# Uradni list C 75/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 75 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5231. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 75

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5231. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2009/C 075/01 | Večletnemu akcijskemu načrtu 2009–2013 o evropskem e-pravosodju | 1 |
| | Komisija |
| 2009/C 075/02 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| 2009/C 075/03 | Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72 | 14 |
| 2009/C 075/04 | Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka dne 5. decembra 2008 o osnutku odločbe zadeva COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina – Država poročevalka: Švedska | 16 |
| 2009/C 075/05 | Končno poročilo o zadevi COMP/M.5046 – Friesland Food/Campina | 19 |
| 2009/C 075/06 | Povzetek odločbe Komisije z dne 17. decembra 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8459)
   (
  1
  ) | 21 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 075/07 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 28 |
| 2009/C 075/08 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 31 |
| 2009/C 075/09 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 32 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2009/C 075/01

Večletnemu akcijskemu načrtu 2009–2013 o evropskem e-pravosodju

1

Komisija

2009/C 075/02

Menjalni tečaji eura

13

2009/C 075/03

Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72

14

2009/C 075/04

Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka dne 5. decembra 2008 o osnutku odločbe zadeva COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina – Država poročevalka: Švedska

16

2009/C 075/05

Končno poročilo o zadevi COMP/M.5046 – Friesland Food/Campina

19

2009/C 075/06

Povzetek odločbe Komisije z dne 17. decembra 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8459)
   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8459)

1

21

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 075/07

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

28

2009/C 075/08

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

31

2009/C 075/09

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

32

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2009/C 075/10 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru letnega delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za leto 2009 (Sklep Komisije C(2009) 2179) | 33 |
| 2009/C 075/11 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru večletnega delovnega programa iz leta 2009 za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013 (Sklep Komisije C(2009) 2178) | 34 |
| 2009/C 075/12 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), kot je predvideno v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva (Sklep Komisije C(2009) 2183) | 35 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 075/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 075/14 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 37 |
| 2009/C 075/15 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 41 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2009/C 075/10

Razpis za zbiranje predlogov v okviru letnega delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za leto 2009 (Sklep Komisije C(2009) 2179)

33

2009/C 075/11

Razpis za zbiranje predlogov v okviru večletnega delovnega programa iz leta 2009 za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013 (Sklep Komisije C(2009) 2178)

34

2009/C 075/12

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), kot je predvideno v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva (Sklep Komisije C(2009) 2183)

35

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 075/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 075/14

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

37

2009/C 075/15

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

41

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2009/C 075/16 | Popravek poziva k predložitvi pripomb o državni pomoči v zvezi z obdavčenjem lastnih zavarovalnic v Lihtenštajnu v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (To besedilo razveljavlja in nadomešča besedilo, objavljeno v UL C 72, 26.3.2009, str. 50) | 45 |

Popravki

2009/C 075/16

Popravek poziva k predložitvi pripomb o državni pomoči v zvezi z obdavčenjem lastnih zavarovalnic v Lihtenštajnu v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (To besedilo razveljavlja in nadomešča besedilo, objavljeno v UL C 72, 26.3.2009, str. 50)

(To besedilo razveljavlja in nadomešča besedilo, objavljeno v UL C 72, 26.3.2009, str. 50)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/1

---

VEČLETNEMU AKCIJSKEMU NAČRTU 2009–2013 O EVROPSKEM E-PRAVOSODJU

(2009/C 75/01)

I.   UVOD

| 1. | Svet PNZ je junija 2007 odločil, da je na področju pravosodja treba začeti razvijati sistem za uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) na evropski ravni in predvsem vzpostaviti evropski portal. |
| --- | --- |

1.

Svet PNZ je junija 2007 odločil, da je na področju pravosodja treba začeti razvijati sistem za uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) na evropski ravni in predvsem vzpostaviti evropski portal.

| 2. | Uporaba teh novih tehnologij dejansko prispeva k racionalizaciji in poenostavitvi sodnih postopkov. Uporaba elektronskega sistema na tem področju omogoča skrajšanje procesnih rokov in zmanjšanje operativnih stroškov v korist državljanov, podjetij, pravosodnih delavcev in pravosodnega sistema. Na ta način omogoča lažji dostop do pravnega varstva. |
| --- | --- |

2.

Uporaba teh novih tehnologij dejansko prispeva k racionalizaciji in poenostavitvi sodnih postopkov. Uporaba elektronskega sistema na tem področju omogoča skrajšanje procesnih rokov in zmanjšanje operativnih stroškov v korist državljanov, podjetij, pravosodnih delavcev in pravosodnega sistema. Na ta način omogoča lažji dostop do pravnega varstva.

| 3. | Iz raziskav Komisije (1) je razvidno, da je v tem trenutku približno 10 milijonov oseb vključenih v čezmejni civilni postopek. Zaradi vse intenzivnejšega gibanja oseb na območju Evropske unije se bo to število predvidoma še povečalo. |
| --- | --- |

3.

Iz raziskav Komisije (1) je razvidno, da je v tem trenutku približno 10 milijonov oseb vključenih v čezmejni civilni postopek. Zaradi vse intenzivnejšega gibanja oseb na območju Evropske unije se bo to število predvidoma še povečalo.

| 4. | Delovna skupina Sveta za obdelavo pravnih podatkov (e-pravosodje) že 18 mesecev intenzivno opravlja naloge, ki jih je določil Svet. V tem okviru so nekatere države članice pripravile pilotne projekte, zlasti pa projekt za razvoj evropskega portala e-pravosodja. |
| --- | --- |

4.

Delovna skupina Sveta za obdelavo pravnih podatkov (e-pravosodje) že 18 mesecev intenzivno opravlja naloge, ki jih je določil Svet. V tem okviru so nekatere države članice pripravile pilotne projekte, zlasti pa projekt za razvoj evropskega portala e-pravosodja.

| 5. | Komisija je 2. junija 2008 objavila sporočilo Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“ (2). |
| --- | --- |

5.

Komisija je 2. junija 2008 objavila sporočilo Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“ (2).

| 6. | O e-pravosodju je začel razpravljati tudi Evropski parlament. Evropski parlament naj bi po pričakovanjih do konca leta 2008 sprejel poročilo na lastno pobudo. |
| --- | --- |

6.

O e-pravosodju je začel razpravljati tudi Evropski parlament. Evropski parlament naj bi po pričakovanjih do konca leta 2008 sprejel poročilo na lastno pobudo.

| 7. | Svet je na zasedanju 5. in 6. junija 2008 pozval delovno skupino za obdelavo pravnih podatkov (e-pravosodje), naj na podlagi sporočila Komisije (3) preuči vidike ustanovitve usklajevalne in upravljavske strukture, ki bo sposobna v sprejemljivem časovnem okviru razviti več obsežnih projektov na področju e-pravosodja, ter začne razpravo o pripravi večletnega delovnega programa. |
| --- | --- |

7.

Svet je na zasedanju 5. in 6. junija 2008 pozval delovno skupino za obdelavo pravnih podatkov (e-pravosodje), naj na podlagi sporočila Komisije (3) preuči vidike ustanovitve usklajevalne in upravljavske strukture, ki bo sposobna v sprejemljivem časovnem okviru razviti več obsežnih projektov na področju e-pravosodja, ter začne razpravo o pripravi večletnega delovnega programa.

| 8. | Evropski svet je 18. in 19. junija 2008 pozdravil pobudo za „postopno oblikovanje enotnega portala e-pravosodja Evropske unije do konca leta 2009“. |
| --- | --- |

8.

Evropski svet je 18. in 19. junija 2008 pozdravil pobudo za „postopno oblikovanje enotnega portala e-pravosodja Evropske unije do konca leta 2009“.

II.   OKVIR RAZVOJA E-PRAVOSODJA NA EVROPSKI RAVNI

| 9. | Razvoj e-pravosodja je treba umestiti v okvir treh vidikov: |
| --- | --- |

9.

Razvoj e-pravosodja je treba umestiti v okvir treh vidikov:

1.   Dosedanje delo na področju e-pravosodja

| 10. | Preden je začela delovati Delovna skupina za e-pravosodje, je bilo v Evropski uniji je že opravljeno določeno delo na tem področju, zlasti v zvezi z omogočanjem dostopa do evropskih informacij (spletne strani evropskih institucij). V okviru izvajanja instrumentov, ki jih je sprejel Svet na področju civilnega prava (Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah) ali v kazenskih zadevah (na primer, Evropska pravosodna mreža za sodelovanje v kazenskih zadevah ali medmrežna povezava kazenskih evidenc), in na pobudo pravosodnih delavcev (na primer Evropska mreža registrov oporok) ali tudi v drugačnem okviru, na primer pri mrežnem povezovanju registrov in imenikov podjetij v okviru EBR ter zemljiških knjig, povezanih v okviru EULIS, so bile opravljene ali se še izvajajo tudi posebne naloge. |
| --- | --- |

10.

Preden je začela delovati Delovna skupina za e-pravosodje, je bilo v Evropski uniji je že opravljeno določeno delo na tem področju, zlasti v zvezi z omogočanjem dostopa do evropskih informacij (spletne strani evropskih institucij). V okviru izvajanja instrumentov, ki jih je sprejel Svet na področju civilnega prava (Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah) ali v kazenskih zadevah (na primer, Evropska pravosodna mreža za sodelovanje v kazenskih zadevah ali medmrežna povezava kazenskih evidenc), in na pobudo pravosodnih delavcev (na primer Evropska mreža registrov oporok) ali tudi v drugačnem okviru, na primer pri mrežnem povezovanju registrov in imenikov podjetij v okviru EBR ter zemljiških knjig, povezanih v okviru EULIS, so bile opravljene ali se še izvajajo tudi posebne naloge.

| 11. | Pri vključevanju teh pobud v večletni program e-pravosodja se je torej treba posvetovati s tistimi, ki so odgovorni za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

11.

Pri vključevanju teh pobud v večletni program e-pravosodja se je torej treba posvetovati s tistimi, ki so odgovorni za njihovo izvajanje.

2.   E-uprava

| 12. | Sistem evropskega e-pravosodja je treba zasnovati ob spoštovanju načela neodvisnosti pravosodja. |
| --- | --- |

12.

Sistem evropskega e-pravosodja je treba zasnovati ob spoštovanju načela neodvisnosti pravosodja.

| 13. | Zato je treba s tehničnega vidika pri e-pravosodju upoštevati bolj splošni okvir e-uprave (4). Obširno strokovno znanje o projektih na področju varne infrastrukture in overjanja listin že obstaja in ga je treba uporabiti. V tesnem sodelovanju s Komisijo je treba spodbujati evropski okvir interoperabilnosti (EIF), oblikovan znotraj programa IDABC (5). Evropska prizadevanja v zvezi z e-podpisom in e-identiteto (6) so še posebno pomembna na področju sodstva, kjer je overjanje listin bistvenega pomena. |
| --- | --- |

13.

Zato je treba s tehničnega vidika pri e-pravosodju upoštevati bolj splošni okvir e-uprave (4). Obširno strokovno znanje o projektih na področju varne infrastrukture in overjanja listin že obstaja in ga je treba uporabiti. V tesnem sodelovanju s Komisijo je treba spodbujati evropski okvir interoperabilnosti (EIF), oblikovan znotraj programa IDABC (5). Evropska prizadevanja v zvezi z e-podpisom in e-identiteto (6) so še posebno pomembna na področju sodstva, kjer je overjanje listin bistvenega pomena.

| 14. | Pri pripravi večletnega programa je torej treba upoštevati ta splošni okvir. Cilj programa niso samo kratkoročne ampak tudi dolgoročne rešitve, ki bodo z uporabo IKT omogočile razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

14.

Pri pripravi večletnega programa je torej treba upoštevati ta splošni okvir. Cilj programa niso samo kratkoročne ampak tudi dolgoročne rešitve, ki bodo z uporabo IKT omogočile razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice.

3.   Horizontalni pristop

| 15. | Vprašanja v zvezi z e-pravosodjem niso omejena na samo nekatera pravna področja. Pojavljajo se na številnih področjih civilnega, kazenskega in upravnega prava. E-pravosodje je torej horizontalno vprašanje v okviru evropskih čezmejnih postopkov. |
| --- | --- |

15.

Vprašanja v zvezi z e-pravosodjem niso omejena na samo nekatera pravna področja. Pojavljajo se na številnih področjih civilnega, kazenskega in upravnega prava. E-pravosodje je torej horizontalno vprašanje v okviru evropskih čezmejnih postopkov.

III.   AKCIJSKI NAČRT

1.   Področje uporabe

| 16. | Treba je poudariti, da je e-pravosodje evropski projekt. Zato bi bilo treba e-pravosodje preimenovati v evropsko e-pravosodje. |
| --- | --- |

16.

Treba je poudariti, da je e-pravosodje evropski projekt. Zato bi bilo treba e-pravosodje preimenovati v evropsko e-pravosodje.

| 17. | Države članice lahko seveda same odločajo, in sicer v okviru pristojnosti, določenih v pogodbah, o vzpostavitvi skupnih projektov, ki se nanašajo na e-pravosodje ne pa tudi nujno na evropsko e-pravosodje. Ti projekti pa lahko pridobijo status evropskih projektov in so lahko financirani iz sredstev Skupnosti samo pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

17.

Države članice lahko seveda same odločajo, in sicer v okviru pristojnosti, določenih v pogodbah, o vzpostavitvi skupnih projektov, ki se nanašajo na e-pravosodje ne pa tudi nujno na evropsko e-pravosodje. Ti projekti pa lahko pridobijo status evropskih projektov in so lahko financirani iz sredstev Skupnosti samo pod nekaterimi pogoji.

| 18. | Ob upoštevanju horizontalne razsežnosti evropskega e-pravosodja lahko Delovna skupina za e-pravosodje opravlja vlogo usklajevanja pri obravnavi tehničnih vprašanj, ki so zastavljena na posvetovanjih v drugih telesih Sveta. Po drugi strani pa bodo morale zakonodajno delo opraviti pristojne delovne skupine Sveta, na primer Delovna skupina za sodelovanje v kazenskih zadevah ali Odbor za civilnopravne zadeve. |
| --- | --- |

18.

Ob upoštevanju horizontalne razsežnosti evropskega e-pravosodja lahko Delovna skupina za e-pravosodje opravlja vlogo usklajevanja pri obravnavi tehničnih vprašanj, ki so zastavljena na posvetovanjih v drugih telesih Sveta. Po drugi strani pa bodo morale zakonodajno delo opraviti pristojne delovne skupine Sveta, na primer Delovna skupina za sodelovanje v kazenskih zadevah ali Odbor za civilnopravne zadeve.

| 19. | Sistem e-pravosodja bi moral biti dostopen državljanom, gospodarskim subjektom, pravosodnim delavcem in pravosodnim organom, ki bodo uporabljali razpoložljive moderne tehnologije. Treba je določiti tri merila: |
| --- | --- |

19.

Sistem e-pravosodja bi moral biti dostopen državljanom, gospodarskim subjektom, pravosodnim delavcem in pravosodnim organom, ki bodo uporabljali razpoložljive moderne tehnologije. Treba je določiti tri merila:

(a)   Evropska razsežnost

| 20. | Cilj evropskega e-pravosodja je vzpostavitev evropskega pravosodnega prostora z uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij. Projekti evropskega e-pravosodja bi torej morali nuditi možnost vključitve vseh držav članic. |
| --- | --- |

20.

Cilj evropskega e-pravosodja je vzpostavitev evropskega pravosodnega prostora z uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij. Projekti evropskega e-pravosodja bi torej morali nuditi možnost vključitve vseh držav članic.

(b)   Podpora oblikovanju evropskega pravosodnega prostora

| 21. | Projekti bodo morali spodbujati izvajanje obstoječih zakonodajnih instrumentov, ki sta jih sprejeli Skupnost in Evropska unija na področju pravosodja, hkrati pa ne bodo smeli izključevati drugih projektov, ki prispevajo k vzpostavljanju evropskega pravosodnega prostora. |
| --- | --- |

21.

Projekti bodo morali spodbujati izvajanje obstoječih zakonodajnih instrumentov, ki sta jih sprejeli Skupnost in Evropska unija na področju pravosodja, hkrati pa ne bodo smeli izključevati drugih projektov, ki prispevajo k vzpostavljanju evropskega pravosodnega prostora.

| 22. | Poleg tega naj bi bilo evropsko e-pravosodje delovno orodje vseh strokovnjakov na področju prava in pravosodnih organov z zagotavljanjem platforme in posameznih funkcij za učinkovito in varno izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

22.

Poleg tega naj bi bilo evropsko e-pravosodje delovno orodje vseh strokovnjakov na področju prava in pravosodnih organov z zagotavljanjem platforme in posameznih funkcij za učinkovito in varno izmenjavo informacij.

(c)   Struktura, namenjena evropskim državljanom

| 23. | Pri razvoju evropskem e-pravosodja je treba upoštevati predvsem to, da mora biti neposredno dostopno, zlasti prek portala, evropskim državljanom, ki bodo imeli koristi zaradi njegove dodane vrednosti. Pri izbiri projektov ali njihovem izvajanju je torej treba zagotoviti, da bodo orodja evropskega e-pravosodja v kratkem prinesla državljanom konkretne ugodnosti. V tem smislu je treba skladno s prilogo čim prej začeti več projektov, ne glede na druge projekte, ki bi jih lahko vključili v skladu z ureditvijo, določeno v tem akcijskem načrtu. |
| --- | --- |

23.

Pri razvoju evropskem e-pravosodja je treba upoštevati predvsem to, da mora biti neposredno dostopno, zlasti prek portala, evropskim državljanom, ki bodo imeli koristi zaradi njegove dodane vrednosti. Pri izbiri projektov ali njihovem izvajanju je torej treba zagotoviti, da bodo orodja evropskega e-pravosodja v kratkem prinesla državljanom konkretne ugodnosti. V tem smislu je treba skladno s prilogo čim prej začeti več projektov, ne glede na druge projekte, ki bi jih lahko vključili v skladu z ureditvijo, določeno v tem akcijskem načrtu.

| 24. | Ta cilj uresničujejo vsi projekti, ki omogočajo evropskim državljanom boljše poznavanje njihovih pravic. To mora veljati tudi za projekte, ki omogočajo njihovo izvajanje (pravna pomoč, mediacija, prevajanje itd.). |
| --- | --- |

24.

Ta cilj uresničujejo vsi projekti, ki omogočajo evropskim državljanom boljše poznavanje njihovih pravic. To mora veljati tudi za projekte, ki omogočajo njihovo izvajanje (pravna pomoč, mediacija, prevajanje itd.).

2.   Naloge na področju evropskega e-pravosodja

| 25. | Na podlagi dela, ki ga je opravila Delovna skupina za e-pravosodje, in sporočila Komisije je mogoče natančno določiti naloge prihodnjega sistema evropskega e-pravosodja: Treba bi bilo določiti tri najpomembnejše naloge, in sicer: |
| --- | --- |

25.

Na podlagi dela, ki ga je opravila Delovna skupina za e-pravosodje, in sporočila Komisije je mogoče natančno določiti naloge prihodnjega sistema evropskega e-pravosodja: Treba bi bilo določiti tri najpomembnejše naloge, in sicer:

(a)   Dostop do ustreznih podatkov na področju pravosodja.

| 26. | Ti podatki se nanašajo zlasti na evropsko zakonodajo in sodno prakso (7) ter na zakonodajo in sodno prakso držav članic. |
| --- | --- |

26.

Ti podatki se nanašajo zlasti na evropsko zakonodajo in sodno prakso (7) ter na zakonodajo in sodno prakso držav članic.

| 27. | Evropsko e-pravosodje bo s povezovanjem omogočilo tudi dostop do podatkov, katere upravljajo države članice v okviru javne uprave na področju pravosodja (na primer, in ob upoštevanju pravil za delovanje tega projekta, povezovanje baz podatkov iz kazenskih evidenc držav članic). |
| --- | --- |

27.

Evropsko e-pravosodje bo s povezovanjem omogočilo tudi dostop do podatkov, katere upravljajo države članice v okviru javne uprave na področju pravosodja (na primer, in ob upoštevanju pravil za delovanje tega projekta, povezovanje baz podatkov iz kazenskih evidenc držav članic).

(b)   Dematerializacija postopkov

| 28. | Dematerializacija, tj. izvajanje pravosodnih in zunajsodnih čezmejnih postopkov brez papirne dokumentacije (na primer e-mediacija), vključuje predvsem elektronsko komuniciranje med pravosodnimi organi in strankami v postopkih, zlasti zaradi izvajanja evropskih instrumentov, ki jih je sprejel Svet (8). |
| --- | --- |

28.

Dematerializacija, tj. izvajanje pravosodnih in zunajsodnih čezmejnih postopkov brez papirne dokumentacije (na primer e-mediacija), vključuje predvsem elektronsko komuniciranje med pravosodnimi organi in strankami v postopkih, zlasti zaradi izvajanja evropskih instrumentov, ki jih je sprejel Svet (8).

(c)   Stiki med pravosodnimi organi

| 29. | Nadvse pomembna sta poenostavitev in spodbujanje stikov med pravosodnimi organi držav članic, zlasti v okviru instrumentov, ki so sprejeti v evropskem pravosodnem prostoru (na primer z videokonferencami ali varnim elektronskim omrežjem). |
| --- | --- |

29.

Nadvse pomembna sta poenostavitev in spodbujanje stikov med pravosodnimi organi držav članic, zlasti v okviru instrumentov, ki so sprejeti v evropskem pravosodnem prostoru (na primer z videokonferencami ali varnim elektronskim omrežjem).

3.   Portal evropskega e-pravosodja

| 30. | Delovna skupina za e-pravosodje si zelo prizadeva, da bi v skladu z željami Evropskega sveta do konca leta 2009 vzpostavila enoten portal evropskega e-pravosodja. Skupina držav članic je tem okviru izvedla pilotni projekt. Pomembno je, da se pri vzpostavitvi portala nadgradi dosedanje delo v zvezi s tem pilotnim projektom. |
| --- | --- |

30.

Delovna skupina za e-pravosodje si zelo prizadeva, da bi v skladu z željami Evropskega sveta do konca leta 2009 vzpostavila enoten portal evropskega e-pravosodja. Skupina držav članic je tem okviru izvedla pilotni projekt. Pomembno je, da se pri vzpostavitvi portala nadgradi dosedanje delo v zvezi s tem pilotnim projektom.

| 31. | Portal bo omogočil dostop do sistema evropskega e-pravosodja v celoti, tj. do evropskih in nacionalnih spletnih strani in/ali storitev. Vsekakor pa ta portal ne bi smel biti samo zbirka povezav. |
| --- | --- |

31.

Portal bo omogočil dostop do sistema evropskega e-pravosodja v celoti, tj. do evropskih in nacionalnih spletnih strani in/ali storitev. Vsekakor pa ta portal ne bi smel biti samo zbirka povezav.

| 32. | Pravnim strokovnjakom bo prek enotnega postopka overjanja omogočil dostop do različnih funkcij, rezerviranih zanje, ali pa jim bo ponudil na voljo prilagojene pravice do dostopa. Morda bi bilo primerno, da bi se takšna možnost overjanja dala na razpolago tudi nestrokovnjakom. |
| --- | --- |

32.

Pravnim strokovnjakom bo prek enotnega postopka overjanja omogočil dostop do različnih funkcij, rezerviranih zanje, ali pa jim bo ponudil na voljo prilagojene pravice do dostopa. Morda bi bilo primerno, da bi se takšna možnost overjanja dala na razpolago tudi nestrokovnjakom.

| 33. | Poleg tega bo prek portala možen dostop do nacionalnih funkcij prek večjezičnega in uporabniku prijaznega vmesnika, ki bo evropskim državljanom omogočal razumevanje vsebin. |
| --- | --- |

33.

Poleg tega bo prek portala možen dostop do nacionalnih funkcij prek večjezičnega in uporabniku prijaznega vmesnika, ki bo evropskim državljanom omogočal razumevanje vsebin.

| 34. | Vsebina funkcij, dostopnih prek portala, in upravljanje portala bosta seveda odvisna od odločitev Sveta glede vloge evropskega e-pravosodja in načinov njegovega upravljanja. |
| --- | --- |

34.

Vsebina funkcij, dostopnih prek portala, in upravljanje portala bosta seveda odvisna od odločitev Sveta glede vloge evropskega e-pravosodja in načinov njegovega upravljanja.

4.   Tehnični vidiki

| 35. | Pri vzpostavitvi sistema evropskega e-pravosodja je treba rešiti tudi precejšnje število horizontalnih tehničnih vprašanj, opredeljenih zlasti v poročilu, ki ga je Svet sprejel 5. junija 2007 (9). |
| --- | --- |

35.

Pri vzpostavitvi sistema evropskega e-pravosodja je treba rešiti tudi precejšnje število horizontalnih tehničnih vprašanj, opredeljenih zlasti v poročilu, ki ga je Svet sprejel 5. junija 2007 (9).

(a)   Decentraliziran tehnični sistem

| 36. | Veliko ministrov za pravosodje je na neformalnem srečanju januarja 2007 v Dresdnu izrazilo željo, da bi bil na evropski ravni oblikovan decentraliziran sistem, ki bi povezoval obstoječe sisteme držav članic. |
| --- | --- |

36.

Veliko ministrov za pravosodje je na neformalnem srečanju januarja 2007 v Dresdnu izrazilo željo, da bi bil na evropski ravni oblikovan decentraliziran sistem, ki bi povezoval obstoječe sisteme držav članic.

(b)   Standardizirane izmenjave informacij

| 37. | Treba je zagotoviti, da bodo različne tehnične in organizacijske določbe, izbrane za aplikacije/uporabo pravosodnih sistemov, kar se da združljive, in hkrati omogočiti čim večjo prožnost držav članic. Obenem pa se je treba dogovoriti o standardiziranih modelih in komunikacijskih protokolih ob upoštevanju veljavnih evropskih ali mednarodnih standardov s tega področja, da se omogoči interoperabilna, učinkovita, varna, hitra in stroškovno najbolj učinkovita izmenjava. |
| --- | --- |

37.

Treba je zagotoviti, da bodo različne tehnične in organizacijske določbe, izbrane za aplikacije/uporabo pravosodnih sistemov, kar se da združljive, in hkrati omogočiti čim večjo prožnost držav članic. Obenem pa se je treba dogovoriti o standardiziranih modelih in komunikacijskih protokolih ob upoštevanju veljavnih evropskih ali mednarodnih standardov s tega področja, da se omogoči interoperabilna, učinkovita, varna, hitra in stroškovno najbolj učinkovita izmenjava.

(c)   Mehanizmi za overjanje

| 38. | Bistven predpogoj za učinkovito delovanje čezmejnega e-pravosodja je razvoj enotnih standardov oziroma enotnih vmesnikov za uporabo tehnologij za overjanje in elementov za elektronsko podpisovanje. Ta zahteva je bistvena vsaj za vse funkcije evropskega e-pravosodja, ki presegajo navadno objavljanje pravnih informacij. Zato bi bilo treba nadaljevati s preučevanjem različnih veljavnih pravnih zahtev v državah članicah in tehnologij, ki jih uporabljajo. Na podlagi rezultatov in pridobljenih izkušenj bo mogoče uvesti elektronsko izmenjavo dokumentov med državami članicami, ki bo s pravnega vidika čim bolj varna. |
| --- | --- |

38.

Bistven predpogoj za učinkovito delovanje čezmejnega e-pravosodja je razvoj enotnih standardov oziroma enotnih vmesnikov za uporabo tehnologij za overjanje in elementov za elektronsko podpisovanje. Ta zahteva je bistvena vsaj za vse funkcije evropskega e-pravosodja, ki presegajo navadno objavljanje pravnih informacij. Zato bi bilo treba nadaljevati s preučevanjem različnih veljavnih pravnih zahtev v državah članicah in tehnologij, ki jih uporabljajo. Na podlagi rezultatov in pridobljenih izkušenj bo mogoče uvesti elektronsko izmenjavo dokumentov med državami članicami, ki bo s pravnega vidika čim bolj varna.

(d)   Varnost sistema in varstvo podatkov

| 39. | V okviru oblikovanja storitev evropskega e-pravosodja, ki bi omogočale posredovanje podatkov med pravosodnimi organi oziroma med pravosodnimi organi in državljani ali pravnimi strokovnjaki, bo morala ta izmenjava podatkov potekati v varnem okolju. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi predhodno delo v okviru IDABC. |
| --- | --- |

39.

V okviru oblikovanja storitev evropskega e-pravosodja, ki bi omogočale posredovanje podatkov med pravosodnimi organi oziroma med pravosodnimi organi in državljani ali pravnimi strokovnjaki, bo morala ta izmenjava podatkov potekati v varnem okolju. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi predhodno delo v okviru IDABC.

| 40. | Glede na to, da so ti podatki večinoma osebne narave v smislu evropske zakonodaje, bi bilo poleg tega nujno treba zagotoviti spoštovanje načel, ki jih določa ta zakonodaja. |
| --- | --- |

40.

Glede na to, da so ti podatki večinoma osebne narave v smislu evropske zakonodaje, bi bilo poleg tega nujno treba zagotoviti spoštovanje načel, ki jih določa ta zakonodaja.

5.   Jezikovni vidiki

| 41. | Ker institucije Evropske unije uporabljajo triindvajset različnih jezikov in si prizadevajo za uporabniku prijazen dostop evropskih državljanov do evropskega e-pravosodja, je treba razmišljati o ukrepih v zvezi s prevajanjem in tolmačenjem na področju pravosodja. |
| --- | --- |

41.

Ker institucije Evropske unije uporabljajo triindvajset različnih jezikov in si prizadevajo za uporabniku prijazen dostop evropskih državljanov do evropskega e-pravosodja, je treba razmišljati o ukrepih v zvezi s prevajanjem in tolmačenjem na področju pravosodja.

| 42. | V tej zvezi je nemogoče pričakovati, da bi bila zagotovitev dostopa državljanov do spletnih mest e-pravosodja posamezne države članice, ki ni njihova država, lahko ustrezna rešitev: ta dostop bi bil zaradi jezikovnih ovir v veliki meri neuporaben. |
| --- | --- |

42.

V tej zvezi je nemogoče pričakovati, da bi bila zagotovitev dostopa državljanov do spletnih mest e-pravosodja posamezne države članice, ki ni njihova država, lahko ustrezna rešitev: ta dostop bi bil zaradi jezikovnih ovir v veliki meri neuporaben.

| 43. | Jezikovni izziv bi lahko rešili zlasti z avtomatiziranimi sistemi za prevajanje, ki bi vključevali predvsem vsebine obrazcev, ki jih uporabljajo evropske institucije, in s spletnim dostopom do nacionalnih prevajalskih virov. |
| --- | --- |

43.

Jezikovni izziv bi lahko rešili zlasti z avtomatiziranimi sistemi za prevajanje, ki bi vključevali predvsem vsebine obrazcev, ki jih uporabljajo evropske institucije, in s spletnim dostopom do nacionalnih prevajalskih virov.

| 44. | Poleg tega bi bilo treba oblikovati delovno metodo, ki bi omogočila, da se pravni koncepti, ki obstajajo v pravnih redih držav članic, natančno prevedejo v triindvajset uradnih jezikov Evropske skupnosti, ob celovitem upoštevanju semantičnih vprašanj. |
| --- | --- |

44.

Poleg tega bi bilo treba oblikovati delovno metodo, ki bi omogočila, da se pravni koncepti, ki obstajajo v pravnih redih držav članic, natančno prevedejo v triindvajset uradnih jezikov Evropske skupnosti, ob celovitem upoštevanju semantičnih vprašanj.

6.   Potreba po delovni infrastrukturi

| 45. | Zaradi vseh teh vidikov je seveda nujno, da se določi postopek za izbiro tehničnih standardov, ki bi jih lahko uporabili pri zagotovitvi interoperabilnosti sistemov držav članic, in da se opredeli, kakor je običajno pri projektih, povezanih z IKT, ločevanje med:






  (a) | funkcijo določanja projektov, tj. odločanjem o strukturi in delovanju sistema evropskega e-pravosodja ter izvedbi projektov. Ta funkcija lahko včasih zahteva, kot je razvidno iz dela, izvedenega na področju medmrežne povezave kazenskih evidenc, delo pravne narave; |
| --- | --- | --- |

45.

Zaradi vseh teh vidikov je seveda nujno, da se določi postopek za izbiro tehničnih standardov, ki bi jih lahko uporabili pri zagotovitvi interoperabilnosti sistemov držav članic, in da se opredeli, kakor je običajno pri projektih, povezanih z IKT, ločevanje med:

(a)

funkcijo določanja projektov, tj. odločanjem o strukturi in delovanju sistema evropskega e-pravosodja ter izvedbi projektov. Ta funkcija lahko včasih zahteva, kot je razvidno iz dela, izvedenega na področju medmrežne povezave kazenskih evidenc, delo pravne narave;

| (b) | funkcijo izvajanja projektov, tj. vzpostavitvijo različnih storitev evropskega e-pravosodja, na primer izdelava večjezičnih uporabniških vmesnikov v tesnem sodelovanju z državami članicami in razvoj sistemov. Poleg tega bo ta funkcija zajemala tudi popolno vzdrževanje sistema. |
| --- | --- |

(b)

funkcijo izvajanja projektov, tj. vzpostavitvijo različnih storitev evropskega e-pravosodja, na primer izdelava večjezičnih uporabniških vmesnikov v tesnem sodelovanju z državami članicami in razvoj sistemov. Poleg tega bo ta funkcija zajemala tudi popolno vzdrževanje sistema.

| 46. | Takšna struktura bi morala biti vsekakor sestavljena iz strokovnjakov za IKT na eni strani, na drugi strani pa bi morala vključevati prevajalske zmogljivosti. Predvidele bi se lahko različne možnosti, ki bi se po potrebi med sabo dopolnjevale:






  (a) | odgovornost za upravljanje te strukture prevzame ena ali več držav članic v tesnem posvetovanju z drugimi državami članicami v okviru Delovne skupine za e-pravosodje; |
| --- | --- | --- |

46.

Takšna struktura bi morala biti vsekakor sestavljena iz strokovnjakov za IKT na eni strani, na drugi strani pa bi morala vključevati prevajalske zmogljivosti. Predvidele bi se lahko različne možnosti, ki bi se po potrebi med sabo dopolnjevale:

(a)

odgovornost za upravljanje te strukture prevzame ena ali več držav članic v tesnem posvetovanju z drugimi državami članicami v okviru Delovne skupine za e-pravosodje;

| (b) | to funkcijo zagotovi Evropska komisija, in sicer po pravilih, ki jih je treba še določiti; |
| --- | --- |

(b)

to funkcijo zagotovi Evropska komisija, in sicer po pravilih, ki jih je treba še določiti;

| (c) | ustanovi se evropska agencija. Za to obstaja več načinov, odvisno od velikosti in stopnje avtonomije agencije. Vendar pa je izvedba te možnosti dolgotrajna in zapletena, predvidi se lahko le srednjeročno, po potrebi na podlagi doseženega napredka. |
| --- | --- |

(c)

ustanovi se evropska agencija. Za to obstaja več načinov, odvisno od velikosti in stopnje avtonomije agencije. Vendar pa je izvedba te možnosti dolgotrajna in zapletena, predvidi se lahko le srednjeročno, po potrebi na podlagi doseženega napredka.

7.   Financiranje

| 47. | Vzpostavitev evropskega e-pravosodja zahteva precejšnja finančna sredstva, namenjena zlasti za:






  (a) | spodbujanje vzpostavitve sistema e-pravosodja na nacionalni ravni, kar bo ugodno spodbudilo vzpostavitev evropskega e-pravosodja, in |
| --- | --- | --- |

47.

Vzpostavitev evropskega e-pravosodja zahteva precejšnja finančna sredstva, namenjena zlasti za:

(a)

spodbujanje vzpostavitve sistema e-pravosodja na nacionalni ravni, kar bo ugodno spodbudilo vzpostavitev evropskega e-pravosodja, in

| (b) | omogočanje izvedbe projektov na evropski ravni, vključno z vzpostavitvijo in razvojem portala evropskega e-pravosodja. |
| --- | --- |

(b)

omogočanje izvedbe projektov na evropski ravni, vključno z vzpostavitvijo in razvojem portala evropskega e-pravosodja.

| 48. | Za finančne programe civilnega in kazenskega prava bi se lahko v letih 2008 in 2009 sprostilo do 45 milijonov EUR. Ta znesek bi bilo treba v prihodnjih letih znatno zvišati. Jasno bi bilo treba določiti tudi druge zneske, ki so na voljo v proračunu Evropskih skupnosti in se lahko neposredno dodelijo za evropsko e-pravosodje. |
| --- | --- |

48.

Za finančne programe civilnega in kazenskega prava bi se lahko v letih 2008 in 2009 sprostilo do 45 milijonov EUR. Ta znesek bi bilo treba v prihodnjih letih znatno zvišati. Jasno bi bilo treba določiti tudi druge zneske, ki so na voljo v proračunu Evropskih skupnosti in se lahko neposredno dodelijo za evropsko e-pravosodje.

| 49. | Poleg tega bi bilo treba na predlog Komisije čim prej oblikovati enoten horizontalni program, ki bi zajemal tako zadeve civilnega kot kazenskega prava. Proračunske vire bi bilo treba znatno zvišati, da bi se pokrili stroški vzpostavitve evropskega e-pravosodja tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti. Treba bi bilo tudi pojasniti in uskladiti trenutno veljavna merila za izbor v zvezi s programi civilnega in kazenskega pravosodja, s čimer bi upoštevali merila evropskega e-pravosodja, opredeljena v poglavju III tega dokumenta. |
| --- | --- |

49.

Poleg tega bi bilo treba na predlog Komisije čim prej oblikovati enoten horizontalni program, ki bi zajemal tako zadeve civilnega kot kazenskega prava. Proračunske vire bi bilo treba znatno zvišati, da bi se pokrili stroški vzpostavitve evropskega e-pravosodja tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti. Treba bi bilo tudi pojasniti in uskladiti trenutno veljavna merila za izbor v zvezi s programi civilnega in kazenskega pravosodja, s čimer bi upoštevali merila evropskega e-pravosodja, opredeljena v poglavju III tega dokumenta.

| 50. | Projekti s področja evropskega e-pravosodja v smislu tega akcijskega načrta, ki jih odstavek 49 ne zajema, bi se lahko financirali iz drugih programov Skupnosti, če bi izpolnjevali pogoje, opredeljene v teh programih. |
| --- | --- |

50.

Projekti s področja evropskega e-pravosodja v smislu tega akcijskega načrta, ki jih odstavek 49 ne zajema, bi se lahko financirali iz drugih programov Skupnosti, če bi izpolnjevali pogoje, opredeljene v teh programih.

IV.   PREDLOGI PREDSEDSTVA

| 51. | Oblikovanje večletnega akcijskega načrta predvideva:






  (a) | določitev nalog v zvezi z vzpostavitvijo funkcij evropskega e-pravosodja, ki jih je treba izvesti, ob upoštevanju finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, opredelitev njihovih prednostnih nalog in, kolikor je možno, določitev skrajnih rokov. Pri tem je potrebna določena prožnost, da bi zagotovili ustrezno prilagodljivost novostim v tem sektorju; |
| --- | --- | --- |

51.

Oblikovanje večletnega akcijskega načrta predvideva:

(a)

določitev nalog v zvezi z vzpostavitvijo funkcij evropskega e-pravosodja, ki jih je treba izvesti, ob upoštevanju finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, opredelitev njihovih prednostnih nalog in, kolikor je možno, določitev skrajnih rokov. Pri tem je potrebna določena prožnost, da bi zagotovili ustrezno prilagodljivost novostim v tem sektorju;

| (b) | razdelitev nalog med Svet, države članice in Evropsko komisijo ter določitev strukture za izvajanje/usklajevanje določenih tehničnih nalog, ki jih je treba določiti. Ta razdelitev mora zadevati tudi pravila izbire prihodnjih projektov; |
| --- | --- |

(b)

razdelitev nalog med Svet, države članice in Evropsko komisijo ter določitev strukture za izvajanje/usklajevanje določenih tehničnih nalog, ki jih je treba določiti. Ta razdelitev mora zadevati tudi pravila izbire prihodnjih projektov;

| (c) | določitev metode za natančno spremljanje in oceno izvedbe akcijskega načrta. |
| --- | --- |

(c)

določitev metode za natančno spremljanje in oceno izvedbe akcijskega načrta.

| 52. | To pomeni, da Svet ob spoštovanju avtonomije posameznih institucij ter v skladu s členoma 5 in 7 Pogodbe ES sprejme več odločitev o vprašanjih, obravnavanih v tem dokumentu, zlasti:






  (a) | o strukturi dela, ki jo je treba določiti na ravni Evropske unije za izvedbo projektov evropskega e-pravosodja ter za nadzor njihovega izvajanja in razvoja; |
| --- | --- | --- |

52.

To pomeni, da Svet ob spoštovanju avtonomije posameznih institucij ter v skladu s členoma 5 in 7 Pogodbe ES sprejme več odločitev o vprašanjih, obravnavanih v tem dokumentu, zlasti:

(a)

o strukturi dela, ki jo je treba določiti na ravni Evropske unije za izvedbo projektov evropskega e-pravosodja ter za nadzor njihovega izvajanja in razvoja;

| (b) | o razdelitvi nalog med različne akterje – Svet, Evropsko komisijo in države članice. |
| --- | --- |

(b)

o razdelitvi nalog med različne akterje – Svet, Evropsko komisijo in države članice.

| 53. | V zvezi s tem predsedstvo poudarja, da tiste prakse sistemov e-pravosodja, ki že obstajajo (vzpostavitev spletnega mesta Evropske pravosodne mreže za kazensko pravo, medmrežna povezava kazenskih evidenc), kažejo, da je bila pobuda ene ali več držav članic pogosto odločilna za izvedbo projektov. |
| --- | --- |

53.

V zvezi s tem predsedstvo poudarja, da tiste prakse sistemov e-pravosodja, ki že obstajajo (vzpostavitev spletnega mesta Evropske pravosodne mreže za kazensko pravo, medmrežna povezava kazenskih evidenc), kažejo, da je bila pobuda ene ali več držav članic pogosto odločilna za izvedbo projektov.

| 54. | Vendar pa v določeni razvojni fazi udeležba večjega števila držav članic povzroči, da postane delo še bolj zapleteno. Zato je nujno, da priprava, vodenje in razvoj projekta dobijo evropsko dimenzijo. |
| --- | --- |

54.

Vendar pa v določeni razvojni fazi udeležba večjega števila držav članic povzroči, da postane delo še bolj zapleteno. Zato je nujno, da priprava, vodenje in razvoj projekta dobijo evropsko dimenzijo.

| 55. | Poleg tega različni tehnični vidiki navedenih študij jasno kažejo, da bi bilo za določene horizontalne naloge koristno njihovo upravljanje na ravni EU. S povečanjem števila razpoložljivih storitev e-pravosodja je mogoče pričakovati tudi večje ekonomije obsega. |
| --- | --- |

55.

Poleg tega različni tehnični vidiki navedenih študij jasno kažejo, da bi bilo za določene horizontalne naloge koristno njihovo upravljanje na ravni EU. S povečanjem števila razpoložljivih storitev e-pravosodja je mogoče pričakovati tudi večje ekonomije obsega.

1.   Za evropsko e-pravosodje

| 56. | Predsedstvo predlaga, da se program e-pravosodje preimenuje v evropsko e-pravosodje. |
| --- | --- |

56.

Predsedstvo predlaga, da se program e-pravosodje preimenuje v evropsko e-pravosodje.

2.   Vzpostavitev delovne strukture

| 57. | Predsedstvo ob upoštevanju razvoja, opisanega v tem akcijskem načrtu, in da bi se omogočila vzpostavitev večletnega programa za izvedbo evropskega e-pravosodja, predlaga naslednjo globalno strukturo dela: |
| --- | --- |

57.

Predsedstvo ob upoštevanju razvoja, opisanega v tem akcijskem načrtu, in da bi se omogočila vzpostavitev večletnega programa za izvedbo evropskega e-pravosodja, predlaga naslednjo globalno strukturo dela:

(a)   Funkcija določanja projektov

| 58. | Svet je v okviru smernic, določenih v tem akcijskem načrtu, pristojen za spremljanje izvajanja večletnega programa. Sprejme vse odločitve, ki so potrebne za uresničitev ciljev, določenih v tem akcijskem načrtu. Njegova naloga je predvsem, da na podlagi meril, določenih v delu III, in v tesnem sodelovanju s Komisijo sestavi seznam novih projektov, ki jih predlagajo on sam, države članice (točka c) ali Komisija. |
| --- | --- |

58.

Svet je v okviru smernic, določenih v tem akcijskem načrtu, pristojen za spremljanje izvajanja večletnega programa. Sprejme vse odločitve, ki so potrebne za uresničitev ciljev, določenih v tem akcijskem načrtu. Njegova naloga je predvsem, da na podlagi meril, določenih v delu III, in v tesnem sodelovanju s Komisijo sestavi seznam novih projektov, ki jih predlagajo on sam, države članice (točka c) ali Komisija.

| 59. | Komisija izvede na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta študije, za katere meni, da so ustrezne. |
| --- | --- |

59.

Komisija izvede na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta študije, za katere meni, da so ustrezne.

| 60. | Svet lahko določi funkcijske specifikacije projektov. |
| --- | --- |

60.

Svet lahko določi funkcijske specifikacije projektov.

| 61. | Komisija v zvezi s financiranjem Skupnosti ob upoštevanju veljavnih postopkov v celoti upošteva smernice in odločitve Sveta. |
| --- | --- |

61.

Komisija v zvezi s financiranjem Skupnosti ob upoštevanju veljavnih postopkov v celoti upošteva smernice in odločitve Sveta.

(b)   Funkcija vodenja projektov

| 62. | Evropska komisija da Svetu na voljo strukturo upravljanja, ki je odgovorna za:






  (i) | izvedbo tehničnih pogojev za sistem evropskega e-pravosodja, v skladu s postopkom iz odstavka 58; |
| --- | --- | --- |

62.

Evropska komisija da Svetu na voljo strukturo upravljanja, ki je odgovorna za:

(i)

izvedbo tehničnih pogojev za sistem evropskega e-pravosodja, v skladu s postopkom iz odstavka 58;

| (ii) | izvajanje projektov evropskega e-pravosodja, opredeljenih v večletnem akcijskem programu, ali dopolnilnih projektov na zahtevo Sveta ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in na podlagi razpoložljivih finančnih sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje projektov evropskega e-pravosodja, opredeljenih v večletnem akcijskem programu, ali dopolnilnih projektov na zahtevo Sveta ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in na podlagi razpoložljivih finančnih sredstev Skupnosti;

| (iii) | še pred koncem leta 2009 vzpostavitev prve različice portala evropskega e-pravosodja ob upoštevanju načel, opredeljenih v pilotnem projektu v okviru Delovne skupine za e-pravosodje, in v okviru odločitev, ki jih bo moral sprejeti Svet. Na podlagi te prve različice se bodo v portal postopoma uvajale dodatne funkcije, ki se bodo razvijale v sklopu posebnih pilotnih projektov.
  Da bi se pristojnosti držav članic in Komisije dopolnjevale, bo Komisija ustanovila delovno skupino tehničnih strokovnjakov, v katero bodo vključeni strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice in ki se bodo redno sestajali, da bi zagotovili spremljanje potekajočih projektov in opredelili tehnične rešitve, ki jih bo treba izvesti.
  Komisija bo Svet obveščala tudi o napredku začetega dela in o vprašanjih, o katerih bo razpravljala delovna skupina strokovnjakov, s čimer bo državam članicam zagotovljeno ustrezno spremljanje, obenem pa tudi vključitev njihovih metodoloških in tehnoloških predlogov v delovni proces. |
| --- | --- |

(iii)

še pred koncem leta 2009 vzpostavitev prve različice portala evropskega e-pravosodja ob upoštevanju načel, opredeljenih v pilotnem projektu v okviru Delovne skupine za e-pravosodje, in v okviru odločitev, ki jih bo moral sprejeti Svet. Na podlagi te prve različice se bodo v portal postopoma uvajale dodatne funkcije, ki se bodo razvijale v sklopu posebnih pilotnih projektov.

Da bi se pristojnosti držav članic in Komisije dopolnjevale, bo Komisija ustanovila delovno skupino tehničnih strokovnjakov, v katero bodo vključeni strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice in ki se bodo redno sestajali, da bi zagotovili spremljanje potekajočih projektov in opredelili tehnične rešitve, ki jih bo treba izvesti.

Komisija bo Svet obveščala tudi o napredku začetega dela in o vprašanjih, o katerih bo razpravljala delovna skupina strokovnjakov, s čimer bo državam članicam zagotovljeno ustrezno spremljanje, obenem pa tudi vključitev njihovih metodoloških in tehnoloških predlogov v delovni proces.

(c)   Države članice

| 63. | Brez poseganja v pravila iz točke (a) lahko države članice predlagajo in začnejo nove projekte evropskega e-pravosodja z uporabo razpoložljivih finančnih sredstev Skupnosti, če je to primerno, in v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki jih določi Svet v tesnem posvetovanju s Komisijo, zlasti kar zadeva spoštovanje tehničnih standardov in vzpostavitev večjezičnih vmesnikov. |
| --- | --- |

63.

Brez poseganja v pravila iz točke (a) lahko države članice predlagajo in začnejo nove projekte evropskega e-pravosodja z uporabo razpoložljivih finančnih sredstev Skupnosti, če je to primerno, in v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki jih določi Svet v tesnem posvetovanju s Komisijo, zlasti kar zadeva spoštovanje tehničnih standardov in vzpostavitev večjezičnih vmesnikov.

3.   Klavzula o pregledu

| 64. | Delovna skupina za e-pravosodje bo v prvi polovici leta 2010 ocenila delo, opravljeno v okviru izvajalske strukture, in Svetu po potrebi predložila ustrezne predloge za izboljšanje delovanja strukture. |
| --- | --- |

64.

Delovna skupina za e-pravosodje bo v prvi polovici leta 2010 ocenila delo, opravljeno v okviru izvajalske strukture, in Svetu po potrebi predložila ustrezne predloge za izboljšanje delovanja strukture.

4.   Večletni program

| 65. | Večletni program iz priloge se bo med izvajanjem posodabljal in dopolnjeval. |
| --- | --- |

65.

Večletni program iz priloge se bo med izvajanjem posodabljal in dopolnjeval.

V.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 66. | Coreper/Svet naj odobri zadevni akcijski načrt za evropsko e-pravosodje. |
| --- | --- |

66.

Coreper/Svet naj odobri zadevni akcijski načrt za evropsko e-pravosodje.

---

(1)  10285/08 ADD 1 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(2)  10285/08 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(3)  Pri tem je treba upoštevati dejstvo, da je tudi Evropski parlament že začel razpravljati o e-pravosodju.

(4)  E-uprava pomeni uporabo IKT pri vseh upravnih postopkih.

(5)  http://ec.europa.eu/idabc/ Predhodna študija o medsebojnem prepoznavanju e-podpisov za aplikacije e-uprave (2007) in interoperabilnost elektronskega prepoznavanja za storitve vseevropske e-uprave (2007).

(6)  Vidiki standardizacije e-podpisa (2007)

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/esignatures/e_signatures_standardisation.pdf

(7)  Vzpostavljena bo povezava med EUR-Lex in N-Lex.

(8)  Uredba (ES) št. 1896/2006; Uredba (ES) št. 861/2007.

(9)  Dok. 10393/07 JURINFO 21 z dne 5. junija 2007.

---

PRILOGA

AKCIJSKI NAČRT

Priloga k večletnemu akcijskemu načrtu 2009–2013 o evropskem e-pravosodju

Uvod

Projekti so bili razvrščeni po vrstah projektov, in sicer po naslednjih kategorijah:

| — | podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora, |
| --- | --- |

—

podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora,

| — | medmrežna povezava nacionalnih registrov, |
| --- | --- |

—

medmrežna povezava nacionalnih registrov,

| — | horizontalne zadeve, |
| --- | --- |

—

horizontalne zadeve,

| — | izmenjava najboljših praks. |
| --- | --- |

—

izmenjava najboljših praks.

| Projekt | Trenutna faza | Potrebni ukrep | Odgovornost za ukrepanje | Časovni razpored | Opombe | Vrsta projekta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Portal e-pravosodja. | — | Prototip portala, ki ga je oblikovala skupina držav članic. |

Projekt

Trenutna faza

Potrebni ukrep

Odgovornost za ukrepanje

Časovni razpored

Opombe

Vrsta projekta

Portal e-pravosodja.

—

Prototip portala, ki ga je oblikovala skupina držav članic.

| — | Sistem DIM, ki so ga razvile nekatere države članice v okviru Delovne skupine za e-pravosodje. |
| --- | --- |

—

Sistem DIM, ki so ga razvile nekatere države članice v okviru Delovne skupine za e-pravosodje.

| — | Overjanje in identifikacija. |
| --- | --- |

—

Overjanje in identifikacija.

| — | Delovna skupina držav članic in Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic in Komisija.

2009–2011

Otvoritev portala leta 2008, javnosti dostopen decembra 2009 (prim. sklepe Evropskega sveta z dne 18. in 19. junija 2008).

Razprave potekajo.

Dostopna spletna mesta bodo določena glede na upravičene projekte in merila, ki jih bo določil Svet.

Horizontalna zadeva.

| — | Prototip, dostopen članom Delovne skupine za e-pravosodje od aprila 2008. |
| --- | --- |

—

Prototip, dostopen članom Delovne skupine za e-pravosodje od aprila 2008.

| — | Varnost. |
| --- | --- |

—

Varnost.

| — | Večjezični vmesnik in prevajanje. |
| --- | --- |

—

Večjezični vmesnik in prevajanje.

| — | Standardne tehnike. |
| --- | --- |

—

Standardne tehnike.

| — | Komisija v tesnem sodelovanju s skupino držav članic, ki sodeluje pri pilotnem projektu. |
| --- | --- |

—

Komisija v tesnem sodelovanju s skupino držav članic, ki sodeluje pri pilotnem projektu.

Naknadno izpopolnjevanje in izboljševanje portala na podlagi drugih izvedenih projektov.

| — | Stiki brez papirne dokumentacije med pravosodnimi organi prek varnega omrežja. Delo poteka v okviru programa IDABC in znotraj Delovne skupine za e-pravosodje. |
| --- | --- |

—

Stiki brez papirne dokumentacije med pravosodnimi organi prek varnega omrežja. Delo poteka v okviru programa IDABC in znotraj Delovne skupine za e-pravosodje.

| — | Komisija izvede študijo izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

Komisija izvede študijo izvedljivosti.

Medmrežna povezava kazenskih evidenc

| — | V okviru pilotnega projekta povezava kazenskih evidenc ES, BE, DE in FR leta 2006, januarja leta 2008 razširjena na CZ in LU. |
| --- | --- |

—

V okviru pilotnega projekta povezava kazenskih evidenc ES, BE, DE in FR leta 2006, januarja leta 2008 razširjena na CZ in LU.

| — | Priprava za uvedbo reference za olajšanje dostopa novih držav članic do medmrežne povezave. |
| --- | --- |

—

Priprava za uvedbo reference za olajšanje dostopa novih držav članic do medmrežne povezave.

xxx

| — | Zagotovitev uporabe reference v letu 2009. |
| --- | --- |

—

Zagotovitev uporabe reference v letu 2009.

Do sedaj je delo spremljala Delovna skupina COPEN.

Medmrežna povezava nacionalnih kazenskih evidenc in instrumentov za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

| — | Ta projekt trenutno izvaja 6 držav članic, 14 držav članic pa pri projektu trenutno sodeluje na partnerski ravni. |
| --- | --- |

—

Ta projekt trenutno izvaja 6 držav članic, 14 držav članic pa pri projektu trenutno sodeluje na partnerski ravni.

| — | Na zasedanju Sveta PNZ junija 2007 politični dogovor o osnutku okvirnega sklepa o organizaciji in vsebini izmenjave podatkov iz kazenskih evidenc držav članic. |
| --- | --- |

—

Na zasedanju Sveta PNZ junija 2007 politični dogovor o osnutku okvirnega sklepa o organizaciji in vsebini izmenjave podatkov iz kazenskih evidenc držav članic.

| — | Splošni pristop Sveta z dne 24. oktobra 2008 o osnutku sklepa ECRIS, v katerem bodo določene osnovne značilnosti formata za elektronsko izmenjavo podatkov med 27 državami članicami. |
| --- | --- |

—

Splošni pristop Sveta z dne 24. oktobra 2008 o osnutku sklepa ECRIS, v katerem bodo določene osnovne značilnosti formata za elektronsko izmenjavo podatkov med 27 državami članicami.

| — | Uvedba sofinanciranja s strani EU za pripravo povezave nacionalnih kazenskih evidenc. |
| --- | --- |

—

Uvedba sofinanciranja s strani EU za pripravo povezave nacionalnih kazenskih evidenc.

| — | Sofinanciranje poteka. |
| --- | --- |

—

Sofinanciranje poteka.

Postopek za evropski plačilni nalog

| — | Uredba z dne 30. decembra 2006 o možnosti uporabe elektronskih metod. |
| --- | --- |

—

Uredba z dne 30. decembra 2006 o možnosti uporabe elektronskih metod.

| — | Nadaljevanje razprav in dela v zvezi s prototipom. |
| --- | --- |

—

Nadaljevanje razprav in dela v zvezi s prototipom.

| — | Oblikovanje dinamičnih obrazcev. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje dinamičnih obrazcev.

| — | Delovna skupina držav članic potem Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic potem Komisija.

2009–2011

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

| — | Prototip avtomatiziranega postopka, ki so ga oblikovale nekatere države članice. |
| --- | --- |

—

Prototip avtomatiziranega postopka, ki so ga oblikovale nekatere države članice.

| — | Vložitev zahteve po elektronski poti. |
| --- | --- |

—

Vložitev zahteve po elektronski poti.

| — | Delovna skupina držav članic potem Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic potem Komisija.

| — | Študija, ki jo je začela Komisija. |
| --- | --- |

—

Študija, ki jo je začela Komisija.

| — | Komisija. |
| --- | --- |

—

Komisija.

Pravosodna pomoč

Direktiva Sveta z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo.

| — | Vključitev informacij v portal. |
| --- | --- |

—

Vključitev informacij v portal.

| — | Zaprositev za pravno pomoč in izvajanje te pomoči prek spleta: začetek študije o izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

Zaprositev za pravno pomoč in izvajanje te pomoči prek spleta: začetek študije o izvedljivosti.

Komisija.

2009–2013

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

Evropski postopek v sporih majhne vrednosti

Uredba z dne 11. julija 2007 o možnosti uporabe elektronskih metod.

| — | Študija izvedljivosti, ki jo začne Komisija. |
| --- | --- |

—

Študija izvedljivosti, ki jo začne Komisija.

| — | Komisija. |
| --- | --- |

—

Komisija.

2009–2013

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

| — | Oblikovanje dinamičnih obrazcev. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje dinamičnih obrazcev.

| — | Delovna skupina držav članic in Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic in Komisija.

| — | Vložitev zahteve po elektronski poti. |
| --- | --- |

—

Vložitev zahteve po elektronski poti.

| — | Delovna skupina držav članic potem Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic potem Komisija.

Prevajanje

Pilotni projekt EUROVOC.

Sistem avtomatskega prevajanja SYSTRAN, ki se uporablja od leta 1976.

Vprašalnik, razdeljen na pobudo Avstrije.

Delo v zvezi s semantično interoperabilnostjo in preglednicami (za pomoč razumevanju).

| — | Postopna izdelava primerjalnega večjezičnega pravosodnega slovarja. |
| --- | --- |

—

Postopna izdelava primerjalnega večjezičnega pravosodnega slovarja.

| — | Financiranje prevajalskih orodij za pravna besedila v vseh jezikovnih parih uradnih jezikov EU. |
| --- | --- |

—

Financiranje prevajalskih orodij za pravna besedila v vseh jezikovnih parih uradnih jezikov EU.

| — | Povezava baz podatkov prevajalcev in tolmačev, specializiranih za pravno področje. |
| --- | --- |

—

Povezava baz podatkov prevajalcev in tolmačev, specializiranih za pravno področje.

| — | Priprava glosarja za pravosodje. |
| --- | --- |

—

Priprava glosarja za pravosodje.

| — | Priprava preglednic semantičnih ustreznic za različna področja. |
| --- | --- |

—

Priprava preglednic semantičnih ustreznic za različna področja.

| — | Komisija (Urad za publikacije). |
| --- | --- |

—

Komisija (Urad za publikacije).

2009–2013

Horizontalna zadeva.

| — | Komisija (prevajalska služba). |
| --- | --- |

—

Komisija (prevajalska služba).

2009–2013

| — | Delovna skupina držav članic potem Komisija. |
| --- | --- |

—

Delovna skupina držav članic potem Komisija.

2009–2013

| — | Komisija in države članice. |
| --- | --- |

—

Komisija in države članice.

| — | SEMIC.EU |
| --- | --- |

—

SEMIC.EU

2009–2013

Izboljšanje uporabe tehnologije aplikacije za videokonference

| — | Knjižica, pripravljena v času slovenskega predsedovanja. |
| --- | --- |

—

Knjižica, pripravljena v času slovenskega predsedovanja.

| — | Dokončanje knjižice in njen prenos na splet prek portala. |
| --- | --- |

—

Dokončanje knjižice in njen prenos na splet prek portala.

| — | Komisija v sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

—

Komisija v sodelovanju z državami članicami.

| — | –2008–2009 |
| --- | --- |

—

–2008–2009

V delo vključiti obe pravosodni mreži.

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora in izmenjavi dobrih praks.

| — | V pripravi uporabniški priročnik. |
| --- | --- |

—

V pripravi uporabniški priročnik.

| — | Dokončanje priročnika in njegov prenos na splet prek portala. |
| --- | --- |

—

Dokončanje priročnika in njegov prenos na splet prek portala.

| — | Najpozneje konec leta 2009. |
| --- | --- |

—

Najpozneje konec leta 2009.

| — | Razdelitev vprašalnika o opremi aplikacije za videokonference in pravni pogoji za njegovo uporabo. |
| --- | --- |

—

Razdelitev vprašalnika o opremi aplikacije za videokonference in pravni pogoji za njegovo uporabo.

| — | Spletna objava posodobljenih podatkov o opremi aplikacije za videokonference na sodiščih in pravnih pogojih za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

—

Spletna objava posodobljenih podatkov o opremi aplikacije za videokonference na sodiščih in pravnih pogojih za njihovo uporabo.

| — | Države članice. |
| --- | --- |

—

Države članice.

| — | Upravljavec Evropske pravosodne mreže za civilne in gospodarske zadeve. |
| --- | --- |

—

Upravljavec Evropske pravosodne mreže za civilne in gospodarske zadeve.

| — | Upravljavec Evropske pravosodne mreže za kazenske zadeve. |
| --- | --- |

—

Upravljavec Evropske pravosodne mreže za kazenske zadeve.

| — | Spletna objava najpozneje v letu 2009. |
| --- | --- |

—

Spletna objava najpozneje v letu 2009.

| — | Projekt za razvoj sistema rezervacij: ocena njegove izvedljivosti in umestnosti. |
| --- | --- |

—

Projekt za razvoj sistema rezervacij: ocena njegove izvedljivosti in umestnosti.

| — | Razvoj sistema rezervacij prek spleta. |
| --- | --- |

—

Razvoj sistema rezervacij prek spleta.

| — | Komisija v sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

—

Komisija v sodelovanju z državami članicami.

| — | Začetek v letu 2009. |
| --- | --- |

—

Začetek v letu 2009.

Posredovanje

Direktiva z dne 21. maja 2008, ki mora biti prenesena pred 21. majem 2011.

| — | Vključitev informacij v portal. |
| --- | --- |

—

Vključitev informacij v portal.

| — | Začetek študije o izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

Začetek študije o izvedljivosti.

Komisija.

2011–2013

Časovni razpored del je povezan z datumom prenosa direktive.

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

Elektronski podpis
   (1)

| — | Delo začeto (IDABC) (2). |
| --- | --- |

—

Delo začeto (IDABC) (2).

Komisija.

2009–2011

Projekt IDABC izvaja GD SANCO.

Horizontalna zadeva.

Obveščanje o sodnih ali zunajsodnih dokumentih oziroma njihov podpis (z elektronskimi sredstvi)

Uredba Sveta z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah.

| — | Študija izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

Študija izvedljivosti.

Komisija.

2010–2011

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

Plačilo stroškov postopka prek spleta

Omogočiti, da se stroški postopka poravnajo prek spleta.

Začetek dela.

Države članice.

2011–2013

Podpora instrumentom za razvoj evropskega pravosodnega prostora.

Medmrežna povezava registrov nesolventnosti

| — | Prototip s podatki iz registrov nesolventnosti nekaterih držav članic. |
| --- | --- |

—

Prototip s podatki iz registrov nesolventnosti nekaterih držav članic.

| — | Vnos podatkov iz registrov nesolventnosti drugih držav članic. |
| --- | --- |

—

Vnos podatkov iz registrov nesolventnosti drugih držav članic.

| — | Razvoj večjezičnega vmesnika. |
| --- | --- |

—

Razvoj večjezičnega vmesnika.

| — | Priprava pravosodnega in semantičnega glosarja. |
| --- | --- |

—

Priprava pravosodnega in semantičnega glosarja.

Delovna skupina držav članic potem Komisija.

Nadaljevanje v letu 2009 na pobudo držav članic. Vključitev v portal.

Medmrežna povezava nacionalnih registrov.

Medmrežna povezava zemljiških knjig (vključitev EULIS)

| — | Delo, ki ga je opravil EULIS. |
| --- | --- |

—

Delo, ki ga je opravil EULIS.

| — | 1. faza: vzpostavitev povezave do spletne strani EULIS; |
| --- | --- |

—

1. faza: vzpostavitev povezave do spletne strani EULIS;

| — | 2. faza: preudarek možnosti o delni vključitvi EULIS v portal. |
| --- | --- |

—

2. faza: preudarek možnosti o delni vključitvi EULIS v portal.

Overovitev uporabnika prek portala.

Komisija.

2009–2010

Povezava z delom, ki ga opravljajo druga telesa Sveta.

Medmrežna povezava nacionalnih registrov.

Medmrežna povezava poslovnih registrov (vključitev EBR)

| — | Delo, ki ga je opravil EBR. |
| --- | --- |

—

Delo, ki ga je opravil EBR.

| — | 1. faza: vzpostavitev povezave do spletne strani EBR; |
| --- | --- |

—

1. faza: vzpostavitev povezave do spletne strani EBR;

| — | 2. faza: preudarek možnosti o delni vključitvi EBR v portal. |
| --- | --- |

—

2. faza: preudarek možnosti o delni vključitvi EBR v portal.

Overovitev uporabnika prek portala.

Komisija.

2009–2010

Povezava z delom, ki ga opravljajo druga telesa Sveta.

Medmrežna povezava nacionalnih registrov.

Medmrežna povezava registrov oporok

| — | Pilotni projekt: delujoča povezava med Francijo in Belgijo. |
| --- | --- |

—

Pilotni projekt: delujoča povezava med Francijo in Belgijo.

| — | Ugotoviti možnosti sodelovanja z ENWRA (CNUE). |
| --- | --- |

—

Ugotoviti možnosti sodelovanja z ENWRA (CNUE).

| — | Komisija izvede študijo izvedljivosti. |
| --- | --- |

—

Komisija izvede študijo izvedljivosti.

Svet PNZ in ENWRA (CNUE).

2011–2013

Povezava s prihodnjim instrumentom o dedovanju, ki ga bo Komisija predstavila v letu 2009.

Medmrežna povezava nacionalnih registrov.

Usposabljanje pravnih strokovnjakov

| — | V okviru EJTN potekajo razprave o e-učenju. |
| --- | --- |

—

V okviru EJTN potekajo razprave o e-učenju.

| — | Razvoj orodij e-učenja. |
| --- | --- |

—

Razvoj orodij e-učenja.

| — | Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov. |
| --- | --- |

—

Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov.

2010–2012

Izmenjava dobrih praks.

| — | Komisija je ustanovila forum za pravosodje. |
| --- | --- |

—

Komisija je ustanovila forum za pravosodje.

| — | V okviru foruma za pravosodje priprava letnih sestankov o temah e-pravosodja. |
| --- | --- |

—

V okviru foruma za pravosodje priprava letnih sestankov o temah e-pravosodja.

| — | Komisija. |
| --- | --- |

—

Komisija.

| — | Razprave o različnih nacionalnih praksah v okviru delovne skupine v ožji sestavi. |
| --- | --- |

—

Razprave o različnih nacionalnih praksah v okviru delovne skupine v ožji sestavi.

| — | Usposabljanje o uporabi aplikacije za videokonference. |
| --- | --- |

—

Usposabljanje o uporabi aplikacije za videokonference.

| — | Države članice na nacionalni ravni in, po potrebi, Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

Države članice na nacionalni ravni in, po potrebi, Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov na evropski ravni.

---

(1)  Prim. tudi dela v zvezi z overjanjem in identifikacijo, navedena zgoraj pod projektom „portal e-pravosodja“.

(2)  Ob zagotovitvi, da se projekt evropskega e-pravosodja obravnava ločeno.

---

Komisija

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. marca 2009

(2009/C 75/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3193 |
| JPY | japonski jen | 127,93 |
| DKK | danska krona | 7,4488 |
| GBP | funt šterling | 0,92910 |
| SEK | švedska krona | 10,9662 |
| CHF | švicarski frank | 1,5159 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,9510 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,469 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 308,65 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7096 |
| PLN | poljski zlot | 4,7260 |
| RON | romunski leu | 4,2238 |
| TRY | turška lira | 2,2352 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9386 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6533 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2250 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,3448 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0055 |
| KRW | južnokorejski won | 1 848,04 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,8433 |
| CNY | kitajski juan | 9,0893 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4850 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 244,51 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8560 |
| PHP | filipinski peso | 63,980 |
| RUB | ruski rubelj | 44,8913 |
| THB | tajski bat | 47,257 |
| BRL | brazilski real | 3,0608 |
| MXN | mehiški peso | 19,1611 |
| INR | indijska rupija | 67,9640 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3193

JPY

japonski jen

127,93

DKK

danska krona

7,4488

GBP

funt šterling

0,92910

SEK

švedska krona

10,9662

CHF

švicarski frank

1,5159

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,9510

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,469

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

308,65

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7096

PLN

poljski zlot

4,7260

RON

romunski leu

4,2238

TRY

turška lira

2,2352

AUD

avstralski dolar

1,9386

CAD

kanadski dolar

1,6533

HKD

hongkonški dolar

10,2250

NZD

novozelandski dolar

2,3448

SGD

singapurski dolar

2,0055

KRW

južnokorejski won

1 848,04

ZAR

južnoafriški rand

12,8433

CNY

kitajski juan

9,0893

HRK

hrvaška kuna

7,4850

IDR

indonezijska rupija

15 244,51

MYR

malezijski ringit

4,8560

PHP

filipinski peso

63,980

RUB

ruski rubelj

44,8913

THB

tajski bat

47,257

BRL

brazilski real

3,0608

MXN

mehiški peso

19,1611

INR

indijska rupija

67,9640

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/14

---

UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV

Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72

(2009/C 75/03)

Člen 107 (1), (2) in (4) Uredbe (EGS) št. 574/72

Referenčno obdobje: januar 2009

Obdobje veljavnosti: april, maj, junij 2009

| 01-2009 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,1693 | 7,45194 | 15,6466 | 0,704329 | 3,45280 | 279,859 | 4,23002 | 4,23537 | 10,7264 | 0,918193 | 9,21640 | — | 1,49347 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,8917 | 3,81017 | 8,00010 | 0,360123 | 1,76542 | 143,092 | 2,16281 | 2,16554 | 5,48441 | 0,469472 | 4,71235 | — | 0,763609 |
| 1 CZK = | 0,0368062 | 0,0719856 | 1 | 0,274278 | 0,575892 | 0,0259237 | 0,127084 | 10,3005 | 0,155691 | 0,155888 | 0,394798 | 0,0337952 | 0,339221 | — | 0,0549688 |
| 1 DKK = | 0,134193 | 0,262455 | 3,64594 | 1 | 2,09967 | 0,0945162 | 0,463343 | 37,5551 | 0,567640 | 0,568358 | 1,43941 | 0,123215 | 1,23678 | — | 0,200413 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,73644 | 0,476266 | 1 | 0,0450148 | 0,220674 | 17,8862 | 0,270347 | 0,270689 | 0,685542 | 0,0586832 | 0,589036 | — | 0,0954499 |
| 1 LVL = | 1,41979 | 2,77683 | 38,5748 | 10,5802 | 22,2149 | 1 | 4,90226 | 397,341 | 6,00575 | 6,01334 | 15,2293 | 1,30364 | 13,0854 | — | 2,12041 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,86878 | 2,15823 | 4,53157 | 0,203988 | 1 | 81,0526 | 1,22510 | 1,22665 | 3,10658 | 0,265927 | 2,66926 | — | 0,432538 |
| 1 HUF = | 0,00357323 | 0,00698853 | 0,0970824 | 0,0266275 | 0,0559090 | 0,00251673 | 0,0123377 | 1 | 0,0151148 | 0,0151340 | 0,038328 | 0,00328092 | 0,0329324 | — | 0,00533651 |
| 1 PLN = | 0,236406 | 0,462362 | 6,42298 | 1,76168 | 3,69894 | 0,166507 | 0,816261 | 66,1601 | 1 | 1,00126 | 2,53578 | 0,217066 | 2,17881 | — | 0,353064 |
| 1 RON = | 0,236107 | 0,461778 | 6,41487 | 1,75946 | 3,69427 | 0,166297 | 0,815230 | 66,0766 | 0,998737 | 1 | 2,53258 | 0,216792 | 2,17606 | — | 0,352618 |
| 1 SEK = | 0,093228 | 0,182335 | 2,53294 | 0,694729 | 1,45870 | 0,0656631 | 0,321897 | 26,0906 | 0,394356 | 0,394854 | 1 | 0,0856012 | 0,859226 | — | 0,139233 |
| 1 GBP = | 1,08910 | 2,13005 | 29,5900 | 8,11587 | 17,0406 | 0,767081 | 3,76043 | 304,793 | 4,60690 | 4,61272 | 11,6821 | 1 | 10,0375 | — | 1,62653 |
| 1 NOK = | 0,108502 | 0,212209 | 2,94793 | 0,808552 | 1,69769 | 0,0764212 | 0,374636 | 30,3653 | 0,458966 | 0,459547 | 1,16384 | 0,0996259 | 1 | — | 0,162044 |
| 1 ISK = | 0,00609146 | 0,0119137 | 0,165501 | 0,0453932 | 0,0953106 | 0,00429039 | 0,0210326 | 1,70475 | 0,0257670 | 0,0257996 | 0,0653394 | 0,00559313 | 0,0561414 | 1 | 0,00909739 |
| 1 CHF = | 0,669583 | 1,30957 | 18,1921 | 4,98969 | 10,4767 | 0,471606 | 2,31194 | 187,389 | 2,83235 | 2,83593 | 7,18222 | 0,614806 | 6,17115 | — | 1 |

01-2009

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

1

1,95580

27,1693

7,45194

15,6466

0,704329

3,45280

279,859

4,23002

4,23537

10,7264

0,918193

9,21640

—

1,49347

1 BGN =

0,511300

1

13,8917

3,81017

8,00010

0,360123

1,76542

143,092

2,16281

2,16554

5,48441

0,469472

4,71235

—

0,763609

1 CZK =

0,0368062

0,0719856

1

0,274278

0,575892

0,0259237

0,127084

10,3005

0,155691

0,155888

0,394798

0,0337952

0,339221

—

0,0549688

1 DKK =

0,134193

0,262455

3,64594

1

2,09967

0,0945162

0,463343

37,5551

0,567640

0,568358

1,43941

0,123215

1,23678

—

0,200413

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,73644

0,476266

1

0,0450148

0,220674

17,8862

0,270347

0,270689

0,685542

0,0586832

0,589036

—

0,0954499

1 LVL =

1,41979

2,77683

38,5748

10,5802

22,2149

1

4,90226

397,341

6,00575

6,01334

15,2293

1,30364

13,0854

—

2,12041

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,86878

2,15823

4,53157

0,203988

1

81,0526

1,22510

1,22665

3,10658

0,265927

2,66926

—

0,432538

1 HUF =

0,00357323

0,00698853

0,0970824

0,0266275

0,0559090

0,00251673

0,0123377

1

0,0151148

0,0151340

0,038328

0,00328092

0,0329324

—

0,00533651

1 PLN =

0,236406

0,462362

6,42298

1,76168

3,69894

0,166507

0,816261

66,1601

1

1,00126

2,53578

0,217066

2,17881

—

0,353064

1 RON =

0,236107

0,461778

6,41487

1,75946

3,69427

0,166297

0,815230

66,0766

0,998737

1

2,53258

0,216792

2,17606

—

0,352618

1 SEK =

0,093228

0,182335

2,53294

0,694729

1,45870

0,0656631

0,321897

26,0906

0,394356

0,394854

1

0,0856012

0,859226

—

0,139233

1 GBP =

1,08910

2,13005

29,5900

8,11587

17,0406

0,767081

3,76043

304,793

4,60690

4,61272

11,6821

1

10,0375

—

1,62653

1 NOK =

0,108502

0,212209

2,94793

0,808552

1,69769

0,0764212

0,374636

30,3653

0,458966

0,459547

1,16384

0,0996259

1

—

0,162044

1 ISK =

0,00609146

0,0119137

0,165501

0,0453932

0,0953106

0,00429039

0,0210326

1,70475

0,0257670

0,0257996

0,0653394

0,00559313

0,0561414

1

0,00909739

1 CHF =

0,669583

1,30957

18,1921

4,98969

10,4767

0,471606

2,31194

187,389

2,83235

2,83593

7,18222

0,614806

6,17115

—

1

| 1. | Uredba (EGS) št. 574/72 določa, da količnik pretvorbe zneska v valuto, ki je izražena v drugi valuti, Komisija izračuna na podlagi mesečnega poprečja količnikov konverzije valut med referenčnim obdobjem iz 2. odstavka, ki jih objavi Evropska centralna banka. |
| --- | --- |

1.

Uredba (EGS) št. 574/72 določa, da količnik pretvorbe zneska v valuto, ki je izražena v drugi valuti, Komisija izračuna na podlagi mesečnega poprečja količnikov konverzije valut med referenčnim obdobjem iz 2. odstavka, ki jih objavi Evropska centralna banka.

| 2. | Referenčna obdobja so:






  — | mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej, |
| --- | --- | --- |

2.

Referenčna obdobja so:

—

mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej,

| — | mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej, |
| --- | --- |

—

mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej,

| — | mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej, |
| --- | --- |

—

mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej,

| — | mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej. |
| --- | --- |

—

mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej.

Menjalni tečaji za valute so objavljeni v drugem Uradnem listu Evropske unije (serije C) v mesecu februarju, maju, avgustu in novembru.

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/16

---

Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka dne 5. decembra 2008 o osnutku odločbe zadeva COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina

Država poročevalka: Švedska

(2009/C 75/04)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima priglašeno dejanje razsežnost Skupnosti v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima priglašeno dejanje razsežnost Skupnosti v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevanih proizvodnih trgov:






  (a) | nakup surovega mleka, razdeljen na nakup običajnega surovega mleka in nakup ekološkega surovega mleka; |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevanih proizvodnih trgov:

(a)

nakup surovega mleka, razdeljen na nakup običajnega surovega mleka in nakup ekološkega surovega mleka;

| (b) | sveži osnovni mlečni proizvodi, razdeljeni na sveže mleko, svež pinjenec in navadni jogurt; |
| --- | --- |

(b)

sveži osnovni mlečni proizvodi, razdeljeni na sveže mleko, svež pinjenec in navadni jogurt;

| (c) | trajni osnovni mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(c)

trajni osnovni mlečni proizvodi;

| (d) | ekološki sveži osnovni mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(d)

ekološki sveži osnovni mlečni proizvodi;

| (e) | nizozemske vrste sira za specializirane trgovce s sirom na debelo oziroma moderne oblike prodaje na drobno; |
| --- | --- |

(e)

nizozemske vrste sira za specializirane trgovce s sirom na debelo oziroma moderne oblike prodaje na drobno;

| (f) | nepakirano mlečno maslo, razdeljeno na osnovno maslo, frakcionirano masleno olje in nefrakcionirano masleno olje ter pakirano mlečno maslo, razdeljeno med prodajo izven doma in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(f)

nepakirano mlečno maslo, razdeljeno na osnovno maslo, frakcionirano masleno olje in nefrakcionirano masleno olje ter pakirano mlečno maslo, razdeljeno med prodajo izven doma in prodajo na drobno;

| (g) | jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma; |
| --- | --- |

(g)

jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma;

| (h) | sveže aromatizirane mlečne pijače, ki niso označene kot koristne za zdravje, razdeljene med prodajo izven doma in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(h)

sveže aromatizirane mlečne pijače, ki niso označene kot koristne za zdravje, razdeljene med prodajo izven doma in prodajo na drobno;

| (i) | trajne aromatizirane mlečne pijače, razdeljene med trajne čokoladne mlečne pijače in trajne sadne mlečne pijače; |
| --- | --- |

(i)

trajne aromatizirane mlečne pijače, razdeljene med trajne čokoladne mlečne pijače in trajne sadne mlečne pijače;

| (j) | sveža jajčna krema in ovsena kaša, razdeljeni med prodajo izven doma in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(j)

sveža jajčna krema in ovsena kaša, razdeljeni med prodajo izven doma in prodajo na drobno;

| (k) | mlečna tekoča smetana, razdeljena med prodajo izven doma, industrijsko prodajo in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(k)

mlečna tekoča smetana, razdeljena med prodajo izven doma, industrijsko prodajo in prodajo na drobno;

| (l) | smetana v pločevinki pod pritiskom, razdeljena na mlečno in nemlečno smetano v pločevinki pod pritiskom ter med prodajo izven doma in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(l)

smetana v pločevinki pod pritiskom, razdeljena na mlečno in nemlečno smetano v pločevinki pod pritiskom ter med prodajo izven doma in prodajo na drobno;

| (m) | mleko za kavo, razdeljeno med prodajo izven doma in prodajo na drobno, ter smetana za kavo, razdeljena med prodajo izven doma in prodajo na drobno; |
| --- | --- |

(m)

mleko za kavo, razdeljeno med prodajo izven doma in prodajo na drobno, ter smetana za kavo, razdeljena med prodajo izven doma in prodajo na drobno;

| (n) | emulzije, sušene z razprševanjem, razdeljene na nadomestke za smetano ali mleko, penilce in prelive; |
| --- | --- |

(n)

emulzije, sušene z razprševanjem, razdeljene na nadomestke za smetano ali mleko, penilce in prelive;

| (o) | laktoza za prehrano; |
| --- | --- |

(o)

laktoza za prehrano;

| (p) | laktoza za uporabo v farmaciji, razdeljena na laktozo za zdravila in laktozo za inhalatorje za suhe praške. |
| --- | --- |

(p)

laktoza za uporabo v farmaciji, razdeljena na laktozo za zdravila in laktozo za inhalatorje za suhe praške.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevanih geografskih trgov:






  (a) | nacionalni (Nizozemska) za vse trge za nakup surovega mleka; |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevanih geografskih trgov:

(a)

nacionalni (Nizozemska) za vse trge za nakup surovega mleka;

| (b) | nacionalni (Nizozemska) za vse trge svežih osnovnih mlečnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni (Nizozemska) za vse trge svežih osnovnih mlečnih proizvodov;

| (c) | širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za trajne osnovne mlečne proizvode; |
| --- | --- |

(c)

širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za trajne osnovne mlečne proizvode;

| (d) | nacionalni (Nizozemska) za ekološke sveže osnovne mlečne proizvode; |
| --- | --- |

(d)

nacionalni (Nizozemska) za ekološke sveže osnovne mlečne proizvode;

| (e) | nacionalni (Nizozemska) za vse trge nizozemskih vrst sira (razen sira brez skorje); |
| --- | --- |

(e)

nacionalni (Nizozemska) za vse trge nizozemskih vrst sira (razen sira brez skorje);

| (f) | na ravni EGP za vse trge nepakiranega masla in širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge pakiranega masla; |
| --- | --- |

(f)

na ravni EGP za vse trge nepakiranega masla in širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge pakiranega masla;

| (g) | nacionalni (Nizozemska) za jogurt in skuto z dodano vrednostjo za prodajo izven doma; |
| --- | --- |

(g)

nacionalni (Nizozemska) za jogurt in skuto z dodano vrednostjo za prodajo izven doma;

| (h) | nacionalni (Nizozemska) za vse trge svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje; |
| --- | --- |

(h)

nacionalni (Nizozemska) za vse trge svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje;

| (i) | nacionalni (Nizozemska in Belgija) ali alternativno širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge trajnih aromatiziranih mlečnih pijač; |
| --- | --- |

(i)

nacionalni (Nizozemska in Belgija) ali alternativno širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge trajnih aromatiziranih mlečnih pijač;

| (j) | nacionalni (Nizozemska) za vse trge sveže jajčne kreme in ovsene kaše; |
| --- | --- |

(j)

nacionalni (Nizozemska) za vse trge sveže jajčne kreme in ovsene kaše;

| (k) | širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge tekoče smetane; |
| --- | --- |

(k)

širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge tekoče smetane;

| (l) | širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge smetane v pločevinki pod pritiskom; |
| --- | --- |

(l)

širši od nacionalnega (vključuje vsaj Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge smetane v pločevinki pod pritiskom;

| (m) | širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge mleka za kavo in smetane za kavo; |
| --- | --- |

(m)

širši od nacionalnega (vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko) za vse trge mleka za kavo in smetane za kavo;

| (n) | na ravni EGP za vse trge emulzij, sušenih z razprševanjem; |
| --- | --- |

(n)

na ravni EGP za vse trge emulzij, sušenih z razprševanjem;

| (o) | na ravni EGP ali svetovni za laktozo za prehrano; |
| --- | --- |

(o)

na ravni EGP ali svetovni za laktozo za prehrano;

| (p) | na ravni EGP ali svetovni za vse trge laktoze za uporabo v farmaciji. |
| --- | --- |

(p)

na ravni EGP ali svetovni za vse trge laktoze za uporabo v farmaciji.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi predlagana koncentracija verjetno privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu na naslednjih trgih:






  (a) | nakup običajnega surovega mleka na Nizozemskem; |
| --- | --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi predlagana koncentracija verjetno privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu na naslednjih trgih:

(a)

nakup običajnega surovega mleka na Nizozemskem;

| (b) | vsi trgi svežih osnovnih mlečnih proizvodov na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(b)

vsi trgi svežih osnovnih mlečnih proizvodov na Nizozemskem;

| (c) | vsi trgi nizozemskih sirov na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(c)

vsi trgi nizozemskih sirov na Nizozemskem;

| (d) | jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(d)

jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma na Nizozemskem;

| (e) | vsi trgi svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje, na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(e)

vsi trgi svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje, na Nizozemskem;

| (f) | vsi trgi trajnih mlečnih napitkov na Nizozemskem in v Belgiji ali alternativno v širši regiji, ki vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

(f)

vsi trgi trajnih mlečnih napitkov na Nizozemskem in v Belgiji ali alternativno v širši regiji, ki vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko;

| (g) | vsi trgi sveže jajčne kreme in ovsene kaše na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(g)

vsi trgi sveže jajčne kreme in ovsene kaše na Nizozemskem.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija verjetno ne bi privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu na naslednjih trgih:






  (a) | nakup ekološkega surovega mleka na Nizozemskem; |
| --- | --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija verjetno ne bi privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu na naslednjih trgih:

(a)

nakup ekološkega surovega mleka na Nizozemskem;

| (b) | trajni osnovni mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(b)

trajni osnovni mlečni proizvodi;

| (c) | ekološki osnovni mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(c)

ekološki osnovni mlečni proizvodi;

| (d) | sir brez skorje; |
| --- | --- |

(d)

sir brez skorje;

| (e) | vsi trgi nepakiranega in pakiranega masla; |
| --- | --- |

(e)

vsi trgi nepakiranega in pakiranega masla;

| (f) | vsi trgi tekoče smetane; |
| --- | --- |

(f)

vsi trgi tekoče smetane;

| (g) | vsi trgi smetane v konzervi; |
| --- | --- |

(g)

vsi trgi smetane v konzervi;

| (h) | vsi trgi mleka za kavo in smetane za kavo; |
| --- | --- |

(h)

vsi trgi mleka za kavo in smetane za kavo;

| (i) | vsi trgi emulzij, sušenih z razprševanjem; |
| --- | --- |

(i)

vsi trgi emulzij, sušenih z razprševanjem;

| (j) | vsi trgi laktoze za prehrano; |
| --- | --- |

(j)

vsi trgi laktoze za prehrano;

| (k) | vsi trgi laktoze za uporabo v farmaciji (vključno z laktozo za inhalatorje za suhe praške). |
| --- | --- |

(k)

vsi trgi laktoze za uporabo v farmaciji (vključno z laktozo za inhalatorje za suhe praške).

| 7. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence na naslednjih trgih:






  (a) | nakup običajnega surovega mleka na Nizozemskem; |
| --- | --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence na naslednjih trgih:

(a)

nakup običajnega surovega mleka na Nizozemskem;

| (b) | vsi trgi svežih osnovnih mlečnih proizvodov na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(b)

vsi trgi svežih osnovnih mlečnih proizvodov na Nizozemskem;

| (c) | vsi trgi nizozemskih sirov na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(c)

vsi trgi nizozemskih sirov na Nizozemskem;

| (d) | jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(d)

jogurt in skuta z dodano vrednostjo za prodajo izven doma na Nizozemskem;

| (e) | vsi trgi svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje, na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(e)

vsi trgi svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje, na Nizozemskem;

| (f) | vsi trgi trajnih mlečnih napitkov na Nizozemskem in v Belgiji ali alternativno v širši regiji, ki vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko; |
| --- | --- |

(f)

vsi trgi trajnih mlečnih napitkov na Nizozemskem in v Belgiji ali alternativno v širši regiji, ki vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko;

| (g) | vsi trgi sveže jajčne kreme in ovsene kaše na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(g)

vsi trgi sveže jajčne kreme in ovsene kaše na Nizozemskem.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija ne ovira bistveno učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, pod pogojem, da stranki popolnoma izpolnjujeta svoje obveze, in ob upoštevanju vseh obvez. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija ne ovira bistveno učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, pod pogojem, da stranki popolnoma izpolnjujeta svoje obveze, in ob upoštevanju vseh obvez.

| 9. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

| 10. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/19

---

Končno poročilo (1) o zadevi COMP/M.5046 – Friesland Food/Campina

(2009/C 75/05)

UVOD

Komisija je 12. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije (2), ki pomeni popolno formalno-pravno združitev zadrug Zuivelcoöperatie Campina U.A. in Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (v nadaljnjem besedilu: stranki)

Komisija je 17. julija 2008 sprožila postopek, ker koncentracija vzbuja resne pomisleke glede združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (3).

POSTOPEK

Podaljšanje roka

Komisija je v 2. fazi ob soglasju strank postopek podaljšala za pet delovnih dni (4)

Obvestilo o nasprotovanju in odgovor

Komisija je 3. oktobra 2008 izdala obvestilo o nasprotovanju. V njem je navedla svoj predhodni sklep, da bi transakcija resno ogrozila konkurenco na naslednjih 14 proizvodnih trgih: prodaja svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta; prodaja svežih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje in so glede na distribucijski kanal razdeljene med maloprodajo in prodajo izven doma; prodaja jogurtov in skute z dodano vrednostjo izven doma; prodaja sveže jajčne kreme in ovsene kaše (skupaj „sveži mlečni proizvodi“); prodaja trajnih mlečnih pijač; prodaja nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo in modernim oblikam prodaje na drobno; nakup navadnega surovega mleka (v kolikor to ogroža konkurenco na vertikalno odvisnih trgih) ter prodaja laktoze za zdravila in laktoze za inhalatorje za suhe praške.

Stranki sta na obvestilo o nasprotovanju odgovorili 17. oktobra 2008.

Dostop do dokumentacije

Dostop do dokumentacije je bil strankama odobren 6. oktobra 2008.

Pozneje jima je bil večkrat omogočen dostop do dokumentov, ki so bili dodani po obvestilu o nasprotovanju.

Vključitev tretjih oseb

V postopek so bile vključene naslednje tretje stranke, ki so predložile utemeljene zahteve: Superunie C.I.V. B.A., Albert Heijn B.V., Arla Foods AmbA in CBC Co., Ltd.

Ustno zaslišanje

Ustno zaslišanje je potekalo 21. oktobra 2008. Udeležili so se ga obe stranki, dve od štirih tretjih strank, ki so bile vključene v postopek (Albert Heijn B.V. in Arla Foods AmbA) ter 11 držav članic. Na podlagi pripomb strank je Komisija opravila nadaljnje preiskave.

Zaveze

Že pred zaslišanjem sta stranki predložili osnutek ukrepov za izboljšave, ki se navezujejo na sveže mlečne proizvode. Na informativnem sestanku s strankama, ki je potekal po zaslišanju, je Komisija stranki obvestila, da ti ukrepi za izboljšave ne razrešujejo vseh pomislekov iz obvestila o nasprotovanju. Da bi strankama omogočila, da predložita sprejemljiv predlog za ukrepe za izboljšave, je Komisija ob soglasju strank postopek podaljšala za en delovni dan (4).

Zatem sta stranki predložili prvi niz zavezujočih obvez, ki je bil pozneje dopolnjen. Paket ukrepov za izboljšave se nanaša predvsem na odprodajo dejavnosti v zvezi s svežimi mlečnimi proizvodi, sirom in trajnimi mlečnimi proizvodi ter dostop do surovega mleka. Analiza trga, ki je sledila, je pokazala, da so bile potrebne precejšnje izboljšave. Zato sta stranki predložili revidiran paket obvez.

Druga analiza trga je pokazala, da so bile še vedno potrebne izboljšave v zvezi z nakupom surovega mleka, da bi se zagotovila konkurenca na vertikalno odvisnih trgih za sveže mlečne proizvode in sir.

Dne 27. novembra 2008 sta stranki predložili končni paket obvez.

V zvezi s temi obvezami sta me stranki obvestili o svojih pomislekih, da je Komisija prekršila njuno pravico do zagovora. Od njiju naj bi zahtevala, da pripravita ukrep za izboljšave v zvezi s trgom za nakup surovega mleka, ki po njunem mnenju ni temeljil na obvestilu o nasprotovanju.

V tej zvezi ugotavljam, da Komisija niti v osnutku odločbe niti prej v obvestilu o nasprotovanju ne zaključuje, da bi močan položaj združenega subjekta na trgu za nakup surovega mleka sam po sebi pomenil bistveno oviro učinkoviti konkurenci. Pomisleki glede konkurence izhajajo iz večje tržne moči strank na vertikalno odvisnih trgih. Obveze, ki jih predlagata stranki v zvezi z nakupom surovega mleka, skupaj z obvezami v zvezi s svežimi mlečnimi proizvodi in sirom zagotavljajo ponovno vzpostavitev učinkovite konkurence na teh vertikalno odvisnih trgih, saj kupcem odprodanih poslovnih dejavnosti in tekmecem na vertikalno odvisnih trgih omogočajo trajno zadostno dobavo surovega mleka. Če se razrešijo pomisleki glede vertikalno odvisnih trgov, se avtomatično razrešijo tudi pomisleki glede trga za nakup surovega mleka.

Kot razumem, so službe Komisije pozneje na informativnem sestanku obravnavale potencialne nesporazume pri predhodni komunikaciji in strankama potrdile, da se pomisleki v zvezi s trgom za nakup surovega mleka nanašajo na ovire za vstop na vertikalno odvisne trge in/ali njihovo širitev, zaradi česar so za razrešitev pomislekov glede konkurence na vertikalno odvisnih trgih potrebne obveze v zvezi z dostopom do surovega mleka.

Stranki tega vprašanja nista nadalje obravnavali z menoj.

OSNUTEK ODLOČBE

V osnutku odločbe Komisija zaključuje, da obveze, predložene 27. novembra 2008, zagotavljajo, da predlagana združitev ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na trgih za prodajo svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta; prodajo svežih mlečnih pijač, ki niso označene kot koristne za zdravje in so glede na distribucijski kanal razdeljene med maloprodajo in prodajo izven doma; prodajo jogurtov in skute z dodano vrednostjo izven doma; prodajo sveže jajčne kreme in ovsene kaše (skupaj z zgoraj navedenimi trgi: „sveži mlečni proizvodi“); prodajo trajnih mlečnih pijač; prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo in modernim oblikam prodaje na drobno ter tako tudi ne na trgu za nakup surovega mleka.

V nasprotju s svojo predhodno oceno Komisija ugotavlja, da koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na področju laktoze za zdravila in laktoze za inhalatorje za suhe praške. Zaključuje, da je treba predlagano koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGS, pod pogojem, da stranki popolnoma izpolnjujeta obveze iz priloge k tej odločbi.

Razen zgoraj navedenih pripomb strank nisem prejel nobenih drugih vprašanj ali pripomb od njiju ali od tretjih strank. Na tej podlagi in ob upoštevanju zgornjih ugotovitev menim, da v tej zadevi niso potrebne posebne pripombe v zvezi s pravico do besede.

Bruselj, 12. decembra 2008

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 162, 19.6.2001, str. 21).

1

(2)  V skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 („Uredba ES o združitvah“).

2

(3)  Primerjaj člen 6(1)(c) Uredbe (ES) št. 139/2004.

3

(4)  V skladu z drugim pododstavkom člena 10(3) Uredbe ES o združitvah.

4

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/21

---

POVZETEK ODLOČBE KOMISIJE

z dne 17. decembra 2008

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland Foods/Campina)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8459)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 75/06)

Komisija je 17. decembra 2008 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij in zlasti člena 8(2) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANKI

| (1) | Podjetje Friesland Foods ima 9 417 članov (2007) in prodaja mlečne proizvode za potrošnike v Evropi, na Bližnjem vzhodu, v Aziji in Afriki ter sestavine za poklicne in industrijske kupce po vsem svetu. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Friesland Foods ima 9 417 članov (2007) in prodaja mlečne proizvode za potrošnike v Evropi, na Bližnjem vzhodu, v Aziji in Afriki ter sestavine za poklicne in industrijske kupce po vsem svetu.

| (2) | Podjetje Campina je mlečna zadruga, v katero je vključenih 6 885 kmetov (2007) in ki izvaja dejavnosti na področju svežih mlečnih proizvodov, sira, masla, svežih in trajnih aromatiziranih pijač ter emulzij v različnih državah v Evropi, Severni in Južni Ameriki ter Aziji. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Campina je mlečna zadruga, v katero je vključenih 6 885 kmetov (2007) in ki izvaja dejavnosti na področju svežih mlečnih proizvodov, sira, masla, svežih in trajnih aromatiziranih pijač ter emulzij v različnih državah v Evropi, Severni in Južni Ameriki ter Aziji.

II.   NAČRT ZDRUŽITVE

| (3) | Komisija je 12. junija 2008 prejela uradno priglasitev v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero se zadrugi Zuivelcoöperatie Campina U.A. (v nadaljnjem besedilu: Campina) in Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (v nadaljnjem besedilu: Friesland Foods) združita s popolno pravno-formalno združitvijo. V nadaljnjem besedilu se podjetji Campina in Friesland Foods skupno imenujeta „priglasiteljici“. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. junija 2008 prejela uradno priglasitev v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero se zadrugi Zuivelcoöperatie Campina U.A. (v nadaljnjem besedilu: Campina) in Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (v nadaljnjem besedilu: Friesland Foods) združita s popolno pravno-formalno združitvijo. V nadaljnjem besedilu se podjetji Campina in Friesland Foods skupno imenujeta „priglasiteljici“.

III.   POVZETEK

| (4) | Po pregledu priglasitve je Komisija 17. julija 2008 sprejela odločitev, v kateri je ugotovila, da se za ukrep uporablja Uredba ES o združitvah ter da obstajajo resni dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP, pri čemer je sprožila postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu priglasitve je Komisija 17. julija 2008 sprejela odločitev, v kateri je ugotovila, da se za ukrep uporablja Uredba ES o združitvah ter da obstajajo resni dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP, pri čemer je sprožila postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah.

| (5) | Priglasiteljicama je bilo 3. oktobra 2008 poslano obvestilo o nasprotovanju v skladu s členom 18 Uredbe ES o združitvah. Podjetji Friesland Foods in Campina sta na obvestilo o nasprotovanju odgovorili 17. oktobra 2008. Na zahtevo priglasiteljic je 21. oktobra 2008 potekalo ustno zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Priglasiteljicama je bilo 3. oktobra 2008 poslano obvestilo o nasprotovanju v skladu s členom 18 Uredbe ES o združitvah. Podjetji Friesland Foods in Campina sta na obvestilo o nasprotovanju odgovorili 17. oktobra 2008. Na zahtevo priglasiteljic je 21. oktobra 2008 potekalo ustno zaslišanje.

| (6) | Priglasiteljici sta 28. oktobra 2008 ponudili obveze glede usklajevanja koncentracije s skupnim trgom. Te obveze so bile spremenjene, končna različica obvez pa je bila Komisiji predložena 27. novembra 2008. |
| --- | --- |

(6)

Priglasiteljici sta 28. oktobra 2008 ponudili obveze glede usklajevanja koncentracije s skupnim trgom. Te obveze so bile spremenjene, končna različica obvez pa je bila Komisiji predložena 27. novembra 2008.

IV.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

| (7) | Sektor mleka in mlečnih proizvodov je sestavljen iz več medsebojno povezanih proizvodnih trgov, kar kaže na veliko raznolikost končnih proizvodov na osnovi mleka. Značilni poslovni model podjetij v sektorju mleka, zlasti mlečnih zadrug, je povečanje vrednosti surovega mleka, zbranega pri kmetih, s proizvodnjo v raznolike mlečne proizvode. Zaradi skupne surovine, surovega mleka, podobno velja za cene mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Sektor mleka in mlečnih proizvodov je sestavljen iz več medsebojno povezanih proizvodnih trgov, kar kaže na veliko raznolikost končnih proizvodov na osnovi mleka. Značilni poslovni model podjetij v sektorju mleka, zlasti mlečnih zadrug, je povečanje vrednosti surovega mleka, zbranega pri kmetih, s proizvodnjo v raznolike mlečne proizvode. Zaradi skupne surovine, surovega mleka, podobno velja za cene mlečnih proizvodov.

| (8) | Surovo mleko je sestavljeno iz več hranilnih sestavin: maščob, beljakovin, laktoze (tj. mlečni sladkor) in mineralov. Za proizvodnjo nekaterih mlečnih proizvodov se uporabljajo le nemastne sestavine (zlasti beljakovine in laktoza). Drugi proizvodi, zlasti maslo in smetana, temeljijo na maščobi iz mleka. Veliko glavnih proizvodov, kot sta sir in mleko, vsebuje mešanico mastnih in nemastnih sestavin. Nekateri proizvodi, zlasti smetana, pinjenec in sirotka, so pravzaprav stranski proizvodi pri proizvodnji glavnih mlečnih proizvodov, kot sta konzumno mleko in sir. |
| --- | --- |

(8)

Surovo mleko je sestavljeno iz več hranilnih sestavin: maščob, beljakovin, laktoze (tj. mlečni sladkor) in mineralov. Za proizvodnjo nekaterih mlečnih proizvodov se uporabljajo le nemastne sestavine (zlasti beljakovine in laktoza). Drugi proizvodi, zlasti maslo in smetana, temeljijo na maščobi iz mleka. Veliko glavnih proizvodov, kot sta sir in mleko, vsebuje mešanico mastnih in nemastnih sestavin. Nekateri proizvodi, zlasti smetana, pinjenec in sirotka, so pravzaprav stranski proizvodi pri proizvodnji glavnih mlečnih proizvodov, kot sta konzumno mleko in sir.

A.   UPOŠTEVNI TRGI

1.   Nakup surovega mleka

| (9) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je bilo s preiskavo trga potrjeno, da ekološko surovo mleko in konvencionalno surovo mleko za predelovalce mleka ni zamenljivo, kar zadeva povpraševanje. Kar zadeva ponudbo, pa se ekoloških kmetov, ki proizvajajo mleko, ne spodbuja k prehodu na proizvodnjo konvencionalnega surovega mleka glede na dodatek k ceni, ki ga prejemajo, in izvedene naložbe v proizvodnjo ekološkega surovega mleka. Prehod na ekološko surovo mleko je za kmeta, ki proizvaja konvencionalno mleko, mogoč, vendar so za to potrebne znatne naložbe v travinje (obsežnejša uporaba) in prehodno obdobje, ki v povprečju traja dve leti. Zato je ugotovljeno, da nakup konvencionalnega in nakup ekološkega surovega mleka predstavljata ločena proizvodna trga. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je bilo s preiskavo trga potrjeno, da ekološko surovo mleko in konvencionalno surovo mleko za predelovalce mleka ni zamenljivo, kar zadeva povpraševanje. Kar zadeva ponudbo, pa se ekoloških kmetov, ki proizvajajo mleko, ne spodbuja k prehodu na proizvodnjo konvencionalnega surovega mleka glede na dodatek k ceni, ki ga prejemajo, in izvedene naložbe v proizvodnjo ekološkega surovega mleka. Prehod na ekološko surovo mleko je za kmeta, ki proizvaja konvencionalno mleko, mogoč, vendar so za to potrebne znatne naložbe v travinje (obsežnejša uporaba) in prehodno obdobje, ki v povprečju traja dve leti. Zato je ugotovljeno, da nakup konvencionalnega in nakup ekološkega surovega mleka predstavljata ločena proizvodna trga.

| (10) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom (za konvencionalno in ekološko mleko) je ugotovljeno, da se dejavnosti strank prekrivajo le na Nizozemskem. Količine, ki jih podjetje Campina letno pripelje iz Nemčije in Belgije na Nizozemsko, so zanemarljive v primerjavi s skupno količino surovega mleka, ki ga priglasiteljici kupita na Nizozemskem (več kot 8 milijard kg na leto). Zato se šteje, da združitev nima bistvenega vpliva na trg nakupa zunaj ozemlja Nizozemske, tako da je pri presoji obravnavana zlasti Nizozemska. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom (za konvencionalno in ekološko mleko) je ugotovljeno, da se dejavnosti strank prekrivajo le na Nizozemskem. Količine, ki jih podjetje Campina letno pripelje iz Nemčije in Belgije na Nizozemsko, so zanemarljive v primerjavi s skupno količino surovega mleka, ki ga priglasiteljici kupita na Nizozemskem (več kot 8 milijard kg na leto). Zato se šteje, da združitev nima bistvenega vpliva na trg nakupa zunaj ozemlja Nizozemske, tako da je pri presoji obravnavana zlasti Nizozemska.

2.   Osnovni mlečni proizvodi

| (11) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je ugotovljeno, da je treba razlikovati med svežimi in trajnimi osnovnimi mlečnimi proizvodi. Znotraj vsake kategorije je možno dodatno razlikovati med ekološkimi in neekološkimi proizvodi. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je ugotovljeno, da je treba razlikovati med svežimi in trajnimi osnovnimi mlečnimi proizvodi. Znotraj vsake kategorije je možno dodatno razlikovati med ekološkimi in neekološkimi proizvodi.

| (12) | Med neekološkimi in ekološkimi svežimi osnovnimi mlečnimi proizvodi so sveže mleko, sveži pinjenec, navadni jogurt in jajčna krema ločeni upoštevni proizvodni trgi, ker jih kupci ne zamenjujejo in so na strani ponudbe nezamenljivi. Jajčna krema bo obravnavana v oddelku, ki opisuje sveže mlečne sladice. Sveže mleko, sveži pinjenec in navadni jogurt lastnih blagovnih znamk in z blagovno znamko so del istega proizvodnega nabavnega trga. V zvezi z distribucijskim kanalom je na področju neekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov razlikovanje med prodajo na drobno in distribucijo izven doma (OOH – „out of home“) odprto, medtem ko sta na področju ekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov distribucija izven doma in prodaja na drobno del istega trga. |
| --- | --- |

(12)

Med neekološkimi in ekološkimi svežimi osnovnimi mlečnimi proizvodi so sveže mleko, sveži pinjenec, navadni jogurt in jajčna krema ločeni upoštevni proizvodni trgi, ker jih kupci ne zamenjujejo in so na strani ponudbe nezamenljivi. Jajčna krema bo obravnavana v oddelku, ki opisuje sveže mlečne sladice. Sveže mleko, sveži pinjenec in navadni jogurt lastnih blagovnih znamk in z blagovno znamko so del istega proizvodnega nabavnega trga. V zvezi z distribucijskim kanalom je na področju neekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov razlikovanje med prodajo na drobno in distribucijo izven doma (OOH – „out of home“) odprto, medtem ko sta na področju ekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov distribucija izven doma in prodaja na drobno del istega trga.

| (13) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je ugotovljeno, da je za nabavni trg (ekološkega in neekološkega) svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta tak trg nacionalen. |
| --- | --- |

(13)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je ugotovljeno, da je za nabavni trg (ekološkega in neekološkega) svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta tak trg nacionalen.

| (14) | Ker v zvezi s trajnimi osnovnimi mlečnimi proizvodi do prekrivanja prihaja le pri trajnem mleku, pri čemer ne prevladuje ne zamenljivost na strani povpraševanja ne na strani ponudbe, je upoštevni proizvodni trg trajnega mleka, pri čemer se ne ločuje med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko. V zvezi z distribucijskim kanalom je razlikovanje med prodajo na drobno in distribucijo izven doma odprto. Upoštevni geografski trg presega nacionalni trg ter vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko. |
| --- | --- |

(14)

Ker v zvezi s trajnimi osnovnimi mlečnimi proizvodi do prekrivanja prihaja le pri trajnem mleku, pri čemer ne prevladuje ne zamenljivost na strani povpraševanja ne na strani ponudbe, je upoštevni proizvodni trg trajnega mleka, pri čemer se ne ločuje med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko. V zvezi z distribucijskim kanalom je razlikovanje med prodajo na drobno in distribucijo izven doma odprto. Upoštevni geografski trg presega nacionalni trg ter vključuje Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko.

3.   Nizozemske vrste sira

| (15) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je treba razmejiti ločene proizvodne trge za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno (supermarketi, hipermarketi, diskonti). Dodatno razlikovanje med prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom (gavda/maasdam/edamec, naravni/brez skorje, petnajst dni star naravni sir/drugi naravni siri) in prodajo nizozemskih vrst sira sodobnim vrstam prodaje na drobno (gavda/maasdam/edamec, naravni/brez skorje) ostaja odprto, ker to ne bi bistveno vplivalo na presojo konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom je treba razmejiti ločene proizvodne trge za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno (supermarketi, hipermarketi, diskonti). Dodatno razlikovanje med prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom (gavda/maasdam/edamec, naravni/brez skorje, petnajst dni star naravni sir/drugi naravni siri) in prodajo nizozemskih vrst sira sodobnim vrstam prodaje na drobno (gavda/maasdam/edamec, naravni/brez skorje) ostaja odprto, ker to ne bi bistveno vplivalo na presojo konkurenčnosti.

| (16) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom so trgi za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno (vključno z vsemi ožjimi delitvami razen za sir brez skorje) po obsegu nacionalni, medtem ko trgi za prodajo nizozemskih vrst sira brez skorje (vključno z vsemi ožjimi delitvami) specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno presegajo nacionalni trg ter vključujejo vsaj Nizozemsko in Nemčijo. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom so trgi za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno (vključno z vsemi ožjimi delitvami razen za sir brez skorje) po obsegu nacionalni, medtem ko trgi za prodajo nizozemskih vrst sira brez skorje (vključno z vsemi ožjimi delitvami) specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam prodaje na drobno presegajo nacionalni trg ter vključujejo vsaj Nizozemsko in Nemčijo.

4.   Maslo

| (17) | Ugotovljeno je, da je treba upoštevni proizvodni trg masla najprej razdeliti na ločena trga nepakiranega masla in pakiranega masla. Nepakirano maslo iz mleka spada na drug trg kot nepakirane rastlinske maščobe. Poleg tega se lahko maslo razdeli na osnovno maslo (z vsebnostjo maščobe 82 %), nefrakcionirano masleno olje (ali, enostavno, masleno olje z vsebnostjo maščobe 99,8 %) in frakcionirano masleno olje (ali, enostavno, frakcionirano maslo, ki se razvrsti glede na tališče). V zvezi s pakiranim maslom spadajo maslo iz mleka in rastlinske maščobe na ločene trge, pri čemer je treba trg pakiranega masla iz mleka dodatno ločiti glede na pakirano maslo, ki se prodaja trgovcem na drobno, ter pakirano maslo, ki se prodaja kupcem izven doma. Vprašanje, ali pakirano maslo lastnih blagovnih znamk in pakirano maslo z blagovno znamko spadata na isti trg, ostaja odprto, ker to razlikovanje ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(17)

Ugotovljeno je, da je treba upoštevni proizvodni trg masla najprej razdeliti na ločena trga nepakiranega masla in pakiranega masla. Nepakirano maslo iz mleka spada na drug trg kot nepakirane rastlinske maščobe. Poleg tega se lahko maslo razdeli na osnovno maslo (z vsebnostjo maščobe 82 %), nefrakcionirano masleno olje (ali, enostavno, masleno olje z vsebnostjo maščobe 99,8 %) in frakcionirano masleno olje (ali, enostavno, frakcionirano maslo, ki se razvrsti glede na tališče). V zvezi s pakiranim maslom spadajo maslo iz mleka in rastlinske maščobe na ločene trge, pri čemer je treba trg pakiranega masla iz mleka dodatno ločiti glede na pakirano maslo, ki se prodaja trgovcem na drobno, ter pakirano maslo, ki se prodaja kupcem izven doma. Vprašanje, ali pakirano maslo lastnih blagovnih znamk in pakirano maslo z blagovno znamko spadata na isti trg, ostaja odprto, ker to razlikovanje ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti.

| (18) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom trgi nepakiranega masla, frakcioniranega maslenega olja in nefrakcioniranega maslenega olja zajemajo celotno EGP. Upoštevni geografski trg pakiranega masla vključuje vsaj Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. Vprašanje, ali upoštevni geografski trg pakiranega masla zajema celotno EGP, lahko ostane odprto, ker ta ugotovitev ne bi odločilno vplivala na presojo konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom trgi nepakiranega masla, frakcioniranega maslenega olja in nefrakcioniranega maslenega olja zajemajo celotno EGP. Upoštevni geografski trg pakiranega masla vključuje vsaj Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. Vprašanje, ali upoštevni geografski trg pakiranega masla zajema celotno EGP, lahko ostane odprto, ker ta ugotovitev ne bi odločilno vplivala na presojo konkurenčnosti.

5.   Jogurti in skute z višjo dodano vrednostjo

| (19) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajajo glede na distribucijski kanal ločeni trgi jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo. Razlikovanje med jogurtom z višjo dodano vrednostjo na eni strani in skuto na drugi strani, razlikovanje med zdravjem/užitkom ter tudi med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko lahko ostane odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. Ker podjetje Friesland Foods ni dejavno znotraj segmenta zdravja, jogurti in skuta z višjo dodano vrednostjo niso bili dodatno obravnavani. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajajo glede na distribucijski kanal ločeni trgi jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo. Razlikovanje med jogurtom z višjo dodano vrednostjo na eni strani in skuto na drugi strani, razlikovanje med zdravjem/užitkom ter tudi med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko lahko ostane odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. Ker podjetje Friesland Foods ni dejavno znotraj segmenta zdravja, jogurti in skuta z višjo dodano vrednostjo niso bili dodatno obravnavani.

| (20) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je ugotovljeno, da je za nabavni trg jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo za trgovce na debelo izven doma tak trg nacionalen ter da za nabavni trg jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo za trgovce na drobno presega nacionalni trg. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je ugotovljeno, da je za nabavni trg jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo za trgovce na debelo izven doma tak trg nacionalen ter da za nabavni trg jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo za trgovce na drobno presega nacionalni trg.

6.   Aromatizirane mlečne pijače

| (21) | Ta trg je bil najprej razdeljen na sveže aromatizirane mlečne pijače in trajne aromatizirane mlečne pijače. |
| --- | --- |

(21)

Ta trg je bil najprej razdeljen na sveže aromatizirane mlečne pijače in trajne aromatizirane mlečne pijače.

| (22) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajata ločena upoštevna proizvodna trga svežih aromatiziranih mlečnih pijač, povezanih z zdravjem, ter svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso povezane z zdravjem, pri čemer ju je mogoče dodatno ločiti glede na ponudbo proizvodov z blagovno znamko in proizvodov lastnih blagovnih znamk ter distribucijski kanal (prodaja na drobno/distribucija izven doma). Ker predlagana združitev ne bi ovirala učinkovite konkurence na trgu svežih aromatiziranih mlečnih pijač, povezanih z zdravjem, in ne bi vplivala na trg proizvodov lastnih blagovnih znamk, je pri presoji konkurenčnosti obravnavan zlasti trg svežih aromatiziranih mlečnih pijač z blagovno znamko, ki niso povezane z zdravjem. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajata ločena upoštevna proizvodna trga svežih aromatiziranih mlečnih pijač, povezanih z zdravjem, ter svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso povezane z zdravjem, pri čemer ju je mogoče dodatno ločiti glede na ponudbo proizvodov z blagovno znamko in proizvodov lastnih blagovnih znamk ter distribucijski kanal (prodaja na drobno/distribucija izven doma). Ker predlagana združitev ne bi ovirala učinkovite konkurence na trgu svežih aromatiziranih mlečnih pijač, povezanih z zdravjem, in ne bi vplivala na trg proizvodov lastnih blagovnih znamk, je pri presoji konkurenčnosti obravnavan zlasti trg svežih aromatiziranih mlečnih pijač z blagovno znamko, ki niso povezane z zdravjem.

| (23) | V zvezi s trajnimi aromatiziranimi mlečnimi pijačami je bilo ugotovljeno, da mlečne pijače z okusom čokolade in mlečne pijače z okusom sadja spadajo na različna proizvodna trga. Ugotovitev, ali dobava trajnih mlečnih pijač z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk spada na različna proizvodna trga, ni potrebna. Prav tako lahko ostane odprto razlikovanje glede na distribucijski kanal med prodajo na drobno in distribucijo izven doma. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s trajnimi aromatiziranimi mlečnimi pijačami je bilo ugotovljeno, da mlečne pijače z okusom čokolade in mlečne pijače z okusom sadja spadajo na različna proizvodna trga. Ugotovitev, ali dobava trajnih mlečnih pijač z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk spada na različna proizvodna trga, ni potrebna. Prav tako lahko ostane odprto razlikovanje glede na distribucijski kanal med prodajo na drobno in distribucijo izven doma.

| (24) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je za nabavni trg svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso povezane z zdravjem, tak trg nacionalen. V zvezi s trajnimi aromatiziranimi mlečnimi pijačami je ugotovljeno, da na trgu, ki vključuje proizvode lastnih blagovnih znamk in proizvode z blagovno znamko, geografski trg presega nacionalni trg ter vključuje Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. Če je proizvodni trg na nabavni ravni omejen na proizvode z blagovno znamko, so ti trgi ob upoštevanju, da se blagovne znamke po posameznih državah bistveno razlikujejo, nacionalni. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je za nabavni trg svežih aromatiziranih mlečnih pijač, ki niso povezane z zdravjem, tak trg nacionalen. V zvezi s trajnimi aromatiziranimi mlečnimi pijačami je ugotovljeno, da na trgu, ki vključuje proizvode lastnih blagovnih znamk in proizvode z blagovno znamko, geografski trg presega nacionalni trg ter vključuje Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. Če je proizvodni trg na nabavni ravni omejen na proizvode z blagovno znamko, so ti trgi ob upoštevanju, da se blagovne znamke po posameznih državah bistveno razlikujejo, nacionalni.

7.   Sveže mlečne sladice

| (25) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajajo ločeni upoštevni proizvodni trgi za svežo jajčno kremo, kašo in posamično pakirane sladice. Jajčne kreme ni treba ločevati na proizvode lastnih blagovnih znamk in proizvode z blagovno znamko. Vprašanje, ali je treba trg dodatno ločiti glede na distribucijski kanal, lahko ostane odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajajo ločeni upoštevni proizvodni trgi za svežo jajčno kremo, kašo in posamično pakirane sladice. Jajčne kreme ni treba ločevati na proizvode lastnih blagovnih znamk in proizvode z blagovno znamko. Vprašanje, ali je treba trg dodatno ločiti glede na distribucijski kanal, lahko ostane odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti.

| (26) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je za trga jajčne kreme in kaše tak trg nacionalen. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom je za trga jajčne kreme in kaše tak trg nacionalen.

8.   Smetana

| (27) | Ugotovljeno je bilo, da je treba upoštevni proizvodni trg smetane najprej razdeliti na ločena trga tekoče smetane in smetane v pločevinki pod pritiskom. V zvezi s tekočo smetano se razlikujeta mlečna in nemlečna tekoča smetana, znotraj vsakega segmenta pa tekoča smetana, ki se prodaja po maloprodajni poti, poti izven doma in poti industrijske prodaje. Trg mlečne tekoče smetane vključuje tekočo smetano z nizko in visoko vsebnostjo maščob. Znotraj trga mlečne tekoče smetane razlikovanje med svežo smetano in trajno smetano ostaja odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. Podobno ostaja odprto tudi vprašanje razlikovanja med tekočo smetano z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk, ker to ne bi vplivalo na končno ugotovitev glede učinkov transakcije. Ker se dejavnosti strank na trgu nemlečne tekoče smetane ne prekrivajo, je bila pri presoji obravnavana zlasti mlečna tekoča smetana. |
| --- | --- |

(27)

Ugotovljeno je bilo, da je treba upoštevni proizvodni trg smetane najprej razdeliti na ločena trga tekoče smetane in smetane v pločevinki pod pritiskom. V zvezi s tekočo smetano se razlikujeta mlečna in nemlečna tekoča smetana, znotraj vsakega segmenta pa tekoča smetana, ki se prodaja po maloprodajni poti, poti izven doma in poti industrijske prodaje. Trg mlečne tekoče smetane vključuje tekočo smetano z nizko in visoko vsebnostjo maščob. Znotraj trga mlečne tekoče smetane razlikovanje med svežo smetano in trajno smetano ostaja odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. Podobno ostaja odprto tudi vprašanje razlikovanja med tekočo smetano z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk, ker to ne bi vplivalo na končno ugotovitev glede učinkov transakcije. Ker se dejavnosti strank na trgu nemlečne tekoče smetane ne prekrivajo, je bila pri presoji obravnavana zlasti mlečna tekoča smetana.

| (28) | V zvezi s smetano v pločevinki pod pritiskom obstajata dva upoštevna proizvodna trga: mlečna smetana v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja po maloprodajni poti, in mlečna smetana v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja kupcem izven doma. Maloprodajni trg smetane v pločevinki pod pritiskom vključuje proizvode z blagovno znamko in proizvode lastnih blagovnih znamk, pri čemer lahko vprašanje razlikovanja med blagovnimi znamkami in lastnimi blagovnimi znamkami za trg izven doma ostaja odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi s smetano v pločevinki pod pritiskom obstajata dva upoštevna proizvodna trga: mlečna smetana v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja po maloprodajni poti, in mlečna smetana v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja kupcem izven doma. Maloprodajni trg smetane v pločevinki pod pritiskom vključuje proizvode z blagovno znamko in proizvode lastnih blagovnih znamk, pri čemer lahko vprašanje razlikovanja med blagovnimi znamkami in lastnimi blagovnimi znamkami za trg izven doma ostaja odprto, ker to ne bi vplivalo na presojo konkurenčnosti.

| (29) | Upoštevni geografski trg mlečne tekoče smetane, ki se prodaja kupcem izven doma, po maloprodajni poti in industrijskim kupcem, ter smetane v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja po maloprodajni poti in kupcem izven doma, presega nacionalne meje ter vključuje vsaj Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. |
| --- | --- |

(29)

Upoštevni geografski trg mlečne tekoče smetane, ki se prodaja kupcem izven doma, po maloprodajni poti in industrijskim kupcem, ter smetane v pločevinki pod pritiskom, ki se prodaja po maloprodajni poti in kupcem izven doma, presega nacionalne meje ter vključuje vsaj Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo.

9.   Tekoči dodatki h kavi

| (30) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajata ločena upoštevna proizvodna trga za mleko in smetano, ki se dodata kavi. Ločevanje med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko pri teh proizvodih ni potrebno. Glede na distribucijski kanal bi bilo treba ločevati tudi med prodajo na drobno in distribucijo izven doma. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom obstajata ločena upoštevna proizvodna trga za mleko in smetano, ki se dodata kavi. Ločevanje med proizvodi lastnih blagovnih znamk in proizvodi z blagovno znamko pri teh proizvodih ni potrebno. Glede na distribucijski kanal bi bilo treba ločevati tudi med prodajo na drobno in distribucijo izven doma.

| (31) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom upoštevna geografska trga mleka in smetane, ki se dodata kavi, presegata nacionalni trg ter vključujeta Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom upoštevna geografska trga mleka in smetane, ki se dodata kavi, presegata nacionalni trg ter vključujeta Nizozemsko, Belgijo in Nemčijo.

10.   Emulzije, pridobljene po postopku sušenja z razprševanjem

| (32) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom tekoče emulzije in emulzije, pridobljene po postopku sušenja z razprševanjem, predstavljajo ločena proizvodna trga. Poleg tega različne kategorije emulzij, pridobljenih po postopku sušenja z razprševanjem, kot so nadomestki smetane, penilci in nemlečni nadomestki smetane, spadajo na ločene proizvodne trge. Ker podjetje Campina ni dejavno na področju maščobnih koncentratov in inkapsuliranih hranilnih olj, podjetje Friesland Foods pa ni prisotno v segmentu stabilizatorjev testa, natančna opredelitev proizvodnega trga za te tri proizvode ni obravnavana. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom tekoče emulzije in emulzije, pridobljene po postopku sušenja z razprševanjem, predstavljajo ločena proizvodna trga. Poleg tega različne kategorije emulzij, pridobljenih po postopku sušenja z razprševanjem, kot so nadomestki smetane, penilci in nemlečni nadomestki smetane, spadajo na ločene proizvodne trge. Ker podjetje Campina ni dejavno na področju maščobnih koncentratov in inkapsuliranih hranilnih olj, podjetje Friesland Foods pa ni prisotno v segmentu stabilizatorjev testa, natančna opredelitev proizvodnega trga za te tri proizvode ni obravnavana.

| (33) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom trgi nadomestkov smetane, dodatkov za ustvarjanje pene, nemlečnih nadomestkov smetane in stabilizatorjev tekočega testa po obsegu zajemajo celotno EGP. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom trgi nadomestkov smetane, dodatkov za ustvarjanje pene, nemlečnih nadomestkov smetane in stabilizatorjev tekočega testa po obsegu zajemajo celotno EGP.

11.   Laktoza

| (34) | V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom jedilna laktoza in laktoza za farmacevtsko industrijo oblikujeta dva različna upoštevna proizvodna trga. V zvezi z laktozo za farmacevtsko industrijo pomožne snovi, kot so škrob, manitol in mikrokristalna celuloza, niso učinkoviti viri nadomestne ponudbe za stranke, zato ne morejo biti konkurenčna omejitev. Ker transakcija ne bi povzročila pomislekov glede konkurence na trgu laktoze za farmacevtsko industrijo in na ožjih možnih trgih laktoze za farmacevtsko industrijo za direktno tabletiranje in laktoze za farmacevtsko industrijo za vlažno granulacijo, razlikovanje ostaja odprto. Za laktozo za inhalatorje za suhe praške je treba opredeliti ločen upoštevni proizvodni trg. Znotraj laktoze za inhalatorje za suhe praške je treba opredeliti ločen upoštevni trg laktoze za izpopolnjene inhalatorje za suhe praške in laktoze za manj izpopolnjene inhalatorje za suhe praške. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi z upoštevnim proizvodnim trgom jedilna laktoza in laktoza za farmacevtsko industrijo oblikujeta dva različna upoštevna proizvodna trga. V zvezi z laktozo za farmacevtsko industrijo pomožne snovi, kot so škrob, manitol in mikrokristalna celuloza, niso učinkoviti viri nadomestne ponudbe za stranke, zato ne morejo biti konkurenčna omejitev. Ker transakcija ne bi povzročila pomislekov glede konkurence na trgu laktoze za farmacevtsko industrijo in na ožjih možnih trgih laktoze za farmacevtsko industrijo za direktno tabletiranje in laktoze za farmacevtsko industrijo za vlažno granulacijo, razlikovanje ostaja odprto. Za laktozo za inhalatorje za suhe praške je treba opredeliti ločen upoštevni proizvodni trg. Znotraj laktoze za inhalatorje za suhe praške je treba opredeliti ločen upoštevni trg laktoze za izpopolnjene inhalatorje za suhe praške in laktoze za manj izpopolnjene inhalatorje za suhe praške.

| (35) | V zvezi z upoštevnim geografskim trgom jedilne laktoze ugotovitev ni potrebna, ker ne glede na opredelitev upoštevnega geografskega trga ne obstajajo pomisleki glede konkurence. V zvezi z laktozo za farmacevtsko industrijo in laktozo za inhalatorje za suhe praške je opredelitev geografskega trga ostala odprta. Na svetovnem trgu laktoze za farmacevtsko industrijo in laktoze za farmacevtsko industrijo za inhalatorje za suhe praške bi bil položaj združenega subjekta pravzaprav enak kot na trgu EGP. Transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na svetovnih trgih in trgih EGP za laktozo za farmacevtsko industrijo ter laktozo za inhalatorje za suhe praške, ne glede na natančno opredelitev geografskega obsega trgov. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi z upoštevnim geografskim trgom jedilne laktoze ugotovitev ni potrebna, ker ne glede na opredelitev upoštevnega geografskega trga ne obstajajo pomisleki glede konkurence. V zvezi z laktozo za farmacevtsko industrijo in laktozo za inhalatorje za suhe praške je opredelitev geografskega trga ostala odprta. Na svetovnem trgu laktoze za farmacevtsko industrijo in laktoze za farmacevtsko industrijo za inhalatorje za suhe praške bi bil položaj združenega subjekta pravzaprav enak kot na trgu EGP. Transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na svetovnih trgih in trgih EGP za laktozo za farmacevtsko industrijo ter laktozo za inhalatorje za suhe praške, ne glede na natančno opredelitev geografskega obsega trgov.

B.   PRESOJA KONKURENČNOSTI

1.   Uvod

| (36) | Izvedena je bila temeljita preiskava v zvezi s strukturo in delovanjem trgov mleka in mlečnih proizvodov, ki jih zadeva predlagana združitev. Na podlagi te preiskave je ugotovljeno, da združitev verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na trgih trajnega mleka, ekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov, nepakiranega in pakiranega masla, tekoče smetane in smetane v pločevinki pod pritiskom, tekočih dodatkov h kavi, emulzij, pridobljenih po postopku sušenja z razprševanjem, jedilne laktoze ter laktoze za farmacevtsko industrijo in za inhalatorje za suhe praške. |
| --- | --- |

(36)

Izvedena je bila temeljita preiskava v zvezi s strukturo in delovanjem trgov mleka in mlečnih proizvodov, ki jih zadeva predlagana združitev. Na podlagi te preiskave je ugotovljeno, da združitev verjetno ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na trgih trajnega mleka, ekoloških svežih osnovnih mlečnih proizvodov, nepakiranega in pakiranega masla, tekoče smetane in smetane v pločevinki pod pritiskom, tekočih dodatkov h kavi, emulzij, pridobljenih po postopku sušenja z razprševanjem, jedilne laktoze ter laktoze za farmacevtsko industrijo in za inhalatorje za suhe praške.

| (37) | Predlagana združitev bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih nakupa surovega mleka, svežih osnovnih mlečnih proizvodov, sira, jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo, svežih aromatiziranih mlečnih pijač, trajnih mlečnih pijač ter sveže jajčne kreme in ovsene kaše. |
| --- | --- |

(37)

Predlagana združitev bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih nakupa surovega mleka, svežih osnovnih mlečnih proizvodov, sira, jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo, svežih aromatiziranih mlečnih pijač, trajnih mlečnih pijač ter sveže jajčne kreme in ovsene kaše.

2.   Nakup surovega mleka

| (38) | V zvezi z nakupom surovega mleka bi združitev povezala dva glavna kupca surovega mleka na Nizozemskem, ki bi nadzorovala približno [70–80 %] trga. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi z nakupom surovega mleka bi združitev povezala dva glavna kupca surovega mleka na Nizozemskem, ki bi nadzorovala približno [70–80 %] trga.

| (39) | Pomislek glede konkurence ni povezan s tem, da bi lahko združeni subjekt uveljavljal tržno moč na nabavnem trgu in znižal cene mleka, ki se plačujejo kmetom. Tržna moč, ki bi jo novi nosilec dejavnosti imel nad prodajnimi trgi, bi mu omogočila pridobitev dodatnega dobička ter s tem plačevanje višjih cen kmetom. Zato bi lahko združeni subjekt privabil več kmetov ter ohranil in/ali okrepil svojo bazo kmetov. S tem bi se povečale ovire za vstop in/ali širitev na primarnih prodajnih trgih mleka in mlečnih proizvodov, kjer je nizozemsko surovo mleko potrebno za učinkovito konkurenco. |
| --- | --- |

(39)

Pomislek glede konkurence ni povezan s tem, da bi lahko združeni subjekt uveljavljal tržno moč na nabavnem trgu in znižal cene mleka, ki se plačujejo kmetom. Tržna moč, ki bi jo novi nosilec dejavnosti imel nad prodajnimi trgi, bi mu omogočila pridobitev dodatnega dobička ter s tem plačevanje višjih cen kmetom. Zato bi lahko združeni subjekt privabil več kmetov ter ohranil in/ali okrepil svojo bazo kmetov. S tem bi se povečale ovire za vstop in/ali širitev na primarnih prodajnih trgih mleka in mlečnih proizvodov, kjer je nizozemsko surovo mleko potrebno za učinkovito konkurenco.

3.   Sveži mlečni proizvodi

| (40) | Med sveže mlečne proizvode spadajo sveži osnovni mlečni proizvodi (sveže mleko, sveži pinjenec in navadni jogurt), jogurt in skuta z višjo dodano vrednostjo, sveže aromatizirane mlečne pijače, sveža jajčna krema in ovsena kaša. |
| --- | --- |

(40)

Med sveže mlečne proizvode spadajo sveži osnovni mlečni proizvodi (sveže mleko, sveži pinjenec in navadni jogurt), jogurt in skuta z višjo dodano vrednostjo, sveže aromatizirane mlečne pijače, sveža jajčna krema in ovsena kaša.

| (41) | Predlagana transakcija bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco zaradi ustvarjanja prevladujočega položaja na trgu svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta na Nizozemskem, ki je bistveni del skupnega trga, ne glede na to, ali bi bilo treba ta trg dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal. Ugotovitev je med drugim temeljila na visokem skupnem tržnem deležu strank, na dejstvu, da sta veljali za najtesnejši konkurentki, ter na težavah kupcev pri prehodu na nadomestne dobavitelje in težavah kupcev glede povečanja proizvodnje v primeru povišanja cen. |
| --- | --- |

(41)

Predlagana transakcija bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco zaradi ustvarjanja prevladujočega položaja na trgu svežega mleka, svežega pinjenca in navadnega jogurta na Nizozemskem, ki je bistveni del skupnega trga, ne glede na to, ali bi bilo treba ta trg dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal. Ugotovitev je med drugim temeljila na visokem skupnem tržnem deležu strank, na dejstvu, da sta veljali za najtesnejši konkurentki, ter na težavah kupcev pri prehodu na nadomestne dobavitelje in težavah kupcev glede povečanja proizvodnje v primeru povišanja cen.

| (42) | Zaradi navedenih razlogov bi priglašena koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco zaradi ustvarjanja prevladujočega položaja na trgu jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo na Nizozemskem, ki se dobavlja segmentu izven doma, ter na trgu svežih aromatiziranih mlečnih pijač z blagovno znamko, ki niso povezane z zdravjem, ki je glede na distribucijski kanal ločen na prodajo na drobno in distribucijo izven doma. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi navedenih razlogov bi priglašena koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco zaradi ustvarjanja prevladujočega položaja na trgu jogurta in skute z višjo dodano vrednostjo na Nizozemskem, ki se dobavlja segmentu izven doma, ter na trgu svežih aromatiziranih mlečnih pijač z blagovno znamko, ki niso povezane z zdravjem, ki je glede na distribucijski kanal ločen na prodajo na drobno in distribucijo izven doma.

| (43) | Na trgih svežih sladic bi priglašena koncentracija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco na (i) trgu sveže jajčne kreme na Nizozemskem in (ii) trgu ovsene kaše na Nizozemskem, ki sta znatni del skupnega trga, ne glede na to, ali je treba te trge dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal. Tudi v tem primeru je ugotovitev med drugim temeljila na tržnem položaju strank, na dejstvu, da sta veljali za najtesnejši konkurentki in da je bil zato prehod kupcev na nadomestne dobavitelje težaven. |
| --- | --- |

(43)

Na trgih svežih sladic bi priglašena koncentracija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco na (i) trgu sveže jajčne kreme na Nizozemskem in (ii) trgu ovsene kaše na Nizozemskem, ki sta znatni del skupnega trga, ne glede na to, ali je treba te trge dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal. Tudi v tem primeru je ugotovitev med drugim temeljila na tržnem položaju strank, na dejstvu, da sta veljali za najtesnejši konkurentki in da je bil zato prehod kupcev na nadomestne dobavitelje težaven.

4.   Nizozemske vrste sira

| (44) | Koncentracija bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom (vključno z ožjimi delitvami na naravni sir, gavdo in petnajst dni star sir) ter sodobnim vrstam prodaje na drobno (vključno z ožjimi delitvami na naravni sir in gavdo) na Nizozemskem. Vsak od teh trgov predstavlja znatni del skupnega trga. |
| --- | --- |

(44)

Koncentracija bi bistveno ovirala učinkovito konkurenco na trgih za prodajo nizozemskih vrst sira specializiranim trgovcem na debelo s sirom (vključno z ožjimi delitvami na naravni sir, gavdo in petnajst dni star sir) ter sodobnim vrstam prodaje na drobno (vključno z ožjimi delitvami na naravni sir in gavdo) na Nizozemskem. Vsak od teh trgov predstavlja znatni del skupnega trga.

| (45) | V zvezi s prodajo specializiranim trgovcem na debelo s sirom ta presoja med drugim temelji na visokih tržnih deležih strank [40–70 %], tesni konkurenci med strankama, omejenih zmožnostih specializiranih trgovcev na debelo s sirom za prehod na nadomestne domače ali tuje dobavitelje, omejenih možnostih za vstop in širitev v bližnji prihodnosti ter dejstvu, da vsi izravnalni dejavniki, ki sta jih predložili stranki (npr. manjše povpraševanje in povečanje ponovnega uvoza/prodaje sira, ki je prvotno namenjen za izvoz, v primeru povišanja cen, domnevna odvisnost od zmogljivosti trgovcev na debelo za skladiščenje in zorenje), ne zadostujejo, da bi udeleženkama združitve preprečili povišanje cen. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s prodajo specializiranim trgovcem na debelo s sirom ta presoja med drugim temelji na visokih tržnih deležih strank [40–70 %], tesni konkurenci med strankama, omejenih zmožnostih specializiranih trgovcev na debelo s sirom za prehod na nadomestne domače ali tuje dobavitelje, omejenih možnostih za vstop in širitev v bližnji prihodnosti ter dejstvu, da vsi izravnalni dejavniki, ki sta jih predložili stranki (npr. manjše povpraševanje in povečanje ponovnega uvoza/prodaje sira, ki je prvotno namenjen za izvoz, v primeru povišanja cen, domnevna odvisnost od zmogljivosti trgovcev na debelo za skladiščenje in zorenje), ne zadostujejo, da bi udeleženkama združitve preprečili povišanje cen.

| (46) | V zvezi s prodajo sodobnim vrstam prodaje na drobno ta presoja med drugim temelji na visokih tržnih deležih strank [60–70 %], tesni konkurenci med strankama, omejeni stopnji konkurence med strankama in specializiranimi trgovci na debelo s sirom, omejenih zmožnostih sodobnih vrst prodaje na drobno za prehod na nadomestne domače ali tuje dobavitelje, omejenih možnostih za vstop in širitev v bližnji prihodnosti ter dejstvu, da vsi izravnalni dejavniki, ki sta jih predložili stranki (npr. kupna moč, povečanje ponovnega uvoza/prodaje sira, ki je prvotno namenjen za izvoz, ter večja uporaba sira brez skorje v primeru povišanja cen), ne zadostujejo, da bi udeleženkama združitve preprečili povišanje cen. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s prodajo sodobnim vrstam prodaje na drobno ta presoja med drugim temelji na visokih tržnih deležih strank [60–70 %], tesni konkurenci med strankama, omejeni stopnji konkurence med strankama in specializiranimi trgovci na debelo s sirom, omejenih zmožnostih sodobnih vrst prodaje na drobno za prehod na nadomestne domače ali tuje dobavitelje, omejenih možnostih za vstop in širitev v bližnji prihodnosti ter dejstvu, da vsi izravnalni dejavniki, ki sta jih predložili stranki (npr. kupna moč, povečanje ponovnega uvoza/prodaje sira, ki je prvotno namenjen za izvoz, ter večja uporaba sira brez skorje v primeru povišanja cen), ne zadostujejo, da bi udeleženkama združitve preprečili povišanje cen.

| (47) | V zvezi s trgi za prodajo sira maasdam in nizozemskih vrst sira brez skorje (vključno z ožjimi poddelitvami) specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam trgovcev na drobno na Nizozemskem pomisleki glede konkurence niso bili opredeljeni. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s trgi za prodajo sira maasdam in nizozemskih vrst sira brez skorje (vključno z ožjimi poddelitvami) specializiranim trgovcem na debelo s sirom in sodobnim vrstam trgovcev na drobno na Nizozemskem pomisleki glede konkurence niso bili opredeljeni.

5.   Trajne mlečne pijače

| (48) | V zvezi s trgom trajnih mlečnih pijač bi priglašena koncentracija verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko na Nizozemskem, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko na Nizozemskem, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko v Belgiji, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko v Belgiji, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk na Nizozemskem, v Belgiji in Nemčiji ter na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko ali lastnih blagovnih znamk na Nizozemskem, v Belgiji in Nemčiji, ne glede na to, ali je treba te trge dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi s trgom trajnih mlečnih pijač bi priglašena koncentracija verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko na Nizozemskem, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko na Nizozemskem, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko v Belgiji, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko v Belgiji, na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom čokolade z blagovno znamko in lastnih blagovnih znamk na Nizozemskem, v Belgiji in Nemčiji ter na trgu trajnih mlečnih pijač z okusom sadja z blagovno znamko ali lastnih blagovnih znamk na Nizozemskem, v Belgiji in Nemčiji, ne glede na to, ali je treba te trge dodatno razdeliti glede na distribucijski kanal.

| (49) | Ta sklep temelji na ugotovitvi, da imata združujoči se podjetji med drugim velike tržne deleže, veljata za najtesnejši konkurentki in imata prepoznavne lastne blagovne znamke. Poleg tega je preiskava trga pokazala, da kupci najverjetneje ne bodo začeli kupovati drugih proizvodov ter na trg najverjetneje ne bo vstopilo novo podjetje. |
| --- | --- |

(49)

Ta sklep temelji na ugotovitvi, da imata združujoči se podjetji med drugim velike tržne deleže, veljata za najtesnejši konkurentki in imata prepoznavne lastne blagovne znamke. Poleg tega je preiskava trga pokazala, da kupci najverjetneje ne bodo začeli kupovati drugih proizvodov ter na trg najverjetneje ne bo vstopilo novo podjetje.

6.   Obveze, ki sta jih ponudili priglasiteljici

| (50) | Za odpravo opredeljenih pomislekov glede konkurence, ki izhajajo iz transakcije, sta podjetji Campina in Friesland Foods predlagali obveze v skladu s členom 8(2) Uredbe ES o združitvah. Prvi sklop obveze je bil predložen 28. oktobra 2008 in bil dopolnjen 5. novembra 2008, da bi Komisija ukrep potrdila. Sklop ukrepov za izboljšave je sestavljen iz odprodanih dejavnosti na področju svežih mlečnih proizvodov, sira, trajnih mlečnih pijač in dostopa do surovega mleka. |
| --- | --- |

(50)

Za odpravo opredeljenih pomislekov glede konkurence, ki izhajajo iz transakcije, sta podjetji Campina in Friesland Foods predlagali obveze v skladu s členom 8(2) Uredbe ES o združitvah. Prvi sklop obveze je bil predložen 28. oktobra 2008 in bil dopolnjen 5. novembra 2008, da bi Komisija ukrep potrdila. Sklop ukrepov za izboljšave je sestavljen iz odprodanih dejavnosti na področju svežih mlečnih proizvodov, sira, trajnih mlečnih pijač in dostopa do surovega mleka.

| (51) | Komisija je zato obveze tržno preverila. Rezultati prvega tržnega preverjanja so pokazali, da so potrebne bistvene izboljšave. Zato sta stranki 19. novembra predložili revidiran sklop obvez, ki je ustrezno obravnaval pomanjkljivosti, opredeljene v prvem sklopu ukrepov za izboljšave, v zvezi z odprodajo dejavnostjo na področju svežih mlečnih proizvodov in sira ter s sklopom trajnih mlečnih pijač. Vendar je Komisija še vedno imela pomisleke, da bo pomanjkanje dostopa do surovega mleka bistveno oviralo učinkovito konkurenco na prodajnih trgih svežih osnovnih mlečnih proizvodov in nizozemskih vrst sira na Nizozemskem na splošno, kar bi zmanjšalo sposobnost preživetja zlasti prodajnih odprodanih dejavnosti. S tržnim preverjanjem drugega sklopa je bilo potrjeno, da so bile v zvezi s tem potrebne izboljšave. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je zato obveze tržno preverila. Rezultati prvega tržnega preverjanja so pokazali, da so potrebne bistvene izboljšave. Zato sta stranki 19. novembra predložili revidiran sklop obvez, ki je ustrezno obravnaval pomanjkljivosti, opredeljene v prvem sklopu ukrepov za izboljšave, v zvezi z odprodajo dejavnostjo na področju svežih mlečnih proizvodov in sira ter s sklopom trajnih mlečnih pijač. Vendar je Komisija še vedno imela pomisleke, da bo pomanjkanje dostopa do surovega mleka bistveno oviralo učinkovito konkurenco na prodajnih trgih svežih osnovnih mlečnih proizvodov in nizozemskih vrst sira na Nizozemskem na splošno, kar bi zmanjšalo sposobnost preživetja zlasti prodajnih odprodanih dejavnosti. S tržnim preverjanjem drugega sklopa je bilo potrjeno, da so bile v zvezi s tem potrebne izboljšave.

| (52) | Stranki sta nato 27. novembra 2008 predložili končni sklop obvez. |
| --- | --- |

(52)

Stranki sta nato 27. novembra 2008 predložili končni sklop obvez.

| (53) | Ob upoštevanju navedenega končni sklop obvez vključuje: |
| --- | --- |

(53)

Ob upoštevanju navedenega končni sklop obvez vključuje:

| (54) | Celotno dejavnost na področju svežih mlečnih proizvodov podjetja Friesland Foods na Nizozemskem, ki zajema proizvode, kot so sveže mleko, sveži pinjenec, navadni jogurt, jogurti in skuta z višjo dodano vrednostjo, sveža jajčna krema, ovsena kaša, sveže aromatizirane mlečne pijače, sveža smetana in ekološki sveži osnovni mlečni proizvodi (v nadaljnjem besedilu: odprodana dejavnost za sveže proizvode). |
| --- | --- |

(54)

Celotno dejavnost na področju svežih mlečnih proizvodov podjetja Friesland Foods na Nizozemskem, ki zajema proizvode, kot so sveže mleko, sveži pinjenec, navadni jogurt, jogurti in skuta z višjo dodano vrednostjo, sveža jajčna krema, ovsena kaša, sveže aromatizirane mlečne pijače, sveža smetana in ekološki sveži osnovni mlečni proizvodi (v nadaljnjem besedilu: odprodana dejavnost za sveže proizvode).

| (55) | Izključno, obnovljivo licenco za obdobje petih let za uporabo blagovne znamke Friesche Vlag na Nizozemskem za sedanji portfelj proizvodov FF Fresh, ki mu sledi trajno obdobje prepovedi. |
| --- | --- |

(55)

Izključno, obnovljivo licenco za obdobje petih let za uporabo blagovne znamke Friesche Vlag na Nizozemskem za sedanji portfelj proizvodov FF Fresh, ki mu sledi trajno obdobje prepovedi.

| (56) | Lastništvo blagovne znamke Melkunie podjetja Campina in lastništvo vseh blagovnih podznamk Friesche Vlag ter vseh blagovnih znamk, ki so specifične za proizvode FF Fresh (razen blagovne znamke Friesche Vlag), sta vključena v odprodajo. |
| --- | --- |

(56)

Lastništvo blagovne znamke Melkunie podjetja Campina in lastništvo vseh blagovnih podznamk Friesche Vlag ter vseh blagovnih znamk, ki so specifične za proizvode FF Fresh (razen blagovne znamke Friesche Vlag), sta vključena v odprodajo.

| (57) | Odprodaja proizvodnega obrata podjetja Campina v Bleskensgraafu in izločitev prodajne ekipe ter drugih zaposlenih v raziskavah in razvoju, načrtovanje in logistiko ter splošno podporo prodajne organizacije združenega subjekta (v nadaljnjem besedilu: odprodana dejavnost na področju sira). |
| --- | --- |

(57)

Odprodaja proizvodnega obrata podjetja Campina v Bleskensgraafu in izločitev prodajne ekipe ter drugih zaposlenih v raziskavah in razvoju, načrtovanje in logistiko ter splošno podporo prodajne organizacije združenega subjekta (v nadaljnjem besedilu: odprodana dejavnost na področju sira).

| (58) | V zvezi s trajnimi mlečnimi pijačami odprodaja znamke Choco Choco v segmentu proizvodov z okusom čokolade in odprodaja znamke Yogho Yogho z okusom sadja podjetja Campina na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(58)

V zvezi s trajnimi mlečnimi pijačami odprodaja znamke Choco Choco v segmentu proizvodov z okusom čokolade in odprodaja znamke Yogho Yogho z okusom sadja podjetja Campina na Nizozemskem.

| (59) | Odprodana dejavnost med drugim vključuje vsa opredmetena in neopredmetena sredstva (vključno s pravicami intelektualne lastnine), ki prispevajo k sedanjemu delovanju. Poleg tega so vključene vse licence, dovoljenja in pooblastila, ki jih je izdala katera koli vladna organizacija, in vse pogodbe, najemi, obveze in naročila kupcev odprodanih dejavnosti ter tudi vsi podatki o kupcih in posojilih ter drugi podatki odprodanih dejavnosti. Vključeno je tudi osebje. |
| --- | --- |

(59)

Odprodana dejavnost med drugim vključuje vsa opredmetena in neopredmetena sredstva (vključno s pravicami intelektualne lastnine), ki prispevajo k sedanjemu delovanju. Poleg tega so vključene vse licence, dovoljenja in pooblastila, ki jih je izdala katera koli vladna organizacija, in vse pogodbe, najemi, obveze in naročila kupcev odprodanih dejavnosti ter tudi vsi podatki o kupcih in posojilih ter drugi podatki odprodanih dejavnosti. Vključeno je tudi osebje.

| (60) | Dostop konkurentov na prodajnem trgu do surovega mleka, vključno z odprodanimi dejavnostmi, naj bi zagotavljali trije elementi. Prvič, obstaja prehodni sporazum o dobavi za zagotovitev surovega mleka za oba proizvodna obrata. V skladu s tem prehodnim sporazumom o dobavi lahko odprodane dejavnosti dobivajo surovo mleko pri združenem subjektu po „zajamčeni ceni“ (tj. cena, ki jo združeni subjekt zagotavlja svojim kmetom), od katere se odšteje en odstotek. |
| --- | --- |

(60)

Dostop konkurentov na prodajnem trgu do surovega mleka, vključno z odprodanimi dejavnostmi, naj bi zagotavljali trije elementi. Prvič, obstaja prehodni sporazum o dobavi za zagotovitev surovega mleka za oba proizvodna obrata. V skladu s tem prehodnim sporazumom o dobavi lahko odprodane dejavnosti dobivajo surovo mleko pri združenem subjektu po „zajamčeni ceni“ (tj. cena, ki jo združeni subjekt zagotavlja svojim kmetom), od katere se odšteje en odstotek.

| (61) | Drugič, po obdobju, ki ga zajema prehodni sporazum o dobavi, se ustanovi sklad (Dutch Milk Fund, DMF), ki bo zagotavljal dostop do surovega mleka v največji količini 1,2 milijarde kg surovega mleka na leto. Temeljil bo na sistemu pravic črpanja za konkurente na prodajnem trgu. Odprodana dejavnost za sveže proizvode in odprodane dejavnosti na področju sira bodo imele prednostne pravice črpanja, kot je določeno v izboljšanih obvezah, tj. do količine, ki predstavlja skupno proizvodno zmogljivost teh dejavnosti. Prav tako bo cena za surovo mleko v skladu s tem sporazumom v prvih petih letih „zajamčena cena“, od katere se odšteje en odstotek. |
| --- | --- |

(61)

Drugič, po obdobju, ki ga zajema prehodni sporazum o dobavi, se ustanovi sklad (Dutch Milk Fund, DMF), ki bo zagotavljal dostop do surovega mleka v največji količini 1,2 milijarde kg surovega mleka na leto. Temeljil bo na sistemu pravic črpanja za konkurente na prodajnem trgu. Odprodana dejavnost za sveže proizvode in odprodane dejavnosti na področju sira bodo imele prednostne pravice črpanja, kot je določeno v izboljšanih obvezah, tj. do količine, ki predstavlja skupno proizvodno zmogljivost teh dejavnosti. Prav tako bo cena za surovo mleko v skladu s tem sporazumom v prvih petih letih „zajamčena cena“, od katere se odšteje en odstotek.

| (62) | Cilj tretjega elementa so strukturne spremembe. Zmanjšane so izhodne ovire za kmete združenega subjekta, da bi se zagotovili (i) dobava surovega mleka, neodvisna od združenega subjekta, in (ii) zmožnost prodajnih odprodanih dejavnosti, da poiščejo dolgoročno strukturno rešitev za dobavo surovega mleka. Vključuje izhodno plačilo (zagonsko plačilo) v znesku 5 EUR/100 kg, ki se izplača kateremu koli članu, ki zapusti združeni subjekt, dokler podjetja FrieslandCampina ne zapustijo člani, ki predstavljajo količino 1,2 milijarde kg surovega mleka. |
| --- | --- |

(62)

Cilj tretjega elementa so strukturne spremembe. Zmanjšane so izhodne ovire za kmete združenega subjekta, da bi se zagotovili (i) dobava surovega mleka, neodvisna od združenega subjekta, in (ii) zmožnost prodajnih odprodanih dejavnosti, da poiščejo dolgoročno strukturno rešitev za dobavo surovega mleka. Vključuje izhodno plačilo (zagonsko plačilo) v znesku 5 EUR/100 kg, ki se izplača kateremu koli članu, ki zapusti združeni subjekt, dokler podjetja FrieslandCampina ne zapustijo člani, ki predstavljajo količino 1,2 milijarde kg surovega mleka.

V.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (63) | Zaradi navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(63)

Zaradi navedenih razlogov je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (64) | Zato je treba koncentracijo v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(64)

Zato je treba koncentracijo v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/28

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2009/C 75/07)

Številka XA: XA 271/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Freistaat Sachsen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Pravna podlaga: Beihilfen werden nach Maßgabe

des gemeinsamen Programmdokuments (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017),

des Gemeinsamen Umsetzungsdokumentes und

der Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere in der Erzeugung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen tätige Unternehmen und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001,

in der jeweils geltenden Fassung, gewährt.

Die Förderung wird darüber hinaus nach Maßgabe der §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen, in der jeweils geltenden Fassung, mit den im Umsetzungsdokument normierten abweichenden bzw. besonderen Regelungen gewährt

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 1 milijon EUR letno

Največja intenzivnost pomoči: 50 %

Datum začetka izvajanja: Shema se začne izvajati po tem, ko Komisija objavi ta povzetek podatkov

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Posebni cilji pomoči so naslednji:

vzpostavitev in izvajanje čezmejnih gospodarskih in okoljskih dejavnosti na saško–češkem območju, kjer se dodeli pomoč, z razvijanjem skupnih strategij trajnostnega ozemeljskega razvoja,

trajnostno izboljševanje konkurenčnosti regije v okviru Evrope,

ciljno usmerjeno uresničevanje razvojnega potenciala območja, kjer se dodeli pomoč, z učinkovitim čezmejnim sodelovanjem.

V ta namen se uporabljajo naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1857/2008:

člen 5: ohranjanje tradicionalnih krajin in stavb, zlasti za ukrepe v zvezi s turistično infrastrukturo (št. 2.2.2.1 izvedbenega dokumenta) in v zvezi z ohranjanjem podnebja, gozdov, okolja in pokrajin (točka 2.3.1.1 izvedbenega dokumenta) brez ukrepov za izvajanje Nature 2000,

člen 15: zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju, zlasti za ukrepe, ki spodbujajo omrežja za gospodarsko in znanstveno sodelovanje (št. 2.2.1.1 (a)–(c) izvedbenega dokumenta) ter okoljsko osveščenost, izobraževanje o okolju in upravljanje okolja (št. 2.3.1.3 (b) in (c) izvedbenega dokumenta).

Določbe členov 5 in 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006 veljajo tudi za upravičenost izdatkov za pomoči

Gospodarski sektorji: Kmetijstvo (pridelovanje enoletnih rastlin, pridelovanje trajnih rastlin, vodenje drevesnic, živinoreja, mešano kmetijstvo, zagotavljanje kmetijskih storitev)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Spletni naslov: http://www.ziel3-cil3.eu/servlet/PB/show/1042655_l1/Umsetzungsdok_DE.pdf

Drugi podatki:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm Buck Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm Buck Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

Številka XA: XA 373/08

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Vse regije

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in der Landwirtschaft

Pravna podlaga: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch Naturkatastrophen oder widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in Landwirtschaft, Binnenfischerei und Aquakultur

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 10 milijonov EUR

Največja intenzivnost pomoči: 80 % oziroma 90 % na območjih z omejenimi možnostmi

Datum začetka izvajanja: Pomoč se dodeljuje od objave tega povzetka podatkov o shemi pomoči na internetu

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 30. junija 2014

Cilj pomoči: Člen 11: Pomoč za izgube v kmetijskem sektorju zaradi neugodnih vremenskih razmer.

Za pomoč za (a) izgube, ki jih povzročijo naravne nesreče v kmetijskem sektorju, ali (b) izgube v sektorju ribištva v celinskih vodah in ribogojstva velja poseben postopek priglasitve:

Zadevni gospodarski sektorji: Vsi kmetijski podsektorji.

Prejemniki pomoči so podjetja, ki ne glede na svojo pravno naravo spadajo med mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ter se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov, vključno s čebelarstvom in sezonsko pašo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg |
| --- |
| Postfach 10 34 44 |
| 70029 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg

Postfach 10 34 44

70029 Stuttgart

DEUTSCHLAND

| Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Postfach 22 00 12 |
| 80535 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten

Postfach 22 00 12

80535 München

DEUTSCHLAND

| Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz |
| --- |
| Brückenstr. 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz

Brückenstr. 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- |
| Postfach 60 11 50 |
| 14411 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

Postfach 60 11 50

14411 Potsdam

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen |
| --- |
| Postfach 10 15 29 |
| 28015 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen

Postfach 10 15 29

28015 Bremen

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg |
| --- |
| Postfach 11 21 09 |
| 20421 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg

Postfach 11 21 09

20421 Hamburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen |
| --- |
| Postfach 31 09 |
| 65021 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen

Postfach 31 09

65021 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Postfach |
| 19048 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Postfach

19048 Schwerin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen |
| --- |
| Postfach 2 43 |
| 30002 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen

Postfach 2 43

30002 Hannover

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Postfach |
| 40190 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen

Postfach

40190 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz |
| --- |
| Postfach 3269 |
| 55022 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz

Postfach 3269

55022 Mainz

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt des Saarlandes |
| --- |
| Postfach 10 24 61 |
| 66024 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt des Saarlandes

Postfach 10 24 61

66024 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft |
| --- |
| Postfach |
| 01076 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft

Postfach

01076 Dresden

DEUTSCHLAND

| Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- |
| Postfach 37 62 |
| 39012 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt

Postfach 37 62

39012 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein |
| --- |
| Postfach 5009 |
| 24062 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein

Postfach 5009

24062 Kiel

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen |
| --- |
| Postfach 90 03 65 |
| 99106 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen

Postfach 90 03 65

99106 Erfurt

DEUTSCHLAND

Spletna stran: http://www.bmelv.de/SharedDocs/downloads/04-Landwirtschaft/Foerderung/Beihilfen/Beihilfe__Naturereignisse.html

Drugi podatki: Državne pomoči, ki morajo prejemnike doseči čim hitreje, podpirajo reševanje kriz v podjetjih. V preteklosti so pri določanju shem nadomestil in njihovem potrjevanju s strani Evropske komisije nastajale zamude. Ta načela za nacionalne sheme pomoči se predlagajo za zagotovitev, da se lahko pomoč v primeru resnih težav dodeli čim hitreje.

Ta postopek je v skladu s smernicami Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju za obdobje 2007–2013. V smernicah se priporoča, da države članice sheme pomoči za uporabo v primeru izgub, ki jih povzročijo izjemni naravni dogodki, vzpostavijo pravočasno, tj. preden se tak dogodek zgodi, tako da v nujnih primerih postopki odobritve državne pomoči s strani Skupnosti ne povzročijo zamud pri zagotavljanju pomoči.

Opozoriti je treba, da je to profilaktična shema za kritje dogodka, ki bi se lahko zgodil v prihodnosti. Pri oceni skupnega letnega zneska, ki se zagotovi v okviru sheme, so se upoštevale izkušnje iz primerov poplav leta 2002 (Elba in Donava) in 2005 (Donava in njeni pritoki, zlasti na območju Alp in alpskega predgorja na Bavarskem) ter suše leta 2003

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/31

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 75/08)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Cuneo Levaldigi–Rim Fiumicino in v obratni smeri |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | 24 mesecev (od 4. avgusta 2009 do 3. avgusta 2011) |
| Rok za oddajo ponudb | 62 dni po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: osp@enac.rupa.it |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Cuneo Levaldigi–Rim Fiumicino in v obratni smeri

Obdobje veljavnosti pogodbe

24 mesecev (od 4. avgusta 2009 do 3. avgusta 2011)

Rok za oddajo ponudb

62 dni po datumu objave tega obvestila

Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: osp@enac.rupa.it

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/32

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 75/09)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Pantelleria–Trapani in nazaj, Pantelleria–Palermo in nazaj, Lampedusa–Palermo in nazaj, Lampedusa–Catania in nazaj |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | 12 mesecev (od 25. avgusta 2009 do 24. avgusta 2010) |
| Rok za oddajo ponudb | 2 meseca od objave tega sporočila |
| Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it |

Država članica

Italija

Zadevne proge

Pantelleria–Trapani in nazaj, Pantelleria–Palermo in nazaj, Lampedusa–Palermo in nazaj, Lampedusa–Catania in nazaj

Obdobje veljavnosti pogodbe

12 mesecev (od 25. avgusta 2009 do 24. avgusta 2010)

Rok za oddajo ponudb

2 meseca od objave tega sporočila

Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/33

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru letnega delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za leto 2009

(Sklep Komisije C(2009) 2179)

(2009/C 75/10)

Generalni direktorat za energetiko in promet Evropske Komisije s objavlja razpis za zbiranje predlogov za dodelitev nepovratnih sredstev za projekte v skladu s prednostnimi projekti in cilji, določenimi v letnem delovnem programu za nepovratna sredstva na področju vseevropskega prometnega omrežja za leto 2009.

Najvišji razpoložljivi znesek za te predloge za leto 2009 znaša 80 milijonov EUR.

Rok razpisa je 15. maj 2009.

Popolno besedilo razpisa za zbiranje predlogov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/34

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru večletnega delovnega programa iz leta 2009 za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013

(Sklep Komisije C(2009) 2178)

(2009/C 75/11)

Generalni direktorat za energetiko in promet Evropske komisije s tem objavlja razpis za zbiranje predlogov na podlagi večletnega delovnega programa na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013 za dodelitev nepovratnih sredstev za:

| — | Področje št. 8:
  prednostni projekt vseevropskega prometnega omrežja št. 21 – Pomorske avtoceste. Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 30 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Področje št. 8:

prednostni projekt vseevropskega prometnega omrežja št. 21 – Pomorske avtoceste. Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 30 milijonov EUR.

| — | Področje št. 9:
  projekti na področju inteligentnih prometnih sistemov za cestni promet. Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 100 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Področje št. 9:

projekti na področju inteligentnih prometnih sistemov za cestni promet. Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 100 milijonov EUR.

| — | Področje št. 10:
  projekti na področju evropskega sistema upravljanja železniškega prometa (ERTMS). Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 240 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Področje št. 10:

projekti na področju evropskega sistema upravljanja železniškega prometa (ERTMS). Najvišji razpoložljivi znesek za izbrane predloge za leto 2009 znaša 240 milijonov EUR.

Rok razpisa je 15. maj 2009.

Popolno besedilo razpisa za zbiranje predlogov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/35

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa za dodelitev nepovratnih sredstev na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), kot je predvideno v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva

(Sklep Komisije C(2009) 2183)

(2009/C 75/12)

Generalni direktorat za energetiko in promet Evropske Komisije s tem objavlja razpis za zbiranje predlogov za dodelitev nepovratnih sredstev za projekte v skladu s prednostnimi projekti in cilji, določenimi v delovnem programu za nepovratna sredstva na področju vseevropskega prometnega omrežja, kot je predvideno v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva.

Najvišji razpoložljivi znesek za te predloge za leto 2009 znaša 500 milijonov EUR.

Rok razpisa je 15. maj 2009.

Popolno besedilo razpisa za zbiranje predlogov je na voljo na spletni stran:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 75/13)

| 1. | Komisija je 23. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Motors Corporation („GM“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad svetovno proizvodnjo krmilnih sistemov („Delphi Steering Business“) družbe Delphi Corporation (ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Motors Corporation („GM“, ZDA) z nakupom delnic in sredstev pridobi nadzor nad svetovno proizvodnjo krmilnih sistemov („Delphi Steering Business“) družbe Delphi Corporation (ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za GM: proizvodnja in prodaja motornih vozil, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za GM: proizvodnja in prodaja motornih vozil,

| — | za Delphi Steering Business: proizvodnja in prodaja krmilnih sistemov ter komponent za polgredi za motorna vozila. |
| --- | --- |

—

za Delphi Steering Business: proizvodnja in prodaja krmilnih sistemov ter komponent za polgredi za motorna vozila.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/37

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2009/C 75/14)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„RISO DEL DELTA DEL PO“

ES št.: IT-PGI-0005-0712-15.07.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Riso del Delta del Po“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

RAZRED 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani – riž

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Označba „Riso del Delta del Po“ pomeni izključno plod riža vrste japonica, podvrste superfino, sort carnaroli, volano, baldo in arborio.

Riž „Riso del Delta del Po“ ima veliko, prosojno in kompaktno zrno z visoko vsebnostjo beljakovin, lahko je bel ali polnozrnat.

Posebej je priljubljen za pripravo najbolj cenjenih rižot, ker dobro vpija vodo, med kuhanjem izgubi le malo škroba in se ne razkuha ter ima posebne organoleptične lastnosti, kot sta posebna aromatičnost in okus.

Da se sorte riža „Riso del Delta del Po“ lahko dajo na trg, mora njihova vsebnost beljakovin v suhi snovi presegati 6,60 %, poleg tega mora vrednost lepljivosti kuhanega riža (v g/cm) presegati vrednost drugih sort: baldo > 4,5; carnaroli > 1,5; volano > 3,0; arborio > 3,5.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Se ne uporablja.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

V zvezi s posebnimi pogoji, značilnimi za gojenje riža, je treba omeniti, da se riž prideluje na geografskem območju iz točke 4.

Sorto carnaroli, ki potrebuje poseben teren, na katerem prevladuje ilovnata zemlja, se lahko goji le v zemlji s pH vrednostjo nad 7,5.

Riž se lahko prosto seje v poplavljeno zemljo ali v suho obdelano zemljo, ki jo je treba takoj zatem poplaviti z vodo.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Sušenje mora potekati v sušilnicah, ki na luščinah ne puščajo ostankov gorenja ali neobičajnih vonjev. Sušilnice, v katerih je riž posredno ali neposredno izpostavljen ognju, so dovoljene, vendar le, če se kot gorivo uporablja metan ali utekočinjeni naftni plin.

Posušeno neoluščeno riževo zrno ne sme vsebovati več kot 14 % vlage.

Industrijska predelava mora potekati v obratih in po postopkih, ki zagotavljajo, da riž „Riso del Delta del Po“ ohrani lastnosti iz točke 3.2.

Riž se pakira v škatle ali vrečke, ki so primerne velikosti za uporabo za prehrambene namene, in sicer po 0,5 kg, 1 kg, 2 kg ali 5 kg, ter se ga lahko zapakira v vakuumu ali kontrolirani atmosferi.

Embalaža mora biti zaprta tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem raztrgalo embalažo.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na embalažo je treba obvezno pritrditi logo označbe, ki ne sme biti manjši od 40 × 30 mm ter mora imeti ustrezno velike črke (visoke najmanj 5 mm), napis „Riso del Delta del Po“, ki mu sledi „Indicazione Geografica Protetta“ ali kratica „I.G.P.“.

Na embalaži mora biti navedena sorta riža („Arborio“, „Carnaroli“, „Volano“, „Baldo“).

Na isti embalaži morata biti navedena tudi ime ali naziv in naslov pakirnice.

Druge označbe, razen napisa „Riso del delta del Po – Indicazione Geografica Protetta“, ne smejo biti večje od 1/3 velikosti označbe „Riso del Delta del Po“.

Uradni logo proizvoda „Riso del Delta del Po“ vključuje bel pas v obliki elipse, obrobljen z zeleno črto. Na tem pasu sta napisa „RISO DEL DELTA DEL PO“ v zgornji polovici in „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA“ v spodnji polovici, oba napisa sta napisana z velikimi tiskanimi črkami zelene barve.

V zelenem polju znotraj pasu so na desni in levi strani prikazane značilne podobe iz delte reke Pad (stilizirano močvirsko trsje in ptiči) umazano bele barve, na sredini pa je stilizirana podoba ženske rumene barve, ki v rokah drži snop riža.

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, za katerega je značilno pridelovanje riža „Riso del Delta del Po“, se razteza na vzhodni konici Padske nižine med deželama Veneto in Emilia Romagna, na zemljiščih, ki so jih oblikovali detriti in naplavine reke Pad. Na vzhodu to območje omejuje Jadransko morje, na severu reka Adiža, na jugu pa plovni kanal Ferrara–Porto Garibaldi.

Riž „Riso del Delta del Po“ se v Venetu prideluje v pokrajini Rovigo, v občinah Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina in Loreo.

V deželi Emilia Romagna se riž prideluje v pokrajini Ferrara, v občinah Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia in Berra.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnost geografskega območja:

Okoljski dejavniki

Značilnosti zemljišč, zmerno podnebje in bližina morja so glavni dejavniki, ki pogojujejo in zaznamujejo pridelovanje riža „Riso del Delta del Po“ na tem območju. Tu so pogoji za gojenje riža idealni, ker je pridelovanje riža možno le na stalno polpoplavljenih zemljiščih.

Obrežno-travniška tla delte reke Pad, ki so nastala iz končnih usedlin rečnega toka, so posebej rodovitna, ker so bogata z minerali, zlasti s kalijem, zaradi česar ni potrebno dodatno gnojenje s kalijevimi gnojili.

Poleg tega je za zemljo, čeprav ima različno teksturo, značilna visoka slanost (elektrolitska prevodnost nad 1 mS/cm), ki nastane zaradi zelo visoke ravni podtalnih vodnih virov.

Posebna geografska lega ob morju ustvarja mikrookolje, ki je zlasti ugodno za pridelovanje riža zaradi prisotnosti stalnega blagega vetra, ki zmanjšuje relativno vlažnost; značilna so tudi majhna nihanja temperature, ki pozimi redko kdaj pade pod 0 °C, poleti pa v zadnjih 30 letih še ni presegla 32 °C. Padavine so navadno dobro razporejene po mesecih in znašajo do 700 mm/leto. Te posebne podnebne razmere omejujejo širjenje patogenih gliv, zaradi česar se zmanjša potreba po uporabi fungicidov za njihovo odpravljanje.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Nekaj desetletij po tem, ko se je riž razširil po Padski nižini (1450), so se pojavili prvi dokumenti o njegovem gojenju v pokrajini Polesine, zlasti na območju delte reke Pad: dejansko je bilo gojenje riža tesno povezano z izsuševanjem tal, ker je pospešilo postopek rabe slanih tal, ki so se nato uporabljala za kolobarjenje, kot je opisano v enem od zakonov Beneške republike iz leta 1594. Proti koncu 18. stoletja se je po zaslugi nekaterih beneških plemičev začelo sistematično gojenje riža na izsušenih tleh.

Danes se riž „Riso del delta del Po“ goji na približno 9 000 hektarjih riževih polj. Vpliv gojenja riža je prisoten v lokalni kulturi in v družbenem razvoju območja; številna podjetja že dolgo pakirajo in prodajajo riž pod imenom „Riso del Delta del Po“, zaradi njegovih posebnih organoleptičnih lastnosti, po katerih se razlikuje od drugih vrst riža, ki jih pridelujejo v Italiji, pa ga poznajo in cenijo uporabniki po vsej Italiji. Nenazadnje je njegov ugled povezan tudi s sejmi in tradicionalnimi ljudskimi prazniki, ki vsako leto potekajo na območju, kjer se ta riž prideluje, na primer slavni dnevi riža „Riso Delta del Po“, ki vsako leto potekajo v mestu Jolanda di Savoia (FE) in na sejmu v mestu Porto Tolle.

5.2   Posebnost proizvoda:

Posebnosti riža „Riso del Delta del Po“ so povezane z visoko vsebnostjo beljakovin, velikostjo zrna, veliko sposobnostjo vpijanja vode, nizko izgubo škroba in njegovo izjemno kakovostjo, zaradi česar se riž med kuhanjem ne razkuha.

Riž ima tudi poseben okus in aromo, zaradi katerih se razlikuje od riža, ki se prideluje na neslanih tleh.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Slane usedline, ki se nahajajo v teh izsušenih tleh, skupaj s posebnimi lastnostmi vode, ki se uporablja za pridelovanje, ter prisotnost slanih vodnih virov na površju dajejo proizvodu organoleptične in tržne lastnosti, zaradi katerih je na trgu nezamenljiv in visoko cenjen.

Obrežno-travniška tla so bogata z minerali, zlasti s kalijem, kar omogoča visoko vsebnost beljakovin v rižu in zagotavlja, da se riž med kuhanjem ne razkuha.

Poleg tega je za zemljo, čeprav ima različno teksturo, značilna visoka slanost (elektrolitska prevodnost nad 1 mS/cm), ki daje rižu posebno aromo in okus.

Prisotnost stalnega morskega vetra, ki znatno zmanjšuje vlažnost mikroklime na riževih poljih, zelo zmanjša potrebo po uporabi fungicidov in omogoča, da riž doseže izjemno kakovost.

Sklic na objavo specifikacije

Ta uprava je sprožila nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje ZOP „Riso del Delta del Po“ v Uradnem listu Italijanske republike.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani na naslovu:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali:

| — | neposredno na domači strani ministrstva (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg. CE 510/2006)“. |
| --- | --- |

—

neposredno na domači strani ministrstva (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg. CE 510/2006)“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/41

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2009/C 75/15)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SOBAO PASIEGO“

ES št.: ES-PGI-005-0478-28.06.2005

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España |
| --- | --- |
| Naslov: | Paseo de la Infanta Isabel, no 1 |
| 28071 — Madrid |
| ESPAÑA |

Naziv:

Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España

Naslov:

Paseo de la Infanta Isabel, no 1

28071 — Madrid

ESPAÑA

Telefon:

+34 913475394

Telefaks:

+34 913475410

E-mail:

—

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria |
| --- | --- |
| Naslov: | C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo |
| 39006- Santander |
| ESPAÑA |

Naziv:

Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria

Naslov:

C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo

39006- Santander

ESPAÑA

Telefon:

+34 942290572

Telefaks:

+34 942290573

E-mail:

afasque@viaflavia.com

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( )

Proizvajalci proizvodov Sobao in Quesada.

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 2.4: Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki.

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Sobao Pasiego“

4.2   Opis:

Pecivo Sobao Pasiego je narejeno iz zmesene pšenične moke, masla, sladkorja, jajc in številnih manjših sestavin in dodatkov. Njegove lastnosti so:

Tehnične lastnosti:

| (a) | organoleptične lastnosti: močno rumena sredica in zlata skorja, kompaktna tekstura, sladek in izrazito maslen okus; |
| --- | --- |

(a)

organoleptične lastnosti: močno rumena sredica in zlata skorja, kompaktna tekstura, sladek in izrazito maslen okus;

| (b) | morfološke lastnosti: pecivo sobao je treh velikosti:






  — | veliko (130 do 180 g), srednje veliko (40 do 80 g) in majhno (20 do 40 g); |
| --- | --- | --- |

(b)

morfološke lastnosti: pecivo sobao je treh velikosti:

—

veliko (130 do 180 g), srednje veliko (40 do 80 g) in majhno (20 do 40 g);

| (c) | predstavitev: pecivo Sobao Pasiego je zavito v četverokoten papirnat zavoj, katerega robovi so zavihani navzgor v zanj značilni obliki krila. |
| --- | --- |

(c)

predstavitev: pecivo Sobao Pasiego je zavito v četverokoten papirnat zavoj, katerega robovi so zavihani navzgor v zanj značilni obliki krila.

Fizikalne in kemične lastnosti:

V navedenih vrednostih so te lastnosti naslednje:

vlaga (15-20 %), beljakovine (4 % ali več), maščobe s kislo hidrolizo (24-32 %), glukoza (45 % ali več), prah (1,70 % ali manj); vodna aktivnost (0,7-0,9 %).

Mikrobiološke lastnosti:

Proizvod mora izpolnjevati zahteve zdravstveno-tehničnih predpisov.

4.3   Geografsko območje:

Geografsko območje sestavljajo naslednje občine v Kantabriji: Anievas, Arenas de Iguña, Astillero (El), Bárcena de Pie de Concha, Camargo, Cartes, Castañeda, Cieza, Corrales de Buelna (Los), Corvera de Toranzo, Entrambasaguas, Liérganes, Luena, Marina de Cudeyo, Medio Cudeyo, Miengo, Miera, Molledo, Penagos, Piélagos, Polanco, Puente Viesgo, Reocín, Ribamontán al Mar, Ribamontán al Monte, Riotuerto, San Felices de Buelna, San Pedro del Romeral, San Roque de Riomiera, Santa Cruz de Bezana, Santa María de Cayón, Santander, Santillana del Mar, Santiurde de Toranzo, Saro, Selaya, Suances, Torrelavega, Vega de Pas, Villacarriedo, Villaescusa, Villafufre.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Dejavniki, ki dokazujejo, da je pecivo sobao narejeno v opredeljenem geografskem območju, so:

| — | značilnosti peciva: Sobao Pasiego ima zaradi posebnih okoliščin proizvodnje posebne značilnosti, predeljene v razdelkih 4.2 in 4.5, |
| --- | --- |

—

značilnosti peciva: Sobao Pasiego ima zaradi posebnih okoliščin proizvodnje posebne značilnosti, predeljene v razdelkih 4.2 in 4.5,

| — | nadzorni programi, ki zagotavljajo sledljivost in tako tudi poreklo peciva. |
| --- | --- |

—

nadzorni programi, ki zagotavljajo sledljivost in tako tudi poreklo peciva.

Pomembni dejavniki:

| — | pecivo se izdeluje in pakira edino v predelovalnih obratih, ki so navedeni v registru pekarn (Registro de Obradores) zaščitene geografske označbe, |
| --- | --- |

—

pecivo se izdeluje in pakira edino v predelovalnih obratih, ki so navedeni v registru pekarn (Registro de Obradores) zaščitene geografske označbe,

| — | v pekarnah se na začetku pred registracijo opravi pregled in pozneje občasni pregledi, da se vpis v registru ZGO ohrani, |
| --- | --- |

—

v pekarnah se na začetku pred registracijo opravi pregled in pozneje občasni pregledi, da se vpis v registru ZGO ohrani,

| — | pecivo sobao se mora izdelati po metodi, opisani v razdelku 4.5, |
| --- | --- |

—

pecivo sobao se mora izdelati po metodi, opisani v razdelku 4.5,

| — | pri trženju se lahko opremi s potrdilom o izvoru le, če so v proizvodnem procesu opravljena vsa preverjanja ter imajo proizvodi oznako ali sekundarno oznako s serijsko številko, |
| --- | --- |

—

pri trženju se lahko opremi s potrdilom o izvoru le, če so v proizvodnem procesu opravljena vsa preverjanja ter imajo proizvodi oznako ali sekundarno oznako s serijsko številko,

| — | inšpekcijski organ opravlja periodične preglede ter ocenjeval proizvodnjo in trženje, |
| --- | --- |

—

inšpekcijski organ opravlja periodične preglede ter ocenjeval proizvodnjo in trženje,

| — | če se ugotovijo nepravilnosti, se po potrebi uporabijo sankcije, kakor jih predvideva pravilnik, |
| --- | --- |

—

če se ugotovijo nepravilnosti, se po potrebi uporabijo sankcije, kakor jih predvideva pravilnik,

| — | proizvod se preverja s fizikalno-kemično, organoleptično in mikrobiološko analizo. |
| --- | --- |

—

proizvod se preverja s fizikalno-kemično, organoleptično in mikrobiološko analizo.

Ko so opravljena vsa ustrezna preverjanja in ocenjevanja, inšpekcijski organ, opredeljen v razdelku 4.7, odobri uporabo oštevilčenih oznak ali sekundarnih oznak, ki zagotavljajo sledljivost proizvoda.

4.5   Metoda pridobivanja:

| 1. | Sobao Pasiego se izdeluje iz naslednjih sestavin: masla (26 % ± 3 %), sladkorja (26 % ± 4 %) (saharoze), svežih jajc (19 % ± 6 %), pšenične moke (26 % ± 4 %). Manjše sestavine so: dekstroza, glukoza in sol (0,3 % ± 0,3 %); dodajo se lahko tudi naribana limonina skorja, janež ali rum, |
| --- | --- |

1.

Sobao Pasiego se izdeluje iz naslednjih sestavin: masla (26 % ± 3 %), sladkorja (26 % ± 4 %) (saharoze), svežih jajc (19 % ± 6 %), pšenične moke (26 % ± 4 %). Manjše sestavine so: dekstroza, glukoza in sol (0,3 % ± 0,3 %); dodajo se lahko tudi naribana limonina skorja, janež ali rum,

| 2. | Dodatki: dovoljena je uporaba naslednjih dodatkov:
  sredstvo za vzhajanje: (1,5 % ± 1,5 %), sredstvo za konzerviranje: kalijev sorbat (največ 1,5 g na kilogram mase), aroma masla in vlažilno sredstvo. |
| --- | --- |

2.

Dodatki: dovoljena je uporaba naslednjih dodatkov:

sredstvo za vzhajanje: (1,5 % ± 1,5 %), sredstvo za konzerviranje: kalijev sorbat (največ 1,5 g na kilogram mase), aroma masla in vlažilno sredstvo.

Postopki izdelave peciva so naslednji:

| 1. | priprava zmesi; |
| --- | --- |

1.

priprava zmesi;

| 2. | oblikovanje peciva; |
| --- | --- |

2.

oblikovanje peciva;

| 3. | peka; |
| --- | --- |

3.

peka;

| 4. | hlajenje; |
| --- | --- |

4.

hlajenje;

| 5. | pakiranje; končani proizvodi se odpravijo in odpeljejo iz pekarn v primernih pakiranjih ali zavitkih z ustreznimi oznakami in nalepkami; |
| --- | --- |

5.

pakiranje; končani proizvodi se odpravijo in odpeljejo iz pekarn v primernih pakiranjih ali zavitkih z ustreznimi oznakami in nalepkami;

| 6. | shranjevanje: proizvod se sme ohranjati z zmrzovanjem. |
| --- | --- |

6.

shranjevanje: proizvod se sme ohranjati z zmrzovanjem.

4.6   Povezava:

Zgodovinski dejavniki

Različni pisatelji (García Lomas in Vega Ruiz) so dejali, da je sobao navaden kolač, narejen iz kruhovega testa (da so se porabile drobtine), sladkorja in masla. Ta staro različico peciva so izboljšali z dodatkom jajc, naribane limonine lupine in janeža ali ruma.

Veliko spremembo pri proizvodni metodi je povzročila uporaba visokokakovostne moke namesto kruhovega testa, prilagodili so tudi količino drugih uporabljenih sestavin. García Lomas je v svoji knjigi Los Pasiegos (1986) rojstvo novega peciva sobao moderno pripisal kuharici Eusebii Hernández Martín, katere sin je v svojem pismu zapisal naslednji odlomek: „Vedel sem, da je moja pokojna mati izumila pecivo sobao, kot poznamo danes, narejenega iz moke, ki je različica starega kolača, narejenega iz kruhovega testa. To je bilo pred letom 1896, letom, ko se je poročila z mojim očetom, Joaquínom Laso. Takrat je imela 19 let, umrla je v Vegi leta 1902, ko ji je bilo 25 let, za sabo je pustila tri sinove in hčer; jaz sem se kot prvorojenec rodil leta 1897“.

V študiji iz leta 1946 o izrazih, ki so se uporabljali v visoko ležečih dolinah province Santander, a niso bili v slovarju Diccionario de la Lengua Española, je J. Calderón Escalada zabeležil izraz Sobau in ga takole opredelil: „Kolač, narejen iz moke, jajc, sladkorja in masla, pečen v pečici, zavit v papir, zavihan v posebno obliko; ženin in nevesta ga na poročni dan ponudita svojim prijateljem“.

Današnji sloves: Gran Enciclopedia de Cantabria opiše soabo kot proizvod, ki je star že vsaj stoletje in je zelo priljubljen.

Inventario Español de Productos Tradicionales, ki ga ureja špansko ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano, omenja, da je Sobao Pasiego eden izmed najbolj tipičnih proizvodov Kantabrije, ki izvira iz Vega de Pas, vendar je znan po vsej Španiji.

Človeški dejavniki

S svojo usposobljenostjo in profesionalizmom so proizvajalci ves čas uspeli ohraniti značaj peciva Sobao Pasiego na celotnem zaščitenem območju.

Pecivo sobao simbolizira združitev pšenice in masla, jajc in sladkorja ter predstavlja jed, ki odraža vse vidike kulture te regije, ki je simbolično upodobljena v maslu.

Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi ali slovesom proizvoda

Povezava med pecivom Sobao Pasiego in geografskim območjem, v katerem se izdeluje, v največji meri temelji na slovesu in značilnostih, opisanih v razdelku 4.2, ki izvirajo iz tradicionalne metode proizvodnje.

Mnogo je navedb, podobnih zgoraj zapisanim, ki dokazujejo, da je pecivo Sobao Pasiego tipičen proizvod regije Pasiego. Proizvod je dobro poznan in ima sloves, ki se je širil in prenašal iz generacije v generacijo zaradi človeških dejavnikov: znanja, ki tako sestavlja del dediščine regije, celo do te mere, da je ta proizvod, ki izhaja iz regije, po njej tudi imenovan.

Desetletja so posamezniki izdelovali navedeni proizvod doma in ob posebnih priložnostih (svatbah, praznikih, tržnih dneh, itd.), postal pa je tako zelo znan in cenjen, da je zdaj osnovna komponenta lokalnega gospodarstva, ki proizvede 90 % peciva celotne regije.

Sobao Pasiego so začeli v drugi polovici prejšnjega stoletja proizvajati v večjih količinah, zaradi česar je postal bolj poznan, proizvajalci so se začeli ozirati zunaj meja neposrednega območja Vega de Pas in uporabljati bolj razvite komunikacijske poti, da bi izboljšali prodajo, pomaknili so se v bolj poseljena središča, kjer so proizvod lahko bolje prodali in tudi odposlali v druge dele regije.

Regija Pasiego je tudi tradicionalno znana po mlečnih proizvodih – sirih, sladoledu, maslu, itd. – saj so podnebne razmere in pogoji kmetovanja zelo ugodni za proizvodnjo mleka. Osnovna sestavina peciva Sobao Pasiego je zlasti maslo, ki mu da njegov poseben značaj, zaradi katerega se razlikuje od podobnih slaščičarskih izdelkov, izdelanih iz drugih maščob, kot je margarina. To je še en dokaz, kako geografsko območje prispeva k slovesu in posebnosti proizvoda.

Širok sloves in kvaliteta peciva Sobao Pasiego sta se odrazila v nedavni raziskavi potrošnikov v različnih delih Španije, ki je pokazala, da devet od desetih vprašanih pozna proizvod, 73 % jih meni, da ima zelo dober sloves; dobra je tudi ozaveščenost o izvoru proizvoda, 80 % vprašanih je menilo, da izvira iz Kantabrije, in majhen odstotek, 35 % ljudi, ga je pripisalo regiji Pasiego.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA) |
| --- | --- |
| Naslov: | C/Héroes del 2 de Mayo, 27 |
| 39600 Muriedas (Cantabria) |
| ESPAÑA |

Naziv:

Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA)

Naslov:

C/Héroes del 2 de Mayo, 27

39600 Muriedas (Cantabria)

ESPAÑA

Telefon:

+34 942 26 98 55

Telefaks:

+34 942 26 98 56

E-mail:

odeca@odeca.es

Narava in značilnosti: javni organ

4.8   Označevanje:

Poleg obveznih označb, ki so določene s splošnimi predpisi, morajo oznake navesti:

| — | ime geografske označbe: „Sobao Pasiego“, |
| --- | --- |

—

ime geografske označbe: „Sobao Pasiego“,

| — | besede „zaščitena geografska označba“ ali „ZGO“. |
| --- | --- |

—

besede „zaščitena geografska označba“ ali „ZGO“.

Te besede morajo biti vidno zapisane skupaj v istem vidnem polju z jasno berljivim in neizbrisljivim tiskom, večjim od ostalega besedila na oznaki.

Ista oznaka ali sekundarna oznaka, ki jo predhodno odobri nadzorni organ in ne sme prekrivati oznake, ki jo zahtevajo splošni predpisi, mora tudi navesti:

| — | logotip ZGO, |
| --- | --- |

—

logotip ZGO,

| — | kontrolno številko, ki jo izda nadzorni organ, |
| --- | --- |

—

kontrolno številko, ki jo izda nadzorni organ,

| — | ime nadzornega organa. |
| --- | --- |

—

ime nadzornega organa.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 31.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/45

---

Popravek poziva k predložitvi pripomb o državni pomoči v zvezi z obdavčenjem lastnih zavarovalnic v Lihtenštajnu v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča

(To besedilo razveljavlja in nadomešča besedilo, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije C 72 z dne 26. marca 2009, str. 50
  )

(2009/C 75/16)

„Poziv k predložitvi pripomb o državni pomoči v zvezi z obdavčenjem lastnih zavarovalnic v Lihtenštajnu v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča

Z Odločbo št. 620/08/COL z dne 24. septembra 2008 v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Nadzorni organ Efte začel postopek v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljevanju: Protokol 3). Lihtenštajnski organi so bili obveščeni z izvodom odločbe.

Nadzorni organ Efte poziva države Efte, države članice EU in zainteresirane strani, naj pošljejo svoje pripombe o zadevnem ukrepu v enem mesecu od datuma objave tega obvestila na naslov:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pripombe se predložijo lihtenštajnskim organom. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

Zadevo je sprožil Nadzorni organ, ko je 14. marca 2007 lihtenštajnskim organom poslal zahtevo za predložitev podatkov.

Na podlagi zakona z dne 18. decembra 1997 o spremembi lihtenštajnskega Zakona o obdavčenju (1) so lihtenštajnski organi uvedli posebna pravila za obdavčenje lastnih zavarovalnic.

V skladu s členom 82(a) odstavka 1 Zakona o obdavčenju so lastne zavarovalnice dolžne plačati davek na kapital v višini 1 ‰ lastnega kapitala. Kadar kapital presega 50 milijonov, je davčna stopnja znižana na 0,75 ‰, in kadar kapital presega 100 milijonov, na 0,5 ‰. Običajna stopnja davka na kapital je 2 ‰.

Iz člena 82(a) v povezavi s členom 73 Zakona izhaja, da lastne zavarovalnice niso dolžne plačevati davka na dobiček.

Poleg tega so na podlagi člena 88(d)(3) Zakona o obdavčenju delnice ali deli lastnih zavarovalnic oproščeni plačila davka na obresti od kuponskih obveznic, ki običajno znaša 4 %.

V skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa so lastne zavarovalnice podjetja v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Opravljajo storitve za določeno podjetje ali za omejeno skupino podjetij. Sklepanje zavarovanja je storitev, ki se načeloma šteje za gospodarsko dejavnost. Lastna zavarovalnica bi navadno od storitev, ki jih nudi, ustvarila dohodek. Dejstvo, da te storitve opravljajo samo za eno stranko ali omejeno skupino strank, še ne pomeni, da v tem primeru ne gre za gospodarsko dejavnost.

Znižanje davka na dobiček in davka na kapital v skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa izpolnjuje tudi druge pogoje, ki ga uvrščajo v državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Delna ali popolna davčna oprostitev pomeni finančno obremenitev za državo. Podjetjem so priznane ugodnosti, saj jim ni treba plačati stroškov, ki bi jih sicer morala kriti iz lastnega proračuna. Upravičena podjetja opravljajo storitve, katerih menjava poteka med pogodbenicami Sporazuma EGP in so torej odprte za čezmejno konkurenco. Ti ukrepi so selektivni, saj se lahko sprejmejo samo za določeno skupino podjetij. Nadzorni organ meni, da ta selektivnost ne odraža notranje logike davčnega sistema.

Podobni zaključki veljajo tudi za davek na obresti od kuponskih obveznic. Kljub temu pa je ta davek drugačen primer, ker gre za davek, ki je odtegnjen pri viru. Torej oprostitev plačevanja davka na obresti od kuponskih obveznic daje ugodnost lastnikom lastnih zavarovalnic. Ti lastniki so običajno (velika) podjetja in taka podjetja bodo neposredni upravičenci do tega ukrepa pomoči. Poleg tega je mogoče reči, da bodo lastne zavarovalnice imele posredno korist od davka na obresti od kuponskih obveznic. Postale bodo namreč bolj zanimive za vlagatelje in tako jim bo ta ukrep olajšal dostop do kapitala.

Ukrepi podpore, zajeti v členu 61(1) Sporazuma EGP, so ponavadi nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP, razen če izpolnjujejo pogoje za odstopanje iz člena 61(2) ali (3) Sporazuma EGP. Vendar v skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa nobenega izmed odstopanj, predvidenih v teh določbah, ni mogoče uporabiti pri obdavčenju lastnih zavarovalnic v Lihtenštajnu. Glede na to, da so bili ukrepi sprejeti po tem, ko je Lihtenštajn podpisal Sporazum EGP, bi vsaka pomoč, nezdružljiva s Sporazumom, praviloma morala biti vrnjena.

Sklepna ugotovitev

Glede na zgornje navedbe se je Nadzorni organ odločil, da sproži formalni postopek preiskave na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3. Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave te odločbe v Uradnem listu Evropske unije.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 620/08/COL

of 24 September 2008

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the taxation of captive insurance companies according to the Liechtenstein Tax Act

(Liechtenstein)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Article 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Article 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority's Guidelines (6) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular the chapter dealing with the application of State aid rules to measures relating to direct business taxation (7),

Having regard to the Authority's Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (8),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 14 March 2007 (Event No 393563), the Authority sent a request for information to the Liechtenstein authorities, inquiring about various tax derogations for certain company types under the Liechtenstein Tax Act. The Liechtenstein authorities replied by letter dated 30 May 2007 (Event No 423398).

By letter dated 12 July 2007 (Event No 428102), the Authority requested more information. In this letter the Authority also informed the Liechtenstein authorities that if the Authority found that the preferential taxation in favour of captive insurance companies constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, this aid might constitute unlawful aid within the meaning of Article 1(f) in Part II of Protocol 3. The Authority informed the Liechtenstein authorities that unlawful aid might be subject to recovery according to Article 14 in Part II of Protocol 3.

The Liechtenstein authorities provided a response by letter dated 29 August 2007 (Event No 437041). On 31 October 2007, the case was discussed by the Authority and the Liechtenstein authorities. The Liechtenstein authorities submitted further information by letter dated 3 December 2007 (Event No 456325). The Liechtenstein authorities presented further information in another meeting with the Authority on 18 December. The Authority requested further information on 20 December 2007 (Event No 458438). The Liechtenstein authorities responded by letter dated 1 February 2008 (Event No 463410). Further clarifications were submitted by the Liechtenstein authorities by email.

2.   Scope of this decision

The current investigation only concerns the treatment of captive insurance companies under the Liechtenstein Tax Act (Gesetz über die Landes- und Gemeindesteuern, hereinafter: “the Tax Act”) (9). Other tax measures referred to by the Authority in its letter of 14 March 2007 are not covered by the present procedure.

3.   Description of the Liechtenstein taxes on companies

3.1.   General provisions

3.1.1.   Income and capital tax

Part 4, heading A — The company taxes (“Die Gesellschaftssteuern”) — Sections 73 to 81 of the Tax Act comprises two taxes relating to companies:

| — | a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %, |
| --- | --- |

—

a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %,

| — | a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰. |
| --- | --- |

—

a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰.

Pursuant to Section 73 of the Tax Act, legal persons operating commercial businesses in Liechtenstein pay income and capital taxes. Foreign companies operating a branch in Liechtenstein are also subject to the income and capital tax, see Section 73(e) of the Tax Act.

3.1.2.   Coupon tax

Part 5 of the Tax Act concerns the so-called coupon tax. According to Section 88(a)(1) of the Tax Act, Liechtenstein levies a tax on coupons. Further details are given in Section 88(b)-(e). The coupon tax is levied on the coupons of securities (or documents equal to securities) issued by “a national”. This notion covers any person who has the place of residence, domicile or statutory seat in Liechtenstein. It also covers undertakings that are registered in the public register of Liechtenstein.

The coupon tax applies to companies the capital of which is divided into shares, and it is levied at the rate of 4 % on any distribution of dividends or profit shares (including distributions in the form of shares).

The coupon tax is a withholding tax, which falls on the investor as the ultimate tax payer (Steuerträger), but is withheld on the level of the company. According to Section 88(i) of the Tax Act, the person liable to pay for a coupon is liable to pay the tax (11). Section 88(k) of the Tax Act stipulates that the sum paid out for a coupon must be reduced by the amount of the tax levied on such coupons (12). Thus, as the Liechtenstein authorities have confirmed, ultimately it is the investor entitled to payment of the coupon tax the one bearing the financial burden of the tax.

3.2.   Special tax provisions concerning captive insurance companies

3.2.1.   The introduction of specific legislation on captive insurance companies

By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act (13), the Liechtenstein authorities introduced special tax rules applicable to captive insurance companies. Section 82(a) and 88(d)(3) were introduced into the Tax Act with effect from 1998 onward and still apply today. The Liechtenstein authorities have stated that the provision was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein.

Captive insurance companies are however not defined in the Tax Act. There is a reference in Article 82(a) according to which captive insurance companies are “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”)”. In general, the notion of a captive insurer describes a subsidiary company formed to insure or reinsure the risks of its parent and or associated group companies. According to Article 2(b) of Directive 2005/68/EC, the so-called Reinsurance Directive (14), “captive reinsurance undertaking means a reinsurance undertaking owned either by a financial undertaking other than an insurance or a reinsurance undertaking or a group of insurance or reinsurance undertakings to which Directive 98/78/EC applies, or by a non-financial undertaking, the purpose of which is to provide reinsurance cover exclusively for the risks of the undertaking or undertakings to which it belongs or of an undertaking or undertakings of the group of which the captive reinsurance undertaking is a member.”

According to the Liechtenstein authorities, approximately 13 captive insurance companies have profited from the specific tax regime. Currently, 11 out of these 13 companies still fall under Section 82(a) of the Tax Act.

3.2.2.   Income and capital tax

Part 4, heading B of the Tax Act — Special company taxes (“Besondere Gesellschaftssteuern”) — Sections 82 to 88 of the Tax Act contains special tax provisions for certain company forms such as insurance companies, holding companies, domiciliary companies and investment undertakings. Section 82(a) of the Tax Act refers to captive insurance companies.

Pursuant to Article 82(a) paragraph 1 of the Tax Act, “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”), pay a capital tax of 1 ‰ on the company's own capital, cf. Section 82(a)(1) of the Tax Act. For the capital exceeding 50 million the tax rate is reduced to 0,75 ‰ and for the capital in excess of 100 million to 0,5 ‰” (15).

In other words, instead of paying the normal 2 ‰ capital tax, captive insurance companies are only obliged to pay 1 ‰ hereof, and this rate is even further reduced for amounts exceeding CHF 50 and CHF 100 million.

By virtue of paragraph 2 of Article 82(a) of the Tax Act, insurance companies which engage in captive insurance and ordinary insurance activities for third parties are nevertheless liable to regular capital and income tax according to Sections 73 to 81 of the Tax Act for that part of their activities which concerns third party insurance.

As Article 82(a) of the Tax Act constitutes a lex specialis with respect to Article 73 of the same Act, it can a contrario be concluded that captive insurance companies do not pay income tax (16).

In conclusion, captive insurance companies only pay a reduced capital tax as described in Section 82(a)(1) of the Tax Act and no income tax.

3.2.3.   Coupon tax

By virtue of Article 88(d)(3) of the Tax Act, shares or parts of captive insurance companies are exempted from payment of the coupon tax.

4.   Comments by the Liechtenstein authorities

The Liechtenstein authorities underline that captive insurance companies as such do not profit from the tax exemption. The tax exemptions only apply to those parts of the insurance companies dealing with the captive insurance. In contrast, income and capital tax are fully levied for the part which concerns third party insurance.

From that, the Liechtenstein authorities draw the following conclusions: Firstly, that a captive insurance company is not a financial vehicle designed to generate profits, but is limited to managing internal risks. For that reason, the captive insurance company does not exercise any economic activity and does not constitute an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. There is no market for captive insurance companies as this kind of activity can only be offered to the respective parent and its group members.

Secondly, no advantage would be involved as the activity is limited to the administration of risks and holding funds. Third, in certain countries — like Germany — the income generated by a captive insurance company is taxed at the level of the parent company. In other words, if the company was also taxed in Liechtenstein, there would be a double taxation problem, so the non-taxation in Liechtenstein does not lead to an advantage. It is further argued that the taxation of captive insurance companies is a result of the nature and general scheme of Liechtenstein taxation. The generation of profits is not the primary objective of captive insurance companies. The Liechtenstein authorities also point to EU Member States which offer a favourable regulatory environment for captive insurance companies.

Fourthly, the tax benefits are not selective as there is no preferential treatment of undertakings which find themselves in a comparable factual and legal situation with others. In the view of the Liechtenstein authorities captive insurance activities cannot be compared to the activities of other insurance companies.

In any event, there would be no distortion of competition as the captive insurance companies do not compete with other insurers for business. Article 5(1) of the EU Merger Regulation establishes that intra group turnover must not be taken into account in assessing whether a transaction reaches a Community dimension. In the opinion of the government, this illustrates that internal transactions do not affect competition.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

“Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”

1.1.   Income and capital tax

1.1.1.   Presence of State resources

The aid measures must be granted by the State or through State resources.

Whereas the capital tax rate in Liechtenstein is currently set at 2 ‰, captive insurance companies are subject to a reduced capital tax of 1 ‰ (0,75 ‰ for the capital exceeding CHF 50 million and 0,5 ‰ for the capital in excess of CHF 100 million). Moreover, captive insurance companies are further fully exempted from payment of income tax.

The granting of a full or partial tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (17). The State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of income tax and the payment of a reduced capital tax rate.

For these reasons, the Authority considers that the special provisions on income and capital tax applicable to captive insurance companies are granted through State resources.

1.1.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

1.1.2.1.   Undertaking

According to the European Court of Justice, the notion of an undertaking in the sense of Article 87 EC, which corresponds to Article 61(1) of the EEA Agreement, encompasses “every entity engaged in an economic activity, regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed” (18). Even economic activities without profit motives can constitute economic activities where the entities carrying out the activity are competing with other profit seeking undertakings (19).

In general, captive insurance companies provide various kinds of insurance services to a limited and defined group of entities seeking insurance coverage and not to the public at large. They are in this sense “captive”. Often there may be a large corporation that establishes such a company to provide it with insurance coverage instead of alternatively requesting insurance on the general market for such services. In addition to provide insurance for the parent company the captive insurer may also provide insurance to other undertakings in the same company group. It may also provide insurance to undertakings which are not in the same ownership group but which are affiliated for example through a vertical relationship. It may also be that various independent undertakings go together and establish a captive insurance company. This could be the case for example for various cooperative undertakings, housing associations or companies in the same branch of industry seeking insurance coverage for certain specific risks.

For their services the captive insurance companies would need to charge premiums, establish an adequate capital base, fulfil solvency requirements and other requirements according to EEA and national legislation. In their business activity they would, as other insurance companies, seek reinsurance or they may themselves be reinsurance undertakings.

In its decision on an aid scheme for captive insurance companies in Åland, the Commission took the view that captive insurance companies were offsetting the risks on the insurance market through internal reinsurance. In that respect, reinsurance of subsidiaries did not constitute a separate insurance market since subsidiaries could normally be insured by other companies operating on the open market. (20) Liechtenstein has not pointed to factual differences compared to the situation in Finland, but merely argues that the Commission is wrong in its assessment.

Providing insurance is a service, which in principle is an economic activity. Even in cases where a captive insurance company only offers its insurance services against remuneration to a parent company, in which case the service is not delivered on an open market, the service in question would still be a financial service. A captive insurance company is set up as any other company and would normally charge for the services it provides. A captive insurance company would thus earn an income for services it provides which is an element that indicates that the activity is of an economic nature.

The company deciding to buy its services from a captive insurance company would presumably only do so if that is more economically advantageous than buying the service from other insurance companies. The captive insurance company is therefore subject to competitive pressure from the market in its delivery of its services since, if its prices would increase, the buyer of the service would turn elsewhere for the procurement of the service. The fact that the service may, in many cases, be delivered to only one customer does not remove it from being an economic activity provided on a market. Many companies in different markets have only one buyer of its service, which does not mean that they are not undertakings for the purposes of EEA competition law. Services or goods are provided on the market even if the purchaser may be only one.

Moreover, the Liechtenstein authorities have not claimed that Liechtenstein law prohibits a captive insurer to provide services to several different companies belonging to the same group, being in some way affiliated or being completely independent of each other. Indeed, Liechtenstein law does not seem to limit the captive insurance companies to supply its services to only one buyer, the parent company, or for that matter a group of companies receiving the captive services. As far as the Authority understands, the captives insurance companies are free to offer their services to any other company. The only limitation is that for tax purposes, services offered to other entities will be subject to normal taxation. The captive insurance companies are thus free to offer their services on the market, in addition to providing insurance to its parent company or a closed circle of companies. The aid scheme in question therefore benefits undertakings that perform an economic activity in competition on the market.

Finally, the aid may also potentially benefit the groups to which the captive insurance companies belong. Such groups will normally be undertakings.

For these reasons, in the preliminary view of the Authority, captive insurance companies are undertakings in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.2.2.   Advantage

The measure confers the captive insurances falling under Section 82(a) of the Tax Act an advantage by relieving them of charges (non-payment of income tax and only a reduced payment of a capital tax) that would normally be borne from their budgets.

The payment of taxes is an operating cost related to purchases in the normal course of an undertakings' economic activity, which is normally borne by the undertaking itself. In general, a lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage on the eligible companies. They are granted an advantage because the operating costs which those undertakings will have to put up with are reduced in accordance with the amount of exempted tax rate.

The preliminary view of the Authority is therefore that the special tax rules applicable to captive insurance companies which fully or partially exempt them from taxes therefore entail the granting of an economic advantage. The same rules could also constitute an advantage to the groups to which they belong.

1.1.2.3.   Selectivity

For a measure to be aid it must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

Section 82(a) of the Tax Act lists captive insurance companies as eligible to profit from a lower capital tax rate than the generally applicable rate which other undertakings, including third party insurers, are subject to. Similarly, the captive companies benefit from a full exemption from income tax.

As the Tax Act provides for a further tax reduction for those captive companies which have capital exceeding CHF 50 million or CHF 100 million respectively, an additional tax advantage is granted to larger captive companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the tax rules in favour of captive insurance companies are materially selective.

A specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (21). Measures intended partially or wholly to exempt firms in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system may constitute State aid if there is no justification for this exemption on the basis of the nature and logic of the general system (22). Therefore, even if being materially selective, the specific tax rules applicable to captive insurance companies will not be selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement if the rule is justified by the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system.

For this assessment, the Authority must consider whether the special tax rules applicable to captive insurance companies meet the objectives inherent in the tax system itself, or whether it pursues other objectives not enshrined therein. The Authority must analyse the national tax system of Liechtenstein irrespective of whether captive insurance companies enjoy similar tax advantages in other EEA States.

According to constant case law, it is for the EFTA State that has introduced a differentiation between undertakings in relation to charges to show that it is actually justified by the nature and general scheme of the system in question (23).

The Liechtenstein authorities have stated that this tax concession was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein. In the view of the Authority, this is an economic purpose not inherent to taxation which therefore does not fall within the logic of a tax system (24).

The Liechtenstein authorities have however argued that taxation of captive insurance companies would lead to double taxation of the same earnings. They quote the example of the profits of captive insurance companies being taxed in Germany, which might lead to a double taxation if the same profits were taxed in Liechtenstein.

The avoidance of double taxation is nowhere reflected in the Liechtenstein Tax Act or in the history of its introduction. To the contrary, in the Authority's view, the following aspects indicate that the logic behind the tax exemptions neither has the effect nor the purpose of avoiding double taxation. First, the reduced tax is not limited to situations where a double taxation would occur. Second, the tax is not reduced to zero where the taxation in another State would exceed the normally applicable tax rate in Liechtenstein. Third, the captive insurance companies are partially exempted from the general capital tax in Liechtenstein simply because they carry out their specific services in the given organisational form. Fourth, the particular capital taxation for captives is digressive in nature as the tax rate decreases when the taxable capital exceeds certain thresholds. In the Authority's view, had the purpose of introducing a differentiated taxation for captive insurance companies been to avoid double taxation, degressivity would not seem to be the appropriate tool to achieve such an objective.

At this stage of the procedure, the Authority cannot see that the various tax exemptions can be considered to be inherent in the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system. The preliminary view of the Authority is therefore that these measures are selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (25).

The grant of a tax reduction to captive insurance companies strengthens and reinforces their position towards other companies offering insurance services in the European Economic Area. As the Commission pointed out in the above mentioned Åland decision, the insurance market is an open market and companies belonging to a group can normally insure their risks with non-affiliated insurers (26).

Since the insurance services which the eligible companies carry out are activities which are the subject of trade between the Contracting Parties, intra-EEA trade is equally deemed to be affected (27). In addition, trade is deemed to be affected as the measure could also benefits the groups to which the captive insurers belong, which may be active in markets open to cross-border competition.

1.2.   Coupon tax

1.2.1.   Presence of State resources

As mentioned above, the aid measures must be granted by the State or through State resources.

The granting of a tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (28). By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of coupon tax, the State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of coupon taxes.

Thus, the coupon tax exemption is granted through State resources.

1.2.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

First, the aid measure must confer on the beneficiaries advantages that relieve them of charges that are normally borne from their budget. Second, the aid measure must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

The measure confers the investors in captive insurance companies an advantage by relieving them of charges (non payment of coupon tax) they would normally be subject to. By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of the coupon tax, the Liechtenstein legislation makes it more attractive to invest in captive insurance companies than in other undertakings, where their investments are subject to payment of coupon tax. Therefore, investors in captive insurance companies are granted an advantage. A lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage to the undertakings investing in captive insurance companies (29).

The preliminary view of the Authority is therefore that the exemption from payment of coupon tax applicable to shares or parts of captive insurance companies entails the granting of an economic advantage to the undertakings owning them.

As mentioned above, this tax exemption also grants an indirect advantage to the captive insurance companies which become more attractive for investors and thus makes capital more easily accessible for the former (30).

Second, the measure is selective since it only concerns undertakings that have created or invested in a captive insurance company as well as the insurance companies themselves. As the European Commission held in its decision regarding the treatment of captive insurance companies in Åland (31), the creation of this type of companies requires an economic strength and is therefore normally undertaken mainly by large companies or groups of companies. Normally, the group needs to be large enough to generate a turnover that will allow the captive insurance company to generate a high enough turnover to cover the fixed costs and obtain a profit. The measure therefore favours larger companies to the detriment of companies which cannot afford the establishment of captive insurance companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the exemption from coupon tax on dividends and profit shares from captive insurance companies is materially selective.

As mentioned above, a specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (32).

The arguments presented above in relation to income and capital tax applies equally to the exemption from coupon tax.

At this stage of the procedure, the Authority is therefore of the preliminary opinion that the exemption from payment the coupon tax is selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.2.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (33).

In addition to the reasons mentioned above under Section II.1.1.3, the Authority notes that the undertakings that own captive insurance companies are normally large companies or groups of companies that naturally compete offering goods and/or services in the European Economic Area.

The Authority's preliminary view is that the exemption from paying a coupon tax distorts competition and has an effect on trade between the Contracting Parties within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.3.   Conclusion

Against the background of the above, the Authority is of the preliminary view that the special tax rules applicable to captive insurance companies in Liechtenstein constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

2.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, “the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision”.

The special rules regarding the capital, income and coupon taxes applicable to captive insurance undertakings were introduced into the Tax Act in 1998, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement. The Liechtenstein authorities did not notify this amendment of the Tax Act to the Authority. The Authority therefore draws the preliminary conclusion that the Liechtenstein authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation in Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement.

The derogation of Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) of the EEA Agreement apply to the case at hand.

The aid in question is not linked to any investment in production capital. It just reduces the costs which companies would normally have to bear in the course of pursuing their day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Operating aid is only allowed under special circumstances (e.g. for certain types of environmental or regional aid), when the Authority's Guidelines provide for such an exemption. None of these Guidelines apply to the aid in question.

The Authority therefore doubts that the special tax rules applicable to captive insurance companies can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Based on the information submitted by the Liechtenstein authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the tax rules applicable to captive insurance companies (full exemption from payment of income and coupon tax and partial exemption from payment of capital tax) constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

Furthermore, as stated above, the Authority has doubts that these measures can be regarded as compatible under the State aid provisions of the EEA Agreement, in particular Article 61(3)(c) thereof.

Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Liechtenstein authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

The Authority further requests the Liechtenstein authorities to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the above-mentioned aid measure, within the same deadline.

It invites the Liechtenstein authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipients of the aid immediately.

The Authority would like to remind the Liechtenstein authorities that, according to Article 14 in Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to the general principal of law. At this stage of the procedure, the Authority considers that neither Liechtenstein nor the beneficiaries of the aid measure under assessment can validly argue the existence of legitimate expectations. According to the case law of the Court of Justice, a diligent trader should himself be able to verify that new aid has been put into effect in accordance with the applicable procedural rules, notably Article 88 EC, corresponding to Article 1 in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. For that reason, the beneficiary of new aid, granted in contravention of that provision, can only in exceptional circumstances claim that he had legitimate expectations barring the repayment of the aid (34).

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Liechtenstein regarding the tax derogations in favour of captive insurance companies introduced in 1998.

Article 2

The Liechtenstein authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

This Decision is addressed to the Principality of Liechtenstein.

Article 4

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 September 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member“

---

(1)  Zakon z dne 18. decembra 1997 o spremembi lihtenštajnskega Zakona o obdavčenju, Uradni list 1998 št. 36.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as “the EEA Agreement”.

3

(4)  Hereinafter referred to as “the Surveillance and Court Agreement”.

4

(5)  Hereinafter referred to as “Protocol 3”.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ L 231, 3.9.1994, p. 1) and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994, p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

6

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(7)  This Chapter was introduced with Authority's Decision No 149/99/COL of 30 June 1999, published in OJ L 137, 8.6.2000, p. 26 and EEA Supplement No 26 of 8 June 2000, p. 11.

7

(8)  Decision 195/04/COL of 14 July 2004 published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplement No 26 of 25 May 2006, p. 1 as amended by Decision 319/05/COL of 14 December 2005 published in OJ C 286, 23.11.2006, p. 9 and EEA Supplement No 57 of 23 November 2006, p. 31.

8

(9)  Liechtensteinisches Landesgesetzblatt 1961, Nr. 7, with subsequent amendments.

9

(10)  The net profit is set in relation to the taxable capital. The tax rate is then set at half the percentage which the net profit constitutes of the taxable capital. However, there is a minimum level of 7,5 % and a maximum ceiling of 15 %, see Section 79(2) of the Tax Act.

10

(11)  Article 88(i) of the Tax Act reads: “[s]teuerpflichtig ist der Schuldner des Coupons oder der steuerbaren Leistung”.

11

(12)  Article 88(k) of the Tax Act reads: “Der Betrag, mit dem der Coupon eingelöst wird, oder die steuerbare Leistung ist bei der Auszahlung, überweisung, Gutschrift oder Verrechnung ohne Rücksicht auf die Person des Glüabigers um die Steuer zu kürzen.”

12

(13)  By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act, Law Gazette 1998, No 36.

13

(14)  Incorporated into the EEA Agreement by OJ Decision No 59/2006 of 2 June 2006. It entered into force on 1 June 2007.

14

(15)  Translation made by the services of the Authority.

15

(16)  See also letter of 30 May 2007 from the Liechtenstein authorities.

16

(17)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

17

(18)  Joined Cases C-180/98 to C-184/98 Pavlow [2000] ECR I-6451, paragraph 75.

18

(19)  Case C-222/04 Cassa di Resparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289 paragraph 123; see also Commission Decision of 16 September 1997 on State aid for Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (OJ L 159, 3.6.1998, p. 58).

19

(20)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, OJ 2002, L 329/22, paragraph 45.

20

(21)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, [1999] EFTA Court Report, p. 76, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and Others and Norway v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, p. 117, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

21

(22)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 76-89; Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 16.

22

(23)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, mentioned above, paragraph 67, Case C-159/01 Netherlands v Commission, ECR [2004] I-4461, paragraph 43.

23

(24)  See for a similar argumentation, Commission Decision of 17 February 2003 on the State aid implemented by the Netherlands for international financing activities paragraph 95.

24

(25)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

25

(26)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12.2002, p. 22, paragraphs 44 and 46.

26

(27)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, cited above, paragraph 47.

27

(28)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

28

(29)  In case of investors which are private persons, the grant of a tax exemption does not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

29

(30)  Commission Decision of 21 January 1998 on tax concessions under § 52(8) of the German Income Tax Act, published on OJ L 212, 30.7.1998, p. 50. Case C-156/98 Germany v Commission ECR [2000] I-6857, paragraph 26.

30

(31)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12 2002, p. 22.

31

(32)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

32

(33)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

33

(34)  Cf. Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51; Case C-24/95 Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, paragraph 25; and Case T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, paragraph 121 to 131.

34

---