljoprivrede na globalnom tržištu za sve poljoprivredno-prehrambene proizvode uvezene u EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno ističe važnost provedivih poglavlja o trgovini i održivom razvoju u svim trgovinskim sporazumima EU-a kao jamstva usklađenosti većih regulatornih ambicija EU-a s trgovinskom politikom EU-a i njihova poštovanja od strane trećih zemalja koje su s EU-om potpisale trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi se u poglavljima o trgovini i održivom razvoju također trebali uzeti u obzir istovjetni standardi proizvodnje, posebno dobrobit životinja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je pravedna trgovinska politika kojom se osiguravaju jednaki uvjeti za sve preduvjet za više europske standarde; stoga potiče Komisiju da pojača napore u pogledu kontrola uvezenih prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ustraje u tome da se svi proizvodi životinjskog podrijetla uvezeni u EU proizvode potpuno u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a, uključujući upotrebu sustava uzgoja bez kaveza; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da osigura dostatnu potporu i prijelazno razdoblje za postupnu prilagodbu poljoprivrednika i uzgajivača stoke pri čemu se uzimaju u obzir investicijski ciklus poljoprivrednikâ te mehanizmi financiranja radi olakšavanja prelaska, pri čemu se zadržavaju konkurentnost i socijalna otpornost poljoprivredno-prehrambenog sektora EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi se ta potpora i prijelazno razdoblje trebali osigurati prije predlaganja bilo kakvih zakonodavnih izmjena sanitarnih jamstava za životinje i ljude i zaštite radnika kako bi se spriječilo napuštanje zemljišta i daljnje povlačenje iz uzgoja stoke (osobito malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava bez sredstava za provedbu odgovarajuće prilagodbe); |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponavlja da Komisija treba podupirati poljoprivrednike u obrazovanju potrošača o trenutačnim visokim standardima dobrobiti životinja i informiranju potrošača o njima; stoga poziva Komisiju i države članice da pruže odgovarajuću financijsku potporu i smjernice kako bi se osigurao neometan prelazak za europske poljoprivrednike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je sektor stočarstva vrlo dinamičan i da se može prilagoditi i izmjenama zakonodavstva i promjenjivim sklonostima potrošača; međutim, ističe da ga je, kako bi se to postiglo, potrebno nagraditi za njegove napore izravnom potporom kako se ne bi ugrozila održivost proizvodnje i održivost poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava opću važnost pravedne raspodjele troškova i koristi u prehrambenom lancu i ulogu tržišta u omogućavanju veće održivosti poljoprivrednika; u tom pogledu smatra da bi dobrovoljna oznaka o dobrobiti životinja bila prikladna naznaka da se lanac od polja do stola obvezuje na doprinos ciljevima europske građanske inicijative „Okončajmo upotrebu kaveza”, uz istodobno jamčenje odgovarajućih cijena; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost pružanja potpore i pomoći poljoprivrednicima u prelasku na održiviju poljoprivredu pružanjem odgovarajućih usluga savjetovanja i osposobljavanja, poticaja i financijskih programa za potporu njihovu životnom standardu i konkurentnosti u ruralnim područjima promicanjem ulaganja i organizacije prehrambenog lanca, jačanjem malih lokalnih obrađivača i podržavanjem kratkog lanca opskrbe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da promiče dobrobit životinja na međunarodnoj razini i da provodi inicijative za podizanje svijesti među trećim zemljama, među ostalim, mjerama kao što su daljnja uzajamna pomoć i ubrzana razmjena informacija među nadležnim tijelima u svim državama članicama i u trećim zemljama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na to da su stočarska gospodarstva inovativna mjesta koja neprestano ulažu u poboljšanje svoje infrastrukture i prakse kako bi bila u toku s novim znanstvenim spoznajama i očekivanjima potrošača; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na razvoj odgovarajućeg tržišta potražnje na kojem je moguće staviti na tržište sve proizvode proizvedene s višim standardima kvalitete po višim cijenama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da predstavi moguće programe prenamjene za brže postupno ukidanje uzgoja u kavezima, uključujući procjenu dodatnih troškova; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

(2)  SL L 203, 3.8.1999., str. 53.

(3)  SL L 10, 15.1.2009., str. 7.

(4)  SL L 47, 18.2.2009., str. 5.

(5)  SL C 263, 25.7.2018., str. 90.

(6)  SL C 345, 16.10.2020., str. 28.

(7)  Trinaesto financijsko izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR) – Financijska godina 2019., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=EN

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Promicanje rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM)

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624),

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 10. kolovoza 2017. naslovljenu „Gospodarske prednosti rodne ravnopravnosti u EU-u: kako rodna ravnopravnost u obrazovanju u području STEM-a dovodi do gospodarskog rasta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 10. kolovoza 2017. naslovljenu „Gospodarske prednosti rodne ravnopravnosti u EU-u: kako rodna ravnopravnost u obrazovanju u području STEM-a dovodi do gospodarskog rasta”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (1),

| — | uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja za 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2018. o rodnoj ravnopravnosti, mladeži i digitalizaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2018. o rodnoj ravnopravnosti, mladeži i digitalizaciji,

| — | uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući umjetnu inteligenciju i njezin utjecaj na rodnu ravnopravnost”, koju je 15. travnja 2020. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući umjetnu inteligenciju i njezin utjecaj na rodnu ravnopravnost”, koju je 15. travnja 2020. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (6),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Žene u digitalnom dobu” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Žene u digitalnom dobu” (7),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni dan žena i djevojaka u znanosti Ujedinjenih naroda, koji se održava 11. veljače svake godine kako bi se postigao potpun i ravnopravan pristup žena i djevojaka znanosti te njihovo sudjelovanje u njoj te kako bi se postigla rodna ravnopravnost i osnažile žene i djevojke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni dan žena i djevojaka u znanosti Ujedinjenih naroda, koji se održava 11. veljače svake godine kako bi se postigao potpun i ravnopravan pristup žena i djevojaka znanosti te njihovo sudjelovanje u njoj te kako bi se postigla rodna ravnopravnost i osnažile žene i djevojke,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je stupio na snagu 2016., a posebno 5. cilj održivog razvoja o rodnoj ravnopravnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je stupio na snagu 2016., a posebno 5. cilj održivog razvoja o rodnoj ravnopravnosti,

| — | uzimajući u obzir pregled „Žene u digitalnom dobu” koji je Komisija izradila za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled „Žene u digitalnom dobu” koji je Komisija izradila za 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova o indeksu ravnopravnosti spolova za 2020. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova o indeksu ravnopravnosti spolova za 2020. godinu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena usvojenu 1979., posebice njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena usvojenu 1979., posebice njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0163/2021),

| A. | budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost i ključni cilj EU-a, kao i osnovni preduvjet za potpuno uživanje ljudskih prava žena i djevojčica, što je temelj za njihovo osnaživanje, razvoj njihova punog potencijala i postizanje održivog i uključivog društva; budući da se žene suočavaju s diskriminacijom povezanom s rodom, stereotipovima i nejednakošću, kao i s intersekcijskom diskriminacijom, što ima brojne štetne socijalne i ekonomske posljedice, među kojima su smanjenje potencijalnih prednosti za javni sektor i poduzeća u području istraživanja i inovacija te posljedice za opći ekonomski razvoj; budući da se povećanjem vidljivosti žena u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), kao i njihovih profesionalnih doprinosa, mogu, osim poticanja transformacije i inovacije naših društava, kreirati uspješni modeli koje treba slijediti kako bi se, u konačnici, povećala uključivost u korist šire javnosti; budući da će se uklanjanjem starih obrazaca promicati rodna ravnopravnost; budući da bi žene mogle imati ključnu ulogu u popunjavanju nedostatka radne snage na tržištu rada u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost i ključni cilj EU-a, kao i osnovni preduvjet za potpuno uživanje ljudskih prava žena i djevojčica, što je temelj za njihovo osnaživanje, razvoj njihova punog potencijala i postizanje održivog i uključivog društva; budući da se žene suočavaju s diskriminacijom povezanom s rodom, stereotipovima i nejednakošću, kao i s intersekcijskom diskriminacijom, što ima brojne štetne socijalne i ekonomske posljedice, među kojima su smanjenje potencijalnih prednosti za javni sektor i poduzeća u području istraživanja i inovacija te posljedice za opći ekonomski razvoj; budući da se povećanjem vidljivosti žena u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), kao i njihovih profesionalnih doprinosa, mogu, osim poticanja transformacije i inovacije naših društava, kreirati uspješni modeli koje treba slijediti kako bi se, u konačnici, povećala uključivost u korist šire javnosti; budući da će se uklanjanjem starih obrazaca promicati rodna ravnopravnost; budući da bi žene mogle imati ključnu ulogu u popunjavanju nedostatka radne snage na tržištu rada u EU-u;

| B. | budući da se EU suočava s nezapamćenim nedostatkom žena na radnim mjestima i u obrazovnim programima u području STEM-a, među ostalim imajući u vidu da žene čine 52 % europskog stanovništva i 57,7 % osoba sa završenim visokim obrazovanjem u EU-u (8), no čine samo dvije petine ukupnog broja znanstvenika i inženjera (9); budući da su žene nedovoljno zastupljene na svim razinama u digitalnom sektoru u Europi, od studenata (32 % na preddiplomskom i diplomskom ili ekvivalentnim studijima) pa sve do visokih akademskih položaja (15 %) u većini znanstvenih, inženjerskih i upravljačkih područja te na višim razinama hijerarhije, čak i u sektorima u kojima čine većinu, primjerice u obrazovanju; budući da rodni stereotipovi već tijekom obrazovanja predstavljaju ozbiljnu prepreku ravnopravnosti učenika i učenica te dodatno povećavaju rodni jaz u radnom sektoru STEM-a, što predstavlja ozbiljnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca; budući da je taj jaz najveći u specijalističkim vještinama i radnim mjestima u IKT-u u EU-u, gdje se na samo 18 % položaja nalaze žene (10), među osobama s diplomom iz područja STEM-a, od kojih samo 36 % čine žene, te u digitalnom sektoru, u kojemu je tri puta više muškaraca nego žena; budući da značajne razine rodne segregacije među studentima i osobama s diplomom iz područja STEM-a čine temelj za buduću rodnu segregaciju u karijerama povezanima sa STEM-om; budući da vrlo malen broj tinejdžerki u državama članicama (manje od 3 %) izražava zanimanje za rad u području IKT-a u dobi od 30 godina (11); budući da je ženama iz nepovoljnih socioekonomskih položaja posebice teško ući u sektor STEM-a; budući da su unatoč pozitivnom trendu interesa i sudjelovanja djevojčica u obrazovanju u području STEM-a ti postotci i dalje nedovoljni; budući da tijekom osnovnoškolskog obrazovanja dječaci i djevojčice imaju slične stavove prema STEM-u te da su u mnogim slučajevima djevojčice uspješnije od dječaka u zadaćama u području STEM-a i IKT-a (12); budući da rodne razlike u predmetima iz područja STEM-a tijekom visokog obrazovanja nisu opravdane akademskim uspjehom jer djevojke i mladići pokazuju slične razine uspjeha u znanosti i matematici tijekom srednjoškolskog obrazovanja; budući da se, međutim, djevojke boje da će biti manje uspješne od dječaka u karijerama povezanima sa STEM-om te zbog toga žene imaju manje samopouzdanja kad je riječ o digitalnim vještinama; budući da su društvene norme i rodno uvjetovana očekivanja o odabiru karijere, često pojačani obrazovnim sadržajem i kurikulima, među pokretačima rodne segregacije u visokom obrazovanju; |
| --- | --- |

B.

budući da se EU suočava s nezapamćenim nedostatkom žena na radnim mjestima i u obrazovnim programima u području STEM-a, među ostalim imajući u vidu da žene čine 52 % europskog stanovništva i 57,7 % osoba sa završenim visokim obrazovanjem u EU-u (8), no čine samo dvije petine ukupnog broja znanstvenika i inženjera (9); budući da su žene nedovoljno zastupljene na svim razinama u digitalnom sektoru u Europi, od studenata (32 % na preddiplomskom i diplomskom ili ekvivalentnim studijima) pa sve do visokih akademskih položaja (15 %) u većini znanstvenih, inženjerskih i upravljačkih područja te na višim razinama hijerarhije, čak i u sektorima u kojima čine većinu, primjerice u obrazovanju; budući da rodni stereotipovi već tijekom obrazovanja predstavljaju ozbiljnu prepreku ravnopravnosti učenika i učenica te dodatno povećavaju rodni jaz u radnom sektoru STEM-a, što predstavlja ozbiljnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca; budući da je taj jaz najveći u specijalističkim vještinama i radnim mjestima u IKT-u u EU-u, gdje se na samo 18 % položaja nalaze žene (10), među osobama s diplomom iz područja STEM-a, od kojih samo 36 % čine žene, te u digitalnom sektoru, u kojemu je tri puta više muškaraca nego žena; budući da značajne razine rodne segregacije među studentima i osobama s diplomom iz područja STEM-a čine temelj za buduću rodnu segregaciju u karijerama povezanima sa STEM-om; budući da vrlo malen broj tinejdžerki u državama članicama (manje od 3 %) izražava zanimanje za rad u području IKT-a u dobi od 30 godina (11); budući da je ženama iz nepovoljnih socioekonomskih položaja posebice teško ući u sektor STEM-a; budući da su unatoč pozitivnom trendu interesa i sudjelovanja djevojčica u obrazovanju u području STEM-a ti postotci i dalje nedovoljni; budući da tijekom osnovnoškolskog obrazovanja dječaci i djevojčice imaju slične stavove prema STEM-u te da su u mnogim slučajevima djevojčice uspješnije od dječaka u zadaćama u području STEM-a i IKT-a (12); budući da rodne razlike u predmetima iz područja STEM-a tijekom visokog obrazovanja nisu opravdane akademskim uspjehom jer djevojke i mladići pokazuju slične razine uspjeha u znanosti i matematici tijekom srednjoškolskog obrazovanja; budući da se, međutim, djevojke boje da će biti manje uspješne od dječaka u karijerama povezanima sa STEM-om te zbog toga žene imaju manje samopouzdanja kad je riječ o digitalnim vještinama; budući da su društvene norme i rodno uvjetovana očekivanja o odabiru karijere, često pojačani obrazovnim sadržajem i kurikulima, među pokretačima rodne segregacije u visokom obrazovanju;

| C. | budući da se žene koje steknu diplomu u području STEM-a mogu susresti s poteškoćama u pronalasku svog mjesta na tržištu rada te je, u usporedbi s muškarcima, manje vjerojatno da će naći posao u području STEM-a ili ostati na njemu, što je posljedica različitih postojećih prepreka, primjerice rodnih stereotipova, radnih okruženja kojima dominiraju muškarci, diskriminacije i predrasuda, svjesne i nesvjesne pristranosti, spolnog uznemiravanja, negativnog radnog okruženja i nedostatka ženskih uzora i mentora; budući da bi smanjenje rodnog jaza u obrazovnim područjima u STEM-u moglo dovesti do smanjenja jaza u pogledu vještina, povećanja zapošljavanja i produktivnosti žena te smanjenja segregacije u toj struci, što bi u konačnici potaknulo gospodarski rast zahvaljujući većoj produktivnosti i radu; budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a doprinijelo povećanju BDP-a EU-a po stanovniku za 2,2 do 3 % do 2050. (13); budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a predstavljalo napredak prema rodnoj ravnopravnosti i ostvarenju ljudskih prava žena i djevojaka te pozitivno utjecalo na smanjenje rodnih razlika u plaćama i mirovinama; |
| --- | --- |

C.

budući da se žene koje steknu diplomu u području STEM-a mogu susresti s poteškoćama u pronalasku svog mjesta na tržištu rada te je, u usporedbi s muškarcima, manje vjerojatno da će naći posao u području STEM-a ili ostati na njemu, što je posljedica različitih postojećih prepreka, primjerice rodnih stereotipova, radnih okruženja kojima dominiraju muškarci, diskriminacije i predrasuda, svjesne i nesvjesne pristranosti, spolnog uznemiravanja, negativnog radnog okruženja i nedostatka ženskih uzora i mentora; budući da bi smanjenje rodnog jaza u obrazovnim područjima u STEM-u moglo dovesti do smanjenja jaza u pogledu vještina, povećanja zapošljavanja i produktivnosti žena te smanjenja segregacije u toj struci, što bi u konačnici potaknulo gospodarski rast zahvaljujući većoj produktivnosti i radu; budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a doprinijelo povećanju BDP-a EU-a po stanovniku za 2,2 do 3 % do 2050. (13); budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a predstavljalo napredak prema rodnoj ravnopravnosti i ostvarenju ljudskih prava žena i djevojaka te pozitivno utjecalo na smanjenje rodnih razlika u plaćama i mirovinama;

| D. | budući da se prema istraživanju Agencije EU-a za temeljna prava (14) procjenjuje da se 55 % žena u EU-u suočava sa spolnim uznemiravanjem od 15. godine, dok 14 % žena od 15. godine doživi uznemiravanje preko interneta; budući da su mnoge žene tijekom pandemije bolesti COVID-19 postale žrtvama novih oblika nasilja, kao što su spolno i psihološko uznemiravanje preko interneta; budući da su hitno potrebne mjere za rješavanje problema tih novih oblika seksualnog i psihološkog uznemiravanja; budući da je prijavljen velik broj slučajeva spolnog uznemiravanja u obrazovnim ustanovama u području STEM-a, među ostalim u školama, na sveučilištima i radnom mjestu, što doprinosi isključivanju žena iz tog sektora; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema istraživanju Agencije EU-a za temeljna prava (14) procjenjuje da se 55 % žena u EU-u suočava sa spolnim uznemiravanjem od 15. godine, dok 14 % žena od 15. godine doživi uznemiravanje preko interneta; budući da su mnoge žene tijekom pandemije bolesti COVID-19 postale žrtvama novih oblika nasilja, kao što su spolno i psihološko uznemiravanje preko interneta; budući da su hitno potrebne mjere za rješavanje problema tih novih oblika seksualnog i psihološkog uznemiravanja; budući da je prijavljen velik broj slučajeva spolnog uznemiravanja u obrazovnim ustanovama u području STEM-a, među ostalim u školama, na sveučilištima i radnom mjestu, što doprinosi isključivanju žena iz tog sektora;

| E. | budući da je nedovoljna zastupljenost žena koje rade u području inovativnih tehnologija kao što je umjetna inteligencija izvor zabrinutosti jer može negativno utjecati na izradu, razvoj i primjenu tih tehnologija te uzrokovati kontinuiranje postojećih diskriminirajućih praksi i stereotipova te razvoj „rodno pristranih algoritama”; budući da su napori u borbi protiv rodne pristranosti, stereotipova i neravnopravnosti u digitalnom sektoru nedovoljni; budući da rodno uvjetovane razlike i dalje postoje u svim područjima digitalne tehnologije, a posebno umjetne inteligencije i kibersigurnosti, čime se u digitalnom sektoru u doglednoj budućnosti učvršćuje trend pristranosti prema muškarcima; budući da rješavanje pitanja te pristranosti zahtijeva postavljanje jasnih zahtjeva u pogledu etike i transparentnosti; budući da nepotpuni i netočni skupovi podataka i nedostatak podataka iskazanih po spolu mogu narušiti postupak obrade i zaključivanja sustava umjetne inteligencije i dodatno ugroziti postizanje rodne ravnopravnosti u društvu; budući da treba uzeti u obzir i jedinstvene okolnosti u kojima se nalaze europska mala i srednja poduzeća, s posebnim naglaskom na njihovu veličinu, sposobnost provedbe novih zahtjeva te vrijedan potencijal koji imaju za omogućivanje djevojkama, ženama i lidericama da promiču rodnu ravnopravnost u obrazovanju i karijerama u području STEM-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je nedovoljna zastupljenost žena koje rade u području inovativnih tehnologija kao što je umjetna inteligencija izvor zabrinutosti jer može negativno utjecati na izradu, razvoj i primjenu tih tehnologija te uzrokovati kontinuiranje postojećih diskriminirajućih praksi i stereotipova te razvoj „rodno pristranih algoritama”; budući da su napori u borbi protiv rodne pristranosti, stereotipova i neravnopravnosti u digitalnom sektoru nedovoljni; budući da rodno uvjetovane razlike i dalje postoje u svim područjima digitalne tehnologije, a posebno umjetne inteligencije i kibersigurnosti, čime se u digitalnom sektoru u doglednoj budućnosti učvršćuje trend pristranosti prema muškarcima; budući da rješavanje pitanja te pristranosti zahtijeva postavljanje jasnih zahtjeva u pogledu etike i transparentnosti; budući da nepotpuni i netočni skupovi podataka i nedostatak podataka iskazanih po spolu mogu narušiti postupak obrade i zaključivanja sustava umjetne inteligencije i dodatno ugroziti postizanje rodne ravnopravnosti u društvu; budući da treba uzeti u obzir i jedinstvene okolnosti u kojima se nalaze europska mala i srednja poduzeća, s posebnim naglaskom na njihovu veličinu, sposobnost provedbe novih zahtjeva te vrijedan potencijal koji imaju za omogućivanje djevojkama, ženama i lidericama da promiču rodnu ravnopravnost u obrazovanju i karijerama u području STEM-a;

| F. | budući da je pristranost nekih novih tehnologija s obzirom na rod, etničku pripadnost, rasu, boju kože, jezik, vjeroispovijest, nacionalno ili socijalno podrijetlo uglavnom prouzročeno nerazvrstanim podacima, nedostatkom situacijskog znanja i izostankom primjene rodne perspektive u istraživanju, što može imati štetne posljedice za zdravlje i dobrobit žena, posebice onih koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom, kao i za sigurnost proizvoda, te može negativno utjecati na njihov osobni i profesionalni razvoj (15); |
| --- | --- |

F.

budući da je pristranost nekih novih tehnologija s obzirom na rod, etničku pripadnost, rasu, boju kože, jezik, vjeroispovijest, nacionalno ili socijalno podrijetlo uglavnom prouzročeno nerazvrstanim podacima, nedostatkom situacijskog znanja i izostankom primjene rodne perspektive u istraživanju, što može imati štetne posljedice za zdravlje i dobrobit žena, posebice onih koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom, kao i za sigurnost proizvoda, te može negativno utjecati na njihov osobni i profesionalni razvoj (15);

| G. | budući da učitelji i roditelji time što odvraćaju djevojke od odabira karijere i školovanja u području STEM-a mogu dodatno osnažiti rodne stereotipove; budući da rodni stereotipovi u velikoj mjeri utječu na odabir studija; budući da obeshrabrivanje kao dio kulture, manjak osviještenosti o ženskim uzorima i njihovo nedovoljno promicanje otežava i negativno utječe na mogućnosti djevojaka i žena u studijima u području STEM-a, povezanim karijerama i digitalnom poduzetništvu te dovodi do diskriminacije i nepovoljnijeg položaja žena na tržištu rada; budući da bi naglasak trebalo staviti na faktore kojima se djevojke motiviraju i podupire se njihovo zanimanje za studiranje u području STEM-a, povezane karijere i digitalno poduzetništvo, kao što su promicanje ženskih uzora, mentori učitelji, odobravanje vršnjaka, razvoj kreativnosti i praktično iskustvo; |
| --- | --- |

G.

budući da učitelji i roditelji time što odvraćaju djevojke od odabira karijere i školovanja u području STEM-a mogu dodatno osnažiti rodne stereotipove; budući da rodni stereotipovi u velikoj mjeri utječu na odabir studija; budući da obeshrabrivanje kao dio kulture, manjak osviještenosti o ženskim uzorima i njihovo nedovoljno promicanje otežava i negativno utječe na mogućnosti djevojaka i žena u studijima u području STEM-a, povezanim karijerama i digitalnom poduzetništvu te dovodi do diskriminacije i nepovoljnijeg položaja žena na tržištu rada; budući da bi naglasak trebalo staviti na faktore kojima se djevojke motiviraju i podupire se njihovo zanimanje za studiranje u području STEM-a, povezane karijere i digitalno poduzetništvo, kao što su promicanje ženskih uzora, mentori učitelji, odobravanje vršnjaka, razvoj kreativnosti i praktično iskustvo;

| H. | budući da će kriza prouzročena bolešću COVID-19 vjerojatno dovesti do trajnih promjena u životu u Europi i utjecati na većinu aspekata života ljudi te na način na koji radimo, studiramo i učimo, u kojemu će digitalizacija imati važnu ulogu; budući da COVID-19 također doprinosi povećanju digitalnog jaza među spolovima (16) u vrijeme kada su digitalne vještine potrebnije nego ikad za rad, studiranje i održavanje povezanosti; budući da brza digitalna transformacija nudi brojne prilike za promjenu rodno uvjetovanih obrazaca zapošljavanja, no može i nerazmjerno utjecati na zapošljavanje žena u brojnim područjima; budući da su žene prisiljene preuzeti više odgovornosti u vezi s roditeljstvom ili obitelji od svojih muških kolega i stoga bi svim predviđenim mjerama u obzir trebalo uzeti mogućnost uspješnog usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života žena tako da se u ta područja uključe i muškarci; budući da će zbog rada na daljinu granica između poslovnog i obiteljskog života postati sve manje jasna te da bi žene mogle snositi najveći teret usklađivanja karijere s obiteljskim obvezama; |
| --- | --- |

H.

budući da će kriza prouzročena bolešću COVID-19 vjerojatno dovesti do trajnih promjena u životu u Europi i utjecati na većinu aspekata života ljudi te na način na koji radimo, studiramo i učimo, u kojemu će digitalizacija imati važnu ulogu; budući da COVID-19 također doprinosi povećanju digitalnog jaza među spolovima (16) u vrijeme kada su digitalne vještine potrebnije nego ikad za rad, studiranje i održavanje povezanosti; budući da brza digitalna transformacija nudi brojne prilike za promjenu rodno uvjetovanih obrazaca zapošljavanja, no može i nerazmjerno utjecati na zapošljavanje žena u brojnim područjima; budući da su žene prisiljene preuzeti više odgovornosti u vezi s roditeljstvom ili obitelji od svojih muških kolega i stoga bi svim predviđenim mjerama u obzir trebalo uzeti mogućnost uspješnog usklađivanja profesionalnog i obiteljskog života žena tako da se u ta područja uključe i muškarci; budući da će zbog rada na daljinu granica između poslovnog i obiteljskog života postati sve manje jasna te da bi žene mogle snositi najveći teret usklađivanja karijere s obiteljskim obvezama;

| I. | budući da postoji potreba za daljnjim promicanjem politika usmjerenih na povećanje sudjelovanja žena u područjima STEM-a i umjetne inteligencije te za zauzimanje višerazinskog pristupa rješavanju pitanja rodnog jaza na svim razinama obrazovanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru; budući da je tek nekoliko država članica uključilo odredbe o rodnoj ravnopravnosti u područje istraživanja i razvoja te da je napredak u pogledu uključivanja rodne dimenzije u nacionalne istraživačke programe spor; |
| --- | --- |

I.

budući da postoji potreba za daljnjim promicanjem politika usmjerenih na povećanje sudjelovanja žena u područjima STEM-a i umjetne inteligencije te za zauzimanje višerazinskog pristupa rješavanju pitanja rodnog jaza na svim razinama obrazovanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru; budući da je tek nekoliko država članica uključilo odredbe o rodnoj ravnopravnosti u područje istraživanja i razvoja te da je napredak u pogledu uključivanja rodne dimenzije u nacionalne istraživačke programe spor;

| J. | budući da postoji potreba za promicanjem razvoja poduzetništva među ženama i pružanjem potpore tom razvoju te za stvaranjem poticajnog okruženja u kojemu poduzetnice mogu napredovati te u kojemu se poduzetništvo potiče; budući da podaci o poduzetništvu u sektoru STEM-a i IKT-a upućuju na još veću marginalizaciju žena; budući da su, isto tako, vrlo izrazite rodne razlike u start-upovima i ulaganju u rizični kapital; budući da djevojke u srednjoj školi i na sveučilištu uglavnom slušaju manje predmeta iz područja IKT-a i STEM-a, što dovodi do puno manjeg broja žena koje rade u tim područjima te postaju osnivačice i vlasnice privatnih poduzeća i start-upova; budući da žene čine samo 17 % osnivača start-upova; budući da start-upovi u vlasništvu žena u prosjeku dobivaju 23 % manje sredstava od onih kojima upravljaju muškarci; budući da se ženama dodjeljuje tek 2 % dostupnih nebankovnih financijskih sredstava, premda one čine 30 % svih poduzetnika u Europi (17); budući da se čini da je u svjetlu pandemije ta brojka pala na 1 %; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji potreba za promicanjem razvoja poduzetništva među ženama i pružanjem potpore tom razvoju te za stvaranjem poticajnog okruženja u kojemu poduzetnice mogu napredovati te u kojemu se poduzetništvo potiče; budući da podaci o poduzetništvu u sektoru STEM-a i IKT-a upućuju na još veću marginalizaciju žena; budući da su, isto tako, vrlo izrazite rodne razlike u start-upovima i ulaganju u rizični kapital; budući da djevojke u srednjoj školi i na sveučilištu uglavnom slušaju manje predmeta iz područja IKT-a i STEM-a, što dovodi do puno manjeg broja žena koje rade u tim područjima te postaju osnivačice i vlasnice privatnih poduzeća i start-upova; budući da žene čine samo 17 % osnivača start-upova; budući da start-upovi u vlasništvu žena u prosjeku dobivaju 23 % manje sredstava od onih kojima upravljaju muškarci; budući da se ženama dodjeljuje tek 2 % dostupnih nebankovnih financijskih sredstava, premda one čine 30 % svih poduzetnika u Europi (17); budući da se čini da je u svjetlu pandemije ta brojka pala na 1 %;

Opće napomene

| 1. | smatra da je, s obzirom na znatnu razliku u plaćama između žena i muškaraca u EU-u, činjenicu da je izvjesnije da će žene imati slabo plaćene poslove sa skraćenim radnim vremenom ili druge nesigurne poslove, sve veću potražnju za stručnjacima u području STEM-a te važnost karijera u STEM-u za budućnost europskog gospodarstva, od presudne važnosti povećati udio žena u sektoru STEM-a kako bi se ostvarila prava i potencijal žena te izgradilo održivije i uključivije društvo i gospodarstvo zahvaljujući znanstvenim, digitalnim i tehnološkim inovacijama; ističe da su napredne vještine u području STEM-a od presudne važnosti u procesu uvođenja inovacija u najsuvremenija područja IKT-a kao što su umjetna inteligencija i kibersigurnost te će biti sve važnije za konkurentnost EU-a na globalnim tržištima; stoga ističe da puni potencijal vještina, znanja i kvalifikacija žena u tim područjima može pridonijeti jačanju europskog gospodarstva i podupiranju ciljeva utvrđenih u raznim javnim politikama EU-a, posebice u europskom zelenom planu i Digitalnoj agendi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da bi glavni cilj trebao biti uklanjanje svih prepreka, osobito društveno-kulturnih, psiholoških i pedagoških, koje ograničavaju interese, sklonosti i izbor žena i djevojaka, kao što su rodni stereotipovi, rodna diskriminacija i spoj bioloških i socijalnih faktora, posebice činjenica da se majčinstvo preklapa s ključnim razdobljem za karijere žena, a da se pritom ne ugrožava njihova sloboda u donošenju odluka; potiče države članice da u svojim relevantnim nacionalnim ili regionalnim rodnim akcijskim planovima ili strategijama promiču sudjelovanje žena i djevojaka u studijima i karijerama u području STEM-a pružanjem odgovarajućih poticaja; smatra da bi ti akcijski planovi i strategije trebali, među drugim inicijativama, težiti povećanju rodne ravnopravnosti usmjeravanjem na iskorjenjivanje rodnih stereotipova, olakšavanje pristupa obrazovanju i stjecanju kvalifikacija, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, jednake mogućnosti, osiguravanje zdravih i sigurnih okruženja u kojima žene rade i studiraju, nediskriminaciju na tržištu rada, podizanje svijesti o rodnoj pristranosti i stereotipovima u svim sektorima povezanima sa STEM-om, uspostavljanje politika obvezne transparentnosti plaća, provođenje nulte tolerancije prema seksualnom uznemiravanju i povećanje vidljivosti ženskih uzora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da rodni stereotipovi, kulturno obeshrabrivanje te nedostatak osviještenosti i promicanja ženskih uzora ometaju i negativno utječu na mogućnosti djevojaka i žena da odaberu studij, karijeru ili postanu digitalne poduzetnice u području STEM-a te mogu dovesti do diskriminacije i manjih mogućnosti za žene na tržištu rada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe važnost integriranja osviještenosti o rodnoj pristranosti u svim relevantnim sektorima, među ostalim u početnom i kontinuiranom osposobljavanju učiteljskog kadra; ističe potrebu za uklanjanjem strukturnih prepreka kao što su nepovoljni društveno-gospodarski uvjeti, neprijateljsko radno okruženje i radni uvjeti za žene, koji djevojkama i ženama otežavaju ulazak u područje u kojemu dominiraju muškarci, te potrebu za povećanjem vidljivosti dosad podcijenjenih uzora kako bi se nadahnule žene i djevojčice; poziva Komisiju da uvede i podrži kampanje osvješćivanja te druge programe i inicijative koje za cilj imaju smanjivanje tih prepreka u akademskom svijetu; naglašava da bi mjere za rodnu ravnopravnost, kao što su uklanjanje rodnih stereotipova u obrazovanju, osvještavanje i približavanje predmeta iz područja STEM-a djevojkama i ženama te profesionalno usmjeravanje kako bi se djevojke potaknulo da razmotre studiranje u područjima u kojima dominiraju muškarci, dovele do većeg broja žena sa završenim obrazovanjem u području STEM-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice na borbu protiv rodne segmentacije tržišta rada u karijerama u području STEM-a ulaganjem u formalno, informalno i neformalno obrazovanje te cjeloživotno učenje i strukovno osposobljavanje za žene, čime bi im se zajamčio pristup visokokvalitetnom zapošljavanju te mogućnostima za prekvalifikaciju i dokvalifikaciju prema budućim potrebama na tržištu rada, i spriječio začarani krug rodne segregacije radne snage; poziva Komisiju i države članice da osmisle političke mjere koje u potpunosti uključuju rodnu dimenziju putem kampanja za podizanje razine osviještenosti, osposobljavanja, školskih kurikuluma, a posebno profesionalnog usmjeravanja, u cilju promicanja poduzetništva, predmeta iz područja STEM-a i digitalnog obrazovanja za djevojčice od rane dobi u cilju borbe protiv postojećih obrazovnih stereotipa i jamčenja toga da više žena ulazi u sektore u razvoju koji su dobro plaćeni; ističe potrebu za uključivanjem medija, uključujući društvene mreže, kako bi se potaknulo korištenje uključivog jezika i izbjegavanje stereotipova koji rezultiraju stvaranjem mišljenja protivnih sudjelovanju djevojaka u obrazovanju u području STEM-a i njihovom interesu za to; poziva na to da se zajamči unapređenje objekata u području STEM-a kao i ravnopravan pristup njima; poziva na dodjeljivanje posebnih stipendija djevojkama i ženama koje žele ostvariti karijeru u sektoru STEM-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da posebno uzmu u obzir stanje žena i djevojaka u nepovoljnom društveno-gospodarskom položaju, primjerice žena i djevojaka s invaliditetom ili onih koje žive u najudaljenijim regijama ili na ruralnim područjima, žena koje žive u siromaštvu, samohranih majki, studentica u nesigurnom položaju, migrantica i Romkinja, te da im u potpunosti zajamče pristup digitalnom obrazovanju i karijerama u području STEM-a kako bi se spriječilo dodatno širenje digitalnog jaza; poziva Komisiju i države članice da pri osmišljavanju svojih akcijskih planova obrate posebnu pozornost na intersekcijsku diskriminaciju i pristranost na temelju etničke pripadnosti, vjeroispovijesti, seksualne orijentacije, dobi ili invaliditeta; poziva Komisiju i države članice da prikupe usporedive i usklađene podatke kako bi se pratio napredak žena različitog društveno-gospodarskog, rasnog i etničkog podrijetla na svim razinama obrazovanja, među ostalim u pogledu njihova odabira i razvoja karijere, s naglaskom na nejednakostima u sektoru STEM-a i digitalnom sektoru, što će pomoći u praćenju učinka javnih politika i omogućiti dionicima da utvrde nedostatke i njihove temeljne uzroke; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama radi proširenja pokazatelja koji se koriste u pregledu pokazatelja „Žene u digitalnoj sferi” kako bi obuhvaćali informacije i podatke o ženama u obrazovanju i s karijerama u području STEM-a te razvili skup alata koji obuhvaća metodologije, pokazatelje i okvire za dobivanje preciznijih podataka i bolje korištenje postojećih informacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da u potpunosti podupru inicijative Komisije za informiranje o digitalnim mogućnostima, kao što su pristup „bez žena nema panela”, Europski tjedan programiranja, koalicije za digitalne vještine i radna mjesta, nagrada EU-a za inovatorice, europska inicijativa #SaferInternet4EU i program vještina za Europu; |
| --- | --- |

7.

Obrazovanje

| 8. | pozdravlja Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. i njegovu usmjerenost na poticanje sudjelovanja žena u STEM-u te izražava nadu da će se time pomoći u razvoju privlačnijih i kreativnijih načina za poticanje djevojaka na studij u području STEM-a, kao i na povećanje samopouzdanja žena u njihovim digitalnim vještinama; ističe da djevojke čine samo 36 % osoba sa završenim obrazovanjem u području STEM-a (18), unatoč tome što imaju bolje rezultate od dječaka u digitalnoj pismenosti (19); ističe da djevojke koje usvoje rodne stereotipove imaju niže razine samopouzdanja i povjerenja u vlastite vještine od dječaka te da samopouzdanje u znatnoj mjeri utječe na ishode obrazovanja u području STEM-a i težnje za ostvarivanjem karijere u tom području; naglašava da se čini da djevojčice vremenom gube interes za predmete iz područja STEM-a, što upućuje na to da su intervencije potrebne već u predškolskoj i osnovnoškolskoj dobi kako bi se održao interes djevojčica za ta područja i suzbili štetni stereotipovi o rodnim ulogama djevojčica i dječaka; poziva Komisiju i države članice da stvore nove kanale za povezivanje s djevojkama te da se pobrinu da im digitalno obrazovanje svima bude dostupno, kao i da prepoznaju ulogu učitelja kao pokretača kulturnih promjena i ulažu u njihov razvoj, s obzirom na njihov potencijal za poticanje daljnjeg sudjelovanja djevojaka u znanstvenim programima u školama; predlaže da se te mjere osnaže izradom zajedničkih smjernica za države članice s ciljem poboljšanja znanja i vještina osoba koje započinju sa srednjoškolskim obrazovanjem; poziva na učinkovito korištenje fondova, programa i strategija EU-a, uključujući Erasmus+, Europski socijalni fond+ (ESF+) i program Digitalna Europa, kako bi se djevojke aktivno potaknule na pohađanje studija iz područja IKT-a i STEM-a te kako bi se pružila djelotvorna potpora cjeloživotnom učenju i osposobljavanju u sektorima STEM-a; poziva na to da se rodna ravnopravnost na odgovarajući način uključi u buduću strategiju EU-a za mlade i povezane politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da visokokvalitetno, uključivo i nediskriminacijsko digitalno obrazovanje mora imati značajnu ulogu u povećanju sudjelovanja djevojčica i žena u područjima povezanima s IKT-om i STEM-om te u uklanjanju digitalnog rodnog jaza; ističe da digitalno obrazovanje mora omogućiti bolju digitalnu uključenost i digitalnu pismenost, kao i zajamčiti ravnopravno sudjelovanje djevojčica i žena u digitalnom dobu; naglašava važnost uključivanja načela rodno osviještene politike u obrazovanju u području STEM-a na svim razinama, uključujući izvannastavno, informalno i neformalno obrazovanje, među ostalim i za nastavno osoblje; stoga poziva na donošenje posebnih strategija prilagođenih dobi; potiče države članice da u nacionalnim kurikulima promiču obrazovanje u području računalnih znanosti te poziva obrazovne ustanove da u ranijoj fazi u predškolskom i osnovnoškolskom obrazovanju integriraju predmete iz robotike, kodiranja, IKT-a i programiranja kako bi potaknuli učenice da pohađaju nastavu iz matematike, kodiranja, IKT-a i znanstvenih predmeta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uviđa ulogu škola i nastavnika u uklanjanju rodnog jaza u obrazovanju u području STEM-a te ističe ulogu obrazovanja u promicanju prisutnosti djevojaka u tečajevima povezanima sa STEM-om i u utvrđivanju referentnih mjerila za praćenje zapošljavanja i zadržavanja žena; poziva države članice da ulažu u razvoj vještina učitelja i nastavnika u području STEM-a pomažući im da razumiju i uklone nesvjesne predrasude u svojim nastavnim praksama i procjenama te da u jednakoj mjeri uključuju sve učenike; ističe potrebu za tim da države članice uključe cijeli učiteljski kadar u pokrete u području STEM-a kako bi učitelji postali akteri promjena; predlaže da obrazovne ustanove izrade planove za ravnopravnost kako bi se među nastavnicima promicala rodna ravnoteža; poziva na poboljšanje kurikulâ i nastavnih materijala iz područja STEM-a kako bi se bolje promicalo ravnopravno sudjelovanje u STEM-u; poziva na bolje profesionalno usmjeravanje i pronalaženje novih i kreativnih načina da se učenice motivira da razmotre karijeru u STEM-u; u tom pogledu ističe potrebu za jačanjem kapaciteta nastavnika i savjetnika za karijeru kako bi se djevojke koje pokazuju interes za STEM poticalo da ondje ostvare i karijeru jer veća osviještenost o stereotipovima i rodnim razlikama u STEM-u omogućuje edukatorima i savjetnicima za karijeru da razumiju prepreke s kojima se suočavaju njihovi učenici, da osiguraju ravnopravno sudjelovanje u nastavi u području STEM-a i da učenicama približe karijere u STEM-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava činjenicu da muški učitelji i drugo muško osoblje dominiraju područjem STEM-a u školama, na sveučilištima i radnim mjestima, što dovodi do nedostatka ženskih uzora i ograničenih mogućnosti za usmjeravanje i mentorstvo; potiče rodno osviještenu politiku u osnovnom, srednjoškolskom i visokom obrazovanju kroz rodno osjetljive obrazovne sadržaje, osposobljavanje nastavnika i kurikule te poziva odbore i institucije uključene u zapošljavanje da promiču rodnu ravnotežu kako bi se izbjegao „efekt autsajdera”; ističe da je potrebno ulagati u obrazovanje i osposobljavanje uz rodno osjetljivo zapošljavanje i postupke odabira u svim obrazovnim sektorima, osobito u STEM-u i novim digitalnim sektorima, gdje su žene nedovoljno zastupljene; poziva Komisiju i države članice da pronađu atraktivnije i kreativnije načine za prikazivanje ženskih uzora s uspješnim karijerama u području IKT-a i STEM-a kako bi se povećalo samopouzdanje djevojaka kad je riječ o njihovim digitalnim vještinama te kako bi ih se potaknulo na odabir studija u područjima IKT-a i STEM-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava potrebu za rješavanjem pitanja financijskog obrazovanja, uključujući simulacije financijskih praksi, i njegov odnos s rodno uvjetovanim razlikama u mirovinama; ističe da će poučavanje mladih žena o temama kao što su rodne razlike u plaćama utrti put budućnosti punoj financijski samouvjerenih žena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da bi svaka djevojka trebala imati mogućnost iskoristiti veći pristup vrhunskim rješenjima za digitalno učenje i imati alate i motivaciju za interakciju s digitalnim tehnologijama u svojstvu korisnica i kreatorica; poziva države članice da uzmu u obzir trenutačnu zabrinutost zbog rizika od daljnjeg širenja bolesti COVID-19 i da riješe pitanje nedostatka IKT opreme i povezivosti za ugrožene učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju, kao što su djevojčice u ruralnim područjima ili područjima do kojih je teško doprijeti, te da razviju alate kako bi se osigurao potpuni pristup digitalnom obrazovanju i njegovo dobro funkcioniranje; naglašava potrebu za posebnim programima za financiranje škola u ruralnim područjima jer im sve češće nedostaju sredstva za napredne tehnologije koje mnogi gradski školski okruzi uzimaju zdravo za gotovo; osim toga, poziva na pružanje veće potpore edukatorima u sustavima ruralnih škola kako bi im se pomoglo u provedbi kurikula iz područja STEM-a, posebice u pogledu osposobljavanja, alata i infrastrukture; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost uspostave mreža za stručnjakinje u području STEM-a za velike informativne kampanje koje pomažu transformirati percepciju žena u STEM-u i povezati žene u STEM-u s djevojkama putem podrške u karijeri, osposobljavanja za stjecanje vještina i umrežavanja; pohvaljuje razne obrazovne inicijative osmišljene za potporu djevojčicama i promicanje žena u digitalnom gospodarstvu, uključujući korištenje viralnih priča na društvenim mrežama, profesionalne mreže koje žene organiziraju za žene te inicijative tehnoloških poduzeća; poziva Komisiju i države članice da uspostave programe mentorstva sa ženama koje su uzori u području STEM-a na svim razinama obrazovanja; poziva Komisiju da zauzme usmjereni rodni pristup pri uvođenju pripravništva za digitalne mogućnosti kako bi se mladim ženama različitog podrijetla pružila prilika da steknu praktično iskustvo u digitalnom sektoru, IKT-u i STEM-u, područjima koja su tražena na tržištu rada, te snažno potiče promicanje stažiranja u poduzećima u području STEM-a tijekom obrazovanja; potiče države članice da stvaraju inicijative za pružanje potpore prijelaza djevojaka iz škole na radno mjesto, kao što su profesionalno usmjeravanje u školi, stručne prakse i stjecanje radnog iskustva, u cilju potpore budućim težnjama djevojaka i stvaranja putova za njihov prijelaz u radnu snagu u području STEM-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je Vijeće u svojim zaključcima iz svibnja 2015. o Planu za europski istraživački prostor za razdoblje 2015. – 2020. bezuspješno pozvalo Komisiju i države članice da nacionalno zakonodavstvo o ravnopravnosti počnu djelotvorno primjenjivati u praksi u cilju borbe protiv rodnih neravnoteža u istraživačkim institucijama i tijelima nadležnima za donošenje odluka te da na bolji način integriraju rodnu dimenziju u istraživačke i razvojne politike, programe i projekte; prepoznaje da je cilj Komisije potaknuti sudjelovanje žena u području STEM-a s pomoću Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) i poduprijeti Koaliciju EU STEM radi izrade kurikula u visokom obrazovanju koji potiču žene na inženjerstvo i IKT; izražava žaljenje zbog toga što i dalje postoji neravnopravan pristup istraživačkim mjestima, financiranju te objavljivanju radova, što uključuje neusklađene rodne razlike u plaćama u znanosti i akademskoj zajednici, unatoč tome što su u EU-u i državama članicama na snazi pravne odredbe o jednakom postupanju i nediskriminaciji na tržištu rada, među ostalim kad je riječ o jednakoj plaći; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava broj slučajeva seksualnog uznemiravanja koje studentice u području STEM-a trpe tijekom visokog obrazovanja te poziva države članice i obrazovne institucije da provode politiku nulte tolerancije prema seksualnom uznemiravanju, da postignu dogovor o strogim kodeksima ponašanja i protokolima, da stvore sigurne i povjerljive kanale putem kojih žene i djevojke mogu prijavljivati takve slučajeve te da sve slučajeve seksualnog uznemiravanja prijavljuju nadležnim tijelima; poziva Komisiju, države članice i obrazovne institucije da usvoje preventivne mjere i odgovarajuće kazne za počinitelje seksualnog uznemiravanja kako bi se riješio problem seksualnog uznemiravanja u školama i obrazovnim ustanovama u području STEM-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava potrebu za uključivanjem rodno osjetljivog učenja i mogućnosti karijere u području STEM-a u nacionalne razvojne planove i javne politike usmjerene na sektor obrazovanja, IKT i znanost; |
| --- | --- |

17.

Karijere

| 18. | izražava žaljenje zbog činjenice da se žene u karijeri suočavaju s nerazmjerno većim preprekama nego muškarci, i to zbog nedostatka odgovarajuće ravnoteže između poslovnog i privatnog života te povećanja neplaćenog pružanja skrbi u većini kućanstava; konstatira da je pandemija bolesti COVID-19 dodatno pogoršala situaciju u kojoj se nalaze žene, koje su primorane održavati ravnotežu između prekovremenog rada na daljinu, brige za djecu i neplaćenog pružanja skrbi; izražava žaljenje zbog posebno negativnog utjecaja kulture „stalne povezanosti” na ravnotežu između poslovnog i privatnog života zaposlenika koji su odgovorni za pružanje skrbi, pri čemu su to najčešće žene; apelira na javne i privatne institucije da se pobrinu da se pri radu na daljinu vodi računa o preprekama u postizanju bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te da se poštuje pravo na isključivanje, kao i da usvoje politike prilagođene obiteljima; snažno potiče države članice da uspostave odgovarajuće mjere kako bi se zajamčila politika nulte tolerancije na seksualno uznemiravanje, bolji rodiljni dopust, znatno dulji očinski dopust te plaćeni i neprenosivi roditeljski dopust kojim će se ženama i muškarcima omogućiti slobodno vrijeme za skrb o svojoj djeci te kako bi se promijenila norma prema kojoj je majka ta koja mora prekinuti karijeru, sve kako bi se premostila ta golema prepreka za napredovanje žena u karijeri, ali i da bi se zajamčilo fleksibilno radno vrijeme, ustanove za skrb o djeci na licu mjesta i rad na daljinu; potiče države članice da u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života (20) i poziva Komisiju da to učinkovito nadzire; poziva Komisiju i države članice da temeljito analiziraju uzroke i faktore koji dovode do visoke stope odustajanja žena od karijere u STEM-u i da donesu preporuke mjera za sprečavanje tog trenda, ako je to potrebno, te da izrade mehanizme i programe za integraciju žena i djevojaka u inicijative obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja te da usvoje adekvatne politike i mjere s tim ciljem; naglašava da COVID-19 otvara novo poglavlje u svijetu rada, obrazovanja, upravljanja i svakodnevnog života te je istaknuo izrazitu važnost digitalne pismenosti i vještina te potrebu za novim uvjetima rada na daljinu, koji je otkrio znatne rodne razlike tijekom pandemije i posljedičnih ograničenja kretanja; ističe da hitno treba promicati rodnu ravnotežu u digitalnom sektoru zbog načina na koji se osobe i poduzeća koriste IKT-om i drugim digitalnim tehnologijama kako bi radili i međusobno komunicirali u novom digitalnom društvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra iznimno važnim imati više ženskih uzora i povećati broj žena na vodećim položajima u sektoru STEM-a; naglašava da sve manji postotak žena na višim položajima negativno utječe na zapošljavanje žena, što dodatno smanjuje vjerojatnost imenovanja žena na više položaje; izražava žaljenje zbog činjenice da žene nisu dovoljno zastupljene na vodećim položajima u području STEM-a te naglašava hitnu potrebu za promicanjem rodne ravnopravnosti na svim razinama donošenja odluka u poslovanju i upravljanju; ističe da rodna raznolikost u upravama i položajima na kojima se donose odluke poboljšava uspješnost poduzeća zbog šireg spektra znanja, stavova i iskustava; izražava žaljenje zbog postojanja horizontalne i vertikalne rodne segregacije u hijerarhiji sveučilišta i škola u Europi; skreće pozornost na činjenicu da su žene posebno nedovoljno zastupljene na vodećim akademskim položajima i položajima na kojima se donose odluke u akademskim institucijama i na sveučilištima, što upućuje na postojanje staklenog stropa, tj. nevidljivih prepreka u vidu predrasuda koje žene sprečavaju da dođu na odgovorne položaje; apelira na Vijeće i države članice da usvoje predloženu Direktivu o ženama u upravnim odborima te da uvedu ciljeve za rodnu ravnotežu u tijelima za odlučivanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava žaljenje zbog činjenice da je razlika u plaćama između žena i muškaraca i dalje stvarnost, osobito u sektorima u kojima prevladavaju muškarci, kao što su IKT i tehnološka poduzeća (21); poziva sve aktere da plaće učine transparentnima; snažno apelira na Vijeće da deblokira predloženu direktivu o primjeni načela jednakog postupanja prema osobama neovisno o vjeroispovijesti ili uvjerenju, invaliditetu, dobi ili seksualnoj orijentaciji, kojoj je cilj horizontalnim pristupom proširiti zaštitu od diskriminacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva sve relevantne dionike da se bore protiv diskriminacije u svojim praksama zapošljavanja i da uvedu kvote radi poticanja uključivanja žena, posebice žena različitog rasnog i etničkog podrijetla, žena s invaliditetom i LGBTI+ osoba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče uspostavu uključivog dijaloga s relevantnim dionicima kao što su privatna poduzeća, nevladine organizacije, profesionalne komore i instituti, državne institucije, regionalne i lokalne vlasti, kreatori politika i predstavnici civilnog društva kako bi se koordinirale i ispravile manjkavosti u promicanju žena u STEM-u; naglašava da bi, s obzirom na iznimnu važnost borbe protiv kulturnih i socijalnih stereotipova protiv sposobnosti žena i njihovih uloga u sektoru STEM-a, valjalo usvojiti ciljane mjere za promicanje rodne ravnopravnosti kao što su rodno osviješteno zakonodavstvo i politike kao što su financijski poticaji ili druge mjere usmjerene na veće sudjelovanje djevojaka u obrazovanju i karijerama u području STEM-a; poziva na pružanje poticaja poduzećima koja podržavaju žene kao uzore, programe mentorstva i razvoj karijera, kao i na povećanje vidljivosti žena; prepoznaje ključnu ulogu određenih izvršnih direktora i članova višeg rukovodstva u premošćivanju digitalnog rodnog jaza osmišljavanjem poslovnih politika čiji je cilj borba protiv digitalnih stereotipova povezanih s rodom, promicanje uzora, poticanje žena da istražuju studije u području STEM-a, poticanje prekvalifikacije ili dokvalifikacije žena, promocija programa mentorstva i poboljšanje predodžbe o poslovima u IKT-u; poziva Komisiju i države članice da nastave surađivati sa svim poslovnim partnerima u području IKT-a, digitalnog, telekomunikacijskog, medijskog, audiovizualnog i tehnološkog sektora na promicanju uključive i rodno uravnotežene radne kulture i okruženja, među ostalim uvođenjem mjera kao što su kampanje za podizanje razine osviještenosti i promicanje rodne ravnopravnosti u privatnom sektoru STEM-a, te poticanjem javno-privatnih partnerstava na olakšavanje pristupa tržištu rada u području STEM-a za nedavno diplomirane, uz promicanje programa praksi i stažiranja za djevojke i mlade žene kako bi im se olakšao prijelaz na tržište rada, i to zahvaljujući inicijativama kao što su mentorstva i stipendije za djevojke u nepovoljnom položaju te javno-privatnim partnerstvima između obrazovnih sustava, vlada i poduzeća koja rade u području novih tehnologija, kao što su 3D tehnologija, umjetna inteligencija, nanotehnologija, robotika i genska terapija, te da u tu svrhu dijele informacije i dobre prakse diljem država članica; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe vezu između rodnog jaza i razlike u mirovinama; stoga poziva države članice da riješe problem tih razlika i smanje ih te da poduzmu dodatne korake kako bi se ženama osigurali adekvatan pristup obrazovanju, prilika za postizanje ekonomske neovisnosti i mogućnosti za napredovanje u karijeri; |
| --- | --- |

23.

Digitalni sektor

| 24. | izražava žaljenje zbog činjenice da rodni jaz postoji u svojim područjima digitalne tehnologije, no izražava osobitu zabrinutost zbog rodnog jaza u inovativnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija i kibersigurnost, u kojima prosječna zastupljenost žena u svijetu iznosi 12 % odnosno 20 % (22); predlaže da se više pozornosti i potpore posveti slabo naseljenim i izrazito ruralnim područjima, u kojima se ta situacija pogoršava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je kvaliteta korištenih skupova podataka ključna za uspješnost tehnologija umjetne inteligencije, da umjetna inteligencija ne smije povećati rodnu neravnopravnost i stereotipove prenošenjem pristranosti i predrasuda iz analogne u digitalnu sferu na temelju algoritama, te da umjetna inteligencija može znatno doprinijeti rodnoj ravnopravnosti, pod uvjetom da se izradi odgovarajući pravni okvir te iskorijene svjesne i nesvjesne predrasude; ističe da se jedan od kritičnih nedostataka umjetne inteligencije odnosi na određene vrste pristranosti, primjerice one na temelju roda, dobi, invaliditeta, vjeroispovijesti, rasnog ili etničkog podrijetla, socijalnog podrijetla ili seksualne orijentacije, koje proizlaze iz homogene radne snage; konstatira da nove tehnologije marginaliziraju žene intersekcijskim vrstama diskriminacije, primjerice žene koje nisu bjelkinje zbog pogrešaka u tehnologiji prepoznavanja lica; naglašava potrebu za raznolikim timovima programera i inženjera i njihovom suradnjom s ključnim društvenim akterima kako bi se spriječilo nenamjerno uključivanje rodne i kulturne pristranosti u algoritme, sustave i aplikacije umjetne inteligencije; podržava izradu obrazovnih kurikuluma i aktivnosti za senzibilizaciju javnosti o društvenom, pravnom i etičkom učinku umjetne inteligencije; poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve moguće mjere kako bi se spriječila takva pristranost i da zajamče potpunu zaštitu temeljnih prava; naglašava da se infrastruktura za ljudski nadzor mora razviti prije uvođenja tehnologija umjetne inteligencije u visokorizičnim sektorima, posebice u zdravstvu, u što je obvezno uključiti i stručnjake za rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uviđa da umjetna inteligencija, pod uvjetom da se ne temelji na pristranosti, može biti moćan alat za prevladavanje rodnih neravnopravnosti i stereotipova izradom nepristranih algoritama „etičkih po naravi” koji doprinose općoj pravednosti i dobrobiti; ističe važnost zajedničkog europskog pristupa etičkim aspektima umjetne inteligencije; nadalje, naglašava da se europskom politikom i zakonodavstvom u području umjetne inteligencije moraju poštovati europske vrijednosti, Ugovori i zakoni Unije te načela europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na to da sva umjetna inteligencija i automatizacija budu društveno odgovorne i osmišljene tako da nam omoguće prevladavanje nejednakosti, među ostalim rodne diskriminacije, kao i izazova s kojima se suočavaju žene, kao što su neplaćeno pružanje skrbi, rodna razlika u plaćama, kiberzlostavljanje, rodno uvjetovano nasilje i seksualno uznemiravanje, trgovanje ljudima, povreda seksualnih i reproduktivnih prava te nedovoljna zastupljenost na vodećim položajima; poziva na to da se umjetnom inteligencijom i automatizacijom doprinese poboljšanju zdravlja i gospodarskog blagostanja, jednakosti mogućnosti, radničkim i socijalnim pravima, kvalitetnom obrazovanju, zaštiti djece, kulturnoj i jezičnoj raznolikosti, rodnoj ravnopravnosti, digitalnoj pismenosti, inovacijama i kreativnosti, uključujući pristup financiranju, višem obrazovanju i prilikama za fleksibilan rad; poziva Komisiju da pomogne nadležnim tijelima država članica da posebnu pozornost posvete novim oblicima rodno uvjetovanog nasilja kao što su uznemiravanje i uhođenje preko interneta (23) te da dovrše aktualne evaluacije i na učinkovitiji način riješe ta pitanja; |
| --- | --- |

27.

Poduzetništvo i pristup financiranju

| 28. | izražava žaljenje zbog činjenice da žene nisu dovoljno zastupljene u start-upovima koji se bave inovacijama te ističe rodne predrasude i sistemske nedostatke prisutne u socijalnim strukturama, osobito u onima na sjecištu STEM-a i poduzetništva; smatra iznimno važnim imati više ženskih uzora i povećati broj žena na vodećim položajima u sektoru STEM-a; poziva Komisiju i države članice da provedu politike potpore i oslobađanja poduzetničkog potencijala žena, koje su i dalje neiskorišten pogon gospodarskog rasta, inovacija i stvaranja radnih mjesta, da pružaju više kvalitetnijih informacija o poduzetništvu kao atraktivnoj karijeri, posebice za mlade žene u školama, i da provedu javne politike kojima se promiče poduzetništvo među ženama; smatra da oporavak od bolesti COVID-19 predstavlja značajnu priliku za poboljšanje položaja poduzetnica kako bismo im omogućili da obnove naša gospodarstva i društva; ističe da će istinski oporavak od bolesti COVID-19 biti uspješan samo ako postignemo zeleniju, pravedniju i rodno ravnopravniju Europu te osiguramo adekvatnu rodnu osviještenost pri korištenju sredstava EU-a za oporavak, te ako pritom osiguramo da žene imaju sve koristi u pogledu zapošljavanja i poduzetništva u sektorima u kojima su tradicionalno izrazito nedovoljno zastupljene, što je i dalje slučaj, uključujući digitalni sektor, umjetnu inteligenciju, IKT i STEM; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da nedovoljna zastupljenost žena zaduženih za odluke o ulaganju u poduzećima rizičnog kapitala predstavlja jedan od najvećih izvora kontinuiranog jaza u financiranju za start-upove i poduzeća koja osnivaju žene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da prošire mogućnosti financiranja na zajmove i vlasnički kapital za poduzetnice u području start-upova i inovacija putem fondova i programa EU-a, da im olakšaju pristup financiranju iz postojećih fondova, da stvore posebne fondove i osmisle nove i inovativne načine na koje ženama mogu pružati financijsku potporu i pomoć u prevladavanju prepreka s kojima se suočavaju; poziva na uključivanje Europske investicijske banke u pogledu pristupa mikrofinanciranju; uviđa da su kampanje senzibilizacije i informiranja o mogućnostima financiranja sredstvima EU-a potrebne za pružanje prilagođene potpore vlasnicama poduzeća i poduzetnicama; poziva na dodatno proširivanje Europske mreže poslovnih anđela i Europske mreže mentora za poduzetnice, među ostalim promicanjem okupljanja inovatorica, tehnoloških stručnjakinja i ulagatelja radi stimuliranja i poticanja inovacija i financiranja pothvata koje vode žene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja inicijativu Komisije o uspostavljanju Nagrade EU-a za inovatorice, koja se svake godine dodjeljuje jednoj Europljanki koja je osnovala uspješno poduzeće i dovela inovaciju na tržište; poziva Komisiju i države članice da pronađu dodatne načine za poticanje većeg broja žena da osnivaju vlastita poduzeća te za odavanje priznanja inspirativnim ženama koje su predvodnice u području inovacija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju i države članice da provedu izjavu o preuzimanju obveza u pogledu žena u digitalnoj sferi, usvojenu u travnju 2019., i da osmisle konkretne mjere za promicanje rodne ravnopravnosti u sektoru STEM-a, među ostalim utemeljenjem Europskog dana djevojaka u IKT-u i STEM-u; poziva Komisiju da prati napore i djelovanja država članica i da izvještava o njima te da osigura razmjenu informacija i dobrih praksi; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL C 316, 22.9.2017., str. 173.

(2)  SL C 349, 17.10.2017., str. 56.

(3)  SL C 66, 21.2.2018., str. 44.

(4)  SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0026.

(6)  Studija – „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući umjetnu inteligenciju i njezin utjecaj na rodnu ravnopravnost”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 15. travnja 2020.

(7)  Studija koju je za Glavnu upravu Europske komisije za komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologiju pripremio iclaves.

(8)  Eurostat, Statistički podaci o visokom obrazovanju, podaci preuzeti u rujnu 2020.

(9)  Eurostat, Ljudski resursi u znanosti i tehnologiji, prosječni godišnji podaci za razdoblje 2016. – 2020.

(10)  Pregled „Žene u digitalnom dobu” Europske komisije za 2020.

(11)  Međunarodno udruženje za vrednovanje obrazovnih postignuća (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018 (ICILS) („Međunarodna studija o računalnoj i informacijskoj pismenosti za 2018.”).

(12)  O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM, („Rodne razlike u individualnim varijacijama akademske uspješnosti ne slijede očekivane obrasce za STEM”), Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13)  Europski institut za ravnopravnost spolova, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth („Gospodarske prednosti rodne ravnopravnosti u EU-u: kako rodna ravnopravnost u obrazovanju u području STEM-a dovodi do gospodarskog rasta”), 2017.

(14)  Agencija EU-a za temeljna prava, Violence against women: an EU-wide survey („Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”), 2014.

(15)  Izvješće stručne skupine za inovacije s pomoću roda, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research, („Rodne inovacije: kako rodna analiza doprinosi istraživanjima”), Glavna uprava za istraživanje i inovacije, Europska komisija, 2013.

(16)  Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate („Kako premostiti rodne razlike u digitalnom sektoru: uključivanje, osposobljavanje, inoviranje”), 2018.

(17)  Europska komisija i Europska investicijska banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth („Financiranje poduzetnica: Kako osnažiti rast”), 2018.

(18)  Europska komisija, She Figures 2018.

(19)  Međunarodna studija o računalnoj i informacijskoj pismenosti (ICILS), 2018.

(20)  Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.).

(21)  Lambrecht, A. i Tucker, C. E., Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads („Pristrani algoritmi? Empirijsko istraživanje rodno utemeljene diskriminacije u oglasima za karijere u STEM-u”), Management Science, vol. 65, br. 7, 2019., str. 2970.

(22)  Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011 („Razumijevanje nove dinamike rodnog jaza u preddiplomskim studijima inženjerstva: 1971. – 2011.”), Research in Higher Education, vol. 57, br. 5, 2016.; Shade, L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda („Nestao u akciji: rod u kanadskom planu za digitalno gospodarstvo”), Signs: Journal of Women in Culture and Society, vol. 39, br. 4, 2014., str. 887. – 896.

(23)  Agencija EU-a za temeljna prava, Violence against women: an EU-wide survey („Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”), 2014., str. 87.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

Buduće financiranje radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o budućem financiranju radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 18. ožujka 2021. o financiranju multimedijskih djelovanja i donošenju programa rada za 2021., uključujući njezin prilog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 18. ožujka 2021. o financiranju multimedijskih djelovanja i donošenju programa rada za 2021., uključujući njezin prilog,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o budućem financiranju radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a (O-000036/2021 – B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o budućem financiranju radijske mreže Euranet Plus sredstvima EU-a (O-000036/2021 – B9-0023/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje,

| A. | budući da se, kada je riječ o pitanjima povezanima s EU-om, radio pokazao kao ključno sredstvo komunikacije s građanima; |
| --- | --- |

A.

budući da se, kada je riječ o pitanjima povezanima s EU-om, radio pokazao kao ključno sredstvo komunikacije s građanima;

| B. | budući da u većim i mnogoljudnijim državama članicama, zbog svoje vrlo visoke razine prodora na tržište, regionalne i lokalne radijske postaje velikom broju slušatelja često nude privilegirani prozor u sadržaj povezan s pitanjima koja se odnose na EU- te također učinkovito doprinose očuvanju manjinskih jezika; |
| --- | --- |

B.

budući da u većim i mnogoljudnijim državama članicama, zbog svoje vrlo visoke razine prodora na tržište, regionalne i lokalne radijske postaje velikom broju slušatelja često nude privilegirani prozor u sadržaj povezan s pitanjima koja se odnose na EU- te također učinkovito doprinose očuvanju manjinskih jezika;

| C. | budući da je, iako se radio može nametnuti kao ključni medij u visoko digitaliziranom medijskom krajoliku, digitalizacija radijskog emitiranja u Uniji dugoročan proces, koji od radio postaja i mreža zahtijeva izradu tranzicijskih planova, raspoređivanje potrebnih ulaganja i ublažavanje gospodarskog utjecaja te promjene; |
| --- | --- |

C.

budući da je, iako se radio može nametnuti kao ključni medij u visoko digitaliziranom medijskom krajoliku, digitalizacija radijskog emitiranja u Uniji dugoročan proces, koji od radio postaja i mreža zahtijeva izradu tranzicijskih planova, raspoređivanje potrebnih ulaganja i ublažavanje gospodarskog utjecaja te promjene;

| D. | budući da je Euranet Plus, osnovan 2007., jedinstvena mreža radijskih postaja u EU-u koja iz transnacionalne perspektive izvješćuje o događajima u Europi; budući da se od osnivanja te mreže njezine operativne aktivnosti uglavnom financiraju sredstvima EU-a; budući da se Euranet Plus danas sastoji od 13 vodećih javnih i privatnih radijskih kuća u 13 država članica, koje skupa broje više od 15 milijuna slušatelja dnevno (1) te svojim članovima nude jedinstven dijapazon visokokvalitetnih produkcijskih, radiotelevizijskih i uredničkih usluga, čime se ispunjavaju zahtjevi iz članka 195. Financijske uredbe (2) za aktivnosti s posebnim značajkama koje zahtijevaju posebnu vrstu tijela; |
| --- | --- |

D.

budući da je Euranet Plus, osnovan 2007., jedinstvena mreža radijskih postaja u EU-u koja iz transnacionalne perspektive izvješćuje o događajima u Europi; budući da se od osnivanja te mreže njezine operativne aktivnosti uglavnom financiraju sredstvima EU-a; budući da se Euranet Plus danas sastoji od 13 vodećih javnih i privatnih radijskih kuća u 13 država članica, koje skupa broje više od 15 milijuna slušatelja dnevno (1) te svojim članovima nude jedinstven dijapazon visokokvalitetnih produkcijskih, radiotelevizijskih i uredničkih usluga, čime se ispunjavaju zahtjevi iz članka 195. Financijske uredbe (2) za aktivnosti s posebnim značajkama koje zahtijevaju posebnu vrstu tijela;

| E. | budući da aktualni sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s mrežom Euranet Plus, u vrijednosti od 2,16 milijuna EUR godišnje, istječe 31. prosinca 2021.; |
| --- | --- |

E.

budući da aktualni sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s mrežom Euranet Plus, u vrijednosti od 2,16 milijuna EUR godišnje, istječe 31. prosinca 2021.;

| F. | budući da je povjerenik Breton u svom dopisu od 18. siječnja 2021. obavijestio Europski parlament o odluci Komisije o budućem modelu financiranja multimedijskih djelovanja; u tom se dopisu navodi da se sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s mrežom Euranet Plus neće obnoviti i da će se umjesto toga, počevši od 2021., na godišnjoj osnovi raspisivati natječajni postupak na temelju poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

F.

budući da je povjerenik Breton u svom dopisu od 18. siječnja 2021. obavijestio Europski parlament o odluci Komisije o budućem modelu financiranja multimedijskih djelovanja; u tom se dopisu navodi da se sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s mrežom Euranet Plus neće obnoviti i da će se umjesto toga, počevši od 2021., na godišnjoj osnovi raspisivati natječajni postupak na temelju poziva na podnošenje prijedloga;

| G. | budući da Komisija prije donošenja odluke o budućem financiranju radijskog emitiranja nije započela strateški dijalog s mrežom Euranet Plus, iako je to izričito preporučeno u nedavnoj reviziji; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija prije donošenja odluke o budućem financiranju radijskog emitiranja nije započela strateški dijalog s mrežom Euranet Plus, iako je to izričito preporučeno u nedavnoj reviziji;

| H. | budući da je Odbor za kulturu i obrazovanje (CULT) u više navrata od Komisije zatražio da ga se uključi u postupak donošenja odluka o multimedijskim djelovanjima te da je Komisiji prenio svoj čvrsti stav o tome da je planirani pristup nepošten prema mreži Euranet Plus, koji kao paneuropska radijska mreža koja pruža javnu uslugu zaslužuje da ga se tretira kao jedinstvenog partnera u promicanju integracije i raznolikosti medija u EU-u; isto je tako u usmenom i u pisanom obliku izrazio svoje duboko neslaganje sa skorom izmjenom koju Komisija planira u pogledu radijskog emitiranja i koja bi mogla prekinuti kontinuitet pružanja usluge; |
| --- | --- |

H.

budući da je Odbor za kulturu i obrazovanje (CULT) u više navrata od Komisije zatražio da ga se uključi u postupak donošenja odluka o multimedijskim djelovanjima te da je Komisiji prenio svoj čvrsti stav o tome da je planirani pristup nepošten prema mreži Euranet Plus, koji kao paneuropska radijska mreža koja pruža javnu uslugu zaslužuje da ga se tretira kao jedinstvenog partnera u promicanju integracije i raznolikosti medija u EU-u; isto je tako u usmenom i u pisanom obliku izrazio svoje duboko neslaganje sa skorom izmjenom koju Komisija planira u pogledu radijskog emitiranja i koja bi mogla prekinuti kontinuitet pružanja usluge;

| I. | budući da je Komisija 18. ožujka 2021. nastavila s provedbom svog plana i donijela Odluku o financiranju multimedijskih djelovanja i donošenju programa rada za 2021.; budući da je Komisija u brojnim razmjenama mišljenja s osobljem i povjerenicima jasno dala do znanja da namjerava poštovati svoju Odluku o budućem financiranju mreže Euranet Plus sredstvima EU-a, čime je u potpunosti zanemarila političku volju Parlamenta u tom kontekstu; |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija 18. ožujka 2021. nastavila s provedbom svog plana i donijela Odluku o financiranju multimedijskih djelovanja i donošenju programa rada za 2021.; budući da je Komisija u brojnim razmjenama mišljenja s osobljem i povjerenicima jasno dala do znanja da namjerava poštovati svoju Odluku o budućem financiranju mreže Euranet Plus sredstvima EU-a, čime je u potpunosti zanemarila političku volju Parlamenta u tom kontekstu;

| J. | budući da model financiranja utemeljen na otvorenim godišnjim pozivima na podnošenje prijedloga s vrlo ograničenim trajanjem nije financijski održiv; budući da je to što će se poziv objaviti ove godine, bez primjene prijelaznih mjera, nepošteno prema mreži Euranet Plus, dugogodišnjem i pouzdanom partneru; Euranet, naime, na taj način ne može izraditi dugoročni razvojni plan za prelazak na digitalnu tehnologiju i za ulaganja u daljnja poboljšanja svojih proizvoda i usluga te će to vjerojatno dovesti do likvidacije te organizacije i otpuštanja osoblja početkom 2022.; |
| --- | --- |

J.

budući da model financiranja utemeljen na otvorenim godišnjim pozivima na podnošenje prijedloga s vrlo ograničenim trajanjem nije financijski održiv; budući da je to što će se poziv objaviti ove godine, bez primjene prijelaznih mjera, nepošteno prema mreži Euranet Plus, dugogodišnjem i pouzdanom partneru; Euranet, naime, na taj način ne može izraditi dugoročni razvojni plan za prelazak na digitalnu tehnologiju i za ulaganja u daljnja poboljšanja svojih proizvoda i usluga te će to vjerojatno dovesti do likvidacije te organizacije i otpuštanja osoblja početkom 2022.;

| 1. | apelira na Komisiju da prizna jedinstvenu prirodu organizacije Euranet Plus kao neovisne radijske mreže koja uspješno premošćuje informacijski jaz između EU-a i njegovih građana tako što građanima omogućuje bolje razumijevanje pitanja povezanih s Unijom te promiče raspravu o svim područjima donošenja politika EU-a; ističe da Euranet Plus kombinira kapacitete za proizvodnju i radijsko emitiranje kako bi ponudio visokokvalitetne uredničke usluge povezanim radio postajama i samoj agenciji, koja planira koprodukcije, potiče razmjene i proizvodi paneuropske formate po mjeri i na zahtjev za svojih članova; zaključuje da Euranet Plus stoga predstavlja jedinstven kanal za svoje brojne članove, javne i privatne radijske kuće, koje sa sadržajem na 12 službenih jezika EU-a svakodnevno dopiru do više od 15 milijuna slušatelja, koji inače ne bi došli u doticaj s pitanjima povezanima s EU-om; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na obnovu aktualnog osnovnog financiranja mreže Euranet Plus na temelju prijelaznog sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji bi bio valjan najmanje dvije godine, čime bi se omogućio razvoj dugoročnog strateškog plana za daljnji razvoj mreže do kraja 2027. s ciljem proširenja njezina članstva te zemljopisne i jezične pokrivenosti, pripreme za digitalizaciju i ulaganja u dodatna poboljšanja njezinih proizvoda i usluga; zahtijeva da Glavna uprava Komisije za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije (DG CONNECT) i Glavna uprava za proračun (DG BUDG) zajedno s mrežom Euranet Plus i Odborom CULT osnuju međuinstitucijsku radnu skupinu kako bi se pronašla odgovarajuća tehnička rješenja za provedbu višegodišnjeg operativnog okvira; ističe da će takve prijelazne mjere organizaciji omogućiti da se pripremi za konkurentan, višegodišnji proces, koji bi mogao započeti 2024.; ističe da će taj pristup stvoriti najveću dodanu vrijednost u smislu održivosti, učinkovitosti i pravilnog korištenja javnih sredstava EU-a, za razliku od kratkoročnih postupaka koji ne samo da prisiljavaju korisnike da žive na rubu opstanka već su i administrativno skuplji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva da Komisija hitno revidira svoju Odluku od 18. ožujka 2021. kako bi osigurala da se 2,2 milijuna EUR iz točke 2. njezina priloga namijenjenih financiranju aktivnosti radijskog emitiranja za 2022. neće dodijeliti u okviru otvorenog poziva, već da će se izravno dati mreži Euranet Plus na temelju činjenice da ta organizacija i dalje ispunjava zahtjeve iz članka 195. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Službena internetska stranica mreže Euranet Plus, Our network („Naša mreža”).

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 9. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

75. i 76. zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 9. lipnja 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću o 75. i 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezinu preambulu i članak 18. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezinu preambulu i članak 18. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Un-a od 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda, kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica te pravo odgovora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Un-a od 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda, kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica te pravo odgovora,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a s ciljem jačanja multilateralizma utemeljenog na pravilima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a s ciljem jačanja multilateralizma utemeljenog na pravilima,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima i na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a, rujan 2020. rujan 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima i na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a, rujan 2020. rujan 2021.,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela na Općoj skupštini UN-a od 25. rujna 2020. o „Snažnijoj i autonomnijoj Europskoj uniji kao pokretaču za pravedniji svijet”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela na Općoj skupštini UN-a od 25. rujna 2020. o „Snažnijoj i autonomnijoj Europskoj uniji kao pokretaču za pravedniji svijet”,

| — | uzimajući u obzir članak koji je 22. rujna 2020. objavio potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku s naslovom „EU je uz UN”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak koji je 22. rujna 2020. objavio potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku s naslovom „EU je uz UN”,

| — | uzimajući u obzir Izjavu povodom obilježavanja 75. godišnjice Ujedinjenih naroda koju je Opća skupština UN-a usvojila 16. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu povodom obilježavanja 75. godišnjice Ujedinjenih naroda koju je Opća skupština UN-a usvojila 16. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2),

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja se održala u rujnu 1995. u Pekingu, Deklaraciju i Platformu za djelovanje za jačanje položaja žena koja je usvojena u Pekingu te kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama UN-a, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o novim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja se održala u rujnu 1995. u Pekingu, Deklaraciju i Platformu za djelovanje za jačanje položaja žena koja je usvojena u Pekingu te kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama UN-a, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o novim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama, koji je Opća skupština UN-a usvojila 19. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama, koji je Opća skupština UN-a usvojila 19. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda od 17. srpnja 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda od 17. srpnja 1998.,

| — | uzimajući u obzir 20. godišnjicu Rezolucije UN-a 1325 (2000.), koju je 31. listopada 2000. usvojilo Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, o važnoj ulozi žena u sprečavanju i rješavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, humanitarnom odgovoru i obnovi nakon sukoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 20. godišnjicu Rezolucije UN-a 1325 (2000.), koju je 31. listopada 2000. usvojilo Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, o važnoj ulozi žena u sprečavanju i rješavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, humanitarnom odgovoru i obnovi nakon sukoba,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost 2019.–2024. te naglašavajući važnost potpune provedbe Programa o ženama, miru i sigurnosti kao međusektorskog pitanja u vezi sa svim pitanjima mira i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost 2019.–2024. te naglašavajući važnost potpune provedbe Programa o ženama, miru i sigurnosti kao međusektorskog pitanja u vezi sa svim pitanjima mira i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir izvješća neovisnog stručnjaka UN-a o zaštiti od nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća neovisnog stručnjaka UN-a o zaštiti od nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2532 (2020.) o prekidu sukoba tijekom pandemije uzrokovane bolešću koronavirusa (COVID-19) i pružajući podršku glavnom tajniku UN-a Antoniju Guterresu u pogledu poziva na globalni prekid vatre, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2532 (2020.) o prekidu sukoba tijekom pandemije uzrokovane bolešću koronavirusa (COVID-19) i pružajući podršku glavnom tajniku UN-a Antoniju Guterresu u pogledu poziva na globalni prekid vatre,

| — | uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006. i čije će se sedmo ažuriranje uskoro provesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006. i čije će se sedmo ažuriranje uskoro provesti,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s UN-om i Afričkom unijom (4) , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s UN-om i Afričkom unijom (4) ,

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0173/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0173/2021),

| A. | budući da Ujedinjeni narodi ove godine slave 75. godišnjicu; budući da je UN vrlo važan forum za postizanje međunarodnog konsenzusa oko mira i sigurnosti, održivog razvoja, poštovanja ljudskih prava i međunarodnog prava; budući da je također ključni pružatelj potpore nestabilnim državama i ranjivim zajednicama u izgradnji države i rješavanju sukoba; budući da rastuće političke napetosti remete program UN-a; budući da se u nastojanjima nekih zemalja da se unaprijede jednostrane odluke često zanemaruju postignuća i prijeko potrebna uloga UN-a; budući da je važno da EU i njegove države članice osiguraju da UN ostane učinkovit i djelotvoran forum za dobrobit međunarodne zajednice kao i da nastavi rješavati sadašnje i buduće globalne izazove, što se može postići isključivo provedbom rezolucija Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a te multilateralnim rješenjima; budući da su tri stupa UN-a i. mir i sigurnost, ii. razvoj, ljudska prava i iii. vladavina prava te su nerazdvojni i međusobno se jačaju; budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta i da se prostor djelovanja civilnog društva u mnogim državama članicama UN-a sve više smanjuje; budući da se borci za ljudska prava u cijelom svijetu sve češće suočavaju s prijetnjama zbog svojeg legitimnog djelovanja u kontekstu u kojemu su ograničenja i zabrane kretanja uzrokovane bolešću COVID-19 smanjile količinu izvještavanja o kršenjima ljudskih prava te njihova praćenja; budući da su države odgovorne za poduzimanje radnji kako bi zajamčile da sve osobe, lokalne zajednice i skupine stanovništva imaju pravo na potpuno uživanje svojih ljudskih prava u skladu s temeljnim ciljevima i vodećim načelima UN-a utvrđenim u povelji o osnutku iz 1945. i UN-ovoj Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da su zaštita i promicanje mira i sigurnosti, održivi razvoj i poštivanje ljudskih prava među ključnim načelima UN-a; budući da su nedavna izvješća UN-a istaknula da nekoliko država članica UN-a sustavno krši i srozava ljudska prava; budući da je prvotna svrha UN-a koja se odnosi na očuvanje mira ugrožena zbog neprekidnih složenih kriza; |
| --- | --- |

A.

budući da Ujedinjeni narodi ove godine slave 75. godišnjicu; budući da je UN vrlo važan forum za postizanje međunarodnog konsenzusa oko mira i sigurnosti, održivog razvoja, poštovanja ljudskih prava i međunarodnog prava; budući da je također ključni pružatelj potpore nestabilnim državama i ranjivim zajednicama u izgradnji države i rješavanju sukoba; budući da rastuće političke napetosti remete program UN-a; budući da se u nastojanjima nekih zemalja da se unaprijede jednostrane odluke često zanemaruju postignuća i prijeko potrebna uloga UN-a; budući da je važno da EU i njegove države članice osiguraju da UN ostane učinkovit i djelotvoran forum za dobrobit međunarodne zajednice kao i da nastavi rješavati sadašnje i buduće globalne izazove, što se može postići isključivo provedbom rezolucija Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a te multilateralnim rješenjima; budući da su tri stupa UN-a i. mir i sigurnost, ii. razvoj, ljudska prava i iii. vladavina prava te su nerazdvojni i međusobno se jačaju; budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta i da se prostor djelovanja civilnog društva u mnogim državama članicama UN-a sve više smanjuje; budući da se borci za ljudska prava u cijelom svijetu sve češće suočavaju s prijetnjama zbog svojeg legitimnog djelovanja u kontekstu u kojemu su ograničenja i zabrane kretanja uzrokovane bolešću COVID-19 smanjile količinu izvještavanja o kršenjima ljudskih prava te njihova praćenja; budući da su države odgovorne za poduzimanje radnji kako bi zajamčile da sve osobe, lokalne zajednice i skupine stanovništva imaju pravo na potpuno uživanje svojih ljudskih prava u skladu s temeljnim ciljevima i vodećim načelima UN-a utvrđenim u povelji o osnutku iz 1945. i UN-ovoj Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da su zaštita i promicanje mira i sigurnosti, održivi razvoj i poštivanje ljudskih prava među ključnim načelima UN-a; budući da su nedavna izvješća UN-a istaknula da nekoliko država članica UN-a sustavno krši i srozava ljudska prava; budući da je prvotna svrha UN-a koja se odnosi na očuvanje mira ugrožena zbog neprekidnih složenih kriza;

| B. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na hitnu potrebu za izgradnjom dugoročnih kapaciteta diljem međunarodne zajednice i potrebu za bliskim multilateralnim dijalogom i suradnjom, posebno u pogledu pristupa javnim dobrima; budući da je, osobito sada, uloga, stručnost i integritet Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) od ključne važnosti za globalnu koordinaciju i napore u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19; budući da SZO mora nastaviti razvijati svoju sposobnost upravljanja sadašnjim i budućim rizicima od pandemije; budući da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju središnji plan za oporavak i djelovanje koji je već potvrdila međunarodna zajednica; budući da će se zbog bolesti COVID-19 vjerojatno ubrzati negativni trendovi poput prijetnja demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, posebice pravima žena i djece i ravnopravnosti spolova, osim ako se na globalnoj razini ne poduzmu brze, znatne i značajne političke mjere; budući da je parlamentarni nadzor nad vladinim odlukama važan i u cilju osiguranja strogog poštivanja temeljnih prava i sloboda građana; budući da je suradnja EU-a i UN-a presudna u borbi protiv tih trendova; budući da je zbog pandemije naglašena činjenica da unaprjeđenje univerzalne zdravstvene zaštite nije samo moralni imperativ, već i preduvjet za gospodarsku i socijalnu dobrobit i razvoj, kao i za osnaživanje svih ljudi, posebice najugroženijih; budući da je zbog pandemije također naglašena važnost većeg i boljeg ulaganja u rješavanje ključnih zdravstvenih potreba na globalnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na hitnu potrebu za izgradnjom dugoročnih kapaciteta diljem međunarodne zajednice i potrebu za bliskim multilateralnim dijalogom i suradnjom, posebno u pogledu pristupa javnim dobrima; budući da je, osobito sada, uloga, stručnost i integritet Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) od ključne važnosti za globalnu koordinaciju i napore u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19; budući da SZO mora nastaviti razvijati svoju sposobnost upravljanja sadašnjim i budućim rizicima od pandemije; budući da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju središnji plan za oporavak i djelovanje koji je već potvrdila međunarodna zajednica; budući da će se zbog bolesti COVID-19 vjerojatno ubrzati negativni trendovi poput prijetnja demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, posebice pravima žena i djece i ravnopravnosti spolova, osim ako se na globalnoj razini ne poduzmu brze, znatne i značajne političke mjere; budući da je parlamentarni nadzor nad vladinim odlukama važan i u cilju osiguranja strogog poštivanja temeljnih prava i sloboda građana; budući da je suradnja EU-a i UN-a presudna u borbi protiv tih trendova; budući da je zbog pandemije naglašena činjenica da unaprjeđenje univerzalne zdravstvene zaštite nije samo moralni imperativ, već i preduvjet za gospodarsku i socijalnu dobrobit i razvoj, kao i za osnaživanje svih ljudi, posebice najugroženijih; budući da je zbog pandemije također naglašena važnost većeg i boljeg ulaganja u rješavanje ključnih zdravstvenih potreba na globalnoj razini;

| C. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija, kao upravno i koordinacijsko tijelo UN-a u području zdravstva u sustavu Ujedinjenih naroda, rukovodi svjetskim zdravstvenim pitanjima; budući da Program za zdravlje i razvoj za 21. stoljeće, koji je razvila Svjetska zdravstvena organizacija, među svojih 6 točaka uključuje iskorištavanje istraživanja, podataka i dokaza, kao i jačanje saveza potporom i suradnjom brojnih partnera, uključujući tijela UN-a i druge međunarodne organizacije, donatore, subjekte civilnog društva i privatni sektor; |
| --- | --- |

C.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija, kao upravno i koordinacijsko tijelo UN-a u području zdravstva u sustavu Ujedinjenih naroda, rukovodi svjetskim zdravstvenim pitanjima; budući da Program za zdravlje i razvoj za 21. stoljeće, koji je razvila Svjetska zdravstvena organizacija, među svojih 6 točaka uključuje iskorištavanje istraživanja, podataka i dokaza, kao i jačanje saveza potporom i suradnjom brojnih partnera, uključujući tijela UN-a i druge međunarodne organizacije, donatore, subjekte civilnog društva i privatni sektor;

| D. | budući da UN pruža važan forum za uključiv dijalog među državnim dužnicima, vjerovnicima te drugim dionicima; |
| --- | --- |

D.

budući da UN pruža važan forum za uključiv dijalog među državnim dužnicima, vjerovnicima te drugim dionicima;

| E. | budući da je glavni tajnik UN-a pokazao izvrsno vodstvo u ostvarivanju napretka u reformi UN-a; budući da su potrebne daljnje hrabre mjere i politička odlučnost za rješavanje ključnih neriješenih pitanja, posebice reforme strukture Vijeća sigurnosti UN-a; budući da su EU i njegove države članice, koji imaju najveći financijski doprinos, zajedno pokazali važnu predanost učinkovitom multilateralizmu kroz svoju političku, simboličku i financijsku potporu UN-u, prvenstveno u cilju iskorjenjivanja siromaštva, promicanja dugoročnog mira i stabilnosti, borbe za zaštitu ljudskih prava, borbe protiv krijumčarenja te pružanja humanitarne pomoći stanovništvu, državama i regijama suočenima sa svim oblicima kriza, bilo prirodnima, bilo onima prouzročenima ljudskim djelovanjem; budući da problem odgovarajućeg financiranja sustava UN-a i dalje predstavlja izazov; budući da bi EU trebao pozvati UN da učine više u svojoj težnji za reformom koja će uključiti više žena, mlađih osoba i osoba s invaliditetom u njihovo osoblje i rukovodstvo te podići svijest o međupovezanosti u UN-ovim strukturama; |
| --- | --- |

E.

budući da je glavni tajnik UN-a pokazao izvrsno vodstvo u ostvarivanju napretka u reformi UN-a; budući da su potrebne daljnje hrabre mjere i politička odlučnost za rješavanje ključnih neriješenih pitanja, posebice reforme strukture Vijeća sigurnosti UN-a; budući da su EU i njegove države članice, koji imaju najveći financijski doprinos, zajedno pokazali važnu predanost učinkovitom multilateralizmu kroz svoju političku, simboličku i financijsku potporu UN-u, prvenstveno u cilju iskorjenjivanja siromaštva, promicanja dugoročnog mira i stabilnosti, borbe za zaštitu ljudskih prava, borbe protiv krijumčarenja te pružanja humanitarne pomoći stanovništvu, državama i regijama suočenima sa svim oblicima kriza, bilo prirodnima, bilo onima prouzročenima ljudskim djelovanjem; budući da problem odgovarajućeg financiranja sustava UN-a i dalje predstavlja izazov; budući da bi EU trebao pozvati UN da učine više u svojoj težnji za reformom koja će uključiti više žena, mlađih osoba i osoba s invaliditetom u njihovo osoblje i rukovodstvo te podići svijest o međupovezanosti u UN-ovim strukturama;

| 1. | preporučuje Vijeću sljedeće:






  (a) | da nastavi pružati važnu potporu učinkovitom multilateralizmu, djelotvornim i transparentnim multilateralnim organizacijama, a posebno UN-u kao neizostavnom forumu za multilateralna rješenja za globalne izazove, informiranje i dijalog o javnim politikama te postizanje konsenzusa u međunarodnoj zajednici; da Parlament pozdravlja Zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. o prioritetima EU-a u UN-u i na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a koji se smatraju učinkovitim forumima za promicanje univerzalnih vrijednosti koje su također temeljne vrijednosti EU-a; da ponovno potvrdi da EU i njegove države članice dijele vrijednosti i načela Povelje UN-a, te da imaju ključnu ulogu u promicanju tih načela i ciljeva UN-a vanjskim djelovanjem EU-a; da zauzme stajalište da su EU-u potrebni globalni i regionalni partneri kako bi uspješno postigao svoje vanjskopolitičke ciljeve, na području mira i sigurnosti, borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala, regionalnih sukoba i suzbijanja propalih država te širenja oružja masovnog uništenja, vjeruje da bi EU trebao ojačati svoje aktivnosti za širenje suradnje u svrhu razvijanja širih partnerstva kako bi se podupro učinkoviti multilateralizam te da bi trebao razmotriti uključivanje usmjerenih rasprava o učinkovitom multilateralizmu u sve strukturirane dijaloge sa svojim partnerima; da nadalje napomene da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava te poštovanja ljudskih prava, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a, i da bi u srži zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a trebalo biti promicanje tih vrijednosti izvan njegovih granica, unaprjeđenje demokracije, vladavina prava, univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, u skladu s člankom 21. UEU-a i strateškim interesima Unije, te da bi se to trebalo, na učinkovit i usklađen način, odražavati u svim područjima odnosa Unije sa zemljama i institucijama izvan Eu-a i u ciljevima koje EU slijedi u sustavu UN-a, posebno s obzirom na provedbu međunarodno prava; da stoga zauzme stajalište da bi Vijeće trebalo podržati sve aktivnosti koje omogućavaju da pitanja ljudskih prava ostanu prioritet programa UN-a u svjetlu napora kojima se potkopava Opća deklaracija o ljudskim pravima i druge relevantne odredbe UN-a podređivanjem pojedinačnih ljudskih prava navodnoj dobrobiti čitavih društava; da u tom pogledu podupre konkretno djelovanje radi jačanja strukture UN-a; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da nastavi pružati važnu potporu učinkovitom multilateralizmu, djelotvornim i transparentnim multilateralnim organizacijama, a posebno UN-u kao neizostavnom forumu za multilateralna rješenja za globalne izazove, informiranje i dijalog o javnim politikama te postizanje konsenzusa u međunarodnoj zajednici; da Parlament pozdravlja Zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. o prioritetima EU-a u UN-u i na 75. zasjedanju Opće skupštine UN-a koji se smatraju učinkovitim forumima za promicanje univerzalnih vrijednosti koje su također temeljne vrijednosti EU-a; da ponovno potvrdi da EU i njegove države članice dijele vrijednosti i načela Povelje UN-a, te da imaju ključnu ulogu u promicanju tih načela i ciljeva UN-a vanjskim djelovanjem EU-a; da zauzme stajalište da su EU-u potrebni globalni i regionalni partneri kako bi uspješno postigao svoje vanjskopolitičke ciljeve, na području mira i sigurnosti, borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala, regionalnih sukoba i suzbijanja propalih država te širenja oružja masovnog uništenja, vjeruje da bi EU trebao ojačati svoje aktivnosti za širenje suradnje u svrhu razvijanja širih partnerstva kako bi se podupro učinkoviti multilateralizam te da bi trebao razmotriti uključivanje usmjerenih rasprava o učinkovitom multilateralizmu u sve strukturirane dijaloge sa svojim partnerima; da nadalje napomene da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava te poštovanja ljudskih prava, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a, i da bi u srži zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a trebalo biti promicanje tih vrijednosti izvan njegovih granica, unaprjeđenje demokracije, vladavina prava, univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, u skladu s člankom 21. UEU-a i strateškim interesima Unije, te da bi se to trebalo, na učinkovit i usklađen način, odražavati u svim područjima odnosa Unije sa zemljama i institucijama izvan Eu-a i u ciljevima koje EU slijedi u sustavu UN-a, posebno s obzirom na provedbu međunarodno prava; da stoga zauzme stajalište da bi Vijeće trebalo podržati sve aktivnosti koje omogućavaju da pitanja ljudskih prava ostanu prioritet programa UN-a u svjetlu napora kojima se potkopava Opća deklaracija o ljudskim pravima i druge relevantne odredbe UN-a podređivanjem pojedinačnih ljudskih prava navodnoj dobrobiti čitavih društava; da u tom pogledu podupre konkretno djelovanje radi jačanja strukture UN-a;

| (b) | da zauzme stajalište da u multipolarnom kontekstu u kojem neke zemlje promiču selektivan multilateralizam, a ne učinkovit multilateralizam utemeljen na univerzalnim vrijednostima, EU mora nastojati dodatno promicati bezuvjetnu predanost članica UN-a univerzalnim vrijednostima, sustavu utemeljenom na pravilima i prvenstvu ljudskih prava u svim područjima javnih politika; da Parlament poziva na uključivanje tih vrijednosti i prava u sva politička i programska područja UN-a, u bliskoj suradnji sa zemljama istomišljenicama, kako bi se unaprijedio politički dijalog i rješenja, kao i provedba i sposobnost uključivanja tih vrijednosti, imajući u vidu da je UN međuvladina organizacija koja zahtijeva savjetovanje i sudjelovanje država članica UN-a; da pozove Vijeće da iskoristi priliku sadašnje administracije SAD-a i nastavi suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu političkih pitanja i pitanja povezanih s politikama od zajedničkog interesa, i održavanja sposobnosti dijaloga i partnerstva radi ponovne izgradnje i očuvanja potencijala transatlantskog partnerstva i suradnje u sustavu UN-a za budućnost; da u tom pogledu pohvali „globalni sastanak na vrhu za demokraciju u cilju obnavljanja duha i zajedničke svrhe nacija slobodnog svijeta” koji je predložio predsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden i da traži of Vijeća da sudjeluje u organizaciji tog sastanka na vrhu, usmjerenog na okupljanje svjetskih demokracija kako bi se ojačale demokratske institucije i promicala vladavina prava te ljudska prava; da pozove Vijeće da i dalje nastavi dobre rezultate bliskog dijaloga i suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom kao stalnom članicom Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

(b)

da zauzme stajalište da u multipolarnom kontekstu u kojem neke zemlje promiču selektivan multilateralizam, a ne učinkovit multilateralizam utemeljen na univerzalnim vrijednostima, EU mora nastojati dodatno promicati bezuvjetnu predanost članica UN-a univerzalnim vrijednostima, sustavu utemeljenom na pravilima i prvenstvu ljudskih prava u svim područjima javnih politika; da Parlament poziva na uključivanje tih vrijednosti i prava u sva politička i programska područja UN-a, u bliskoj suradnji sa zemljama istomišljenicama, kako bi se unaprijedio politički dijalog i rješenja, kao i provedba i sposobnost uključivanja tih vrijednosti, imajući u vidu da je UN međuvladina organizacija koja zahtijeva savjetovanje i sudjelovanje država članica UN-a; da pozove Vijeće da iskoristi priliku sadašnje administracije SAD-a i nastavi suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu političkih pitanja i pitanja povezanih s politikama od zajedničkog interesa, i održavanja sposobnosti dijaloga i partnerstva radi ponovne izgradnje i očuvanja potencijala transatlantskog partnerstva i suradnje u sustavu UN-a za budućnost; da u tom pogledu pohvali „globalni sastanak na vrhu za demokraciju u cilju obnavljanja duha i zajedničke svrhe nacija slobodnog svijeta” koji je predložio predsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden i da traži of Vijeća da sudjeluje u organizaciji tog sastanka na vrhu, usmjerenog na okupljanje svjetskih demokracija kako bi se ojačale demokratske institucije i promicala vladavina prava te ljudska prava; da pozove Vijeće da i dalje nastavi dobre rezultate bliskog dijaloga i suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom kao stalnom članicom Vijeća sigurnosti UN-a;

| (c) | da nastavi ulagati napore kako bi se EU-u i njegovim državama članicama omogućilo da govore jednim glasom u UN-u i na drugim multilateralnim forumima i da učini vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a učinkovitijom i proaktivnijom korištenjem pravila glasanja kvalificiranom većinom u Vijeću kako bi se ojačala suradnja u pitanjima od ključnog strateškog interesa za EU ili odražavanju njezinih temeljnih vrijednosti, jer je to jedini način na koji Unija može imati vodeću ulogu na međunarodnoj sceni i iskoristiti svoj utjecaj za uvođenje pozitivnih promjena i boljih odgovora na globalne izazove, posebno s obzirom na Vijeće sigurnosti UN-a i dobre rezultate suradnje s njegovim stalnim i rotirajućim članicama koje su države članice EU-a, s Općom skupštinom UN-a i Vijećem za ljudska prava; da Parlament pohvaljuje izvrsnu ulogu ESVD-a i njegovih delegacija, kao i delegacija država članica EU-a, u olakšavanju takvih dijaloga i suradnje; da zauzme stajalište da bi, kako bi podržao svoje ciljeve i interese, EU trebao nastojati postići zajednička stajališta o pitanjima pred Vijećem sigurnosti s pomoću koordinacije u Vijeću i među institucijama EU-a; u skladu s člankom 34. UEU-a, kako bi se poboljšala koherentnost i vjerodostojnost EU-a na razini UN-a; podsjeća da u UN-u niz subjekata zastupa EU; |
| --- | --- |

(c)

da nastavi ulagati napore kako bi se EU-u i njegovim državama članicama omogućilo da govore jednim glasom u UN-u i na drugim multilateralnim forumima i da učini vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a učinkovitijom i proaktivnijom korištenjem pravila glasanja kvalificiranom većinom u Vijeću kako bi se ojačala suradnja u pitanjima od ključnog strateškog interesa za EU ili odražavanju njezinih temeljnih vrijednosti, jer je to jedini način na koji Unija može imati vodeću ulogu na međunarodnoj sceni i iskoristiti svoj utjecaj za uvođenje pozitivnih promjena i boljih odgovora na globalne izazove, posebno s obzirom na Vijeće sigurnosti UN-a i dobre rezultate suradnje s njegovim stalnim i rotirajućim članicama koje su države članice EU-a, s Općom skupštinom UN-a i Vijećem za ljudska prava; da Parlament pohvaljuje izvrsnu ulogu ESVD-a i njegovih delegacija, kao i delegacija država članica EU-a, u olakšavanju takvih dijaloga i suradnje; da zauzme stajalište da bi, kako bi podržao svoje ciljeve i interese, EU trebao nastojati postići zajednička stajališta o pitanjima pred Vijećem sigurnosti s pomoću koordinacije u Vijeću i među institucijama EU-a; u skladu s člankom 34. UEU-a, kako bi se poboljšala koherentnost i vjerodostojnost EU-a na razini UN-a; podsjeća da u UN-u niz subjekata zastupa EU;

| (d) | da dodatno jača suradnju između EU-a i UN-a na osmišljavanju instrumenata za rješavanje ponavljajućeg problema nasilja povezanog s izborima, među ostalim oslanjajući se na iskustvo misija za promatranje izbora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

(d)

da dodatno jača suradnju između EU-a i UN-a na osmišljavanju instrumenata za rješavanje ponavljajućeg problema nasilja povezanog s izborima, među ostalim oslanjajući se na iskustvo misija za promatranje izbora Europskog parlamenta;

| (e) | da podsjeti da kašnjenja u plaćanju procijenjenih doprinosa nekoliko država članica imaju iznimno negativne učinke na rad UN-a te da su stoga nedopustiva; |
| --- | --- |

(e)

da podsjeti da kašnjenja u plaćanju procijenjenih doprinosa nekoliko država članica imaju iznimno negativne učinke na rad UN-a te da su stoga nedopustiva;

| (f) | da podrži sve napore da se program kontrole naoružanja i razoružanja ponovno uključi u međunarodne prioritete i potiče da prijenosi konvencionalnog oružja između država članica UN-a u potpunosti budu u skladu s kriterijima Ugovora o trgovini oružjem (ATI); da uvjeri Vijeće sigurnosti UN-a da usvoji, kako je navedeno u Kodeksu ponašanja EU-a pri izvozu oružja, obvezujući pravni okvir za zabranu izvoza i prodaje oružja i tehnologija za kibernadzor čija je svrha počinjenje ratnih zločina i/ili suzbijanje unutarnjih neslaganja; da ponovo istakne kako učinkoviti multilateralizam i međunarodni poredak utemeljen na pravilima predstavljaju preduvjet za unaprjeđenje razoružanja te borbu protiv širenja oružja za masovno uništenje; da ponovno potvrdi punu potporu EU-a i njegovih država članica postojećim međunarodnim ugovorima, među ostalim, Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja, Ugovoru o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa, Konvenciji o kemijskom oružju, Konvenciji o biološkom i toksičnom oružju, Ugovoru o trgovini oružjem te konvencijama o kazetnom streljivu i protupješačkim minama i da promiče nastojanja za razvijanje političke deklaracije o eksplozivnim oružjima u naseljenim područjima te jasnu definiciju autonomnih oružanih sustava; da Parlament potiče potpredsjednika/visokog predstavnika, države članice i Vijeće da rade na početku međunarodnih pregovora o pravno obvezujućem instrumentu koji zabranjuje smrtonosne autonomne oružane sustave bez značajne ljudske kontrole; da preporuči da Vijeće potiče velike nuklearne sile da odustanu od povlačenja iz sustava nadzora oružja i da ostvare napredak u pregovorima o nadzoru nuklearnog oružja; da preporuči da Vijeće potiče Sjedinjene Američke Države i Rusiju da započnu graditi međusobno povjerenje i pouzdanost kako bi se omogućio nastavak dijaloga o načinima izgradnje novog odnosa u pogledu nadzora oružja; da zauzme stajalište da bi EU trebao poduprijeti djelovanje Radne skupine za svemir Komisije UN-a za razoružanje u pogledu praktične provedbe mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u aktivnostima u svemiru; da smatra da bi Vijeće sigurnosti UN-a trebalo pružiti dragocjenu priliku za definiranje zajedničkih standarda i upozorenja za nove vojne tehnologije, poput umjetne inteligencije, svemirskog oružja, biotehnologije i hipersonike; da vjeruje da bi EU trebao podržati poziv glavnog tajnika UN-a na globalni prekid vatre i aktivno mu pridonese, među ostalim s pomoću učinkovitih mjera protiv nezakonite trgovine oružjem i poboljšanjem transparentnosti i odgovornosti izvoza oružja država članica; |
| --- | --- |

(f)

da podrži sve napore da se program kontrole naoružanja i razoružanja ponovno uključi u međunarodne prioritete i potiče da prijenosi konvencionalnog oružja između država članica UN-a u potpunosti budu u skladu s kriterijima Ugovora o trgovini oružjem (ATI); da uvjeri Vijeće sigurnosti UN-a da usvoji, kako je navedeno u Kodeksu ponašanja EU-a pri izvozu oružja, obvezujući pravni okvir za zabranu izvoza i prodaje oružja i tehnologija za kibernadzor čija je svrha počinjenje ratnih zločina i/ili suzbijanje unutarnjih neslaganja; da ponovo istakne kako učinkoviti multilateralizam i međunarodni poredak utemeljen na pravilima predstavljaju preduvjet za unaprjeđenje razoružanja te borbu protiv širenja oružja za masovno uništenje; da ponovno potvrdi punu potporu EU-a i njegovih država članica postojećim međunarodnim ugovorima, među ostalim, Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja, Ugovoru o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa, Konvenciji o kemijskom oružju, Konvenciji o biološkom i toksičnom oružju, Ugovoru o trgovini oružjem te konvencijama o kazetnom streljivu i protupješačkim minama i da promiče nastojanja za razvijanje političke deklaracije o eksplozivnim oružjima u naseljenim područjima te jasnu definiciju autonomnih oružanih sustava; da Parlament potiče potpredsjednika/visokog predstavnika, države članice i Vijeće da rade na početku međunarodnih pregovora o pravno obvezujućem instrumentu koji zabranjuje smrtonosne autonomne oružane sustave bez značajne ljudske kontrole; da preporuči da Vijeće potiče velike nuklearne sile da odustanu od povlačenja iz sustava nadzora oružja i da ostvare napredak u pregovorima o nadzoru nuklearnog oružja; da preporuči da Vijeće potiče Sjedinjene Američke Države i Rusiju da započnu graditi međusobno povjerenje i pouzdanost kako bi se omogućio nastavak dijaloga o načinima izgradnje novog odnosa u pogledu nadzora oružja; da zauzme stajalište da bi EU trebao poduprijeti djelovanje Radne skupine za svemir Komisije UN-a za razoružanje u pogledu praktične provedbe mjera transparentnosti i izgradnje povjerenja u aktivnostima u svemiru; da smatra da bi Vijeće sigurnosti UN-a trebalo pružiti dragocjenu priliku za definiranje zajedničkih standarda i upozorenja za nove vojne tehnologije, poput umjetne inteligencije, svemirskog oružja, biotehnologije i hipersonike; da vjeruje da bi EU trebao podržati poziv glavnog tajnika UN-a na globalni prekid vatre i aktivno mu pridonese, među ostalim s pomoću učinkovitih mjera protiv nezakonite trgovine oružjem i poboljšanjem transparentnosti i odgovornosti izvoza oružja država članica;

| (g) | da prizna potencijal izravnog regionalnog sudjelovanja u UN-u tako što će podržavati prijave drugih organizacija, kao što je Afrička unija, za poseban promatrački status; da prizna i iskoristi potencijal EU-a, kao najnaprednije regionalne organizacije, kako bi imao pokretačku ulogu u obnovi i jačanju sustava UN-a kroz višerazinski multilateralizam; |
| --- | --- |

(g)

da prizna potencijal izravnog regionalnog sudjelovanja u UN-u tako što će podržavati prijave drugih organizacija, kao što je Afrička unija, za poseban promatrački status; da prizna i iskoristi potencijal EU-a, kao najnaprednije regionalne organizacije, kako bi imao pokretačku ulogu u obnovi i jačanju sustava UN-a kroz višerazinski multilateralizam;

| (h) | da nastavi pružati vrijednu potporu glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima da unaprijedi program reformi u UN-u kao i kapacitet UN-a da se dalje održivo razvija, promiče mir i sigurnost, da racionalizira svoj unutarnji sustav upravljanja tako da bude učinkovit, transparentan, financijski održiv i odgovoran UN koji je sposoban ponovno se povezati sa svojim građanima, među ostalima lokalne zajednice i ostale lokalne dionike te civilno društvo, i biti usklađeniji s izazovnim globalnim programom; da preuzme vodstvo po pitanju proizvoljne odgode zahtjeva više organizacija civilnog društva za savjetodavni status UN-a; da Parlament ističe da je velik napredak postignut u procesu reforme UN-a u administrativnom i birokratskom području, dok su velike političke reforme i dalje u tijeku, i da bi trebalo obuhvaćati revitalizaciju Opće skupštine UN-a i konkretne korake za ubrzanje usklađivanja razvojnog sustava s Programom održivog razvoja do 2030.; zauzima stajalište da bi EU i njegove države članice trebale postići široku suglasnost o reformi Vijeća sigurnosti UN-a, između ostalog i stalnom sjedištu Europske unije, uz već postojeća sjedišta država članica, te o ograničenju korištenja prava na veto, posebno u slučajevima ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti i o promjeni u sastavu njegovog članstva kako bi bolje odražavao današnji svijet; da vjeruje da bi EU trebao podržati glavnog tajnika i od njega zatraži da pojača napore u pogledu provedbe strategije UN-a o rodnom paritetu za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a na svim hijerarhijskim razinama; da zauzme stajalište da bi EU trebao podsjetiti kako od osnivanja UN-a 1945. nijedna žena nije bila imenovana glavnom tajnicom Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

(h)

da nastavi pružati vrijednu potporu glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima da unaprijedi program reformi u UN-u kao i kapacitet UN-a da se dalje održivo razvija, promiče mir i sigurnost, da racionalizira svoj unutarnji sustav upravljanja tako da bude učinkovit, transparentan, financijski održiv i odgovoran UN koji je sposoban ponovno se povezati sa svojim građanima, među ostalima lokalne zajednice i ostale lokalne dionike te civilno društvo, i biti usklađeniji s izazovnim globalnim programom; da preuzme vodstvo po pitanju proizvoljne odgode zahtjeva više organizacija civilnog društva za savjetodavni status UN-a; da Parlament ističe da je velik napredak postignut u procesu reforme UN-a u administrativnom i birokratskom području, dok su velike političke reforme i dalje u tijeku, i da bi trebalo obuhvaćati revitalizaciju Opće skupštine UN-a i konkretne korake za ubrzanje usklađivanja razvojnog sustava s Programom održivog razvoja do 2030.; zauzima stajalište da bi EU i njegove države članice trebale postići široku suglasnost o reformi Vijeća sigurnosti UN-a, između ostalog i stalnom sjedištu Europske unije, uz već postojeća sjedišta država članica, te o ograničenju korištenja prava na veto, posebno u slučajevima ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti i o promjeni u sastavu njegovog članstva kako bi bolje odražavao današnji svijet; da vjeruje da bi EU trebao podržati glavnog tajnika i od njega zatraži da pojača napore u pogledu provedbe strategije UN-a o rodnom paritetu za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a na svim hijerarhijskim razinama; da zauzme stajalište da bi EU trebao podsjetiti kako od osnivanja UN-a 1945. nijedna žena nije bila imenovana glavnom tajnicom Ujedinjenih naroda;

| (i) | da nastavi tražiti veće sinergije između rada Vijeća UN-a za ljudska prava, Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a; da Parlament pohvaljuje rad EU-a u podupiranju rada Vijeća UN-a za ljudska prava i s njim povezane posebne postupke UN-a, uključujući posebne izvjestitelje, posebno kada utvrđuju i nadziru kršenja ljudskih prava, i druge tematske mehanizme te mehanizme za ljudska prava za pojedine zemlje, u kontekstu potrebe da se poštovanje ljudskih prava uključi kao nedjeljiva, međusobno ovisna i međusobno povezana prava u sva područja odlučivanja i javne politike UN-a; da zauzima stajalište da bi EU trebao nastaviti pozivati sve države članice UN-a da se u potpunosti uključe u zaštitu i promicanje poštivanja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te da treba nastojati pokrenuti dostupne UN-ove mehanizme kako bi se osobe odgovorne za kršenje ljudskih prava privele pravdi, osobito kada dotične države nisu u mogućnosti ili odbiju istražiti takva kaznena djela i ne jamče zaštitu temeljnih prava za sve građane; da ističe rad Visokog povjerenika za ljudska prava i njezinog ureda na osuđivanju kršenja ljudskih prava; da potiče da se zajamči nepristranost svih tijela povezanih s obranom i jamčenjem ljudskih prava, a posebno da ih se zaštiti od mogućeg uplitanja država koje su osumnjičene za kršenje ili nepoštivanje ljudskih prava; da izrazi žaljenje zbog toga što autoritarni režimi zloupotrebljavaju Vijeće za ljudska prava tako što ga i dalje zloupotrebljavaju u svoje svrhe, posebice radi podrivanja njegova rada i potkopavanja režima načela o ljudskim pravima; da pozove EU i njegove države članice da pruže potporu sveobuhvatnoj reformi Vijeća za ljudska prava; da, stoga, istakne važnost promicanja reforme Vijeća UN-a za ljudska prava kojom se može osigurati istinska predanost svih država članica unaprjeđenju ljudskih prava na učinkovit i nepristran način uz rizik da u suprotnom potkopa vjerodostojnost Vijeća za ljudska prava; da ponovi potrebu za preispitivanjem izbornog postupka Vijeća UN-a za ljudska prava, kao što su zabrana zatvaranja država i uspostavljanje mehanizma za javno „preispitivanje obećanja” kako bi se unaprijedila odgovornost članova vijeća i zajamčilo da svaka država koja je članica vijeća radi sve u njezinoj moći da promiče i zaštiti ljudska prava, u skladu s rezolucijom kojom je vijeće osnovano; da pozove država članice EU-a da usvoje koordinirano stajalište u odnosu na članstvo u Vijeću za ljudska prava i da glasaju protiv svih kandidata Vijeća UN-a za ljudska prava koji ne ispunjavaju kriterije utvrđene UN-ovom rezolucijom 60/251 od 15. ožujka 2006.; da pozove države članice EU-a da zatraže godišnje izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava usmjereno na suradnju članova Vijeća s mehanizmima UN-a i da pritisnu članove izabrane u Vijeće da izdaju trajne pozivnice za sve posebne postupke Vijeća za ljudska prava; da žali zbog toga što Venezuela sudjeluje kao punopravna članica Vijeća UN-a za ljudska prava u razdoblju 2020.–2022., kada i sam UN u svojem ovogodišnjem izvješću podupire osudu zločina protiv čovječnosti koje je počinila vlada te zemlje, što dovodi do očite nelogičnosti; |
| --- | --- |

(i)

da nastavi tražiti veće sinergije između rada Vijeća UN-a za ljudska prava, Opće skupštine UN-a i Vijeća sigurnosti UN-a; da Parlament pohvaljuje rad EU-a u podupiranju rada Vijeća UN-a za ljudska prava i s njim povezane posebne postupke UN-a, uključujući posebne izvjestitelje, posebno kada utvrđuju i nadziru kršenja ljudskih prava, i druge tematske mehanizme te mehanizme za ljudska prava za pojedine zemlje, u kontekstu potrebe da se poštovanje ljudskih prava uključi kao nedjeljiva, međusobno ovisna i međusobno povezana prava u sva područja odlučivanja i javne politike UN-a; da zauzima stajalište da bi EU trebao nastaviti pozivati sve države članice UN-a da se u potpunosti uključe u zaštitu i promicanje poštivanja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te da treba nastojati pokrenuti dostupne UN-ove mehanizme kako bi se osobe odgovorne za kršenje ljudskih prava privele pravdi, osobito kada dotične države nisu u mogućnosti ili odbiju istražiti takva kaznena djela i ne jamče zaštitu temeljnih prava za sve građane; da ističe rad Visokog povjerenika za ljudska prava i njezinog ureda na osuđivanju kršenja ljudskih prava; da potiče da se zajamči nepristranost svih tijela povezanih s obranom i jamčenjem ljudskih prava, a posebno da ih se zaštiti od mogućeg uplitanja država koje su osumnjičene za kršenje ili nepoštivanje ljudskih prava; da izrazi žaljenje zbog toga što autoritarni režimi zloupotrebljavaju Vijeće za ljudska prava tako što ga i dalje zloupotrebljavaju u svoje svrhe, posebice radi podrivanja njegova rada i potkopavanja režima načela o ljudskim pravima; da pozove EU i njegove države članice da pruže potporu sveobuhvatnoj reformi Vijeća za ljudska prava; da, stoga, istakne važnost promicanja reforme Vijeća UN-a za ljudska prava kojom se može osigurati istinska predanost svih država članica unaprjeđenju ljudskih prava na učinkovit i nepristran način uz rizik da u suprotnom potkopa vjerodostojnost Vijeća za ljudska prava; da ponovi potrebu za preispitivanjem izbornog postupka Vijeća UN-a za ljudska prava, kao što su zabrana zatvaranja država i uspostavljanje mehanizma za javno „preispitivanje obećanja” kako bi se unaprijedila odgovornost članova vijeća i zajamčilo da svaka država koja je članica vijeća radi sve u njezinoj moći da promiče i zaštiti ljudska prava, u skladu s rezolucijom kojom je vijeće osnovano; da pozove država članice EU-a da usvoje koordinirano stajalište u odnosu na članstvo u Vijeću za ljudska prava i da glasaju protiv svih kandidata Vijeća UN-a za ljudska prava koji ne ispunjavaju kriterije utvrđene UN-ovom rezolucijom 60/251 od 15. ožujka 2006.; da pozove države članice EU-a da zatraže godišnje izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava usmjereno na suradnju članova Vijeća s mehanizmima UN-a i da pritisnu članove izabrane u Vijeće da izdaju trajne pozivnice za sve posebne postupke Vijeća za ljudska prava; da žali zbog toga što Venezuela sudjeluje kao punopravna članica Vijeća UN-a za ljudska prava u razdoblju 2020.–2022., kada i sam UN u svojem ovogodišnjem izvješću podupire osudu zločina protiv čovječnosti koje je počinila vlada te zemlje, što dovodi do očite nelogičnosti;

| (j) | da vjeruje da bi EU trebao podržati uspostavu neovisnog međunarodnog istražnog povjerenstva u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava radi istraživanja činjenica i okolnosti povezanih s optužbama za sustavni rasizam i kršenja i zlostavljanja; da poziva na univerzalnu ratifikaciju i učinkovitu provedbu Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije; da prepozna presudnu ulogu obrazovanja i kulture u promicanju ljudskih prava i u višedimenzionalnoj borbi protiv rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih oblika netrpeljivosti; |
| --- | --- |

(j)

da vjeruje da bi EU trebao podržati uspostavu neovisnog međunarodnog istražnog povjerenstva u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava radi istraživanja činjenica i okolnosti povezanih s optužbama za sustavni rasizam i kršenja i zlostavljanja; da poziva na univerzalnu ratifikaciju i učinkovitu provedbu Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije; da prepozna presudnu ulogu obrazovanja i kulture u promicanju ljudskih prava i u višedimenzionalnoj borbi protiv rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih oblika netrpeljivosti;

| (k) | da nastavi jačati ulogu Međunarodnog kaznenog suda (MKS) i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja i da Međunarodnom kaznenom sudu pruži snažnu diplomatsku, političku i odgovarajuću financijsku potporu koja će mu omogućiti da ispuni zadaće u okviru svojega mandata; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta i njegovom provedbom te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da one koji se povlače iz Međunarodnog kaznenog suda pozove da promijene svoju odluku; da podrži Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u postizanju pravde te da potakne snažan dijalog i suradnju Međunarodnog kaznenog suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti UN-a; Parlament žali i osuđuje napade protiv Međunarodnog kaznenog suda i dalje se čvrsto suprotstavlja svim uvredljivim radnjama i neutemeljenim tvrdnjama ili izjavama kojima se podriva Međunarodni kazneni sud i općenito sustav Rimskog statuta; da pozdravlja činjenicu da su poduzete konkretne radnje za uklanjanje sankcija protiv osoblja Međunarodnog kaznenog suda, uključujući glavnog tužitelja Međunarodnog kaznenog suda; da zauzme stajalište da bi se EU trebao uključiti u pojačani dijalog sa sadašnjom američkom administracijom o pitanjima povezanim s Međunarodnim kaznenim sudom i da bi EU trebao pridonijeti globalnoj borbi protiv međunarodnih zločina podržavanjem inicijativa čiji je cilj promicanje načela opće nadležnosti i izgradnja kapaciteta država članica UN-a kako bi ga primijenile na svoje vlastite pravosudne sustave; da naglašava vodeću ulogu EU-a u borbi protiv nekažnjivosti, uključujući potporu Međunarodnom kaznenom sudu, što je temeljni element glasa EU-a pri UN-u, te nadalje naglašava da je Međunarodni kazneni sud jedina međunarodna institucija koja može kazneno progoniti neke od najstravičnijih zločina na svijetu i braniti žrtve koje nemaju drugog izbora; |
| --- | --- |

(k)

da nastavi jačati ulogu Međunarodnog kaznenog suda (MKS) i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja i da Međunarodnom kaznenom sudu pruži snažnu diplomatsku, političku i odgovarajuću financijsku potporu koja će mu omogućiti da ispuni zadaće u okviru svojega mandata; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta i njegovom provedbom te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da one koji se povlače iz Međunarodnog kaznenog suda pozove da promijene svoju odluku; da podrži Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u postizanju pravde te da potakne snažan dijalog i suradnju Međunarodnog kaznenog suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti UN-a; Parlament žali i osuđuje napade protiv Međunarodnog kaznenog suda i dalje se čvrsto suprotstavlja svim uvredljivim radnjama i neutemeljenim tvrdnjama ili izjavama kojima se podriva Međunarodni kazneni sud i općenito sustav Rimskog statuta; da pozdravlja činjenicu da su poduzete konkretne radnje za uklanjanje sankcija protiv osoblja Međunarodnog kaznenog suda, uključujući glavnog tužitelja Međunarodnog kaznenog suda; da zauzme stajalište da bi se EU trebao uključiti u pojačani dijalog sa sadašnjom američkom administracijom o pitanjima povezanim s Međunarodnim kaznenim sudom i da bi EU trebao pridonijeti globalnoj borbi protiv međunarodnih zločina podržavanjem inicijativa čiji je cilj promicanje načela opće nadležnosti i izgradnja kapaciteta država članica UN-a kako bi ga primijenile na svoje vlastite pravosudne sustave; da naglašava vodeću ulogu EU-a u borbi protiv nekažnjivosti, uključujući potporu Međunarodnom kaznenom sudu, što je temeljni element glasa EU-a pri UN-u, te nadalje naglašava da je Međunarodni kazneni sud jedina međunarodna institucija koja može kazneno progoniti neke od najstravičnijih zločina na svijetu i braniti žrtve koje nemaju drugog izbora;

| (l) | da potvrdi potrebu i ponovno izrazi svoju potporu općem poštovanju i provedbi vladavine prava na nacionalnoj i međunarodnoj razini i svoju predanost međunarodnom poretku na temelju vladavine prava i međunarodnog prava; da pozdravi dijalog koji je započela Skupina za resurse i koordinaciju vladavine prava i Odjel za vladavinu prava Izvršnog ureda glavnog tajnika s državama članicama o „promicanju vladavine prava na međunarodnoj razini” i da pozove na nastavak tog dijaloga u cilju promicanja vladavine prava na međunarodnoj razini; da Parlamet pozove glavnog tajnika i sustav UN-a da, prema potrebi, sustavno rješavaju aspekte vladavine prava u relevantnim aktivnostima, uključujući sudjelovanje žena u aktivnostima povezanima s vladavinom prava; |
| --- | --- |

(l)

da potvrdi potrebu i ponovno izrazi svoju potporu općem poštovanju i provedbi vladavine prava na nacionalnoj i međunarodnoj razini i svoju predanost međunarodnom poretku na temelju vladavine prava i međunarodnog prava; da pozdravi dijalog koji je započela Skupina za resurse i koordinaciju vladavine prava i Odjel za vladavinu prava Izvršnog ureda glavnog tajnika s državama članicama o „promicanju vladavine prava na međunarodnoj razini” i da pozove na nastavak tog dijaloga u cilju promicanja vladavine prava na međunarodnoj razini; da Parlamet pozove glavnog tajnika i sustav UN-a da, prema potrebi, sustavno rješavaju aspekte vladavine prava u relevantnim aktivnostima, uključujući sudjelovanje žena u aktivnostima povezanima s vladavinom prava;

| (m) | da se aktivno suprotstavi pokušajima pojedinačnih zemalja ili koalicija zemalja da potkopaju međunarodni konsenzus u pogledu reproduktivnog zdravlja i reproduktivnih prava; da posebice osudi nedavnu „Deklaraciju o ženevskom konsenzusu” koju predvodi administracija predsjednika Trumpa i koju su supotpisale 32 uglavnom neliberalne ili autoritarne vlade; da Parlament izrazi duboku nelagodu zbog toga što su dvije države članice EU-a, Mađarska i Poljska, potpisale tu retrogradnu deklaraciju kojom se nastoje potkopati reproduktivne slobode žena i prava LGBT osoba; |
| --- | --- |

(m)

da se aktivno suprotstavi pokušajima pojedinačnih zemalja ili koalicija zemalja da potkopaju međunarodni konsenzus u pogledu reproduktivnog zdravlja i reproduktivnih prava; da posebice osudi nedavnu „Deklaraciju o ženevskom konsenzusu” koju predvodi administracija predsjednika Trumpa i koju su supotpisale 32 uglavnom neliberalne ili autoritarne vlade; da Parlament izrazi duboku nelagodu zbog toga što su dvije države članice EU-a, Mađarska i Poljska, potpisale tu retrogradnu deklaraciju kojom se nastoje potkopati reproduktivne slobode žena i prava LGBT osoba;

| (n) | da podrži rad nedavno uspostavljene međuvladine radne skupine otvorenog tipa za razvoj pravno obvezujućeg ugovora o transnacionalnim korporacijama i drugim trgovačkim društvima u cilju uspostavljanja pravno obvezujućeg instrumenta kojim se osigurava da poduzeća u potpunosti odgovaraju za kršenja ljudskih prava i kaznena djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

(n)

da podrži rad nedavno uspostavljene međuvladine radne skupine otvorenog tipa za razvoj pravno obvezujućeg ugovora o transnacionalnim korporacijama i drugim trgovačkim društvima u cilju uspostavljanja pravno obvezujućeg instrumenta kojim se osigurava da poduzeća u potpunosti odgovaraju za kršenja ljudskih prava i kaznena djela protiv okoliša;

| (o) | da dodatno pojača predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja zločina nad novinarima, djelatnicima u medijima i povezanim osobljem, uključujući one lokalne, i pokretanju konkretnih inicijativa u tom pogledu; da podrži poziv posebnih izvjestitelja UN-a za slobodu izražavanja i za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja da uspostave stalni istražni mehanizam UN-a o zločinima protiv novinara i podrži imenovanje posebnog predstavnika UN-a za zaštitu novinara širom svijeta; da usvoji politiku kojom će se sustavno i nedvosmisleno osuditi ubijanje branitelja ljudskih prava, među ostalim borce za zaštitu okoliša i prava na zemljište, i svaki pokušaj da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestanka, zatvaranja ili proizvoljnog uhićenja; da pozove države članice UN-a da donesu politike za zaštitu i potporu ugroženih branitelja ljudskih prava; da nastavi zagovarati, s pomoću svih diplomatskih sredstava i u uskoj suradnji s UN-om, ukidanje smrtne kazne diljem svijeta i da pozove na moratorij na izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

(o)

da dodatno pojača predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja zločina nad novinarima, djelatnicima u medijima i povezanim osobljem, uključujući one lokalne, i pokretanju konkretnih inicijativa u tom pogledu; da podrži poziv posebnih izvjestitelja UN-a za slobodu izražavanja i za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja da uspostave stalni istražni mehanizam UN-a o zločinima protiv novinara i podrži imenovanje posebnog predstavnika UN-a za zaštitu novinara širom svijeta; da usvoji politiku kojom će se sustavno i nedvosmisleno osuditi ubijanje branitelja ljudskih prava, među ostalim borce za zaštitu okoliša i prava na zemljište, i svaki pokušaj da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestanka, zatvaranja ili proizvoljnog uhićenja; da pozove države članice UN-a da donesu politike za zaštitu i potporu ugroženih branitelja ljudskih prava; da nastavi zagovarati, s pomoću svih diplomatskih sredstava i u uskoj suradnji s UN-om, ukidanje smrtne kazne diljem svijeta i da pozove na moratorij na izvršenje smrtne kazne;

| (p) | da nastavi širiti svoje diplomatske instrumente, kao i instrumente za odnose s javnošću, posebno u pogledu mira, međunarodne sigurnosti i dugoročne stabilnosti, klimatske diplomacije, kulturne diplomacije, ljuskih prava, ravnopravnosti spolova, pravedne globalizacije i sposobnosti uspostavljanja političkog dijaloga i političkog konsenzusa, ne samo s članovima UN-a već i s relevantnim sugovornicima kao što su gradovi, regije, akademska zajednica, vjerska tijela i zajednice, civilno društvo, lokalne i autohtone zajednice i privatni sektor; da iskoristi napore za pronalaženje rješenja za globalne probleme, kao što su klimatske promjene, kao ulazne točke za diplomatske odnose s partnerima s kojima postoje nesuglasice o drugim točkama programa, pružajući tako priliku za jačanje stabilnosti i mira; Parlament pozdravlja aktivni doprinos Unije i njezinih država članica radu sustava UN-a na različite načine i u različitim oblicima; |
| --- | --- |

(p)

da nastavi širiti svoje diplomatske instrumente, kao i instrumente za odnose s javnošću, posebno u pogledu mira, međunarodne sigurnosti i dugoročne stabilnosti, klimatske diplomacije, kulturne diplomacije, ljuskih prava, ravnopravnosti spolova, pravedne globalizacije i sposobnosti uspostavljanja političkog dijaloga i političkog konsenzusa, ne samo s članovima UN-a već i s relevantnim sugovornicima kao što su gradovi, regije, akademska zajednica, vjerska tijela i zajednice, civilno društvo, lokalne i autohtone zajednice i privatni sektor; da iskoristi napore za pronalaženje rješenja za globalne probleme, kao što su klimatske promjene, kao ulazne točke za diplomatske odnose s partnerima s kojima postoje nesuglasice o drugim točkama programa, pružajući tako priliku za jačanje stabilnosti i mira; Parlament pozdravlja aktivni doprinos Unije i njezinih država članica radu sustava UN-a na različite načine i u različitim oblicima;

| (q) | da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, posebno Daiša/ISIL-a, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da surađuje s Općom skupštinom UN-a i Vijećem sigurnosti UN-a u suzbijanju financiranja terorizma i na izgradnji mehanizama za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te na jačanju mehanizama za zamrzavanje imovine diljem svijeta; da preuzme obvezu jačanja zajedničkih napora EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka terorizma, osobito u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kibernetičke obrane; da podupre postojeće inicijative lokalnih partnera za osmišljavanje, provedbu i razvoj strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja u terorističke organizacije; da nastavi sa svojim naporima na suzbijanju novačenja, borbi protiv stranih boraca, nasilnom ekstremizmu, borbi protiv terorističke propagande; da podupire aktivnosti za jačanje otpornosti zajednica koje su podložne radikalizaciji, među ostalim osiguravanjem socijalne uključenosti i istraživanjem inicijativa koje uključuju angažiranje umjerenih vjerskih vođa i ministara; da radi na jačanju djelotvornosti međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala radi podupiranja politika radikalizacije i deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprečavanje nasilnog ekstremizma; da potiče rad Ujedinjenih naroda na borbi protiv terorizma primjenom i ažuriranjem četiriju stupova Globalne protuterorističke strategije Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006.; da preuzme vodstvo nad predstojećom revizijom UN-ove Globalne protuterorističke strategije jačanjem ljudskih prava i preventivnih pristupa; |
| --- | --- |

(q)

da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, posebno Daiša/ISIL-a, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da surađuje s Općom skupštinom UN-a i Vijećem sigurnosti UN-a u suzbijanju financiranja terorizma i na izgradnji mehanizama za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te na jačanju mehanizama za zamrzavanje imovine diljem svijeta; da preuzme obvezu jačanja zajedničkih napora EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka terorizma, osobito u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kibernetičke obrane; da podupre postojeće inicijative lokalnih partnera za osmišljavanje, provedbu i razvoj strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja u terorističke organizacije; da nastavi sa svojim naporima na suzbijanju novačenja, borbi protiv stranih boraca, nasilnom ekstremizmu, borbi protiv terorističke propagande; da podupire aktivnosti za jačanje otpornosti zajednica koje su podložne radikalizaciji, među ostalim osiguravanjem socijalne uključenosti i istraživanjem inicijativa koje uključuju angažiranje umjerenih vjerskih vođa i ministara; da radi na jačanju djelotvornosti međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala radi podupiranja politika radikalizacije i deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprečavanje nasilnog ekstremizma; da potiče rad Ujedinjenih naroda na borbi protiv terorizma primjenom i ažuriranjem četiriju stupova Globalne protuterorističke strategije Ujedinjenih naroda, koju je Opća skupština usvojila u rujnu 2006.; da preuzme vodstvo nad predstojećom revizijom UN-ove Globalne protuterorističke strategije jačanjem ljudskih prava i preventivnih pristupa;

| (r) | da produbi trilateralnu suradnju između EU-a, Afričke unije i UN-a; da Parlament naglašava važnost zajedničkih nastojanja za izgradnju kapaciteta EU-a, UN-a i Afričke unije radi daljnjeg razvoja sposobnosti Afričke unije za sprečavanje kriza, upravljanje krizama i rješavanje sukoba na afričkom kontinentu i putem daljnjeg usklađenog pružanja dugoročne potpore EU-a i UN-a potpunoj operacionalizaciji Afričke strukture za mir i sigurnost, kao i sposobnosti u drugim područjima javnih politika koja su važna za sigurnost i stabilnost Afrike, na primjer na temelju indeksa ljudske sigurnosti, uključujući u gospodarskom i okolišnom smislu te u pogledu pristupa javnim dobrima; da u tom pogledu naglašava potrebu da se posebna pažnja posveti situaciji u regiji Sahel s obzirom na sve veću nestabilnost; da smatra da EU može biti značajno privlačan partner koji je u stanju ispuniti težnje afričkog kontinenta i njegovih institucija putem partnerstava ravnopravnih u skladu s novom strategijom EU-a i Afrike; da naglašava važnost intenzivnijeg političkog dijaloga i dijaloga o javnim politikama s partnerima EU-a u Africi, uključujući potporu i dijalog s regionalnim organizacijama i u kontekstu parlamentarne dimenzije; da u okviru UN-a ističe važnost intenziviranja dijaloga i suradnje s afričkim zemljama južnog mediteranskog susjedstva EU-a u svrhu suočavanja sa zajedničkim izazovima sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

(r)

da produbi trilateralnu suradnju između EU-a, Afričke unije i UN-a; da Parlament naglašava važnost zajedničkih nastojanja za izgradnju kapaciteta EU-a, UN-a i Afričke unije radi daljnjeg razvoja sposobnosti Afričke unije za sprečavanje kriza, upravljanje krizama i rješavanje sukoba na afričkom kontinentu i putem daljnjeg usklađenog pružanja dugoročne potpore EU-a i UN-a potpunoj operacionalizaciji Afričke strukture za mir i sigurnost, kao i sposobnosti u drugim područjima javnih politika koja su važna za sigurnost i stabilnost Afrike, na primjer na temelju indeksa ljudske sigurnosti, uključujući u gospodarskom i okolišnom smislu te u pogledu pristupa javnim dobrima; da u tom pogledu naglašava potrebu da se posebna pažnja posveti situaciji u regiji Sahel s obzirom na sve veću nestabilnost; da smatra da EU može biti značajno privlačan partner koji je u stanju ispuniti težnje afričkog kontinenta i njegovih institucija putem partnerstava ravnopravnih u skladu s novom strategijom EU-a i Afrike; da naglašava važnost intenzivnijeg političkog dijaloga i dijaloga o javnim politikama s partnerima EU-a u Africi, uključujući potporu i dijalog s regionalnim organizacijama i u kontekstu parlamentarne dimenzije; da u okviru UN-a ističe važnost intenziviranja dijaloga i suradnje s afričkim zemljama južnog mediteranskog susjedstva EU-a u svrhu suočavanja sa zajedničkim izazovima sigurnosti i stabilnosti;

| (s) | da prepozna ii nastavi razvijati velik napredak koji su EU i UN postigli u pružanju potpore i izgradnji kapaciteta u regijama Sahel, Zapadna Afrika i Rog Afrike; da Parlament pohvali ulogu i suradnju EU-ovih civilnih i vojnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike i misija UN-a, uključujući integriranu strategiju UN-a za Sahel i njegov plan za potporu, višedimenzionalnu integriranu misiju Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju i Ured UN-a za Zapadnu Afriku; da pozdravi potpisivanje tehničkog sporazuma skupine G5 Sahel, EU-a i UN-a o pružanju operativne i logističke potpore zajedničkim snagama u pet zemalja skupine G5 Sahel koje upućuje na izvrsnu suradnju triju organizacija; Da zauzme stajalište da bi EU trebao poduprijeti apel Vijeću sigurnosti UN-a da se zajedničke snage skupine G5 Sahel uvrste u poglavlje VII. Povelje UN-a i da im se osigura trajno financiranje; da podsjeti da razvoj, sigurnost i stabilnost afričkog kontinenta, posebice regija Magreb i Sahel, izravno utječu na EU i njegove vanjske granice; da poziva EU da podupre i ojača svoju suradnju s UN-om i Afričkom unijom u podupiranju razvoja, borbi protiv siromaštva i izgradnji kapaciteta u suradnji s lokalnim partnerima radi borbe protiv ekstremizma i trgovine ljudima; |
| --- | --- |

(s)

da prepozna ii nastavi razvijati velik napredak koji su EU i UN postigli u pružanju potpore i izgradnji kapaciteta u regijama Sahel, Zapadna Afrika i Rog Afrike; da Parlament pohvali ulogu i suradnju EU-ovih civilnih i vojnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike i misija UN-a, uključujući integriranu strategiju UN-a za Sahel i njegov plan za potporu, višedimenzionalnu integriranu misiju Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju i Ured UN-a za Zapadnu Afriku; da pozdravi potpisivanje tehničkog sporazuma skupine G5 Sahel, EU-a i UN-a o pružanju operativne i logističke potpore zajedničkim snagama u pet zemalja skupine G5 Sahel koje upućuje na izvrsnu suradnju triju organizacija; Da zauzme stajalište da bi EU trebao poduprijeti apel Vijeću sigurnosti UN-a da se zajedničke snage skupine G5 Sahel uvrste u poglavlje VII. Povelje UN-a i da im se osigura trajno financiranje; da podsjeti da razvoj, sigurnost i stabilnost afričkog kontinenta, posebice regija Magreb i Sahel, izravno utječu na EU i njegove vanjske granice; da poziva EU da podupre i ojača svoju suradnju s UN-om i Afričkom unijom u podupiranju razvoja, borbi protiv siromaštva i izgradnji kapaciteta u suradnji s lokalnim partnerima radi borbe protiv ekstremizma i trgovine ljudima;

| (t) | da teži pojačanoj suradnji sa zemljama Latinske Amerike, regije s kojom dijelimo višestruke veze i vrijednosti i koja je teško pogođena pandemijom bolesti COVID-19, u cilju koordiniranog rješavanja zajedničkih izazova u okviru UN-a; |
| --- | --- |

(t)

da teži pojačanoj suradnji sa zemljama Latinske Amerike, regije s kojom dijelimo višestruke veze i vrijednosti i koja je teško pogođena pandemijom bolesti COVID-19, u cilju koordiniranog rješavanja zajedničkih izazova u okviru UN-a;

| (u) | da pokrene daljnji dijalog o mogućnostima sustava UN-a da ostvari i proširi svoj kapacitet u pogledu odgovornosti sprečavanja sukoba i pružanja zaštite, potvrđujući zajedničku predanost pravilima koja se temelje na međunarodnom poretku, međunarodnom pravu, uključujući teritorijalnu cjelovitost, neovisnost i suverenitet, kako je navedeno i u načelima Helsinškog završnog akta i Pariške povelje OESS-a (Organizacije za europsku sigurnost i suradnju), osiguravajući da ljudska prava i temeljne slobode svih pojedinaca budu okosnica politika za sprečavanja sukoba i posredovanja; da Parlament ističe važnost dijaloga i suradnje s UN-om na učinkovitim i vjerodostojnim mirovnim misijama s jasnim ciljevima i jasnim sposobnostima za postizanje opipljivih i vjerodostojnih rezultata; poziva na učinkovite mehanizme, među ostalim: i. provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i svih naknadnih rezolucija o ženama, miru i sigurnosti u skladu s ciljem punog, jednakog i značajnog sudjelovanja i vodstva žena u mirovnim misijama i u strukturama UN-a koje su im namijenjene, ii. perspektivu djece i mladih ljudi, kako je navedeno u Programu za mlade, mir i sigurnost i u Konvenciji o pravima djeteta, među ostalim u smislu potpore i jačanja međunarodnih napora putem UN-a da se zaustavi uporaba djece u oružanom sukobu, iii. perspektivu osoba s invaliditetom, među ostalim posebno ososbe koje se suočavaju s višedimenzionalnom diskriminacijom i osobe koje se suočavaju s rizicima u skladu s UN-ovom Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, kao i iv. potrebu da se osigura poštivanje ljudskih prava i zaštita civila što je okosnica njegovih mirovnih zadaća; da ponovi presudnu ulogu koju žene igraju u posredovanju u sukobu i mirovnim misijama; da podsjeti na njihovu nedovoljnu zastupljenost na svim razinama u misijama UN-a i EU-a te na presudnu važnost zaštite žena i djevojaka u sukobima i situacijama nakon sukoba; da poziva države članice EU-a da pomognu u pružanju više europskih oružanih snaga mirovnim misijama UN-a; da naglašava važnost potpore EU-a zemljama koje su izašle iz nasilnih sukoba; da stoga, poziva na pojačanu suradnju u rješavanju nestabilnosti tranzicijskih okruženja, među ostalim pomoću povećanja nacionalne odgovornosti i učvršćivanja postignuća u izgradnji mira i povećanja interakcije s lokalnim zajednicama, jamčeći im zaštitu i pomoć; da pozove na reformu relevantnih struktura radi okončanja prakse nekažnjavanja osoblja UN-a i EU-a koje služi u vojnim operacijama i civilnim misijama te da uspostavi funkcionalne i transparentne mehanizme nadzora i odgovornosti u slučajevima kada se dogode zlostavljanja u okviru određenog seksualnog nasilja; da pohvali Agnes Callamard, posebnu izvjestiteljicu UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, za njezin rad i doprinos borbi protiv nekažnjavanja u istragama navodnih slučajeva izvansudskih ubojstava dok je bila izložena zastrašivanjima i prijetnjama; |
| --- | --- |

(u)

da pokrene daljnji dijalog o mogućnostima sustava UN-a da ostvari i proširi svoj kapacitet u pogledu odgovornosti sprečavanja sukoba i pružanja zaštite, potvrđujući zajedničku predanost pravilima koja se temelje na međunarodnom poretku, međunarodnom pravu, uključujući teritorijalnu cjelovitost, neovisnost i suverenitet, kako je navedeno i u načelima Helsinškog završnog akta i Pariške povelje OESS-a (Organizacije za europsku sigurnost i suradnju), osiguravajući da ljudska prava i temeljne slobode svih pojedinaca budu okosnica politika za sprečavanja sukoba i posredovanja; da Parlament ističe važnost dijaloga i suradnje s UN-om na učinkovitim i vjerodostojnim mirovnim misijama s jasnim ciljevima i jasnim sposobnostima za postizanje opipljivih i vjerodostojnih rezultata; poziva na učinkovite mehanizme, među ostalim: i. provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i svih naknadnih rezolucija o ženama, miru i sigurnosti u skladu s ciljem punog, jednakog i značajnog sudjelovanja i vodstva žena u mirovnim misijama i u strukturama UN-a koje su im namijenjene, ii. perspektivu djece i mladih ljudi, kako je navedeno u Programu za mlade, mir i sigurnost i u Konvenciji o pravima djeteta, među ostalim u smislu potpore i jačanja međunarodnih napora putem UN-a da se zaustavi uporaba djece u oružanom sukobu, iii. perspektivu osoba s invaliditetom, među ostalim posebno ososbe koje se suočavaju s višedimenzionalnom diskriminacijom i osobe koje se suočavaju s rizicima u skladu s UN-ovom Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, kao i iv. potrebu da se osigura poštivanje ljudskih prava i zaštita civila što je okosnica njegovih mirovnih zadaća; da ponovi presudnu ulogu koju žene igraju u posredovanju u sukobu i mirovnim misijama; da podsjeti na njihovu nedovoljnu zastupljenost na svim razinama u misijama UN-a i EU-a te na presudnu važnost zaštite žena i djevojaka u sukobima i situacijama nakon sukoba; da poziva države članice EU-a da pomognu u pružanju više europskih oružanih snaga mirovnim misijama UN-a; da naglašava važnost potpore EU-a zemljama koje su izašle iz nasilnih sukoba; da stoga, poziva na pojačanu suradnju u rješavanju nestabilnosti tranzicijskih okruženja, među ostalim pomoću povećanja nacionalne odgovornosti i učvršćivanja postignuća u izgradnji mira i povećanja interakcije s lokalnim zajednicama, jamčeći im zaštitu i pomoć; da pozove na reformu relevantnih struktura radi okončanja prakse nekažnjavanja osoblja UN-a i EU-a koje služi u vojnim operacijama i civilnim misijama te da uspostavi funkcionalne i transparentne mehanizme nadzora i odgovornosti u slučajevima kada se dogode zlostavljanja u okviru određenog seksualnog nasilja; da pohvali Agnes Callamard, posebnu izvjestiteljicu UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, za njezin rad i doprinos borbi protiv nekažnjavanja u istragama navodnih slučajeva izvansudskih ubojstava dok je bila izložena zastrašivanjima i prijetnjama;

| (v) | da nastavi daljnji dosljedni dijalog na forumima UN-a, posebice u Općoj skupštini UN-a, o potrebi da se zaštite ljudska prava pripadnika skupine LGBTI, u skladu sa smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI na multilateralnim forumima (5), smjernicama EU-a o smrtnoj kazni (6) te poštujući međunarodno priznata načela iz Yogyakarte (7); da potiče tijela i članice UN-a da svojim opsegom razmatranja kršenja ljudskih prava obuhvate „rodni identitet i rodno izražavanje” te „spolna obilježja”, time obuhvaćajući transrodne i interseksualne osobe i kršenja ljudskih prava kojih su one žrtve; da iskoristi sve diplomatske alate koji su mu na raspolaganju kako bi na globalnoj razini zagovaralo dekriminalizaciju spolnih odnosa s obostranim pristankom osoba istog spola, ukidanje smrtne kazne za spolne odnose s obostranim pristankom osoba istog spola, usvajanje zakonodavstva kojim se omogućuje pravno priznavanje roda i zabranu genitalnog sakaćenja interseksualnih osoba te takozvane prakse „konverzijske terapije” diljem svijeta; |
| --- | --- |

(v)

da nastavi daljnji dosljedni dijalog na forumima UN-a, posebice u Općoj skupštini UN-a, o potrebi da se zaštite ljudska prava pripadnika skupine LGBTI, u skladu sa smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI na multilateralnim forumima (5), smjernicama EU-a o smrtnoj kazni (6) te poštujući međunarodno priznata načela iz Yogyakarte (7); da potiče tijela i članice UN-a da svojim opsegom razmatranja kršenja ljudskih prava obuhvate „rodni identitet i rodno izražavanje” te „spolna obilježja”, time obuhvaćajući transrodne i interseksualne osobe i kršenja ljudskih prava kojih su one žrtve; da iskoristi sve diplomatske alate koji su mu na raspolaganju kako bi na globalnoj razini zagovaralo dekriminalizaciju spolnih odnosa s obostranim pristankom osoba istog spola, ukidanje smrtne kazne za spolne odnose s obostranim pristankom osoba istog spola, usvajanje zakonodavstva kojim se omogućuje pravno priznavanje roda i zabranu genitalnog sakaćenja interseksualnih osoba te takozvane prakse „konverzijske terapije” diljem svijeta;

| (w) | da promiče usklađenost UN-ova rješavanja situacija okupacije ili pripojenja teritorija; da podsjeti na to da bi međunarodno humanitarno pravo trebalo usmjeriti međunarodno djelovanje u takvim situacijama, uključujući slučajeve dugotrajne okupacije i višestruki zamrznuti sukobi u zemljama Istočnog partnerstva; da Parlament podupre sve veću pozornost koju UN posvećuje poslovnim aktivnostima koje se odnose na situacije od međunarodne važnosti i da pozove Vijeće da pažljivo prati poduzeća sa sjedištem u EU-u koja su navedena u takvim izvješćima ili bazama podataka UN-a; |
| --- | --- |

(w)

da promiče usklađenost UN-ova rješavanja situacija okupacije ili pripojenja teritorija; da podsjeti na to da bi međunarodno humanitarno pravo trebalo usmjeriti međunarodno djelovanje u takvim situacijama, uključujući slučajeve dugotrajne okupacije i višestruki zamrznuti sukobi u zemljama Istočnog partnerstva; da Parlament podupre sve veću pozornost koju UN posvećuje poslovnim aktivnostima koje se odnose na situacije od međunarodne važnosti i da pozove Vijeće da pažljivo prati poduzeća sa sjedištem u EU-u koja su navedena u takvim izvješćima ili bazama podataka UN-a;

| (x) | da dodatno razvija diplomatske sposobnosti i sposobnosti posredovanja EU-a u sprečavanju i upravljanju krizama te rješavanju sukoba, uključujući zamrznute i nove sukobe, ili barem u njihovom smanjivanju, u sinergiji s naporima UN-a, pri čemu Berlinski proces o Libiji predstavlja dobar primjer potpore EU-a i sinergije s naporima posredovanja pod vodstvom UN-a, osiguravajući puno i značajno sudjelovanje žena u naporima posredovanja, kao i da nastavi s čvrstom potporom EU-a neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti u okviru međunarodno priznatih granica njegovih partnera koji su pogođeni sukobima, kao što su Gruzija, Moldavija i Ukrajina; da od UN-a traži da prednost da sprečavanju, posredovanju, pomirenju i političkim rješenjima sukoba, istodobno rješavajući temeljne uzroke i pokretače kriza; da zahtijeva snažnije multilateralne obveze za pronalazak održivih političkih rješenja za aktualne sukobe i da nastavi pružati podršku radu, mjerama i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da Parlament pohvaljuje dobre rezultate suradnje između EU-a i UN-a u postizanju zajedničkih razvojnih ciljeva i sprečavanju daljnje eskalacije aktualnih sukoba; da, u tom pogledu, vjeruje da bi EU trebao nastaviti poticati međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima; |
| --- | --- |

(x)

da dodatno razvija diplomatske sposobnosti i sposobnosti posredovanja EU-a u sprečavanju i upravljanju krizama te rješavanju sukoba, uključujući zamrznute i nove sukobe, ili barem u njihovom smanjivanju, u sinergiji s naporima UN-a, pri čemu Berlinski proces o Libiji predstavlja dobar primjer potpore EU-a i sinergije s naporima posredovanja pod vodstvom UN-a, osiguravajući puno i značajno sudjelovanje žena u naporima posredovanja, kao i da nastavi s čvrstom potporom EU-a neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti u okviru međunarodno priznatih granica njegovih partnera koji su pogođeni sukobima, kao što su Gruzija, Moldavija i Ukrajina; da od UN-a traži da prednost da sprečavanju, posredovanju, pomirenju i političkim rješenjima sukoba, istodobno rješavajući temeljne uzroke i pokretače kriza; da zahtijeva snažnije multilateralne obveze za pronalazak održivih političkih rješenja za aktualne sukobe i da nastavi pružati podršku radu, mjerama i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da Parlament pohvaljuje dobre rezultate suradnje između EU-a i UN-a u postizanju zajedničkih razvojnih ciljeva i sprečavanju daljnje eskalacije aktualnih sukoba; da, u tom pogledu, vjeruje da bi EU trebao nastaviti poticati međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima;

| (y) | da snažno potakne države članice UN-a da ratificiraju i djelotvorno provedu sve temeljne konvencije UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju, fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i da se pridržavaju obveza o izvještavanju u okviru tih instrumenata te obveze o suradnji u dobroj vjeri s mehanizmima UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

(y)

da snažno potakne države članice UN-a da ratificiraju i djelotvorno provedu sve temeljne konvencije UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju, fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i da se pridržavaju obveza o izvještavanju u okviru tih instrumenata te obveze o suradnji u dobroj vjeri s mehanizmima UN-a za ljudska prava;

| (z) | da i dalje ostane predan predvodnik u mobilizaciji svih sredstava za učinkovitu provedbu i praćenje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. u svim unutarnjim i vanjskim politikama EU-a te u nacionalnim strategijama i prioritetima država članica; da Parlament ističe hitnu potrebu za odgovarajućom potporom i prepoznavanjem važnog i nužnog rada humanitarnih agencija kao što je Svjetski program za hranu; da pozdravi odluku da se Nobelova nagrada za 2020. dodijeli Svjetskom programu za hranu za njegove napore u borbi protiv gladi, doprinosa poboljšavanju uvjeta za mir u područjima pogođenima sukobima i ulogu pokretačke snage u nastojanjima da se glad upotrebljava kao oružje rata i sukoba; |
| --- | --- |

(z)

da i dalje ostane predan predvodnik u mobilizaciji svih sredstava za učinkovitu provedbu i praćenje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. u svim unutarnjim i vanjskim politikama EU-a te u nacionalnim strategijama i prioritetima država članica; da Parlament ističe hitnu potrebu za odgovarajućom potporom i prepoznavanjem važnog i nužnog rada humanitarnih agencija kao što je Svjetski program za hranu; da pozdravi odluku da se Nobelova nagrada za 2020. dodijeli Svjetskom programu za hranu za njegove napore u borbi protiv gladi, doprinosa poboljšavanju uvjeta za mir u područjima pogođenima sukobima i ulogu pokretačke snage u nastojanjima da se glad upotrebljava kao oružje rata i sukoba;

| (aa) | da ponovno izrazi zabrinutost zbog štetnih učinaka brodova na morski okoliš, uključujući onečišćenje, osobito putem nezakonitog ispuštanja nafte i drugih štetnih tvari i odlaganja opasnog otpada, među ostalim radioaktivnih materijala, nuklearnog otpada i opasnih kemikalija, te fizičkog utjecaja na koralje; da Parlament pozove države članice UN-a da nastave davati prednost djelovanju u području morskog onečišćenja iz izvora na kopnu kao dio njihovih nacionalnih strategija i programa održivog razvoja i da unaprijede provedbu Globalnog programa djelovanja za zaštitu morskog okoliša od djelatnosti s kopna i Deklaracije iz Montreala o zaštiti morskog okoliša od djelatnosti s kopna; da pozove da države članice UN-a unaprijede znanstveno razumijevanje i procjenu morskih i obalnih ekosustava kao osnove za donošenje ispravnih odluka putem mjera utvrđenih u Planu provedbe iz Johannesburga; da pozove države članice UN-a da razviju nacionalne, regionalne i međunarodne programe za zaštitu i očuvanje morskog okoliša i zaustavljanje gubitka morske biološke raznolikosti, posebice osjetljivih ekosustava; |
| --- | --- |

(aa)

da ponovno izrazi zabrinutost zbog štetnih učinaka brodova na morski okoliš, uključujući onečišćenje, osobito putem nezakonitog ispuštanja nafte i drugih štetnih tvari i odlaganja opasnog otpada, među ostalim radioaktivnih materijala, nuklearnog otpada i opasnih kemikalija, te fizičkog utjecaja na koralje; da Parlament pozove države članice UN-a da nastave davati prednost djelovanju u području morskog onečišćenja iz izvora na kopnu kao dio njihovih nacionalnih strategija i programa održivog razvoja i da unaprijede provedbu Globalnog programa djelovanja za zaštitu morskog okoliša od djelatnosti s kopna i Deklaracije iz Montreala o zaštiti morskog okoliša od djelatnosti s kopna; da pozove da države članice UN-a unaprijede znanstveno razumijevanje i procjenu morskih i obalnih ekosustava kao osnove za donošenje ispravnih odluka putem mjera utvrđenih u Planu provedbe iz Johannesburga; da pozove države članice UN-a da razviju nacionalne, regionalne i međunarodne programe za zaštitu i očuvanje morskog okoliša i zaustavljanje gubitka morske biološke raznolikosti, posebice osjetljivih ekosustava;

| (ab) | da podupire poziv glavnog tajnika UN-a na cjenovno pristupačno i dostupno cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje bi se smatralo globalnim javnim dobrom; da primijeni odredbe obuhvaćene nedavnim zaključcima Vijeća o ulozi EU-a u jačanju Svjetske zdravstvene organizacije, posebice s obzirom na kapacitete za pripravnost i odgovor u zdravstvenim krizama; da pozdravlja rad SZO-a na koordinaciji vladinih napora u borbi protiv pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; da Parlament poziva na nepristranu, transparentnu i neovisnu istragu širenja virusa i postupanja s pandemijom uzrokovanom bolešću COVID-19, uključujući i posupanje SZO-a; da podrži reformu Svjetske zdravstvene organizacije radi učinkovitijeg odgovora u buućnosti na izvanredne situacije i uspostavi međunarodni konzorcij za borbu protiv virusa kako bi se svim zemljama zajamčio pristup i pravedna raspodjela cjepiva protiv bolesti COVID-19 te budućih cjepiva; da ponovno izrazi svoju potporu uključivanju Tajvana u Svjetsku zdravstvenu skupštinu; osuđuje zlouporabu mjera uvedenih u borbi protiv bolesti COVID-19 od strane mnogih autoritarnih režima s ciljem učvršćivanja vlasti, daljnjeg narušavanja ljudskih prava, represije oporbe i civilnog društva, poticanja kampanja mržnje protiv manjinskih skupina, uvođenja daljnjih mjera za zatiranje prava i sloboda svojih građana te stjecanja geopolitičke prednosti u inozemstvu; da istakne da bi se svi odgovori na pandemiju trebali i dalje temeljiti na međunarodnom pravu u području ljudskih prava i obećanju o postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; da poziva da EU pridonese političkoj predanosti na razini UN-a zaustavljanju epidemije AIDS-a do 2030., koja je i dalje prijetnja javnom zdravlju diljem svijeta; da preporuči da bi Vijeće trebalo nastaviti tražiti veće sinergije među državama članicama UN-a za ukidanje zakona, politika i praksi kojima se stvaraju prepreke u pristupu uslugama povezanim s HIV-om i povećava rizik od dobivanja HIV-a, s posebnom pažnjom na marginalizirane ili ranjive skupine; da naglašava važnost da EU poziva na jačanje legislativnih i regulatornih okvira te da promiče usklađenosti politika za postizanje univerzalnog zdravstvenog osiguranja, među ostalim donošenjem zakonodavstva i provedbom politika kojima se pruža veći pristup zdravstvenim uslugama, proizvodima i cjepivima, posebice osobama slabijeg imovinskog statusa; |
| --- | --- |

(ab)

da podupire poziv glavnog tajnika UN-a na cjenovno pristupačno i dostupno cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje bi se smatralo globalnim javnim dobrom; da primijeni odredbe obuhvaćene nedavnim zaključcima Vijeća o ulozi EU-a u jačanju Svjetske zdravstvene organizacije, posebice s obzirom na kapacitete za pripravnost i odgovor u zdravstvenim krizama; da pozdravlja rad SZO-a na koordinaciji vladinih napora u borbi protiv pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; da Parlament poziva na nepristranu, transparentnu i neovisnu istragu širenja virusa i postupanja s pandemijom uzrokovanom bolešću COVID-19, uključujući i posupanje SZO-a; da podrži reformu Svjetske zdravstvene organizacije radi učinkovitijeg odgovora u buućnosti na izvanredne situacije i uspostavi međunarodni konzorcij za borbu protiv virusa kako bi se svim zemljama zajamčio pristup i pravedna raspodjela cjepiva protiv bolesti COVID-19 te budućih cjepiva; da ponovno izrazi svoju potporu uključivanju Tajvana u Svjetsku zdravstvenu skupštinu; osuđuje zlouporabu mjera uvedenih u borbi protiv bolesti COVID-19 od strane mnogih autoritarnih režima s ciljem učvršćivanja vlasti, daljnjeg narušavanja ljudskih prava, represije oporbe i civilnog društva, poticanja kampanja mržnje protiv manjinskih skupina, uvođenja daljnjih mjera za zatiranje prava i sloboda svojih građana te stjecanja geopolitičke prednosti u inozemstvu; da istakne da bi se svi odgovori na pandemiju trebali i dalje temeljiti na međunarodnom pravu u području ljudskih prava i obećanju o postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; da poziva da EU pridonese političkoj predanosti na razini UN-a zaustavljanju epidemije AIDS-a do 2030., koja je i dalje prijetnja javnom zdravlju diljem svijeta; da preporuči da bi Vijeće trebalo nastaviti tražiti veće sinergije među državama članicama UN-a za ukidanje zakona, politika i praksi kojima se stvaraju prepreke u pristupu uslugama povezanim s HIV-om i povećava rizik od dobivanja HIV-a, s posebnom pažnjom na marginalizirane ili ranjive skupine; da naglašava važnost da EU poziva na jačanje legislativnih i regulatornih okvira te da promiče usklađenosti politika za postizanje univerzalnog zdravstvenog osiguranja, među ostalim donošenjem zakonodavstva i provedbom politika kojima se pruža veći pristup zdravstvenim uslugama, proizvodima i cjepivima, posebice osobama slabijeg imovinskog statusa;

| (ac) | da prima na znanje izvješće glavnog tajnika pod naslovom „Podijeljena odgovornost, globalna solidarnost: odgovor na socioekonomske učinke bolesti COVID-19” i da stoga ustraje na tome da vladini odgovori na pandemiju uzrokovanu bolešću COVID-19 budu učinkoviti, uključivi i u potpunosti u skladu s njihovim obvezama i dužnostima u vezi s ljudskim pravima; da poziva države članice UN-a da poduzmu posebne mjere za zaštitu djece čiju bi ranjivost pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 mogla posebno pogoršati; da pruži potporu Središnjem fondu za odgovor na krizna stanja, Svjetskom programu za hranu, Organizaciji UN-a za izbjeglice i drugim institucijama i programima UN-a, koji imaju ključnu ulogu u humanitarnom odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19; da podrži pozive na međunarodni sastanak na vrhu o gospodarskoj obnovi i sustavnim reformama 2021. u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 kao važnog foruma za uključiviji prostor za upravljanje utemeljen na pravima; |
| --- | --- |

(ac)

da prima na znanje izvješće glavnog tajnika pod naslovom „Podijeljena odgovornost, globalna solidarnost: odgovor na socioekonomske učinke bolesti COVID-19” i da stoga ustraje na tome da vladini odgovori na pandemiju uzrokovanu bolešću COVID-19 budu učinkoviti, uključivi i u potpunosti u skladu s njihovim obvezama i dužnostima u vezi s ljudskim pravima; da poziva države članice UN-a da poduzmu posebne mjere za zaštitu djece čiju bi ranjivost pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 mogla posebno pogoršati; da pruži potporu Središnjem fondu za odgovor na krizna stanja, Svjetskom programu za hranu, Organizaciji UN-a za izbjeglice i drugim institucijama i programima UN-a, koji imaju ključnu ulogu u humanitarnom odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19; da podrži pozive na međunarodni sastanak na vrhu o gospodarskoj obnovi i sustavnim reformama 2021. u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 kao važnog foruma za uključiviji prostor za upravljanje utemeljen na pravima;

| (ad) | da jača vidljivost djelovanja i pomoći EU-a na svim multilateralnim forumima i na terenu, posebice programa „Tim Europa” kojim je prikupljeno 36 milijardi eura za rješavanje razornih učinaka krize uzrokovane bolešću COVID-19 u partnerskim zemljama i regijama, osobito u Africi; |
| --- | --- |

(ad)

da jača vidljivost djelovanja i pomoći EU-a na svim multilateralnim forumima i na terenu, posebice programa „Tim Europa” kojim je prikupljeno 36 milijardi eura za rješavanje razornih učinaka krize uzrokovane bolešću COVID-19 u partnerskim zemljama i regijama, osobito u Africi;

| (ae) | da ima aktivnu, snažnu i ambicioznu vodeću ulogu u pripremama za 26. Konferenciju UN-a o klimatskim promjenama (COP26), uključujući perspektivu ljudskih prava, posebice promičući globalno priznavanje prava na sigurno, čisto, zdravo i održivo okruženje i podupirući mandat posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš; da Parlament primjećuje da su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti neki od glavnih sadašnjih izazova; da podrži inicijativu UN-a za okolišna prava, kojom se priznaje da kršenja okolišnih prava imaju velik utjecaj na širok niz ljudskih prava; da naglašava da su biološka raznolikost i ljudska prava međusobno povezani i međusobno ovisni; da podsjeti na obveze država u pogledu ljudskih prava da zaštite biološku raznolikost, uključujući pružanjem pristupa učinkovitim pravnim lijekovima u slučajevima gubitka i degradacije biološke raznolikosti; da Parlament u tom pogledu potiče EU i države članice na promicanje priznanja ekocida kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenog suda; da zauzme stajalište da bi EU trebao uvesti konkretne mjere kako bi se otpornost stavila u središte napora za oporavak i uključi smanjenje rizika od katastrofa s pomoću politika EU-a u suradnji s UN-om, u skladu s ciljevima utvrđenima u Okviru iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa u razdoblju od 2015. do 2030.; da smatra da bi EU trebao osnažiti partnerstvo sa sadašnjom administracijom SAD-a, podržavanjem uspostavljanja „globalne koalicije za nultu neto stopu” sa zemljama koje su se već obvezale na cilj postizanja nulte stope emisija do 2050., suradnjom s drugim zemljama u razvoju planova i tehnologija za uklanjanje emisija ugljika i promicanjem nove međunarodne strategije za zaštitu biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

(ae)

da ima aktivnu, snažnu i ambicioznu vodeću ulogu u pripremama za 26. Konferenciju UN-a o klimatskim promjenama (COP26), uključujući perspektivu ljudskih prava, posebice promičući globalno priznavanje prava na sigurno, čisto, zdravo i održivo okruženje i podupirući mandat posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš; da Parlament primjećuje da su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti neki od glavnih sadašnjih izazova; da podrži inicijativu UN-a za okolišna prava, kojom se priznaje da kršenja okolišnih prava imaju velik utjecaj na širok niz ljudskih prava; da naglašava da su biološka raznolikost i ljudska prava međusobno povezani i međusobno ovisni; da podsjeti na obveze država u pogledu ljudskih prava da zaštite biološku raznolikost, uključujući pružanjem pristupa učinkovitim pravnim lijekovima u slučajevima gubitka i degradacije biološke raznolikosti; da Parlament u tom pogledu potiče EU i države članice na promicanje priznanja ekocida kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenog suda; da zauzme stajalište da bi EU trebao uvesti konkretne mjere kako bi se otpornost stavila u središte napora za oporavak i uključi smanjenje rizika od katastrofa s pomoću politika EU-a u suradnji s UN-om, u skladu s ciljevima utvrđenima u Okviru iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa u razdoblju od 2015. do 2030.; da smatra da bi EU trebao osnažiti partnerstvo sa sadašnjom administracijom SAD-a, podržavanjem uspostavljanja „globalne koalicije za nultu neto stopu” sa zemljama koje su se već obvezale na cilj postizanja nulte stope emisija do 2050., suradnjom s drugim zemljama u razvoju planova i tehnologija za uklanjanje emisija ugljika i promicanjem nove međunarodne strategije za zaštitu biološke raznolikosti;

| (af) | da potvrdi potrebu da se osigura jednaka zaštita prava i jednakost pred sudovima, osnaživanje i potpuno i učinkovito sudjelovanje u procesima donošenja odluka te potpuno, ravnopravno i učinkovito sudjelovanje autohtonih naroda, uključujući žena i djevojčica, u političkom, gospodarskom, društvenom i kulturnom životu; da pozdravi rad posebnog izvjestitelja UN-a za prava autohtonih naroda, mehanizma stručnjaka UN-a za prava autohtonih naroda i Stalnog foruma Ujedinjenih naroda za pitanja autohtonog stanovništva; da potiče zemlje i subjekte sustava UN-a da jačaju međunarodnu suradnju kako bi rješavali nedostatke s kojima se suočavaju autohtoni narodi i da u tom pogledu povećaju tehničku suradnju i financijsku pomoć; |
| --- | --- |

(af)

da potvrdi potrebu da se osigura jednaka zaštita prava i jednakost pred sudovima, osnaživanje i potpuno i učinkovito sudjelovanje u procesima donošenja odluka te potpuno, ravnopravno i učinkovito sudjelovanje autohtonih naroda, uključujući žena i djevojčica, u političkom, gospodarskom, društvenom i kulturnom životu; da pozdravi rad posebnog izvjestitelja UN-a za prava autohtonih naroda, mehanizma stručnjaka UN-a za prava autohtonih naroda i Stalnog foruma Ujedinjenih naroda za pitanja autohtonog stanovništva; da potiče zemlje i subjekte sustava UN-a da jačaju međunarodnu suradnju kako bi rješavali nedostatke s kojima se suočavaju autohtoni narodi i da u tom pogledu povećaju tehničku suradnju i financijsku pomoć;

| (ag) | da nastavi i proširi suradnju u okviru kapaciteta UN-a za promicanje učinkovitih i etičkih zajedničkih standarda u novim područjima javnih politika kao što su razvrstavanje i zaštita podataka, dužna pažnja, borba protiv nekažnjavanja, umjetna inteligencija ili kiberprostor, te istodobno promičući odgovarajuću potporu onim zemljama koje možda žele povećati svoje regulatorne kapacitete i provedbu standarda; da pozove na bolje usklađivanje kiberobrane u pogledu pravila, propisa, zajedničkih dogovora i izvršnih mjera u kiberprostoru; da predloži da temelji europske kibernetske sigurnosti, poput Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti mogu predstavljati izvrsnu osnovu koju spremne zemlje mogu koristiti za nadogradnju svojih regulatornih okvira za zaštitu podataka i kibersigurnost kroz pristup „integrirane sigurnosti”; da pokaže da se najbolje prakse i stečena iskustva na razini EU-a mogu dijeliti u okviru UN-a s agencijama UN-a posvećenim tim zadacima, kao i kao odgovor na zahtjeve pojedinih zemalja; |
| --- | --- |

(ag)

da nastavi i proširi suradnju u okviru kapaciteta UN-a za promicanje učinkovitih i etičkih zajedničkih standarda u novim područjima javnih politika kao što su razvrstavanje i zaštita podataka, dužna pažnja, borba protiv nekažnjavanja, umjetna inteligencija ili kiberprostor, te istodobno promičući odgovarajuću potporu onim zemljama koje možda žele povećati svoje regulatorne kapacitete i provedbu standarda; da pozove na bolje usklađivanje kiberobrane u pogledu pravila, propisa, zajedničkih dogovora i izvršnih mjera u kiberprostoru; da predloži da temelji europske kibernetske sigurnosti, poput Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti mogu predstavljati izvrsnu osnovu koju spremne zemlje mogu koristiti za nadogradnju svojih regulatornih okvira za zaštitu podataka i kibersigurnost kroz pristup „integrirane sigurnosti”; da pokaže da se najbolje prakse i stečena iskustva na razini EU-a mogu dijeliti u okviru UN-a s agencijama UN-a posvećenim tim zadacima, kao i kao odgovor na zahtjeve pojedinih zemalja;

| (ah) | da rješava izazove sprečavanja i borbe protiv nezakonitih financijskih tokova i jačanja međunarodne suradnje i dobrih praksi u pogledu povrata imovine, među ostalim učinkovitijim mjerama za provedbu postojećih obveza u okviru Konvencije UN-a protiv korupcije i Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola; da provodi učinkovite, uključive i održive mjere za sprečavanje i borbu protiv korupcije u okviru Programa 2030.; da poduzme i podupre inicijative za borbu protiv utaje poreza, pranja novca i korupcije; |
| --- | --- |

(ah)

da rješava izazove sprečavanja i borbe protiv nezakonitih financijskih tokova i jačanja međunarodne suradnje i dobrih praksi u pogledu povrata imovine, među ostalim učinkovitijim mjerama za provedbu postojećih obveza u okviru Konvencije UN-a protiv korupcije i Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola; da provodi učinkovite, uključive i održive mjere za sprečavanje i borbu protiv korupcije u okviru Programa 2030.; da poduzme i podupre inicijative za borbu protiv utaje poreza, pranja novca i korupcije;

| (ai) | da razmotri uvođenje dodatnih mjera otpusta dugova za visoko zadužene zemlje u razvoju kako bi se izbjeglo nepodmirivanje obveza i otvorio prostor za ulaganje u ciljeve održivog razvoja i da u tom pogledu podupre poziv glavnog tajnika UN-a na uspostavljanje mehanizma restrukturiranja državnog duga kao dijela dugoročnijeg odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i njezine gospodarske posljedice; |
| --- | --- |

(ai)

da razmotri uvođenje dodatnih mjera otpusta dugova za visoko zadužene zemlje u razvoju kako bi se izbjeglo nepodmirivanje obveza i otvorio prostor za ulaganje u ciljeve održivog razvoja i da u tom pogledu podupre poziv glavnog tajnika UN-a na uspostavljanje mehanizma restrukturiranja državnog duga kao dijela dugoročnijeg odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i njezine gospodarske posljedice;

| (aj) | da riješi pitanje migracija i prisilnog raseljavanja, uključujući njihove temeljne uzroke, te surađuje u provedbi Globalnog kompakta o migracijama i Globalnog kompakta o izbjeglicama; da podsjeti da bi ljudska prava trebala ostati u središtu Globalnog kompakta uz poseban naglasak na migrantima u ranjivim situacijama, kao što su djeca, maloljetnici i žene; da nastavi graditi zajedničku predanost kako bi se očuvao humanitarni prostor i poboljšao sustav za pružanje humanitarne pomoći i naglasi važnost pridržavanja prava na azil u cijelom svijetu; da podupire i jača rad relevantnih tijela UN-a kao što su UNHCR i Agencija UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA); da potvrdi ključnu ulogu UNRWA-e u pružanju humanitarne i razvojne pomoći palestinskim izbjeglicama; da apelira na države članice UN-a za održavanje i povećanje doprinosa UNRWA-i i podrži prijedlog glavnog povjerenika UNRWA-e za konferenciju koja vodi do predvidljivijeg, održivijeg i odgovornijeg sustava financiranja i izdataka za UNRWA-u u budućnosti i predanosti tom cilju zahvaljujući većem broja država članica UN-a i međunarodnih donatora; |
| --- | --- |

(aj)

da riješi pitanje migracija i prisilnog raseljavanja, uključujući njihove temeljne uzroke, te surađuje u provedbi Globalnog kompakta o migracijama i Globalnog kompakta o izbjeglicama; da podsjeti da bi ljudska prava trebala ostati u središtu Globalnog kompakta uz poseban naglasak na migrantima u ranjivim situacijama, kao što su djeca, maloljetnici i žene; da nastavi graditi zajedničku predanost kako bi se očuvao humanitarni prostor i poboljšao sustav za pružanje humanitarne pomoći i naglasi važnost pridržavanja prava na azil u cijelom svijetu; da podupire i jača rad relevantnih tijela UN-a kao što su UNHCR i Agencija UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA); da potvrdi ključnu ulogu UNRWA-e u pružanju humanitarne i razvojne pomoći palestinskim izbjeglicama; da apelira na države članice UN-a za održavanje i povećanje doprinosa UNRWA-i i podrži prijedlog glavnog povjerenika UNRWA-e za konferenciju koja vodi do predvidljivijeg, održivijeg i odgovornijeg sustava financiranja i izdataka za UNRWA-u u budućnosti i predanosti tom cilju zahvaljujući većem broja država članica UN-a i međunarodnih donatora;

| (ak) | da se nastavi zalagati za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; da potiče veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

(ak)

da se nastavi zalagati za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; da potiče veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| (al) | da nastavi ojačavati integriranu potporu rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena, u skladu s Pekinškom deklaracijom i njezinom Platformom za djelovanje; da pozove sve države članice UN-a da nastave podržavati i provoditi rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Programom o ženama, miru i sigurnosti, koje uzimaju u obzir nesrazmjeran učinak sukoba na žene i djevojke te usmjeravaju rad i djelovanja na promicanju ravnopravnosti spolova i jačanju sudjelovanja, zaštite i prava žena tijekom sukoba, od sprečavanja sukoba do obnove nakon sukoba; da u tom pogledu posveti posebnu pozornost iskorjenjivanju nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojkama, uključujući seksualno i rodno utemeljeno nasilje, štetne prakse te nasilje u kućanstvu i obiteljsko nasilje, te podršci smislenom i jednakom aktivnom sudjelovanju žena u svim sferama javnog života i donošenju odluka i promicanju ženskih prava; da podupre i ojača međunarodne napore u okviru UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uključivanje rodnih pitanja i ljudskih prava u sve aktivnosti UN-a; da Parlament podsjeća da se seksualno nasilje, kao što je silovanje, upotrebljava kao ratna taktika i predstavlja ratni zločin te da pozove na pojačanu zaštitu žena i djevojčica u sukobima, posebice u pogledu seksualnog nasilja; da smatra da bi EU trebao okupiti širu potporu, među ostalim i odgovarajućim financiranjem, radu organizacije UN Women, koja ima središnju ulogu u sustavu UN-a za promicanje prava žena i okupljanje svih relevantnih dionika kako bi se potaknula promjena politike i koordiniralo djelovanje politike; |
| --- | --- |

(al)

da nastavi ojačavati integriranu potporu rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena, u skladu s Pekinškom deklaracijom i njezinom Platformom za djelovanje; da pozove sve države članice UN-a da nastave podržavati i provoditi rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Programom o ženama, miru i sigurnosti, koje uzimaju u obzir nesrazmjeran učinak sukoba na žene i djevojke te usmjeravaju rad i djelovanja na promicanju ravnopravnosti spolova i jačanju sudjelovanja, zaštite i prava žena tijekom sukoba, od sprečavanja sukoba do obnove nakon sukoba; da u tom pogledu posveti posebnu pozornost iskorjenjivanju nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojkama, uključujući seksualno i rodno utemeljeno nasilje, štetne prakse te nasilje u kućanstvu i obiteljsko nasilje, te podršci smislenom i jednakom aktivnom sudjelovanju žena u svim sferama javnog života i donošenju odluka i promicanju ženskih prava; da podupre i ojača međunarodne napore u okviru UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uključivanje rodnih pitanja i ljudskih prava u sve aktivnosti UN-a; da Parlament podsjeća da se seksualno nasilje, kao što je silovanje, upotrebljava kao ratna taktika i predstavlja ratni zločin te da pozove na pojačanu zaštitu žena i djevojčica u sukobima, posebice u pogledu seksualnog nasilja; da smatra da bi EU trebao okupiti širu potporu, među ostalim i odgovarajućim financiranjem, radu organizacije UN Women, koja ima središnju ulogu u sustavu UN-a za promicanje prava žena i okupljanje svih relevantnih dionika kako bi se potaknula promjena politike i koordiniralo djelovanje politike;

| (am) | da preuzme ambicioznu i konstruktivnu ulogu u okviru mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i njezina Protokola za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje krijumčarenja ljudi kako bi se dodatno ojačali međunarodni napori za borbu protiv trgovanja ljudima, među ostalim perspektive žena, djece i migranata, koji se suočavaju s većim rizikom od iskorištavanja; |
| --- | --- |

(am)

da preuzme ambicioznu i konstruktivnu ulogu u okviru mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i njezina Protokola za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje krijumčarenja ljudi kako bi se dodatno ojačali međunarodni napori za borbu protiv trgovanja ljudima, među ostalim perspektive žena, djece i migranata, koji se suočavaju s većim rizikom od iskorištavanja;

| (an) | da se blisko savjetuje s Parlamentom o postupku provedbe Zaključaka Vijeća i uključi Parlament u sva područja javnih politika u kojima parlamentarna diplomacija može stvoriti vrijedne sinergije i ojačati sposobnost informiranja i pozitivnog učinka te vodstvo cijelog EU-a; |
| --- | --- |

(an)

da se blisko savjetuje s Parlamentom o postupku provedbe Zaključaka Vijeća i uključi Parlament u sva područja javnih politika u kojima parlamentarna diplomacija može stvoriti vrijedne sinergije i ojačati sposobnost informiranja i pozitivnog učinka te vodstvo cijelog EU-a;

| (ao) | da pozove na hitne mjere za rješavanje rastuće krize u pogledu ljudskih prava u Xinjiangu, da barem istraži prijavljeni progon na temelju etničke pripadnosti i etnički progon diljem te regije; da Parlament u tom pogledu pozove na uspostavljanje nezavisnog mehanizama UN-a za praćenje ljudskih prava u Kini, koji bi obuhvaćao posebnog izvjestitelja UN-a, panel stručnjaka Vijeća za ljudska prava ili posebnog izaslanika; da podrži poziv UNHRC-u da održi posebno zasjedanje o krizi; |
| --- | --- |

(ao)

da pozove na hitne mjere za rješavanje rastuće krize u pogledu ljudskih prava u Xinjiangu, da barem istraži prijavljeni progon na temelju etničke pripadnosti i etnički progon diljem te regije; da Parlament u tom pogledu pozove na uspostavljanje nezavisnog mehanizama UN-a za praćenje ljudskih prava u Kini, koji bi obuhvaćao posebnog izvjestitelja UN-a, panel stručnjaka Vijeća za ljudska prava ili posebnog izaslanika; da podrži poziv UNHRC-u da održi posebno zasjedanje o krizi;

| 2. | da nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 118, 8.4.2020., str. 165.

(2)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0008.

(3)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

(4)  SL C 86, 6.3.2018., str. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/en/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 8. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

Posljedične izmjene ETIAS-a: policijska i pravosudna suradnja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1862 i Uredbe (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 – C8-0025/2019 – 2019/0001A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0003),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 11. veljače 2021. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 11. veljače 2021. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1. točku d i članak 87. stavak 2. točku a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1. točku d i članak 87. stavak 2. točku a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0025/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0254/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0254/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem Predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001A

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2018/1862 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1150.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

Posljedične izmjene ETIAS-a: granice i vize ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe ETIAS-a i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1240, Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 i Uredbe (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 – C8-0024/2019 – 2019/0002(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0004),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke a, b i d Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke a, b i d Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0024/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0255/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0255/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EZ) br. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 i (EU) 2019/817 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1152.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: EGF/2020/003 DE/GMH Guss – Njemačka

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 – C9-0156/2021 – 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0207 – C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0207 – C9-0156/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom)2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom)2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3) (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegovu točku 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3) (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegovu točku 9.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0189/2021),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i trgovačkim društvima za koja su radili; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i trgovačkim društvima za koja su radili;

| B. | budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2020/003 DE/GMH Guss za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 585 radnika (4) iz četiri podružnice poduzeća Guss GmbH svrstanog u odjeljak 24 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja metala) u regiji razine NUTS 2 Düsseldorf (DEA1) (5) i Arnsberg (DEA5) (6), u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 31. srpnja 2020. do 30. studenog 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2020/003 DE/GMH Guss za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 585 radnika (4) iz četiri podružnice poduzeća Guss GmbH svrstanog u odjeljak 24 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja metala) u regiji razine NUTS 2 Düsseldorf (DEA1) (5) i Arnsberg (DEA5) (6), u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 31. srpnja 2020. do 30. studenog 2020.;

| C. | budući da se zahtjev odnosi na 585 radnika koji su proglašeni viškom u četiri podružnice poduzeća GMH Guss GmbH u Njemačkoj; |
| --- | --- |

C.

budući da se zahtjev odnosi na 585 radnika koji su proglašeni viškom u četiri podružnice poduzeća GMH Guss GmbH u Njemačkoj;

| D. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici;

| E. | budući da se industrija ljevaonica u Njemačkoj suočava s ozbiljnim izazovima kao što su promjene u međunarodnoj trgovini robom i uslugama te prekomjerna proizvodnja u Kini, osobito u automobilskoj i strojarskoj industriji, kao i premještanje aktivnosti u treće zemlje, uključujući u zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, u kojima se primjenjuju niži standardi zaštite okoliša (7) i u kojima se industrije snažno subvencioniraju; |
| --- | --- |

E.

budući da se industrija ljevaonica u Njemačkoj suočava s ozbiljnim izazovima kao što su promjene u međunarodnoj trgovini robom i uslugama te prekomjerna proizvodnja u Kini, osobito u automobilskoj i strojarskoj industriji, kao i premještanje aktivnosti u treće zemlje, uključujući u zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, u kojima se primjenjuju niži standardi zaštite okoliša (7) i u kojima se industrije snažno subvencioniraju;

| F. | budući da su problemi poduzeća GMH Guss dosegli vrhunac kada je glavni klijent podružnice Walter Hundhausen GmbH, koji čini 60 % ukupne proizvodnje te podružnice, odlučio premjestiti dijelove svojeg lanca opskrbe u Tursku; |
| --- | --- |

F.

budući da su problemi poduzeća GMH Guss dosegli vrhunac kada je glavni klijent podružnice Walter Hundhausen GmbH, koji čini 60 % ukupne proizvodnje te podružnice, odlučio premjestiti dijelove svojeg lanca opskrbe u Tursku;

| G. | budući da je tajvanski konkurent MEITA otvorio dvije ljevaonice u Obrenovcu (Srbija) koje uglavnom proizvode za europsku automobilsku industriju te da je zbog subvencija i nižih troškova rada MEITA mogla ponuditi znatno nižu cijenu od njemačkog konkurenta GMH Gussa; |
| --- | --- |

G.

budući da je tajvanski konkurent MEITA otvorio dvije ljevaonice u Obrenovcu (Srbija) koje uglavnom proizvode za europsku automobilsku industriju te da je zbog subvencija i nižih troškova rada MEITA mogla ponuditi znatno nižu cijenu od njemačkog konkurenta GMH Gussa;

| H. | budući da se ukupna proizvodnja lijevanog metala u Njemačkoj smanjila za 8,9 % između 2018. i 2019. (8) zbog spomenutih izazova povezanih s globalizacijom, koji su posebno utjecali na Sjevernu Rajnu – Vestfaliju, gdje se proizvodi 25 % njemačkog lijevanog metala; |
| --- | --- |

H.

budući da se ukupna proizvodnja lijevanog metala u Njemačkoj smanjila za 8,9 % između 2018. i 2019. (8) zbog spomenutih izazova povezanih s globalizacijom, koji su posebno utjecali na Sjevernu Rajnu – Vestfaliju, gdje se proizvodi 25 % njemačkog lijevanog metala;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Njemačka u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 081 706 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 1 802 845 EUR, što obuhvaća troškove za usluge prilagođene potrebama radnika u iznosu od 1 730 731 EUR i troškove za pripremne, upravljačke, informacijske i reklamne aktivnosti te aktivnosti kontrole i izvješćivanja u iznosu od 72 114 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su njemačke vlasti zahtjev podnijele 15. prosinca 2020. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Njemačka pružila, Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 27. travnja 2021. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su svi postupovni zahtjevi ispunjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da se zahtjev odnosi na ukupno 585 radnika proglašenih viškom u njemačkom industrijskom sektoru; izražava žaljenje zbog toga što Njemačka očekuje da će od ukupnog broja korisnika koji ispunjavaju uvjete samo njih 476, većinom u dobi između 30 i 54 godine, sudjelovati u tim mjerama (ciljani korisnici); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se očekuje da će ta otpuštanja imati znatan učinak na lokalno gospodarstvo jer su se dogodila u kontekstu visoke razine nezaposlenosti (10,7 % u rujnu 2020.) u području Ruhra zbog strukturnih izazova koji sežu još od 1960-ih kao i od posljedica pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se većina otpuštenih radnika nalazi u drugoj polovici svoje profesionalne karijere, ima nisku razinu formalnih kvalifikacija i često slabo vlada njemačkim jezikom; ističe nadalje da su, kako je objašnjeno u zahtjevu, velik broj korisnika muškarci migrantskog podrijetla i da bi njihovu uspješnu reintegraciju na tržište rada mogli olakšati ostali članova njihovih kućanstava, koji često imaju mnogo bolje znanje njemačkog jezika od bivših zaposlenika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe i pozdravlja činjenicu da će se pri organizaciji skupina voditi računa o privatnoj situaciji zahvaćenih bivših zaposlenika; naglašava da mjerama koje su dio ovog projekta mobilizacije EGF-a treba obuhvatiti sve zaposlenike i svima im pružiti potporu, bez diskriminacije i neovisno o njihovom državljanstvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je društvena odgovornost Unije da tim otpuštenim radnicima pruži potrebne kvalifikacije za ekološku i pravednu transformaciju industrije Unije u skladu s europskim zelenim planom, s obzirom na to da su radili u sektoru s visokim emisijama ugljika; stoga pozdravlja sve prilagođene usluge koje EGF pruža radnicima, što uključuje mjere usavršavanja i tečajeve njemačkog jezika, radionice, strukovno usmjeravanje, poslovno savjetovanje, kao i pružanje naknada za obuku i savjetovanje u pokretanju posla, kako bi i područje i cjelokupno tržište rada u budućnosti postali održiviji i otporniji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je Njemačka 1. kolovoza 2020. počela ciljanim korisnicima pružati usluge prilagođene potrebama, pa će razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a stoga trajati od 1. kolovoza 2020. do 15. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je Njemačka počela snositi administrativne rashode za provedbu EGF-a 1. studenog 2020. i da će stoga rashodi za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 1. studenog 2020. do 15. lipnja 2023.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je Njemačka u dogovoru sa socijalnim partnerima sastavila usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama te da je osnovan nadzorni odbor koji se sastoji od predstavnika Ministarstva rada i socijalnih pitanja, javnih službi za zapošljavanje, prijelaznog poduzeća, socijalnih partnera, sindikata IG Metall, stečajnih upravitelja predmetnog poduzeća i njegovih podružnica, kao i predstavnika radničkih vijeća, radi upravljanja mjerama koje se sufinanciraju iz EGF-a; ističe da su socijalni partneri dotičnih poduzeća već surađivali u godinama i mjesecima koji su prethodili mobilizaciji EGF-a u cilju poboljšanja teških gospodarskih uvjeta i stanja, što je uključivalo i znatne ustupke radnika kad je riječ o njihovim plaćama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatira da su njemačke vlasti potvrdile da prihvatljive mjere dopunjuju i ne zamjenjuju mjere Europskog socijalnog fonda (ESF) u okviru operativnog programa ESF-a za Sjevernu Rajnu – Vestfaliju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

(5)  Podružnice Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH i Friedrich Wilhems-Hütte GmbH, obje sa sjedištem u Mülheimu an der Ruhr.

(6)  Podružnice Dieckerhoff Guss GmbH u Gevelsbergu i Walter Hundhausen GmbH (kao i glavno sjedište poduzeća GMH Guss GmbH) u Schwerteu.

(7)  Istraživanje banke Deutsche Bank (2020.): Automobilindustrie – Produktion in China überflügelt heimische Fertigung (Automobilska industrija – Proizvodnja u Kini prestiže domaću proizvodnju); Eurofound (2016.): Izvješće ERM-a iz 2016.: Usporavanje globalizacije? Nedavni dokazi o premještanju i vraćanju proizvodnje u Europu; Eurofound (2020.): Izvješće ERM-a iz 2020.: Restrukturiranje preko granica. Mjereno u kompenziranoj bruto tonaži (cgt).

(8)  Stephen, Sophie (2020.): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020 (Proizvodnja lijevanog željeza u Njemačkoj 2019. i planovi za 2020.), u časopisu: GIESSEREI, 04/2020.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Njemačke – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/1021.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2020/005 BE/Swissport – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 – C9-0159/2021 – 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0212 – C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0212 – C9-0159/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3) (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegovu točku 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3) (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegovu točku 9.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0188/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0188/2021),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili;

| B. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2020/005 BE/Swissport za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) s obzirom na otpuštanje 1 468 radnika (4) u poduzeću Swissport Belgium u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 9. lipnja 2020. do 9. listopada 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2020/005 BE/Swissport za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) s obzirom na otpuštanje 1 468 radnika (4) u poduzeću Swissport Belgium u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 9. lipnja 2020. do 9. listopada 2020.;

| C. | budući da je Komisija 27. travnja 2021. donijela Prijedlog odluke o mobilizaciji EGF-a u korist Belgije radi pružanja podrške ponovnom uključivanju na tržište rada 1 468 ciljanih korisnika; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 27. travnja 2021. donijela Prijedlog odluke o mobilizaciji EGF-a u korist Belgije radi pružanja podrške ponovnom uključivanju na tržište rada 1 468 ciljanih korisnika;

| D. | budući da se zahtjev odnosi na 1 468 otpuštenih radnika u poduzeću Swissport Belgium; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev odnosi na 1 468 otpuštenih radnika u poduzeću Swissport Belgium;

| E. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojima se zahtijeva da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojima se zahtijeva da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost;

| F. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i posljedična globalna gospodarska kriza prouzročili golem šok za putničku industriju u Belgiji, osobito za zračne prijevoznike i poduzeća koja posluju u zračnoj luci u Bruxellesu, gdje je u prvom tjednu ograničenja kretanja (16. – 22. ožujka 2020.) došlo do smanjenja broja letova za 58 % u odnosu na siječanj 2020. te su putnički letovi u toj zračnoj luci tijekom sljedećih tjedana gotovo u potpunosti zaustavljeni; |
| --- | --- |

F.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i posljedična globalna gospodarska kriza prouzročili golem šok za putničku industriju u Belgiji, osobito za zračne prijevoznike i poduzeća koja posluju u zračnoj luci u Bruxellesu, gdje je u prvom tjednu ograničenja kretanja (16. – 22. ožujka 2020.) došlo do smanjenja broja letova za 58 % u odnosu na siječanj 2020. te su putnički letovi u toj zračnoj luci tijekom sljedećih tjedana gotovo u potpunosti zaustavljeni;

| G. | budući da se ukupni međunarodni putnički promet u 2020. smanjio za 60 % u odnosu na 2019. (s 4,5 milijardi putnika na 1,8 milijardi), a 50 % svjetskih zrakoplova je uskladišteno; budući da je poduzeće Swissport Belgium jedan od dvaju pružatelja zemaljskih usluga u zračnoj luci u Bruxellesu koji je bio odgovoran za 60 % usluga putnicima i usluga čišćenja u zračnoj luci; |
| --- | --- |

G.

budući da se ukupni međunarodni putnički promet u 2020. smanjio za 60 % u odnosu na 2019. (s 4,5 milijardi putnika na 1,8 milijardi), a 50 % svjetskih zrakoplova je uskladišteno; budući da je poduzeće Swissport Belgium jedan od dvaju pružatelja zemaljskih usluga u zračnoj luci u Bruxellesu koji je bio odgovoran za 60 % usluga putnicima i usluga čišćenja u zračnoj luci;

| H. | budući da je 9. lipnja 2020., nakon što tjednima zemaljske usluge u zračnoj luci u Bruxellesu gotovo da nisu postojale, u poduzeću Swissport Belgium proglašen stečaj zbog nelikvidnosti, što je dovelo do predmetnih otpuštanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je 9. lipnja 2020., nakon što tjednima zemaljske usluge u zračnoj luci u Bruxellesu gotovo da nisu postojale, u poduzeću Swissport Belgium proglašen stečaj zbog nelikvidnosti, što je dovelo do predmetnih otpuštanja;

| I. | budući da je Swissport Belgium prije izbijanja pandemije uspješno provodio plan oporavka, predviđajući smanjenje gubitaka za 37 % u 2020. u odnosu na 2019., no da je Sud u Bruxellesu 9. lipnja 2020. proglasio njegov stečaj; |
| --- | --- |

I.

budući da je Swissport Belgium prije izbijanja pandemije uspješno provodio plan oporavka, predviđajući smanjenje gubitaka za 37 % u 2020. u odnosu na 2019., no da je Sud u Bruxellesu 9. lipnja 2020. proglasio njegov stečaj;

| J. | budući da zbog velike neizvjesnosti u pogledu kratkoročnog oporavka sektora zračnog prijevoza putnika nijedno poduzeće nije pokazalo interes za preuzimanje usluga koje je pružalo poduzeće Swissport Belgium; |
| --- | --- |

J.

budući da zbog velike neizvjesnosti u pogledu kratkoročnog oporavka sektora zračnog prijevoza putnika nijedno poduzeće nije pokazalo interes za preuzimanje usluga koje je pružalo poduzeće Swissport Belgium;

| K. | budući da postoji stvaran rizik od daljnjih stečajeva pružateljâ zemaljskih usluga do kojih bi moglo doći 2021.; |
| --- | --- |

K.

budući da postoji stvaran rizik od daljnjih stečajeva pružateljâ zemaljskih usluga do kojih bi moglo doći 2021.;

| L. | budući da je to jedna od prvih mobilizacija EGF-a zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (5), u kojoj se navodi da bi se EGF mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize uzrokovane bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

budući da je to jedna od prvih mobilizacija EGF-a zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (5), u kojoj se navodi da bi se EGF mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize uzrokovane bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013;

| M. | budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza dovela do gospodarske krize te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (6); |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza dovela do gospodarske krize te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (6);

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Belgija u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 3 719 224 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 6 198 708 EUR, što obuhvaća troškove za usluge prilagođene potrebama radnika u iznosu od 5 977 108 EUR i troškove za pripremne, upravljačke, informacijske i reklamne promidžbene aktivnosti te aktivnosti kontrole i izvješćivanja u iznosu od 221 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su belgijske vlasti zahtjev podnijele 22. prosinca 2020. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Belgija pružila, Komisija dovršila ocjenjivanje zahtjeva 27. travnja 2021. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su svi postupovni zahtjevi bili ispunjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da se zahtjev odnosi na 1 468 radnika proglašenih viškom u poduzeću Swissport Belgium, od kojih su 1086 muškarci a 382 žene; pozdravlja činjenicu da se od svih otpuštenih radnika očekuje sudjelovanje u mjerama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je zbog iznenadnog zatvaranja određenih ključnih sektora u Belgiji (ugostiteljstvo, turizam, kultura itd.) nezaposlenost u Bruxellesu u trećem tromjesečju 2020. godine dosegnula 15 % (7) te da velik dio bivše radne snage poduzeća Swissport Belgium čine pripadnici ugroženih skupina jer je riječ uglavnom o niskokvalificiranim i polukvalificiranim radnicima te je otprilike trećina njih (32,5 %) starija od 50 godina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da mjerama koje su dio ove mobilizacije EGF-a treba obuhvatiti sve zaposlenike i svima im pružiti potporu, bez diskriminacije i neovisno o njihovu državljanstvu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je Belgija 9. lipnja 2020. počela ciljanim korisnicima pružati usluge prilagođene potrebama, pa će razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a stoga trajati od 9. lipnja 2020. do 22. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da se usluge prilagođene potrebama koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: informiranje, pomoć u traženju posla i profesionalno usmjeravanje, obuka, pružanje potpore i doprinosa osnivanju poduzeća, kao i poticaji i naknade; pozdravlja činjenicu da će radnici čiji je rod manje zastupljen i koji se odluče za strukovno osposobljavanje za radna mjesta s izraženom rodnom neravnotežom (8) dobiti dodatni bonus od 700 EUR; ponavlja da je integracija rodne perspektive važna sastavnica proračuna Unije te smatra da bi je trebalo promicati u svim fazama provedbe financijskog doprinosa iz EGF-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je Belgija počela snositi administrativne rashode za provedbu EGF-a 10. lipnja 2020. i da će stoga rashodi za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 10. lipnja 2020. do 22. lipnja 2023.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Belgija u savjetovanju s predstavnicima radnika i socijalnim partnerima, kao i s centrom za zapošljavanje specijaliziranim za sektor zrakoplovstva izradila usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da su belgijske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te da će se u pristupu predloženim mjerama i u njihovoj provedbi poštovati načela jednakog postupanja i nediskriminacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da financijsku potporu iz EGF-a treba pružati što brže i učinkovitije; ističe da je potrebno što više skratiti razdoblje u kojem Komisija ocjenjuje zahtjeve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje nedavno povećanje broja zahtjeva za financijsku pomoć preko EGF-a; izražava zabrinutost zbog i dalje prisutnih posljedica globalne ekonomske krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 na zapošljavanje, kao i zbog nedoumica oko toga je li EGF dostatan da se odgovori na sve buduće potrebe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | snažno podupire EGF u nastavku iskazivanja solidarnosti u razdoblju 2021. – 2027. i istodobnom preusmjeravanju usredotočenosti s uzroka restrukturiranja na njegov učinak; pozdravlja činjenicu da će u skladu s novim pravilima i dekarbonizacija biti razlog za odobrenje potpore podnositeljima zahtjeva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

(8)  Zanimanja u kojima najmanje 75 % radnika pripada istom rodu.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/1020.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2020/004 NL/KLM – Nizozemska

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 – C9-0161/2021 – 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0226 – C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0226 – C9-0161/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegov članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegov članak 9.,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0187/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0187/2021),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili;

| B. | budući da je Nizozemska podnijela zahtjev EGF/2020/004 NL/KLM za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 1 851 radnika (4) u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines u regiji razine NUTS 2 Noord-Holland (NL32) u Nizozemskoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 15. kolovoza do 15. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Nizozemska podnijela zahtjev EGF/2020/004 NL/KLM za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 1 851 radnika (4) u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines u regiji razine NUTS 2 Noord-Holland (NL32) u Nizozemskoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 15. kolovoza do 15. prosinca 2020.;

| C. | budući da se zahtjev odnosi na 1 851 radnika koji je proglašen viškom u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines, pri čemu je do 650 otpuštanja došlo tijekom referentnog razdoblja, a do 1 201 prije ili nakon referentnog razdoblja te se može utvrditi jasna uzročna veza s događajem koji je uzrokovao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja; |
| --- | --- |

C.

budući da se zahtjev odnosi na 1 851 radnika koji je proglašen viškom u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines, pri čemu je do 650 otpuštanja došlo tijekom referentnog razdoblja, a do 1 201 prije ili nakon referentnog razdoblja te se može utvrditi jasna uzročna veza s događajem koji je uzrokovao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja;

| D. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se zahtijeva da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se zahtijeva da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici;

| E. | budući da je Komisija uvidjela da je zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize i zalagala se za plan oporavka Next Generation EU u kojemu se ističe ključna uloga EGF-a u pomoći osobama koje su izgubile radna mjesta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija uvidjela da je zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize i zalagala se za plan oporavka Next Generation EU u kojemu se ističe ključna uloga EGF-a u pomoći osobama koje su izgubile radna mjesta;

| F. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja, što je u travnju 2020. dovelo do smanjenja međunarodnog zračnog prometa za 98,9 % u odnosu na travanj 2019., a uskladišteno je 64 % svih zrakoplova u svijetu; |
| --- | --- |

F.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 znatno utjecala na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja, što je u travnju 2020. dovelo do smanjenja međunarodnog zračnog prometa za 98,9 % u odnosu na travanj 2019., a uskladišteno je 64 % svih zrakoplova u svijetu;

| G. | budući da je potražnja putnika na međunarodnoj razini u 2020. pala za 75,6 % u odnosu na 2019. i da Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji trebati tri do četiri godine da se vrati na razinu prije krize; |
| --- | --- |

G.

budući da je potražnja putnika na međunarodnoj razini u 2020. pala za 75,6 % u odnosu na 2019. i da Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji trebati tri do četiri godine da se vrati na razinu prije krize;

| H. | budući da je to jedna od prvih mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (5), u kojoj se navodi da bi se Europski fond za prilagodbu globalizaciji mogao mobilizirati kako bi se pružala pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize prouzročene bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

H.

budući da je to jedna od prvih mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (5), u kojoj se navodi da bi se Europski fond za prilagodbu globalizaciji mogao mobilizirati kako bi se pružala pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize prouzročene bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013;

| I. | budući da su se prije početka pandemije financijski rezultati KLM-a od 2015. do 2019. postupno povećavali, a njegova se neto dobit povećala s 54 milijuna EUR u financijskoj godini 2015. na 449 milijuna EUR u financijskoj godini 2019.; |
| --- | --- |

I.

budući da su se prije početka pandemije financijski rezultati KLM-a od 2015. do 2019. postupno povećavali, a njegova se neto dobit povećala s 54 milijuna EUR u financijskoj godini 2015. na 449 milijuna EUR u financijskoj godini 2019.;

| J. | budući da se broj putnika koje je KLM prevezao 2020. smanjio za 68 %, a prihod tog poduzeća smanjio se za 53,8 % u usporedbi s 2019., što je dovelo do toga da je KLM 2020. akumulirao gubitak iz poslovanja od 1 154 milijuna EUR u odnosu na ostvarenu dobit od 714 milijuna EUR u 2019. (6), a njegova je uprava najavila plan restrukturiranja kojim se radna snaga smanjuje za otprilike 5 000 ekvivalenata punog radnog vremena (7); |
| --- | --- |

J.

budući da se broj putnika koje je KLM prevezao 2020. smanjio za 68 %, a prihod tog poduzeća smanjio se za 53,8 % u usporedbi s 2019., što je dovelo do toga da je KLM 2020. akumulirao gubitak iz poslovanja od 1 154 milijuna EUR u odnosu na ostvarenu dobit od 714 milijuna EUR u 2019. (6), a njegova je uprava najavila plan restrukturiranja kojim se radna snaga smanjuje za otprilike 5 000 ekvivalenata punog radnog vremena (7);

| K. | budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (8); |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu te da je utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za hitne slučajeve (8);

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Nizozemska u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 5 019 218 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 8 365 364 EUR, što obuhvaća troškove za personalizirane usluge u iznosu od 8 030 750 EUR i troškove za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje u iznosu od 334 614 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su nizozemske vlasti zahtjev podnijele 22. prosinca 2020. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Nizozemska pružila, Komisija dovršila ocjenjivanje njezinog zahtjeva 6. svibnja 2021. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog dugotrajnog postupka u takvim teškim okolnostima i poziva Komisiju da ubrza postupak ocjenjivanja kako bi otpušteni radnici mogli pravodobno dobiti potporu Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da se zahtjev odnosi na ukupno 1 851 radnika koji je proglašen viškom u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines; prima na znanje da Nizozemska očekuje da će od ukupnog broja korisnika koji ispunjavaju uvjete samo njih 1 201 sudjelovati u tim mjerama („ciljani korisnici”); |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je Nizozemska odlučila ne ponuditi potporu dohotku otpuštenim radnicima preko Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji; prima na znanje da je nizozemska vlada pokrenula opći plan potpore za plaće za sva poduzeća čiji je promet pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 u omjeru većem od 20 % te da je grupa KLM podnijela zahtjev za bespovratna sredstva NOW (Noodmaatregel Overbrugging voor Werkgelegenheid); prima na znanje da je grupa KLM podnijela zahtjev za cijelo razdoblje obuhvaćeno bespovratnim sredstvima NOW i da je već primila predujam od 683 milijuna EUR te da bi trebala primiti dodatnih 488 milijuna EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je na državi članici da odluči koliko bi radnika koji ispunjavaju uvjete trebalo usmjeriti na potporu te poziva Nizozemsku da zajamči da će njome bez ikakve diskriminacije biti obuhvaćeni najugroženiji pojedinci, koji će se vjerojatno suočiti s najviše poteškoća na tržištu rada; ističe prednost toga da se svim otpuštenim radnicima za koje je to najbolja opcija omogući integracija i potpora preko mjera iz ovog projekta EGF-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću KLM ozbiljno utjecati na društvo imajući u vidu da je to poduzeće drugi najveći privatni poslodavac u Nizozemskoj, koji je 2019. imao više od 33 000 zaposlenika (9); podsjeća na to da su se ta otpuštanja dogodila u kontekstu rastuće stope nezaposlenosti u pokrajini Noord-Holland, u kojoj je u četvrtom tromjesečju 2020. stopa nezaposlenosti dosegnula 4,8 %, odnosno 1,5 postotnih bodova više u odnosu na isto tromjesečje 2019.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je Nizozemska 1. veljače 2021. počela ciljanim korisnicima pružati personalizirane usluge te da će razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a stoga trajati od 1. veljače 2021. do 1. veljače 2023.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da se personalizirane usluge koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: stručno usmjeravanje, potpora pri pronalasku zaposlenja u ciljanim sektorima, osposobljavanje, savjetovanje i/ili obrazovanje i financijsko savjetovanje; pozdravlja usmjerenost vlasti na prekvalifikaciju radnika kako bi se olakšao njihov prelazak u sektore s manjkom radne snage, kao što su obrazovanje, zdravstvena skrb, logistika, tehnologije i upravljanje informacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je Nizozemska počela snositi administrativne rashode za provedbu EGF-a 1. veljače 2021. i da će stoga rashodi za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 1. veljače 2021. do 1. kolovoza 2023.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je Nizozemska izradila usklađeni paket personaliziranih usluga u dogovoru sa dionicima i socijalnim partnerima među kojima je i osam sindikata, te da je u bliskoj suradnji s relevantnim radničkim vijećima uspostavila skupinu za potporu kako bi se osigurala koordinacija tih usluga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su nizozemske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere neće biti dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na kontinuirano smanjivanje administrativnog opterećenja tijekom cijelog procesa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na ulaganje dodatnih napora u pogledu komunikacije mjera koje se financiraju iz proračuna Unije u okviru EGF-a; ističe važnost širenja informacija o dodanoj vrijednosti Unije i potpori ranjivim sektorima i radnicima, posebno u kontekstu posljedica bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da su prema mišljenju Komisije svi postupovni zahtjevi bili ispunjeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava snažnu potporu odluci da EGF-a nastavi iskazivati solidarnost u razdoblju 2021. – 2027. i da se usredotoči na posljedice restrukturiranja umjesto na njegov uzrok; pozdravlja činjenicu da će u skladu s novim pravilima i dekarbonizacija moći biti razlog za odobrenje potpore podnositeljima zahtjeva. |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

(7)  Priopćenje Službe za medije poduzeća KLM: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

(8)  COM(2020)0442.

(9)  Godišnje izvješće poduzeća KLM za 2019.: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

(10)  Europska komisija odobrila je 13. srpnja 2020., na temelju pravila EU-a o državnim potporama, nizozemsku mjeru državne potpore u iznosu od 3,4 milijarde EUR koja se sastoji od državnih jamstava za zajmove i podređenog državnog zajma poduzeću KLM kako bi mu se u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 osigurala hitna potpora za likvidnost. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/1022.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2020/007 FI/Finnair – Finska

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 – C9-0162/2021 – 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0227 – C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0227 – C9-0162/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegov članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), (Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.), a posebno njegov članak 9.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0186/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0186/2021),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i poduzećima za koja su radili;

| B. | budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2020/007 FI/Finnair za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 508 radnika (4) u poduzeću Finnair Oyj i kod jednog podugovaratelja (5) u regiji razine NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B) u Finskoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 25. kolovoza 2020. do 25. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2020/007 FI/Finnair za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) nakon otpuštanja 508 radnika (4) u poduzeću Finnair Oyj i kod jednog podugovaratelja (5) u regiji razine NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B) u Finskoj, u referentnom razdoblju za podnošenje zahtjeva od 25. kolovoza 2020. do 25. prosinca 2020.;

| C. | Komisija je 6. svibnja 2021. donijela Prijedlog odluke o mobilizaciji EGF-a radi pružanja podrške ponovnom uključivanju na tržište rada 500 ciljanih korisnika, tj. radnika koji su proglašeni viškom u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (Zračni prijevoz); |
| --- | --- |

C.

Komisija je 6. svibnja 2021. donijela Prijedlog odluke o mobilizaciji EGF-a radi pružanja podrške ponovnom uključivanju na tržište rada 500 ciljanih korisnika, tj. radnika koji su proglašeni viškom u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (Zračni prijevoz);

| D. | budući da se zahtjev odnosi na 504 radnika proglašenih viškom u poduzeću Finnair Oyj i četiri u jednom podugovaratelju u Finskoj; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev odnosi na 504 radnika proglašenih viškom u poduzeću Finnair Oyj i četiri u jednom podugovaratelju u Finskoj;

| E. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da je najmanje 500 radnika proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi članici;

| F. | budući da je Komisija uvidjela da je zdravstvena kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize te se zalagala za plan oporavka Next Generation EU u kojemu se ističe ključna uloga EGF-a u pomoći radnicima koji su proglašeni viškom; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija uvidjela da je zdravstvena kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize te se zalagala za plan oporavka Next Generation EU u kojemu se ističe ključna uloga EGF-a u pomoći radnicima koji su proglašeni viškom;

| G. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 prouzročila golem udar na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja, što je u travnju 2020. dovelo do pada međunarodnog zračnog prometa za 98,9 % u odnosu na travanj 2019. (6), a u lipnju 2020. ostvareni putnički kilometri u cijeloj su se industriji smanjili za 86,5 % u odnosu na lipanj 2019. (7); |
| --- | --- |

G.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 prouzročila golem udar na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja, što je u travnju 2020. dovelo do pada međunarodnog zračnog prometa za 98,9 % u odnosu na travanj 2019. (6), a u lipnju 2020. ostvareni putnički kilometri u cijeloj su se industriji smanjili za 86,5 % u odnosu na lipanj 2019. (7);

| H. | budući da se međunarodna putnička potražnja 2020. smanjila za 75,6 % u odnosu na razine iz 2019.; budući da Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji trebati tri do četiri godine da se vrati na razinu prije krize; |
| --- | --- |

H.

budući da se međunarodna putnička potražnja 2020. smanjila za 75,6 % u odnosu na razine iz 2019.; budući da Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji trebati tri do četiri godine da se vrati na razinu prije krize;

| I. | budući da je to jedna od prvih mobilizacija EGF-a zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (8), u kojoj se navodi da bi se EGF mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize uzrokovane bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

I.

budući da je to jedna od prvih mobilizacija EGF-a zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 nakon što je Europski parlament 18. lipnja 2020. usvojio Rezoluciju o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (8), u kojoj se navodi da bi se EGF mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize uzrokovane bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013;

| J. | budući da je prije izbijanja pandemije poduzeće Finnair ostvarivalo dobre financijske rezultate te se broj prevezenih putnika u 2019. povećao za 10,3 %, dok su se njegovi prihodi u 2019. povećali za 9,2 % i tako dosegnuli 3 097 milijuna EUR u usporedbi s 2 836 milijuna EUR u 2018.; |
| --- | --- |

J.

budući da je prije izbijanja pandemije poduzeće Finnair ostvarivalo dobre financijske rezultate te se broj prevezenih putnika u 2019. povećao za 10,3 %, dok su se njegovi prihodi u 2019. povećali za 9,2 % i tako dosegnuli 3 097 milijuna EUR u usporedbi s 2 836 milijuna EUR u 2018.;

| K. | budući da su ograničenja koja su na snazi u Finskoj i drugim zemljama uvelike utjecala na poslovanje poduzeća Finnair, posebno kad je riječ o međunarodnim i međukontinentalnim letovima; budući da je zračni promet važan oblik prijevoza koji povezuje udaljena područja kao što je Finska s ostatkom svijeta; |
| --- | --- |

K.

budući da su ograničenja koja su na snazi u Finskoj i drugim zemljama uvelike utjecala na poslovanje poduzeća Finnair, posebno kad je riječ o međunarodnim i međukontinentalnim letovima; budući da je zračni promet važan oblik prijevoza koji povezuje udaljena područja kao što je Finska s ostatkom svijeta;

| L. | budući da je zračna luka Helsinki veliko čvorište zračnog prometa i da je poduzeće Finnair važan prijevoznik između Europe i Azije te da se u siječnju 2020. broj putnika u Kinu povećao za 58 % u odnosu na siječanj 2019.; budući da se u veljači 2020. broj putnika naglo smanjio za 73 % zbog epidemije; |
| --- | --- |

L.

budući da je zračna luka Helsinki veliko čvorište zračnog prometa i da je poduzeće Finnair važan prijevoznik između Europe i Azije te da se u siječnju 2020. broj putnika u Kinu povećao za 58 % u odnosu na siječanj 2019.; budući da se u veljači 2020. broj putnika naglo smanjio za 73 % zbog epidemije;

| M. | budući da se broj putnika Finnaira smanjio za 76,2 % te su se njegovi prihodi 2020. smanjili za 73,2 % u usporedbi s 2019., što je dovelo do toga da je poduzeće 2020. akumuliralo operativni gubitak od 464,5 milijuna EUR (9); budući da je poduzeće Finnair na tu krizu moralo odgovoriti smanjenjem troškova te su ostvarene uštede na nekretninama, zakupu zrakoplova, informacijskoj tehnologiji (digitalizacija i automatizacija korisničkih procesa poduzeća), troškovima prodaje i distribucije te administrativnim troškovima i strukturama naknada; budući da je to dovelo do smanjenja 700 radnih mjesta (10) te su gotovo svi radnici dio godine bili na privremenom dopustu, pri čemu će 2021. velik dio radnika i dalje biti na privremenom dopustu; |
| --- | --- |

M.

budući da se broj putnika Finnaira smanjio za 76,2 % te su se njegovi prihodi 2020. smanjili za 73,2 % u usporedbi s 2019., što je dovelo do toga da je poduzeće 2020. akumuliralo operativni gubitak od 464,5 milijuna EUR (9); budući da je poduzeće Finnair na tu krizu moralo odgovoriti smanjenjem troškova te su ostvarene uštede na nekretninama, zakupu zrakoplova, informacijskoj tehnologiji (digitalizacija i automatizacija korisničkih procesa poduzeća), troškovima prodaje i distribucije te administrativnim troškovima i strukturama naknada; budući da je to dovelo do smanjenja 700 radnih mjesta (10) te su gotovo svi radnici dio godine bili na privremenom dopustu, pri čemu će 2021. velik dio radnika i dalje biti na privremenom dopustu;

| N. | budući da je dugoročni cilj poduzeća Finnair postići ugljičnu neutralnost do 2045. i smanjiti neto stopu emisija za 50 % do kraja 2025. u odnosu na razine iz 2019. (11) te budući da je poduzeće Finnair, prema njihovim navodima, i tijekom pandemije nastavilo napredovati u pogledu održivosti ulaganjem u održiva biogoriva; |
| --- | --- |

N.

budući da je dugoročni cilj poduzeća Finnair postići ugljičnu neutralnost do 2045. i smanjiti neto stopu emisija za 50 % do kraja 2025. u odnosu na razine iz 2019. (11) te budući da je poduzeće Finnair, prema njihovim navodima, i tijekom pandemije nastavilo napredovati u pogledu održivosti ulaganjem u održiva biogoriva;

| O. | budući da zrakoplovni sektor znatno doprinosi finskom gospodarstvu i predstavlja 3,2 % ukupnog BDP-a (12) te budući da otpuštanja radnika u poduzeću Finnair koje je najveći zračni prijevoznik u zemlji znatno utječu na regiju Helsinki-Uusimaa i na nacionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

O.

budući da zrakoplovni sektor znatno doprinosi finskom gospodarstvu i predstavlja 3,2 % ukupnog BDP-a (12) te budući da otpuštanja radnika u poduzeću Finnair koje je najveći zračni prijevoznik u zemlji znatno utječu na regiju Helsinki-Uusimaa i na nacionalno gospodarstvo;

| P. | budući da je 2020. u sektoru zrakoplovstva u Finskoj bilo zaposleno 42 000 osoba (na 23 000 izravnih i 19 000 neizravnih radnih mjesta), a ta će otpuštanja ozbiljno utjecati na nacionalno gospodarstvo; budući da se broj nezaposlenih tražitelja zaposlenja u regiji Helsinkija-Uusimae, u kojoj je došlo do otpuštanja, povećao za 0,8 postotnih bodova, sa 6,4 % 2019. na 7,2 % 2020.; |
| --- | --- |

P.

budući da je 2020. u sektoru zrakoplovstva u Finskoj bilo zaposleno 42 000 osoba (na 23 000 izravnih i 19 000 neizravnih radnih mjesta), a ta će otpuštanja ozbiljno utjecati na nacionalno gospodarstvo; budući da se broj nezaposlenih tražitelja zaposlenja u regiji Helsinkija-Uusimae, u kojoj je došlo do otpuštanja, povećao za 0,8 postotnih bodova, sa 6,4 % 2019. na 7,2 % 2020.;

| Q. | budući da je nezaposlenost zbog krize sve veća, bivšim radnicima poduzeća Finnair moglo bi biti teško ponovno pronaći zaposlenje; |
| --- | --- |

Q.

budući da je nezaposlenost zbog krize sve veća, bivšim radnicima poduzeća Finnair moglo bi biti teško ponovno pronaći zaposlenje;

| R. | budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu, predstavila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za izvanredne situacije (13); |
| --- | --- |

R.

budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu, predstavila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a kao instrumenta za izvanredne situacije (13);

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Finska u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 1 752 360 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 2 920 600 EUR, što obuhvaća troškove za usluge prilagođene potrebama radnika u iznosu od 2 730 600 EUR i troškove za pripremne, upravljačke, informacijske i promidžbene aktivnosti te aktivnosti kontrole i izvješćivanja u iznosu od 190 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primjećuje da su finske vlasti zahtjev podnijele 30. prosinca 2020. te da je Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 6. svibnja 2021. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; žali što je u trenutačnim okolnostima ocjena Komisije trajala toliko dugo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su svi postupovni zahtjevi bili ispunjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da se zahtjev odnosi na ukupno 508 radnika proglašenih viškom u poduzeću Finnair Oyj i u jednom podugovaratelju; nadalje, konstatira da Finska očekuje da će od ukupnog broja prihvatljivih korisnika njih 500 sudjelovati u tim mjerama (ciljani korisnici); |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da će otpuštanja imati znatne društvene posljedice za radnike u regiji Helsinki-Uusimaa, u kojoj je smješteno operativno čvorište poduzeća i gdje se broj nezaposlenih tražitelja zaposlenja između veljače i travnja 2020. povećao za 22,5 % te za 0,8 postotnih bodova između 2019. i 2020. (14), zbog čega su izgledi da će se otpušteni radnici ponovno zaposliti vrlo mali; sa zadovoljstvom konstatira da bi otpušteni radnici mogli imati koristi od individualiziranih smjernica i potpore pri traženju zaposlenja te prilagođenog usavršavanja i prekvalifikacije kako bi povećali svoje izglede za ponovno zapošljavanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da mjerama koje su dio ovog projekta mobilizacije EGF-a treba obuhvatiti sve zaposlenike i svima im pružiti potporu, bez diskriminacije i neovisno o njihovom državljanstvu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da žene čine više od 44 % prihvatljivih korisnika, a najpogođenija dobna skupina je od 30. do 54. godine; primjećuje da je druga najveća dobna skupina od 55. do 64. godine (28,20 %), a ona bi se mogla suočiti s dodatnim izazovima pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da je Finska 21. listopada 2020. počela ciljanim korisnicima pružati usluge prilagođene potrebama, pa će razdoblje prihvatljivosti za financijski doprinos iz EGF-a stoga trajati od 21. listopada 2020. do 30. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se usluge prilagođene potrebama koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: savjetovanja i drugih pripremnih mjera, usluga zapošljavanja i poslovnih usluga, osposobljavanja, subvencija za plaću, bespovratnih sredstva za osnivanje poduzeća te naknada za putne troškove, smještaj i selidbu; pozdravlja činjenicu da će se korisnicima pružati programi osposobljavanja za stručne kvalifikacije, uključujući tečajeve za umjetnu inteligenciju, digitalnu sigurnost i robotiku; nadalje pozdravlja činjenicu da će Finska subvencioniranjem plaća nastojati smanjiti troškove plaća korisnika te bespovratnim sredstvima za osnivanje poduzeća poticati pokretanje poslovanja, ali podsjeća da bi tu potporu trebalo uvjetovati aktivnim sudjelovanjem tih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje da je Finska počela snositi administrativne rashode za provedbu EGF-a 21. listopada 2020. i da će stoga rashodi za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 21. listopada 2020. do 30. lipnja 2023.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je Finska u dogovoru s radnom skupinom sastavila koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama; ističe da su pripremne aktivnosti obuhvaćale sastanke s predstavnicima Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj regije Uusimaa, Finnaira i sindikata Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) i Trade Union Pro; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su finske vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | snažno podupire EGF u nastavku iskazivanja solidarnosti u razdoblju 2021. – 2027. i istodobnom preusmjeravanju usredotočenosti s uzroka restrukturiranja na njegov učinak; pozdravlja činjenicu da će u skladu s novim pravilima i dekarbonizacija biti razlog za odobrenje potpore podnositeljima zahtjeva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

(5)  Hub Logistics Finland Oy, smješten u regiji Helsinki-Uusimaa.

(6)  ATAG. Izvješće Aviation Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice) za 2020.: https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf

(7)  IATA: Air Passenger Market Analysis (Analiza tržišta zračnog prijevoza putnika), lipanj 2020.: https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3801600

(10)  Vijesti | Finnair

(11)  Vijesti | Finnair

(12)  Akcijska skupina za zračni prijevoz (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice): https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Statistička baza podataka Finske https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/1023.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

Posljedične izmjene ETIAS-a: sustav ECRIS-TCN ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (COM(2019)0003) – C8-0025/2019 – 2019/0001B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0003),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 11. veljače 2021. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 11. veljače 2021. kojom se Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove daje ovlast da razdijeli navedeni prijedlog Komisije i na temelju njega sastavi dva zasebna zakonodavna izvješća,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. točku (d) i članak 82. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. točku (d) i članak 82. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0025/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0083/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0083/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2019/816 i (EU) 2019/818 u pogledu utvrđivanja uvjeta za pristup drugim informacijskim sustavima EU-a za potrebe europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1151.)

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Neulaganje prigovora na delegirani akt: produljenje prijelaznog razdoblja iz članka 89. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 648/2012

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 6. svibnja 2021. o produljenju prijelaznog razdoblja iz članka 89. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2021)3114 – 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)3114),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 12. svibnja 2021. kojim se od Parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 12. svibnja 2021. kojim se od Parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 3. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 3. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 85. stavak 2. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 85. stavak 2. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 8. lipnja 2021., nisu uloženi prigovori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 8. lipnja 2021., nisu uloženi prigovori,

| A. | budući da se u članku 89. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 predviđa da se u prijelaznom razdoblju do 18. lipnja 2021. obveza poravnanja iz članka 4. te uredbe ne primjenjuje na ugovore o OTC izvedenicama kojima se objektivno mjerljivo smanjuju investicijski rizici koji se izravno odnose na financijsku solventnost mirovinskih sustava ni na subjekte osnovane radi isplate naknade članovima mirovinskih sustava u slučaju neispunjavanja obveza; budući da je to prijelazno razdoblje uvedeno kako bi se izbjegao nepovoljan učinak koji bi središnje poravnanje ugovora o izvedenicama imalo na mirovine budućih umirovljenika te kako bi se omogućilo vrijeme potrebno za izradu prihvatljivih tehničkih rješenja potrebnih mirovinskim sustavima za prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade; |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 89. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 predviđa da se u prijelaznom razdoblju do 18. lipnja 2021. obveza poravnanja iz članka 4. te uredbe ne primjenjuje na ugovore o OTC izvedenicama kojima se objektivno mjerljivo smanjuju investicijski rizici koji se izravno odnose na financijsku solventnost mirovinskih sustava ni na subjekte osnovane radi isplate naknade članovima mirovinskih sustava u slučaju neispunjavanja obveza; budući da je to prijelazno razdoblje uvedeno kako bi se izbjegao nepovoljan učinak koji bi središnje poravnanje ugovora o izvedenicama imalo na mirovine budućih umirovljenika te kako bi se omogućilo vrijeme potrebno za izradu prihvatljivih tehničkih rješenja potrebnih mirovinskim sustavima za prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade;

| B. | budući da se člankom 85. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012 Komisija se ovlašćuje da to prijelazno razdoblje dvaput produlji, svaki put za godinu dana, ako zaključi da još nisu izrađena takva prihvatljiva tehnička rješenja te da središnje poravnanje ugovora o izvedenicama i dalje nepovoljno utječe na mirovine budućih umirovljenika; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 85. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012 Komisija se ovlašćuje da to prijelazno razdoblje dvaput produlji, svaki put za godinu dana, ako zaključi da još nisu izrađena takva prihvatljiva tehnička rješenja te da središnje poravnanje ugovora o izvedenicama i dalje nepovoljno utječe na mirovine budućih umirovljenika;

| C. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u svojem izvješću iz prosinca 2020. preporučilo Komisiji produljenje izuzeća za jednu godinu, čime bi se središnjim drugim ugovornim stranama osiguralo dodatno razdoblje za poboljšanje modela pristupa s ciljem veće dostupnosti za mirovinske sustave te istodobno izbjegla situacija u kojoj se obveza poravnanja za mirovinske sustave uvodi zbog dinamike tržišta prouzročene pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u svojem izvješću iz prosinca 2020. preporučilo Komisiji produljenje izuzeća za jednu godinu, čime bi se središnjim drugim ugovornim stranama osiguralo dodatno razdoblje za poboljšanje modela pristupa s ciljem veće dostupnosti za mirovinske sustave te istodobno izbjegla situacija u kojoj se obveza poravnanja za mirovinske sustave uvodi zbog dinamike tržišta prouzročene pandemijom bolesti COVID-19;

| D. | budući da s obzirom na izvješće ESMA-e Komisija smatra da je zaista potrebno produljiti prijelazno razdoblje za godinu dana kako bi se predviđena rješenja mogla usavršiti i dodatno poboljšati; |
| --- | --- |

D.

budući da s obzirom na izvješće ESMA-e Komisija smatra da je zaista potrebno produljiti prijelazno razdoblje za godinu dana kako bi se predviđena rješenja mogla usavršiti i dodatno poboljšati;

| E. | budući da je Komisija stoga donijela delegiranu uredbu kojom se prijelazno razdoblje produljuje do 18. lipnja 2022.; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija stoga donijela delegiranu uredbu kojom se prijelazno razdoblje produljuje do 18. lipnja 2022.;

| F. | budući da bi ta delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se mirovinskim sustavima Unije pružila sigurnost koja im je potrebna u pogledu izuzeća od obveze središnjeg poravnanja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi ta delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se mirovinskim sustavima Unije pružila sigurnost koja im je potrebna u pogledu izuzeća od obveze središnjeg poravnanja;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Uspostava instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (07234/1/2021 – C9-0196/2021 – 2018/0258(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 67/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (07234/1/2021 – C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (07234/1/2021 – C9-0196/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0474),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0196/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 67.

(2)  SL C 158, 30.4.2021., str. 133.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

Europski socijalni fond plus (ESF+) 2021. – 2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (06980/2/2021 – C9-0195/2021 – 2018/0206(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 67/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06980/2/2021 – C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06980/2/2021 – C9-0195/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0382),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0447),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0197/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0197/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 165.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 84.

(3)  Usvojeni tekstovi od 4.4.2019., P8_TA(2019)0350.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o ulaganjima iz fonda ESF+ za borbu protiv siromaštva djece

U 2019. u EU-u je 18 milijuna djece bilo izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, a u nekim državama članicama taj je broj izrazito velik. Izbijanje bolesti COVID-19 i njezine socioekonomske posljedice pogoršali su nejednakosti i siromaštvo, što je imalo izraženije posljedice na djecu. Siromaštvo djece stalno je prisutno u svim državama članicama te je i dalje veće nego kod radno sposobnih odraslih osoba.

Komisija stoga pozdravlja uravnoteženi dogovor zahvaljujući kojem ESF+ postaje odlučujući alat za rješavanje problema siromaštva djece. U tom se dogovoru prepoznaje hitnost ulaganja u djecu u svim državama članicama.

Komisija je 24. ožujka 2021. donijela Prijedlog preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu s ciljem strukturnog rješavanja tog izazova. Pri programiranju fonda ESF+ Komisija će učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da države članice namijene odgovarajuća sredstva iz fonda ESF+ za doprinos provedbi europskog jamstva za djecu. Osim toga, potaknut će države članice da upotrebljavaju i druge EU-ove instrumente financiranja i nacionalna sredstva koja su na raspolaganju za podupiranje odgovarajućih ulaganja u tom području.

Izjava Komisije o ulaganjima iz fonda ESF+ za zapošljavanje mladih

Komisija ističe da su mladi nerazmjerno pogođeni socioekonomskom krizom uslijed izbijanja bolesti COVID-19. Nezaposlenost mladih od prosinca 2019. do prosinca 2020. u EU-u se povećala za 3 postotna boda, čime je broj nezaposlenih mladih osoba porastao na više od 3,1 milijuna. Komisija podsjeća i na to da je nezaposlenost mladih stalno i znatno viša od nezaposlenosti odraslog stanovništva, a najnoviji podaci pokazuju razliku od 10 postotnih bodova (17,8 % u usporedbi sa 6,6 % u prosincu 2020.).

Komisija pozdravlja dogovor suzakonodavaca kojim se taj izazov prepoznaje u svim državama članicama. ESF+ najvažniji je instrument financiranja sredstvima EU-a za provedbu nedavno donesene ojačane Garancije za mlade, kao i drugih relevantnih mjera u okviru inicijative za potporu zapošljavanju mladih.

Pri programiranju fonda ESF+ Komisija će učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala da države članice namijene odgovarajuća sredstva iz fonda ESF+ provedbi pojačane Garancije za mlade. Osim toga, potaknut će države članice da upotrebljavaju i druge EU-ove instrumente financiranja i nacionalna sredstva koja su na raspolaganju za podupiranje odgovarajućih ulaganja u tom području.

---

srijeda, 9. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

EU digitalna COVID potvrda – građani Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. na prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0130),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 21. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 21. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0104/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 29. travnja 2021. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/953.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija se slaže da su cjenovno pristupačna i dostupna cjepiva protiv bolesti COVID-19 i testovi na infekciju virusom SARS-CoV-2 ključni za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19. Uzimajući u obzir da neće cijelo stanovništvo biti cijepljeno kada uredbe (EU) 2021/953 i (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća stupe na snagu, pristup cjenovno pristupačnim i široko dostupnim mogućnostima testiranja važan je za olakšavanje slobodnog kretanja i mobilnosti u Europi.

Kako bi poduprla kapacitete država članica za testiranje, Komisija je već mobilizirala sredstva u okviru Instrumenta za hitnu potporu za kupnju brzih testova na antigene te je pokrenula zajedničku nabavu za više od pola milijarde brzih testova na antigene. Sredstvima iz Instrumenta za hitnu potporu i Međunarodna federacija Crvenog križa podupire države članice u povećanju kapaciteta za testiranje.

Kako bi dodatno poduprla dostupnost cjenovno pristupačnih testova, posebno za osobe koje svakodnevno ili često prelaze granice radi posla ili školovanja, posjećivanja bliže rodbine, iz zdravstvenih razloga ili radi skrbi za bližnje, Komisija se obvezuje mobilizirati dodatna sredstva u iznosu od 100 milijuna EUR u okviru Instrumenta za hitnu potporu za kupnju testova na infekciju virusom SARS-CoV-2 koji ispunjavaju uvjete za izdavanje potvrde o testiranju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. Povrh tih 100 milijuna EUR mogla bi se, prema potrebi, mobilizirati i dodatna sredstva ako to odobri proračunsko tijelo.

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

EU digitalna COVID potvrda – državljani trećih zemalja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju za državljane trećih zemalja koji zakonito borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (digitalna zelena potvrda) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0140),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točka (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točka (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0100/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 29. travnja 2021. (Usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/954)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

„Komisija se slaže da su cjenovno pristupačna i dostupna cjepiva protiv bolesti COVID-19 i testovi na infekciju virusom SARS-CoV-2 ključni u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19. Uzimajući u obzir da neće cijelo stanovništvo biti cijepljeno kada uredbe (EU) 2021/953 i (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća stupe na snagu, pristup cjenovno pristupačnim i široko dostupnim mogućnostima testiranja važan je za olakšavanje slobodnog kretanja i mobilnosti u Europi.

Kako bi poduprla kapacitete država članica za testiranje, Komisija je već mobilizirala sredstva u okviru Instrumenta za hitnu potporu za kupnju brzih testova na antigene te je pokrenula zajedničku nabavu za više od pola milijarde brzih testova na antigene. Sredstvima iz Instrumenta za hitnu potporu i Međunarodna federacija Crvenog križa podupire države članice u povećanju kapaciteta za testiranje.

Kako bi dodatno poduprla dostupnost cjenovno pristupačnih testova, posebno za osobe koje svakodnevno ili često prelaze granice radi posla ili školovanja, posjećivanja bliže rodbine, iz zdravstvenih razloga ili radi skrbi za bližnje, Komisija se obvezuje mobilizirati dodatna sredstva u iznosu od 100 milijuna EUR u okviru Instrumenta za hitnu potporu za kupnju testova na infekciju virusom SARS-CoV-2 koji ispunjavaju uvjete za izdavanje potvrde o testiranju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953. Povrh tih 100 milijuna EUR mogla bi se, prema potrebi, mobilizirati i dodatna sredstva ako to odobri proračunsko tijelo.”

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju 2021. – 2027. – Globalna Europa ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (06879/1/2021 – C9-0191/2021 – 2018/0243(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 67/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06879/1/2021 – C9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06879/1/2021 – C9-0191/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0460),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0459),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koje su nadležni odbori odobrili u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koje su nadležni odbori odobrili u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj u skladu sa člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj u skladu sa člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za vanjske poslove i Odboru za razvoj (A9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za vanjske poslove i Odboru za razvoj (A9-0198/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje njegove izjave priložene ovoj Rezoluciji, koje će biti objavljene u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji, koje će biti objavljene u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu, zajedno sa svim izjavama koje su priložene uz ovu rezoluciju, u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 45, 4.2.2019., str. 1.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 295.

(3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 312.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o obustavi pomoći dodijeljene u okviru instrumenata za vanjsko financiranje

Europski parlament napominje da Uredba (EU) 2021/947 o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa općenito upućuje na mogućnost obustave pomoći bez navođenja konkretnog razloga za takvu odluku. Takva bi se obustava pomoći trebala provoditi ako partnerska zemlja uporno ne poštuje načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda ili međunarodno priznate standarde nuklearne sigurnosti.

Međutim, Europski parlament napominje da se, za razliku od drugih geografskih područja suradnje, posebnim odredbama za područje susjedstva, naročito člankom 20. stavkom 2., predviđa povećana potpora civilnom društvu, sprečavanju sukoba i izgradnji mira, međuljudskim kontaktima, uključujući suradnju među lokalnim vlastima, potporu poboljšanju stanja ljudskih prava ili mjera potpore povezanih s krizom, u slučaju ozbiljnog ili trajnog narušavanja demokracije, ljudskih prava ili vladavine prava ili povećanog rizika od sukoba. Europski parlament stajališta je da treba pružiti takvu povećanu potporu navedenim područjima ako do takvog pogoršanja stanja dođe i u zemljama izvan susjedstva te podsjeća na to da se posebice člankom 4. stavkom 5. predviđa da se djelovanja koja se provode u okviru tematskih programa mogu poduzimati i u slučaju suspenzije geografskog programa.

Europski parlament smatra da bi svaka obustava pomoći u okviru tih instrumenata izmijenila ukupni financijski program dogovoren u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Kao suzakonodavac i jedna od grana proračunskog tijela, Europski parlament stoga ima pravo u potpunosti iskoristiti svoje ovlasti u tom pogledu, ako se takva odluka donese.

Izjava Europskog parlamenta o Odluci Vijeća 2010/427/EU i strateškoj koordinaciji

Europski parlament napominje da su upućivanja na instrumente vanjskog djelovanja Unije u članku 9. Odluke Vijeća 2010/427/EU zastarjela te stoga smatra da bi radi pravne jasnoće taj članak trebalo ažurirati u skladu s postupkom utvrđenim u članku 27. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji kako bi se uzeli u obzir instrumenti vanjske pomoći Unije primjenjivi u razdoblju VFO-a 2021. – 2027., odnosno Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, Instrument pretpristupne pomoći, Europski instrument za međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti te Odluka o prekomorskom pridruživanju, uključujući Grenland.

Europski parlament poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uspostave stratešku koordinacijsku strukturu sastavljenu od svih relevantnih službi Komisije i ESVD-a kako bi se osigurala dosljednost, sinergija, transparentnost i odgovornost u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/947 o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa.

Izjava Komisije o geopolitičkom dijalogu s Europskim parlamentom o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa:

Europska komisija, imajući na umu funkcije političkog nadzora Europskog parlamenta utvrđene u članku 14. Ugovora o Europskoj uniji, obvezuje se provesti geopolitički dijalog na visokoj razini između tih dviju institucija o provedbi Uredbe (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa. Dijalog bi trebao omogućiti razmjenu mišljenja s Europskim parlamentom, čije će se stajalište o provedbi Instrumenta u potpunosti uzeti u obzir.

U okviru geopolitičkog dijaloga raspravljat će se o općim smjernicama za provedbu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, među ostalim o programiranju prije donošenja programskih dokumenata, te o posebnim temama kao što su upotreba rezerve za nove izazove i prioritete ili primjena sredstava utjecaja koja rezultira mogućim promjenama u dodjeli sredstava namijenjenih migracijama ili obustava pomoći partnerskoj zemlji ako uporno ne poštuje načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda.

Geopolitički dijalog bit će strukturiran na sljedeći način:

| i. | dijalog na visokoj razini između Visokog predstavnika/potpredsjednika, povjerenika zaduženih za međunarodna partnerstva te susjedstvo i proširenje, i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

i.

dijalog na visokoj razini između Visokog predstavnika/potpredsjednika, povjerenika zaduženih za međunarodna partnerstva te susjedstvo i proširenje, i Europskog parlamenta;

| ii. | trajni dijalog na razini viših dužnosnika s radnim skupinama AFET-a i DEVE-a kako bi se osigurala odgovarajuća priprema i daljnje postupanje nakon dijaloga na visokoj razini. |
| --- | --- |

ii.

trajni dijalog na razini viših dužnosnika s radnim skupinama AFET-a i DEVE-a kako bi se osigurala odgovarajuća priprema i daljnje postupanje nakon dijaloga na visokoj razini.

Dijalog na visokoj razini održavat će se najmanje dvaput godišnje. Jedan od sastanaka može se podudarati s Komisijinim predstavljanjem nacrta godišnjeg proračuna.

Izjava Komisije o uvodnim izjavama 50. i 51. i članku 8. stavku 10.

Regionalni programi potpore za migracije podupirat će sveobuhvatna, uravnotežena i prilagođena partnerstva s relevantnim zemljama podrijetla ili tranzita i zemljama domaćinima, na temelju fleksibilnog, poticajnog pristupa te uz potporu koordinacijskog mehanizma u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa. Prema potrebi će se dopunjavati mjerama u okviru programa za pojedine zemlje.

Kako bi se osigurala najučinkovitija upotreba tih sredstava, u skladu s prioritetima politika Unije i partnerskih zemalja, Europska komisija aktivno će provoditi te prioritete s pomoću svih relevantnih instrumenta Unije i sudjelovati u koordinaciji s državama članicama na sinkroniziran i učinkovit način. Osigurat će da Europski parlament i Vijeće budu redovito i detaljno obaviješteni kako bi se omogućila razmjena mišljenja.

---

četvrtak, 10. lipnja 2021.

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana

Odluka Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Nacrt uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

EUROPSKI PARLAMENT,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 228. stavak 4.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir suglasnost Vijeća Europske unije (2),

uzimajući u obzir mišljenje Europske Komisije (3),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Propise i opće uvjete kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno s njegovim člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). |
| --- | --- |

(1)

Propise i opće uvjete kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno s njegovim člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”).

| (2) | Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ (4), EZ, Euratom zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euratom trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti Uredbom donesenom na temelju članka 228. stavka 4. UFEU-a. |
| --- | --- |

(2)

Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ (4), EZ, Euratom zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euratom trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti Uredbom donesenom na temelju članka 228. stavka 4. UFEU-a.

| (3) | U članku 41. Povelje priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo građana Unije. Člankom 43. Povelje priznaje se pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije. Kako bi se osiguralo da ta prava zaista budu učinkovita te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, podupirući tako njegovu neovisnost o kojoj ovise, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana iz Ugovora i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

U članku 41. Povelje priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo građana Unije. Člankom 43. Povelje priznaje se pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije. Kako bi se osiguralo da ta prava zaista budu učinkovita te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, podupirući tako njegovu neovisnost o kojoj ovise, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana iz Ugovora i ove Uredbe.

| (4) | Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, uzimajući u obzir posebna ograničenja koja proizlaze iz pravnih i upravnih postupaka. |
| --- | --- |

(4)

Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, uzimajući u obzir posebna ograničenja koja proizlaze iz pravnih i upravnih postupaka.

| (5) | Europski ombudsman trebao bi djelovati uzimajući u obzir nadležnosti institucija, tijela, ureda ili agencija Unije koji su predmet njegovih istraga. |
| --- | --- |

(5)

Europski ombudsman trebao bi djelovati uzimajući u obzir nadležnosti institucija, tijela, ureda ili agencija Unije koji su predmet njegovih istraga.

| (6) | Potrebno je utvrditi postupke koji će se slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman trebao bi podnijeti sveobuhvatno izvješće Europskom parlamentu na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u to godišnje izvješće uključi ocjenu usklađenosti s danim preporukama. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je utvrditi postupke koji će se slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman trebao bi podnijeti sveobuhvatno izvješće Europskom parlamentu na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u to godišnje izvješće uključi ocjenu usklađenosti s danim preporukama.

| (7) | Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana i promicale najbolje administrativne prakse u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a posebno istrage opetovanih, sustavnih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u postupanju. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana i promicale najbolje administrativne prakse u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a posebno istrage opetovanih, sustavnih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u postupanju.

| (8) | Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebala bi se primjenjivati na zahtjeve za javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage, a tom slučaju bi zahtjeve trebala rješavati matična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebala bi se primjenjivati na zahtjeve za javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage, a tom slučaju bi zahtjeve trebala rješavati matična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije.

| (9) | Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim sredstvima potrebnim za obnašanje svojih dužnosti. U tu bi svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije trebali Europskom ombudsmanu pružiti sve informacije koje on od njih traži u svrhu istrage. Ako bi za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana bilo potrebno dostaviti mu klasificirane podatke koje posjeduju institucije, tijela, uredi i agencije Unije ili tijela država članica, Europski ombudsman trebao bi imati pristup takvim informacijama, podložno osiguranju da se poštuju pravila o njihovoj zaštiti. |
| --- | --- |

(9)

Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim sredstvima potrebnim za obnašanje svojih dužnosti. U tu bi svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije trebali Europskom ombudsmanu pružiti sve informacije koje on od njih traži u svrhu istrage. Ako bi za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana bilo potrebno dostaviti mu klasificirane podatke koje posjeduju institucije, tijela, uredi i agencije Unije ili tijela država članica, Europski ombudsman trebao bi imati pristup takvim informacijama, podložno osiguranju da se poštuju pravila o njihovoj zaštiti.

| (10) | Europski ombudsman i njegovo osoblje trebali bi biti dužni postupati povjerljivo sa svim podacima koje su saznali tijekom obnašanja svojih dužnosti, ne dovodeći u pitanje činjenicu da je Europski ombudsman obvezan obavijestiti tijela država članica o činjenicama koje bi se mogle odnositi na kaznena djela i koje su mu postale poznate tijekom istrage. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnost da obavijesti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja. Obveza Europskog ombudsmana da sa svim podacima koje je saznao tijekom obnašanja svoje dužnosti postupa povjerljivo ne bi trebala dovoditi u pitanje obvezu Europskog ombudsmana da svoj rad obavlja na što otvoreniji način u skladu s člankom 15. stavkom 1. UFEU-a. Konkretno, kako bi propisno izvršavao svoje dužnosti i podupro svoje nalaze, Europski ombudsman trebao bi moći u svojim izvješćima uputiti na sve informacije dostupne javnosti. |
| --- | --- |

(10)

Europski ombudsman i njegovo osoblje trebali bi biti dužni postupati povjerljivo sa svim podacima koje su saznali tijekom obnašanja svojih dužnosti, ne dovodeći u pitanje činjenicu da je Europski ombudsman obvezan obavijestiti tijela država članica o činjenicama koje bi se mogle odnositi na kaznena djela i koje su mu postale poznate tijekom istrage. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnost da obavijesti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja. Obveza Europskog ombudsmana da sa svim podacima koje je saznao tijekom obnašanja svoje dužnosti postupa povjerljivo ne bi trebala dovoditi u pitanje obvezu Europskog ombudsmana da svoj rad obavlja na što otvoreniji način u skladu s člankom 15. stavkom 1. UFEU-a. Konkretno, kako bi propisno izvršavao svoje dužnosti i podupro svoje nalaze, Europski ombudsman trebao bi moći u svojim izvješćima uputiti na sve informacije dostupne javnosti.

| (11) | Kad je to potrebno za učinkovito obnašanje njegovih dužnosti, Europskom ombudsmanu trebalo bi omogućiti suradnju i razmjenu informacija s tijelima u državama članicama, u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije, te s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s važećim pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kad je to potrebno za učinkovito obnašanje njegovih dužnosti, Europskom ombudsmanu trebalo bi omogućiti suradnju i razmjenu informacija s tijelima u državama članicama, u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije, te s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s važećim pravom Unije.

| (12) | Europskog ombudsmana trebao bi izabrati Europski parlament na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva i izabrati ga među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi utvrditi i opće uvjete, između ostalih, vezane za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za zamjenu Europskog ombudsmana, nespojivost, primitke od rada Europskog ombudsmana te povlastice i imunitete Europskog ombudsmana. |
| --- | --- |

(12)

Europskog ombudsmana trebao bi izabrati Europski parlament na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva i izabrati ga među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi utvrditi i opće uvjete, između ostalih, vezane za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za zamjenu Europskog ombudsmana, nespojivost, primitke od rada Europskog ombudsmana te povlastice i imunitete Europskog ombudsmana.

| (13) | Trebalo bi navesti da sjedište Europskog ombudsmana treba biti sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka iz Protokola br. 6 o mjestu sjedišta institucija te određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Protokol br. 6”). |
| --- | --- |

(13)

Trebalo bi navesti da sjedište Europskog ombudsmana treba biti sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka iz Protokola br. 6 o mjestu sjedišta institucija te određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Protokol br. 6”).

| (14) | Europski ombudsman trebao bi postići rodni paritet u sastavu svojeg tajništva u skladu s člankom 1.d stavkom 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (7) („Pravilnik o osoblju”).. |
| --- | --- |

(14)

Europski ombudsman trebao bi postići rodni paritet u sastavu svojeg tajništva u skladu s člankom 1.d stavkom 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (7) („Pravilnik o osoblju”)..

| (15) | Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. Ako od tih institucija ne dobije mišljenje u razumnom roku koji je on sam unaprijed odredio, Europski ombudsman može donijeti predmetne provedbene odredbe. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obnašanju dužnosti Europskog ombudsmana, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti, |
| --- | --- |

(15)

Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. Ako od tih institucija ne dobije mišljenje u razumnom roku koji je on sam unaprijed odredio, Europski ombudsman može donijeti predmetne provedbene odredbe. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obnašanju dužnosti Europskog ombudsmana, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti,

DONIO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i načela

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana).

2.   Europski ombudsman potpuno je neovisan u obnašanju svojih dužnosti i djeluje bez prethodnog odobrenja.

3.   Europski ombudsman pomaže u otkrivanju nepravilnosti u postupanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije kada djeluje u svojoj sudbenoj ulozi, obraćajući pozornost na članak 20. stavak 2. točku (d) i članak 228. UFEU-a te članak 41. Povelje o pravu na dobru upravu.

Radnje drugih tijela ili osoba ne mogu biti predmet pritužbe Europskom ombudsmanu.

4.   Po potrebi, Europski ombudsman daje preporuke, prijedloge za rješenja i za poboljšanja kako bi se riješio određeni problem.

5.   Pri obnašanju svojih dužnosti Europski ombudsman ne smije u pitanje dovoditi osnovanost sudskih presuda ni nadležnost sudova da donose presude.

Članak 2.

Pritužbe

1.   Svaki građanin Unije odnosno svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili registriranim sjedištem u državi članici može izravno ili preko zastupnika u Europskom parlamentu podnijeti pritužbu Europskom ombudsmanu u pogledu slučaja nepravilnosti u postupanju.

2.   U pritužbi se jasno navodi njezin predmet i identitet podnositelja pritužbe. Podnositelj pritužbe može zahtijevati da pritužba ili njezini dijelovi ostanu povjerljivi.

3.   Pritužba se podnosi u roku od dvije godine od dana kad je podnositelj pritužbe saznao za činjenice na kojima se ona zasniva. Prije podnošenja pritužbe, podnositelj pritužbe mora poduzeti odgovarajući administrativni koraci pri toj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije.

4.   Ombudsman odbacuje pritužbu kao nedopuštenu ako je izvan područja primjene mandata Europskog ombudsmana ili ako nisu ispunjeni postupovni zahtjevi iz stavaka 2. i 3. Ako je pritužba izvan područja primjene mandata Europskog ombudsmana, podnositelju pritužbe može savjetovati da je uputi drugom tijelu.

5.   Ako Europski ombudsman utvrdi da je pritužba očito neutemeljena, zatvara predmet i o tom nalazu obavješćuje podnositelja pritužbe. Ako je podnositelj pritužbe obavijestio dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o svojoj pritužbi, Europski ombudsman o odluci također obavješćuje dotično tijelo.

6.   Pritužbe koje se odnose na radne odnose između institucija, tijela, ureda ili agencija Unije i njihova osoblja dopuštene su samo ako je dotična osoba iscrpila sve interne upravne postupke, posebno one iz članka 90. Pravilnika o osoblju, i ako je nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije donijelo odluku ili ako su rokovi za odgovor istekli. Europski ombudsman ima također pravo provjeriti mjere koje je donijelo nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije kako bi se osigurala zaštita navodnih žrtava uznemiravanja i ponovno uspostavilo zdravo i sigurno radno okružje uz poštovanje dostojanstva dotičnih osoba dok je u tijeku administrativna istraga, pod uvjetom da su dotične osobe iscrpile interne upravne postupke povezane s tim mjerama.

7.   Europski ombudsman obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o registriranoj pritužbi, čim pritužba bude proglašena dopuštenom te da je odlučio pokrenuti istragu.

8.   Pritužbe koje su podnesene Europskom ombudsmanu ne utječu na rokove za žalbe u upravnim ili sudskim postupcima.

9.   Kad, zbog sudskih postupaka koji su u tijeku ili su zaključeni u vezi s činjenicama koje su mu predstavljene, Europski ombudsman pritužbu proglašava nedopuštenom ili odlučuje obustaviti njezinu obradu, rezultati istraga koje je on do tada proveo arhiviraju se i taj predmet se zatvara.

10.   Europski ombudsman što prije obavješćuje podnositelja pritužbe o mjerama koje je poduzeo u vezi s njegovom pritužbom te, u mjeri u kojoj je to moguće, traži rješenje zajedno s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom Unije kako bi se otklonio slučaj nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman obavješćuje podnositelja pritužbe o predloženom rješenju te o eventualnim primjedbama dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije. Podnositelj pritužbe može u bilo kojoj fazi dostaviti svoje primjedbe ili dodatne informacije koje nisu bile poznate u vrijeme podnošenja pritužbe.

Ako se pronađe rješenje koje prihvaćaju podnositelj pritužbe i dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije, Europski ombudsman može zatvoriti predmet bez provedbe postupka iz članka 4.

Članak 3.

Istrage

1.   U skladu sa svojim dužnostima Europski ombudsman provodi istrage za koje smatra postoji osnova, istrage na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe.

2.   Europski ombudsman o takvim istragama bez odgode obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije. Ne dovodeći u pitanje članak 5., institucija, tijelo, ured ili agencija Unije može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog ombudsmana, dostaviti korisne primjedbe ili dokaze.

3.   Europski ombudsman može provoditi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a osobito u opetovanim, sustavnim ili posebno ozbiljnim slučajevima nepravilnosti u postupanju kako bi se takvi slučajevi riješili kao pitanje od javnog interesa. U kontekstu takvih istraga Europski ombudsman može davati prijedloge i predlagati inicijative za promicanje najboljih administrativnih praksi u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije.

Članak 4.

Interakcija između Europskog ombudsmana i institucija

1.   Ako nakon istrage utvrdi nepravilnosti u postupanju, Europski ombudsman bez nepotrebne odgode obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o nalazima istrage te, po potrebi, daje preporuke.

2.   Dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije šalje Europskom ombudsmanu detaljno mišljenje u roku od tri mjeseca. Na obrazložen zahtjev dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije Europski ombudsman može odobriti produljenje tog roka. To produljenje ne smije biti dulje od dva mjeseca. Ako dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ne dostave mišljenje u prvobitnom roku od tri mjeseca ili u produljenom roku, Europski ombudsman može zaključiti istragu bez tog mišljenja.

3.   Nakon zaključenja istrage, Europski ombudsman šalje izvješće dotičnoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije, a ako je to potrebno zbog prirode ili opsega otkrivenog slučaja nepravilnosti u postupanju, i Europskom parlamentu. Europski ombudsman može u izvješću dati preporuke. Europski ombudsman obavješćuje podnositelja pritužbe o rezultatima istrage, dostavljenom mišljenju dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije te o eventualnim preporukama koje je dao u izvješću.

4.   Ako je to potrebno za istragu u pogledu aktivnosti institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, Europski ombudsman može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta, biti saslušan pred Europskim parlamentom na primjerenoj razini.

5.   Na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja Europski ombudsman podnosi Europskom parlamentu izvješće o rezultatima istraga koje je proveo. Izvješće uključuje procjenu usklađenosti s Ombudsmanovim preporukama, prijedlozima za rješenja i za poboljšanja. U relevantnim slučajevima izvješće obuhvaća i rezultat istraga Europskog ombudsmana koje se odnose na uznemiravanje, djelovanje zviždača i sukobe interesa u institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije.

Članak 5.

Pružanje informacija Europskom ombudsmanu

1.   Za potrebe ovog članka „pružanje informacija” obuhvaća sva fizička i elektronička sredstva koja Europskom ombudsmanu i njegovu tajništvu omogućuju pristup informacijama, uključujući dokumente, neovisno o njihovu obliku.

2.   „Klasificirani podaci EU-a” znači svaki podatak ili materijal koji je označen stupnjem tajnosti EU-a i čije neovlašteno otkrivanje može prouzročiti različite stupnjeve prijetnje nanošenjem štete interesima Unije odnosno interesima jedne ili više država članica.

3.   Pod uvjetima iz ovog članka institucije, tijela, uredi i agencije Unije te nadležna tijela država članica na zahtjev Europskog ombudsmana ili na vlastitu inicijativu i bez nepotrebne odgode dostavljaju Europskom ombudsmanu sve informacije koje je zatražio u svrhu istrage.

4.   Europskom ombudsmanu dostavljaju se klasificirani podaci EU-a u skladu sa sljedećim načelima i uvjetima:

| (a) | institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koji dostavlja klasificirane podatke EU-a mora dovršiti svoje relevantne interne postupke i, ako je autor treća strana, ona mora dati svoju prethodnu pisanu suglasnost; |
| --- | --- |

(a)

institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koji dostavlja klasificirane podatke EU-a mora dovršiti svoje relevantne interne postupke i, ako je autor treća strana, ona mora dati svoju prethodnu pisanu suglasnost;

| (b) | Europski ombudsman mora biti s tim upoznat; |
| --- | --- |

(b)

Europski ombudsman mora biti s tim upoznat;

| (c) | pristup podacima klasificiranima stupnjem tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ili višim odobrava se samo osobama koje su prošle sigurnosnu provjeru za odgovarajući stupanj sigurnosne zaštite u skladu s nacionalnim pravom i koje je ovlastilo nadležno sigurnosno tijelo. |
| --- | --- |

(c)

pristup podacima klasificiranima stupnjem tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ili višim odobrava se samo osobama koje su prošle sigurnosnu provjeru za odgovarajući stupanj sigurnosne zaštite u skladu s nacionalnim pravom i koje je ovlastilo nadležno sigurnosno tijelo.

5.   Za pružanje klasificiranih podataka EU-a dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije procjenjuje je li Europski ombudsman stvarno uveo pravila unutarnje sigurnosti te fizičke i postupovne mjere za zaštitu klasificiranih podataka EU-a. U tu svrhu Europski ombudsman i institucija, tijelo, ured ili agencija Unije također mogu sklopiti sporazum o uspostavi općeg okvira kojim se uređuje pružanje klasificiranih podataka EU-a.

6.   U skladu sa stavcima 4. i 5., pristup klasificiranim podacima EU-a osigurava se u prostorima dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, osim ako je drukčije dogovoreno s Europskim ombudsmanom.

7.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3., nadležna tijela država članica mogu odbiti da Europskom ombudsmanu dostave informacije koje su obuhvaćene nacionalnim zakonima o zaštiti klasificiranih podataka ili odredbama kojima se sprečava njihovo priopćavanje.

Unatoč tome, dotična država članica može Europskom ombudsmanu dostaviti takve informacije pod uvjetima koje odredi njezino nadležno tijelo.

8.   Ako institucije, tijela, uredi ili agencije Unije te tijela država članica namjeravaju dostaviti klasificirane podatke EU-a ili bilo koje druge informacije koje nisu dostupne javnosti, o tome unaprijed obavješćuju Europskog ombudsmana.

Europski ombudsman osigurava odgovarajuću zaštitu takvih informacija a posebno ih ne smije otkriti podnositelju pritužbe ili javnosti bez prethodne suglasnosti institucije, tijela, ureda ili agencije Unije ili nadležnog tijela dotične države članice. Kad je riječ o klasificiranim podacima EU-a, suglasnost se daje u pisanom obliku.

9.   Institucije, tijela, uredi ili agencije Unije koji uskraćuju pristup klasificiranim podacima EU-a dostavljaju Europskom ombudsmanu pisano obrazloženje u kojem navode barem razloge za uskraćivanje pristupa.

10.   Europski ombudsman zadržava podatke iz stavka 8. samo do konačnog zaključenja istrage.

Europski ombudsman može od institucije, tijela, ureda ili agencije Unije odnosno od države članice tražiti da te informacije čuvaju najmanje pet godina.

11.   Ako nije dobio traženu pomoć, Europski ombudsman može obavijestiti Europski parlament, koji poduzima odgovarajuće korake.

Članak 6.

Javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana

Europski ombudsman rješava zahtjeve za javni pristup dokumentima, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage i koji su u posjedu Europskog ombudsmana za vrijeme trajanja te istrage ili, nakon zaključenja istrage, u skladu s uvjetima i ograničenjima iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001, kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006.

Članak 7.

Saslušanje dužnosnika i ostalih službenika

1.   Dužnosnici i ostali službenici institucija, tijela, ureda i agencija Unije saslušavaju se na zahtjev Europskog ombudsmana u vezi s činjenicama koje se odnose na tekuće istrage Europskog ombudsmana.

2.   Ovi dužnosnici i ostali službenici govore u ime svoje institucije, tijela, ureda ili agencije te su i dalje dužni poštovati obveze koje proizlaze iz pravila koja se na njih primjenjuju.

Članak 8.

Istrage u kontekstu djelovanja zviždača

1.   Europski ombudsman može provesti istragu kako bi otkrio slučajeve nepravilnosti u postupanju s informacijama, kako je utvrđeno u članku 22.a Pravilnika o osoblju, koje mu je otkrio dužnosnik ili drugi službenik u skladu s relevantnim pravilima iz Pravilnika o osoblju.

2.   U takvim slučajevima dužnosnik ili drugi službenik uživa zaštitu predviđenu Pravilnikom o osoblju od štetnih postupaka institucije, tijela, ureda ili agencije Unije zbog toga što je priopćio te informacije.

3.   Europski ombudsman također može istražiti postoje li u tom slučaju nepravilnosti u postupanju dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, među ostalim u pogledu zaštite dotičnog dužnosnika ili drugog službenika.

Članak 9.

Poslovna tajna

1.   Europski ombudsman i njegovo osoblje ne smiju otkrivati informacije ili dokumente dobivene tijekom istrage. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., posebno ne smiju otkrivati klasificirane podatke EU-a ni interne dokumente institucija, tijela, ureda ili agencija Unije dostavljene Europskom ombudsmanu niti dokumente iz područja primjene prava Unije u vezi sa zaštitom osobnih podataka. Oni također ne smiju otkrivati informacije kojima bi se mogla povrijediti prava podnositelja pritužbe ili drugih uključenih osoba.

2.   Ne dovodeći u pitanje opću obvezu svih institucija, tijela, ureda i agencija Unije da obavješćuju Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), u skladu s člankom 8. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), ako smatra da bi činjenice koje je saznao tijekom istrage mogle predstavljati kazneno djelo ili se odnositi na kazneno djelo, Europski ombudsman odmah izvješćuje nadležna tijela država članica i, u mjeri u kojoj je slučaj u njihovoj nadležnosti, Ured europskog javnog tužitelja, u skladu s člankom 24. Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939. (9) i OLAF.

3.   Po potrebi, i u dogovoru s Uredom europskog javnog tužitelja ili OLAF-om, Europski ombudsman obavješćuje i instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije u čijoj je nadležnosti dotični dužnosnik ili drugi službenik i koja može pokrenuti odgovarajuće postupke.

Članak 10.

Suradnja s tijelima država članica i s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije

1.   Kad je to potrebno za obavljanje njegovih dužnosti, Europski ombudsman može surađivati s tijelima u državama članicama u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije.

2.   U djelokrugu svojih dužnosti Europski ombudsman može surađivati i s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, a posebno s onima zaduženima za promicanje i zaštitu temeljnih prava. Europski ombudsman izbjegava preklapanje ili udvostručavanje aktivnosti s aktivnostima tih institucija, tijela, ureda ili agencija Unije.

3.   Komunikacija s tijelima država članica u svrhu primjene ove Uredbe obavlja se preko njihovih stalnih predstavništava pri Europskoj uniji, osim ako se dotično stalno predstavništvo složi da tajništvo Europskog ombudsmana može izravno kontaktirati tijeladotične države članice.

Članak 11.

Izbor Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman izabire se, te može biti ponovno imenovan, u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a među kandidatima koji su odabrani na temelju transparentnog postupka.

2.   Nakon objavljivanja poziva na podnošenje kandidatura u Službenom listu Europske unije, Europski ombudsman izabire se među osobama:

| — | koje su državljani Unije, |
| --- | --- |

—

koje su državljani Unije,

| — | koje imaju puna građanska i politička prava, |
| --- | --- |

—

koje imaju puna građanska i politička prava,

| — | koje imaju sva potrebna jamstva neovisnosti, |
| --- | --- |

—

koje imaju sva potrebna jamstva neovisnosti,

| — | koje ispunjavaju uvjete za obnašanje najviše sudačke dužnosti u svojoj zemlji ili imaju priznatu stručnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana, te |
| --- | --- |

—

koje ispunjavaju uvjete za obnašanje najviše sudačke dužnosti u svojoj zemlji ili imaju priznatu stručnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana, te

| — | koje nisu bili članovi nacionalnih vlada ni zastupnici u Europskom parlamentu niti članovi Europskog vijeća ili Europske komisije u razdoblju od dvije godine koje prethode objavljivanju poziva na podnošenje kandidatura. |
| --- | --- |

—

koje nisu bili članovi nacionalnih vlada ni zastupnici u Europskom parlamentu niti članovi Europskog vijeća ili Europske komisije u razdoblju od dvije godine koje prethode objavljivanju poziva na podnošenje kandidatura.

Članak 12.

Prestanak dužnosti Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman prestaje obnašati dužnosti istekom mandata odnosno ostavkom ili razrješenjem dužnosti.

2.   Osim u slučaju razrješenja dužnosti, Europski ombudsman ostaje na dužnosti sve do izbora novog Europskog ombudsmana.

3.   U slučaju ranijeg prestanka obnašanja dužnosti, novi Europski ombudsman izabire se u roku od tri mjeseca od trenutka odlaska prethodnog ombudsmana s funkcije za preostalo razdoblje saziva Europskog parlamenta. Dok novi Europski ombudsman ne bude izabran, za hitna pitanja koja spadaju u dužnostiEuropskog ombudsmana odgovoran je glavni službenik iz članka 16. stavka 2.

Članak 13.

Razrješenje dužnosti

Ako Europski parlament namjerava zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a, prije podnošenja takvog zahtjeva on saslušava Europskog ombudsmana.

Članak 14.

Obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana

1.   U obavljanju dužnosti, Europski ombudsman djeluje u skladu s člankom 228. stavkom 3. UFEU-a. Europski ombudsman suzdržava se od svake radnje koja je nespojiva s prirodom ovih dužnosti.

2.   Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman svečano priseže pred Sudom Europske unije da će dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe obnašati potpuno neovisno i nepristrano te da će tijekom i nakon svog mandata poštovati obveze koje iz njega proizlaze. Svečana prisega posebno uključuje dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon isteka mandata.

3.   Tijekom svojeg mandata Europski ombudsman ne smije obnašati nikakve druge političke ni administrativne dužnosti niti se baviti drugim zanimanjem, ni plaćenim ni neplaćenim.

Članak 15.

Primici od rada, povlastice i imuniteti Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman ima jednak položaj u pogledu primitaka od rada, dodataka i mirovine kao sudac Suda Europske unije.

2.   Članci od 11. do 14. i članak 17. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju primjenjuju se i na Europskog ombudsmana te na dužnosnike i ostale službenike tajništva Europskog ombudsmana.

Članak 16.

Tajništvo Europskog ombudsmana

1.   Europskom ombudsmanu dodjeljuje se odgovarajući proračun, dovoljan za osiguranje njegove neovisnosti i obavljanje dužnosti.

2.   Europskom ombudsmanu pomaže tajništvo. Europski ombudsman imenuje glavnog službenika tajništva.

3.   Na dužnosnike i ostale službenike tajništva Europskog ombudsmana primjenjuju se Pravilnik o osoblju. O broju članova osoblja tajništva odlučuje svake godine u okviru proračunskog postupka.

4.   Ako su dužnosnici Unije upućeni u tajništvo Europskog ombudsmana, to se upućivanje smatra upućivanjem u interesu službe u skladu s člankom 37. prvom alinejom točkom (a) prvog podstavka i člankom 38. Pravilnika o osoblju.

Članak 17.

Sjedište Europskog ombudsmana

Sjedište Europskog ombudsmana je sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka Protokola br. 6.

Članak 18.

Provedbene odredbe

Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. One moraju biti u skladu s ovom Uredbom i uključuju barem odredbe o:

| (a) | postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije;

| (b) | primitku, obradi i zaključenju pritužbe; |
| --- | --- |

(b)

primitku, obradi i zaključenju pritužbe;

| (c) | istragama na vlastitu inicijativu; i |
| --- | --- |

(c)

istragama na vlastitu inicijativu; i

| (d) | daljnjim istragama. |
| --- | --- |

(d)

daljnjim istragama.

Članak 19.

Završne odredbe

1.   Odluka 94/262/EZUČ, EZ, Euratom stavlja se izvan snage.

2.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana mjeseca koji slijedi nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.

3.   Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

---

(1)  Na temelju članka 46., trećeg stavka Poslovnika, Parlament je odlučio odgoditi glasovanje o prijedlogu rezolucije sve dok Vijeće i Komisija ne iznesu svoje stajalište o Nacrtu uredbe kako je utvrđeno u nastavku u skladu s člankom 228, stavkom 4, Ugovora o funkcioniranju Europske unije (A9-0174/2021).

1

(2)  Suglasnost ... (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Mišljenje ... (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  94/262/EZUČ, EZ, Euratom: Odluka Europskog parlamenta od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (SL L 113, 4.5.1994., str. 15.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

6

(7)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

9

---

| 8.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Prijelazne odredbe radi uklanjanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) 2016/1628) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19 (COM(2021)0254 – C9-0185/2021 – 2021/0129(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 67/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0254),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0185/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 2. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 2. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1628 u pogledu njezinih prijelaznih odredaba za određene strojeve opremljene motorima rasponâ snage od 56 kW ili veće snage i snage manje od 130 kW te snage od 300 kW ili veće snage kako bi se odgovorilo na učinke krize uzrokovane bolešću COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1068.)

---