# Euroopan unionin C 89/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.089.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 89 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta18. huhtikuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.089.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 89

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta18. huhtikuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 089/01 | Euron kurssi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 089/01

Euron kurssi

1

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 089/02 | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ekoinnovointialan toimia koskeva ehdotuspyyntö (Euroopan parlamentin ja CIP neuvoston päätös 1639/2006/EY) | 2 |
| 2009/C 089/03 | Maksajavirastojen rasvattoman maitojauheen hankintoja koskeva tarjouskilpailuilmoitus | 3 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2009/C 089/04 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 4 |
| 2009/C 089/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 9 |
| 2009/C 089/06 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 13 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2009/C 089/02

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ekoinnovointialan toimia koskeva ehdotuspyyntö (Euroopan parlamentin ja CIP neuvoston päätös 1639/2006/EY)

2

2009/C 089/03

Maksajavirastojen rasvattoman maitojauheen hankintoja koskeva tarjouskilpailuilmoitus

3

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2009/C 089/04

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

4

2009/C 089/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

9

2009/C 089/06

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

13

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/1

---

Euron kurssi (1)

17. huhtikuuta 2009

2009/C 89/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3058 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,67 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4492 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88280 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0405 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5218 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,7440 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,797 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 293,85 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7092 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2925 |
| RON | Romanian leuta | 4,2149 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1052 |
| AUD | Australian dollaria | 1,8125 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5815 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,1202 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,2891 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9603 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 734,10 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,6983 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,9220 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3843 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 037,35 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7224 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 62,370 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 43,6835 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,317 |
| BRL | Brasilian realia | 2,8366 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,0616 |
| INR | Intian rupiaa | 65,1070 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3058

JPY

Japanin jeniä

129,67

DKK

Tanskan kruunua

7,4492

GBP

Englannin puntaa

0,88280

SEK

Ruotsin kruunua

11,0405

CHF

Sveitsin frangia

1,5218

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,7440

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,797

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

293,85

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7092

PLN

Puolan zlotya

4,2925

RON

Romanian leuta

4,2149

TRY

Turkin liiraa

2,1052

AUD

Australian dollaria

1,8125

CAD

Kanadan dollaria

1,5815

HKD

Hongkongin dollaria

10,1202

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,2891

SGD

Singaporin dollaria

1,9603

KRW

Etelä-Korean wonia

1 734,10

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,6983

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,9220

HRK

Kroatian kunaa

7,3843

IDR

Indonesian rupiaa

14 037,35

MYR

Malesian ringgitiä

4,7224

PHP

Filippiinien pesoa

62,370

RUB

Venäjän ruplaa

43,6835

THB

Thaimaan bahtia

46,317

BRL

Brasilian realia

2,8366

MXN

Meksikon pesoa

17,0616

INR

Intian rupiaa

65,1070

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/2

---

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ekoinnovointialan toimia koskeva ehdotuspyyntö (Euroopan parlamentin ja CIP neuvoston päätös 1639/2006/EY)

2009/C 89/02

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto (EACI) käynnistää näin CIP Innovointi- ja ekoinnovointialan kokeiluprojektien ja markkinoille saattamista koskevien projektien valintamenettelyyn liittyvän ehdotuspyynnön. Ehdotusten viimeinen jättöpäivä on 10 syyskuuta 2009 kaikkiin ryhmiin kuuluville toimialoille.

Tietoja ehdotuspyynnön yksityiskohtaisista säännöistä ja hankkeiden ehdottamista koskevia neuvoja hakijoille on saatavissa Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/call_en.htm

Help Deskiin voi ottaa yhteyttä sähköpostitse:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/contact_en.htm

---

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/3

---

Maksajavirastojen rasvattoman maitojauheen hankintoja koskeva tarjouskilpailuilmoitus

2009/C 89/03

| 1. | Maksajavirastojen rasvattoman maitojauheen hankintoja koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 310/2009 (1). Menettelyssä sovellettavat säännökset vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) II luvun 4 jaksossa. |
| --- | --- |

1.

Maksajavirastojen rasvattoman maitojauheen hankintoja koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 310/2009 (1). Menettelyssä sovellettavat säännökset vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) II luvun 4 jaksossa.

| 2. | Tarjousten jättämisen määräaika päättyy ensimmäisen yksittäisen tarjouskilpailun osalta 21. huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

2.

Tarjousten jättämisen määräaika päättyy ensimmäisen yksittäisen tarjouskilpailun osalta 21. huhtikuuta 2009.

| 3. | Tarjoukset jätetään maksajavirastoille. Maksajavirastojen osoitteet löytyvät Euroopan komission CIRCA-verkkosivustolta (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title). |
| --- | --- |

3.

Tarjoukset jätetään maksajavirastoille. Maksajavirastojen osoitteet löytyvät Euroopan komission CIRCA-verkkosivustolta (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title).

---

(1)  EUVL L 97, 16.4.2009, s. 13.

(2)  EYVL L 192, 7.2.2001, s. 100.

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/4

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 89/04

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”TRUSKAWKA KASZUBSKA” tai ”KASZËBSKÔ MALËNA”

EY-nro: PL-PGI-0005-0593-19.03.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”

Nimitys ”truskawka kaszubska” on se, jota yleisimmin käytetään tähän tuotteeseen liittyvissä kaupallisissa toimissa, erityisesti kasubin puhujien ja muiden välillä. Nimeä käytetään, kun tuotetta viedään ulkomaiden markkinoille tai myydään muissa Puolan osissa kuin Kasubiassa. Toinen käytetty nimi on ”kaszëbskô malëna”. Tämä on yleisin jokapäiväisessä kielenkäytössä. Se on peräisin kasubin kielestä, minkä vuoksi sitä käyttävät useimmin alueen asukkaat eli kasubit. Nimet ovat keskenään vaihdettavissa.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Puola

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Tuotelaji (liitteen II mukaisesti)

| Luokka 1.6: | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6:

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.1   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Ainoastaan seuraavia mansikkalajikkeita, joilla on seuraavat aistinvaraiset ominaisuudet, voidaan myydä nimellä ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”:

Sellaisenaan nautittaviksi tarkoitetut hedelmät (jälkiruoka)

1.   Elsanta

| 1.1 | Ulkonäkö ja muoto: hedelmä halkaisijaltaan vähintään 18 mm, muodoltaan pyöristyneen kartiomainen tai kartiomainen, kokonainen, virheetön, kanta mukana. |
| --- | --- |

1.1

Ulkonäkö ja muoto: hedelmä halkaisijaltaan vähintään 18 mm, muodoltaan pyöristyneen kartiomainen tai kartiomainen, kokonainen, virheetön, kanta mukana.

| 1.2 | Pinta väriltään kirkkaanpunainen, kiiltävä ja väritykseltään melko tasainen; hedelmäliha väriltään vaaleanpunaisesta kirkkaanpunaiseen, väritys melko tasainen läpileikkauksessa. |
| --- | --- |

1.2

Pinta väriltään kirkkaanpunainen, kiiltävä ja väritykseltään melko tasainen; hedelmäliha väriltään vaaleanpunaisesta kirkkaanpunaiseen, väritys melko tasainen läpileikkauksessa.

| 1.3 | Koostumus: hedelmäliha on erittäin mehukas ja kiinteä. |
| --- | --- |

1.3

Koostumus: hedelmäliha on erittäin mehukas ja kiinteä.

| 1.4 | Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava. |
| --- | --- |

1.4

Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava.

2.   Honeoye

| 2.1 | Ulkonäkö ja muoto: hedelmä halkaisijaltaan vähintään 18 mm, muodoltaan kartiomainen ja pyöristyneen kartiomainen, verhiöstä kaulaksi kapeneva, kokonainen, virheetön, kanta mukana. |
| --- | --- |

2.1

Ulkonäkö ja muoto: hedelmä halkaisijaltaan vähintään 18 mm, muodoltaan kartiomainen ja pyöristyneen kartiomainen, verhiöstä kaulaksi kapeneva, kokonainen, virheetön, kanta mukana.

| 2.2 | Väri: voimakaan punaisesta tummanpunaiseen, tasaisesti koko pinnalle levittynyt, erittäin kiiltävä; hedelmäliha väriltään melko tasainen, kirkkaanpunainen. |
| --- | --- |

2.2

Väri: voimakaan punaisesta tummanpunaiseen, tasaisesti koko pinnalle levittynyt, erittäin kiiltävä; hedelmäliha väriltään melko tasainen, kirkkaanpunainen.

| 2.3 | Koostumus: hedelmäliha on mehukas ja erittäin kiinteä. |
| --- | --- |

2.3

Koostumus: hedelmäliha on mehukas ja erittäin kiinteä.

| 2.4 | Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava. |
| --- | --- |

2.4

Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava.

Elsanta- ja Honeoye-lajikkeen mansikoista voidaan käyttää nimitystä ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”, jos ne kuuluvat luokkaan ”Ekstra” tai ”I”. Jotta mansikoista voidaan käyttää nimitystä ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”, niillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

| — | voimakkaan punainen väri, vähintään 80 % värityksestä |
| --- | --- |

—

voimakkaan punainen väri, vähintään 80 % värityksestä

| — | muodoltaan yhdenmukaisia ja virheettömiä |
| --- | --- |

—

muodoltaan yhdenmukaisia ja virheettömiä

| — | kiinteitä eikä niissä saa olla jälkiä mätänemisestä tai taudeista. |
| --- | --- |

—

kiinteitä eikä niissä saa olla jälkiä mätänemisestä tai taudeista.

Jalostukseen tarkoitetut hedelmät

3.   Senga Sengana

| 3.1 | Ulkonäkö ja muoto: hedelmät vaihtelevan kokoisia, leveitä ja kartiomaisia, huipultaan typistyneitä, sydämenmuotoisia, sydämenmuotoisia/pallomaisia ja pallomaisia/pyöristyneitä, kokonaisia, virheettömiä, kanta mukana tai ilman kantaa. |
| --- | --- |

3.1

Ulkonäkö ja muoto: hedelmät vaihtelevan kokoisia, leveitä ja kartiomaisia, huipultaan typistyneitä, sydämenmuotoisia, sydämenmuotoisia/pallomaisia ja pallomaisia/pyöristyneitä, kokonaisia, virheettömiä, kanta mukana tai ilman kantaa.

| 3.2 | Väri: voimakkaan punaisesta tummanpunaiseen, tasaisesti koko pinnalle levittynyt. Hedelmäliha on väriltään melko tasaisesti voimakaan punainen. |
| --- | --- |

3.2

Väri: voimakkaan punaisesta tummanpunaiseen, tasaisesti koko pinnalle levittynyt. Hedelmäliha on väriltään melko tasaisesti voimakaan punainen.

| 3.3 | Koostumus: hedelmäliha on kiinteä, mehukas tai erittäin mehukas ja kovahko. |
| --- | --- |

3.3

Koostumus: hedelmäliha on kiinteä, mehukas tai erittäin mehukas ja kovahko.

| 3.4 | Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava. |
| --- | --- |

3.4

Maku ja tuoksu: makea, aromaattinen, tasapainoinen, metsämansikkaa muistuttava.

3.2   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.3   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Nimitykseen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” kuuluvien mansikoiden kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella. Viljelypalstojen maaperän on oltava köyhää ja kuuluttava luokkaan IV, V tai VI. Hedelmät poimitaan käsin kypsinä ja asianmukaisesti kehittyneinä, ja niiden on oltava terveitä, tuoreita, kiinteitä, kokonaisia, vahingoittumattomia, ei murskaantuneita tai kostuneita, sekä puhtaita ja vailla hometta tai kasvinsuojeluainejäämiä. Mansikat olisi istutettava riveihin, 20–35 cm etäisyydelle toisistaan. Rivien etäisyyden pitäisi olla 70–100 cm. Jos lantaa käytetään, määrä voi olla enintään 30 tonnia hehtaaria kohden. Viljelytekniikat, erityisesti voimakas lannoittaminen, joilla pyritään yli 25 tonnin mansikkasatoon hehtaaria kohden, on kielletty.

3.5   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Mansikat on asetettava enintään 10 cm:n syvyisiin kerroksiin.

3.6   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” mukaista mansikkaa tuotetaan Kartuskin, Kościerskin ja Bytowskin piirikunnissa sekä Przywidzin, Wejherowon, Luzinon, Szemudin, Linian, Łęczycen ja Cewicen kunnissa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Ympäristöolot kohdassa 4 määritellyllä nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” tuotantoalueella ovat homogeeniset. Maantieteellisesti kyseinen alue tunnetaan Kasubian järviseutuna ja historiallisesti sitä on kutsuttu Kasubiaksi.

Kasubian järviseudun luonnonolot eroavat ympäröivästä alueesta ilmastoltaan, pinnanmuodostukseltaan ja maaperältään.

Kasubian järviseudulle on tyypillistä hieman ympäröiviä alueita ankarampi ilmasto. Tämä johtuu sen korkeudesta, joka on 180–300 metriä merenpinnasta. Idästä säännöllisesti virtaavat polaariset mantereiset ilmamassat vaikuttavat myös osaltaan ilmaston ankaruuteen. Rannikkoilmastoon verrattuna lämpötilan kausivaihtelut ovat alueella merkittäviä. Vuotuinen sademäärä on 700 mm, mikä on hieman kansallista keskiarvoa suurempi. Vallitseva tuulensuunta on läntinen. Alueen kasvukausi kuuluu Puolan lyhimpiin ja on kestoltaan 180–200 päivää.

Kyseisellä alueella ovat vallitsevina hiekan, soran ja hiekkaisen savimaan päälle muodostuneet podsolit. Nämä kuuluvat maaperäluokkiin IV, V ja VI eli vähiten hedelmällisiin maaperätyyppeihin. Vähäisemmässä määrin esiintyy soralle ja savelle muodostunutta ruskomaata, joka on jossain määrin hedelmällisempää kuin podsoli. Viljelyyn varatun maan pH on yleensä välillä 5,0–6,0. Kasubian järviseudun vaihteleva pinnanmuodostus on jääkaudenjälkeistä, ja sille ovat tyypillisiä lukuisat lammet ja kanavajärvet. Nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” tuotantoalue kattaa 32 kuntaa, joista 21 on epäsuotuisalla alankovyöhykkeellä II ja 10 alankovyöhykkeellä I.

5.2   Tuotteen erityisyys

Mansikoiden erityisyys on peräisin niiden erittäin voimakkaasta, poikkeuksellisesta ja intensiivisestä mausta ja tuoksusta. Lisäksi nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” mansikat ovat tyypillisesti maultaan makeampia kuin muiden alueiden mansikat.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Kohdassa 5.2 kuvatut nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” erityiset laatupiirteet ovat seurausta kohdassa 5.1 eritellyistä ilmasto- ja maaperätekijöistä.

Kasubian järviseudun köyhä maaperä ja ankara ilmasto viivästyttävät mansikoiden kukintaa ja lyhentävät kasvukautta. Luonnonoloilla, erityisesti ankaralla ilmastolla, on myönteinen vaikutus mansikoiden muodostumiseen ja kypsymiseen, vaikka köyhä maaperä ja epäsuotuisat viljelyolot eivät sovellu muille kasveille. Suhteellisen korkeuden suuret vaihtelut mahdollistavat mansikoiden kasvatuksen aurinkoisilla rinteillä, minkä varmistaa hedelmien asianmukaisen kypsymisen. Nämä tekijät ja hieman hapan maaperä sopivat mansikanviljelyyn.

Sanotaan, että mansikankasvatus aloitettiin Kasubiassa 1920- ja 1930-luvulla. Mansikoiden korkea laatu ja kasvava suosio johtivat mansikkaviljelysten laajentumiseen yli puolen vuosisadan ajan, jolloin niistä tuli keskeinen osa Kasubian maisemaa. Mansikanviljely yleistyi niin, että 1970-luvun alkupuolella päätettiin mansikanpoimintajuhlien järjestämisestä. Tämä ulkoilmatapahtuma järjestetään vuosittain heinäkuun ensimmäisenä sunnuntaina. Mansikanpoimintajuhlat ovat alueen suurin tapahtuma, jonka kävijämäärä on kymmeniätuhansia ja kasvaa vuosittain. Osoituksena juhlien suosiosta on sekin, että vuonna 2005 myytiin yhden ainoan päivän aikana lähes kaksi tonnia mansikoita.

Nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” maineen vahvistavat lukuisat artikkelit ja muu näyttö, joka osoittaa, että tuotteesta on tullut osa Kasubian asukkaiden kulttuuria ja identiteettiä. Paikallislehdistö julkaisee mansikankasvattajille tärkeää tietoa ja kommentoi laajalti kasvattajien pyrkimyksiä yhdistää voimansa nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” edistämiseksi, sekä erilaisia toimia, joilla pyritään turvaamaan tällaisten mansikoiden erityislaatu, tuoksu ja maku.

Myös ostajien toiminta (kylmävarastot ja jalostuslaitokset) kuvastaa nimityksen ”truskawka kaszubska” hyvää mainetta, sillä ne varautuvat ostamaan nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” mansikoita, jotka tulevat markkinoille myöhemmin kuin Puolan muiden alueiden mansikat. Tämän maineen vahvistaa myös se, että muiden alueiden aikaisemmin kypsyviä mansikoita on yritetty myydä nimillä ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”.

Nimityksen ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” maine ja sen vahvat yhteydet kohdassa 4 määritettyyn maantieteelliseen alueeseen saavat vahvistusta myös kuluttajatutkimuksista. Jopa 67 prosenttia vastaajista tunsi ainakin toisen nimityksistä, joilla tuotetta myydään (”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna”). ”Truskawka kaszubska” nimityksen mansikoita pidetään maukkaampina (73 %) ja makeampina (68 %) kuin muita mansikoita. Noin 64 % vastaajista katsoi, että ”truskawka kaszubska” tai ”kaszëbskô malëna” on Kasubian alueelle tyypillinen tuote. Lisäksi Pommerin ja Kasubian asukkaat pitävät mansikkaa alueelle kaikkein tyypillisimpänä hedelmänä. Melkein kolmannes Kasubian asukkaista mainitsee mansikat spontaanisti, ja lähes 80 % on tietoisia niiden erityisyydestä kyseisellä alueella.

Eritelmän julkaisutiedot

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/9

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 89/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”MARRONI DEL MONFENERA”

EY-asiakirjanumero: IT-PGI-0005-0563-08.11.2006

SMM (X) SAN ( )

1.   Nimitys

”Marroni del Monfenera”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji (liite II)

| Luokka 1.6. | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6.

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Marroni del Monfenera” -kastanjat ovat tuoreita hedelmiä, jotka ovat peräisin Castanea sativa Mill. var. sativa -kasvilajin paikallisesta ekotyypistä.

Kastanjoilla on oltava kulutukseen saatettaessa seuraavat ominaisuudet: Siemenet: yksi hedelmää kohti, yleensä sileä tai hieman rosoinen. Hedelmäliha: väriltään vaalean pähkinänruskea, oljenkeltaiseen vivahtava, koostumukseltaan taikinamainen/jauhomainen ja maultaan makea ja miellyttävä. Siemenkuori: pähkinänvärinen, kalvo rakenteeltaan kuituinen ja sitkeä, hieman siemenen sisään työntyvä. Hedelmänseinä: kiiltävän vaaleanruskea, pystysuunnassa tummempiviiruinen, rakenteeltaan tiivis ja luja, untuvapintainen, toisessa päässään untuvainen töyhtöjäännös. Siemenpohja: yleensä munanmuotoinen, hedelmänseinää vaaleampi, jossain määrin viirukas, viirut ulottuvat keskustasta reunaan mutta eivät syrjille. Hedelmä: munanmuotoinen, litteäkärkinen, yhdeltä syrjältä yleensä litteä ja toiselta selvästi pyöreä. Hedelmien lukumäärä enintään 90 kpl/kg. Kussakin piikkisessä kehdossa on enintään kolme hedelmää.

SMM-luokitus on varattu hedelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”ekstra” (hedelmän läpimitta yli 3 cm; painosta enintään 4 prosenttia hedelmiä, joiden sisäosissa on hyönteisvahinkoja; painosta enintään 3 prosenttia hedelmiä, joiden seinässä on havaittavissa punertumista) ja luokkaan ”I” (hedelmän koko 2,8–3 cm; painosta enintään 6 prosenttia hedelmiä, joiden sisäosissa on hyönteisvahinkoja; painosta enintään 5 prosenttia hedelmiä, joiden seinässä on havaittavissa punertumista).

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Ei sovelleta.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Ei sovelleta.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Korjuun, erottelun, puhdistuksen, kalibroinnin ja curatura-liotuksen on tapahduttava maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tuote, jota ei ole saatettu markkinoille 48 tunnin kuluessa korjuusta, asetetaan curatura-käsittelyyn. Se tarkoittaa ”Marroni del Monfenera” -hedelmien liottamista huoneenlämpäisessä vedessä enintään yhdeksän päivän ajan. Tämän jälkeen hedelmät otetaan vedestä ja kuivataan tarkoitukseen soveltuvassa laitteessa. Toimenpiteen ansiosta tuote voidaan säilyttää tuoreena enintään kolmen kuukauden ajan.

Toimenpide on suoritettava muutaman tunnin kuluessa korjuusta, jotta voidaan estää käymisprosessin alkaminen kuljetuksen aikana etenkin sadesäällä tai korkean lämpötilan vallitessa.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuote on pakattava erityisesti elintarvikkeille tarkoitettuihin verkkopusseihin, jotka suljetaan suuosastaan kuumaliimauksella tai ompelemalla. Pakkausten paino on 1, 2, 3 (kuumaliimaus), 5 tai 10 kg (ompelu).

Tuotetta ei saa saattaa markkinoille ennen syyskuun 15. päivää kunakin vuonna.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Yhteisön graafisen kuvion, siihen liittyvän maininnan ja lakisääteisten mainintojen ja tietojen lisäksi pakkauksen etikettiin on sisällyttävä seuraavat merkinnät: ”Marroni del Monfenera” ja sen jälkeen lyhenne ”I.G.P.” (SMM) isommin kirjaimin kuin mitkään muut etikettiin sisältyvät merkinnät kuten pakkaajayrityksen nimi, toiminimi ja osoite, logo, kaupallinen luokitus (ekstra tai I) sekä alkuperäinen bruttopaino.

Image

Logo muodostuu kahdesta samankeskisesti toisistaan erillään olevasta soikiosta, jotka esittävät Pedemontana del Grappan kukkuloita. Kuvassa näkyvän tasangon läpi virtaa Piave-joki, joka jakaa logon kahteen epäsymmetriseen osaan. Joen uomaa reunustaa kaksi kastanjapuuta, yksi oikealla ja yksi vasemmalla puolella, täynnä kastanjoita. Kahdella kastanjanlehdellä on kaksi piikkistä hedelmäkehtoa ja kymmenen kastanjaa. Kuvio ulottuu vasemmalla hieman soikion reunan yli.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

”Marroni del Monfenera” -nimityksen maantieteellinen alue kattaa Trevison maakunnan seuraavat kunnat: Borso del Grappa, Crespano del Grappa, Paderno del Grappa, Possagno, Cavaso del Tomba, Pederobba, San Zenone degli Ezzelini, Fonte, Asolo, Maser, Castelcucco, Monfumo, Cornuda, Montebelluna, Caerano di San Marco, Crocetta del Montello, Volpago del Montello, Giavera del Montello ja Nervesa della Battaglia.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Suurin osa ”Marroni del Monfeneran” tuotantoalueista kuuluu Italian maaperäkartalla luokkaan nro 21: ”happamat ruskomaat, huuhtoutuneet ruskomaat ja kivennäisruskomaat”. Luokka esiintyy tällä alueella yksinomaan Piave-joen oikealla rannalla ja sillä vuortenjuurten korkeusvyöhykkeellä, jolle sijoittuu suuri osa tuotannon maantieteellisestä alueesta. Kyseiselle maannokselle on ominaista happamuus tai erittäin korkea happamuus, vähäinen emäksisyys ja orgaanisten aineiden suuri mineralisoitumisnopeus.

Ilmasto on erittäin kosteaa alempaa subalpiinista tyyppiä, jossa tuntuu esialppien hyvin kaltevien etelänpuoleisten rinteiden vaikutus. Erityisen pinnanmuodostuksen ja rinteiden aseman vuoksi ilmamassat nousevat tasangolta ylöspäin aiheuttaen runsaista sateita, keväthallat ovat vähäisiä ja sadevedet pääsevät valumaan esteettä. Tämä luonnollinen tasapaino tekee maaperän ja ympäristön erityisen sopiviksi ”Marrone del Monfeneran” viljelylle.

5.2   Tuotteen erityisyys

Ominaisuudet, jotka tekevät ”Marroni del Monfenerasta” ainutlaatuisen suojatulla maantieteellisellä alueellaan ja erottavat sen muista saman tuoteryhmän tuotteista, ovat hedelmälihan erityinen makeus, hedelmän yhtenäinen ja tiivis rakenne sekä sen taikinamainen ja jauhomainen koostumus. Nämä ominaisuudet, erityisesti maku, johtuvat ”Marroni del Monfeneran” tyypillisestä keskimääräisestä kemiallisesta koostumuksesta. Vertailu muiden kanstanjoiden kemialliseen koostumukseen INRAN:in (Istituto Nazionale di Ricerca per gli alimenti e la nutrizione) noudattamalla tavalla laskettuna osoittaa, että ”Marroni del Monfenera” sisältää enemmän hiilihydraatteja, rasvoja ja kaliumia sekä vähemmän natriumia.

5.3   Tuotteen maantieteellisen alueen ja sen laadun tai ominaisuuksien (kun kyseessä on SAN) sekä tuotteen erityislaadun ja maineen tai muiden ominaisuuksien (kun kyseessä on SMM) välillä vallitseva syy- ja seuraussuhde

Hedelmien kemiallinen koostumus ja siis niiden laatu johtuu siitä, että kastanja, tyypillisesti hapanta maaperää suosiva kasvilaji, viihtyy erityisesti ”Marroni del Monfeneran” viljelyalueella, sillä kyseinen vuortenjuurten maaperä on yleensä hapan toisin kuin naapurialueilla ja muilla Trevison maakunnan vuortenjuurialueilla.

Tästä seuraa, että ”Marroni del Monfeneran” kaliumpitoisuus on suurempi ja natriumpitoisuus pienempi kuin muissa kastanjoissa, kuten ilmenee kastanjoiden kemiallisten arvojen vertailusta INRANin taulukoiden perusteella.

Hedelmien laadukkuus on myös sen ansiota, että kastanja pitää runsaista vuotuisista keskisademääräisistä, joiden ansiosta maaperä huuhtoutuu hyvin samalla kun sen happamuus säilyy. Lisäksi vuortenjuurialueen erityinen pinnanmuodostus ja asema ilmansuuntiin nähden vähentävät huomattavasti keväthallaa, jolle puu on erityisen arka.

Näiden merkittävien ympäristötekijöiden lisäksi myös ihmisellä on tärkeä osuus. ”Marroni del Monfeneran” viljely juontaa juurensa keskiajalta, kuten osoittaa vuodelta 1351 peräisin oleva asiakirja, jolla säädeltiin alueen perheenpäiden välistä sadonkorjuuta. ”Marroni del Monfeneran” alueen kastanjatarhojen suojelusta ovat osoituksena myös seuraavien vuosisatojen notariaattilähteet, jotka osoittavat, että toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettiin kastanjatarhojen liiallisista kaadoista ja eläinten laiduntamisesta laidunkauden ulkopuolella, mikä vaaransi kastanjoiden korjuun. Viljelyperinne on säilynyt meidän päiviimme saakka erityisesti lukuisten järjestettyjen tapahtumien ansiosta, joista mainittakoon vuonna 1970 käynnistetyt ”Marroni del Monfenera” -markkinat.

”Marroni del Monfeneran” merkityksestä alueen taloudelle ja lajin maineesta ovat osoituksena monet jokavuotiset tilaisuudet. ”Marroni del Monfenera” -markkinoiden 30-vuotisjuhlien yhteydessä tilaisuuden järjestänyt Pederobban kunta julkaisi myös sarjan postikortteja ja erikoispostileiman.

Eritelmäasiakirjan julkaisutiedot

Hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 26.11.2005 Italian tasavallan virallisessa lehdessä N:o 276 ehdotuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Marroni del Monfenera” hyväksymiseksi.

Eritelmäasiakirjan teksti on saatavissa kokonaisuudessaan

| — | Internet-osoitteesta:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

—

Internet-osoitteesta:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

tai

| — | menemällä ministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

menemällä ministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 18.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/13

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2009/C 89/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”INSALATA DI LUSIA”

EY-nro: IT-PGI-0005-0433-22.11.2004

SAN ( ) SMM ( X)

Tämä tiedotustarkoituksiin laadittu yhteenveto sisältää tärkeimmät tiedot eritelmän pääkohdista.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Osoite: | Via XX Settembre n. 20 – |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Osoite:

Via XX Settembre n. 20 –

00187 Roma

ITALIA

Puhelin:

+39 064819968

Faksi:

+39 0642013126

Sähköposti:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Hakijaryhmittymä:

| Nimi: | Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l. |
| --- | --- |
| Osoite: | Via Provvidenza, 1 – |
| 45020 Lusia (RO) |
| ITALIA |

Nimi:

Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l.

Osoite:

Via Provvidenza, 1 –

45020 Lusia (RO)

ITALIA

Puhelin:

+39 0425607069

Faksi:

+39 0425667722

Sähköposti:

ortolani@gal.adigecolli.it

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.6 | Liitteessä II luetellut tuoreet ja jalostetut hedelmät, vihannekset ja viljat – Lehtisalaatti |
| --- | --- |

Luokka 1.6

Liitteessä II luetellut tuoreet ja jalostetut hedelmät, vihannekset ja viljat – Lehtisalaatti

4.   Eritelmä: (yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1.   Nimi:

”Insalata di Lusia”

4.2.   Kuvaus:

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Insalata di Lusia” on varattu yksinomaan Lactuca Sativa -lajin kahden lajikkeen, Cappuccia ja Gentile, lehtisalaatille.

Varsi: lyhyt, enintään 6 cm ja hyvin turpea; salaatin lehdet kasvavat siitä.

Maku: raikas ja rapea.

Kasvi: kasvihuonetuotteella on tiiviimpi rakenne ja hieman avoimempi kerä kuin avomaalla kasvatetulla tuotteella.

Olennaiset ominaispiirteet:

| — | salaatinkerän keveys; |
| --- | --- |

—

salaatinkerän keveys;

| — | pehmeys, joka johtuu kuituisuuden puutteesta, ja kiinteys jopa 10–12 tuntia keräämisen jälkeen, ei puutumista; |
| --- | --- |

—

pehmeys, joka johtuu kuituisuuden puutteesta, ja kiinteys jopa 10–12 tuntia keräämisen jälkeen, ei puutumista;

| — | nuorten, tuoreiden ja kiinteiden lehtien rapeus; |
| --- | --- |

—

nuorten, tuoreiden ja kiinteiden lehtien rapeus;

| — | selvästi aistittava suolaisuus, jonka vuoksi ruokasuolaa ei tarvitse käyttää salaattia maustettaessa. |
| --- | --- |

—

selvästi aistittava suolaisuus, jonka vuoksi ruokasuolaa ei tarvitse käyttää salaattia maustettaessa.

4.3.   Maantieteellinen alue:

Tuotantoalue käsittää seuraavat Rovigon ja Padovan maakuntien kunnat:

| — | Rovigon maakunta: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo ja Rovigo; |
| --- | --- |

—

Rovigon maakunta: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo ja Rovigo;

| — | Padovan maakunta: Barbona, Vescovana ja Sant’Urbano. |
| --- | --- |

—

Padovan maakunta: Barbona, Vescovana ja Sant’Urbano.

4.4.   Alkuperätodisteet:

Seuranta varmistetaan tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa kirjaamalla saapuneet ja lähteneet tuotteet. Tällä tavoin sekä merkitsemällä valvontaviranomaisen asianmukaisesti ylläpitämiin luetteloihin viljelyyn käytettävät lohkot, tuottajat ja pakkaajat sekä ilmoittamalla valvontaelimelle tuotetut määrät varmistetaan tuotteen jäljitettävyys.

Valvontaelin valvoo eritelmän tai asianomaisen valvontasuunnitelman mukaisesti kaikkia kyseisiin rekistereihin merkittyjä luonnollisia ja oikeushenkilöitä.

4.5.   Tuotantomenetelmä:

Maaperässä hiekan osuuden on oltava vähintään 30 prosenttia ja saven osuuden enintään 20 prosenttia. Lisäksi vettä on oltava saatavilla kastelua varten. Lusian lehtisalaattia voidaan viljellä sekä avomaalla että katteen alla.

Maanmuokkaus edellyttää vuosittain vähintään yhtä kyntöä (tai vastaavaa käsittelyä), jossa aiemmat viljelyjätteet ja peruslannoituksessa käytetyt lannoitteet saadaan haudattua 30–40 cm:n syvyyteen.

Pienissä tiloissa harjoitettavassa kasvihuoneviljelyssä, jossa tällainen muokkaus voi olla vaikeaa, sallittuja vaihtoehtoisia menetelmiä ovat maankääntö tai kitkeminen.

Myöhempien viljelykiertojen yhteydessä maata voidaan kyntää, kääntää, kuokkia tai kitkeä maaperän rakenteen palauttamiseksi ja mahdollisten viljelyjätteiden hautaamiseksi.

Edellä mainittujen toimenpiteiden jälkeen eli siis ennen koulintaa suoritetaan maan jyrsintä tai äestäminen, jonka jälkeen maanpinta tiivistetään ja tasoitetaan, jolloin olosuhteet taimien juurtumiselle ovat optimaaliset.

Tuotantoalueen maaperän fyysisten ja agronomisten ominaisuuksien vuoksi minkäänlainen vuoroviljely ei ole pakollista.

Koulinta edellyttää, että taimet ovat vähintään kolmilehtiasteella ja niillä on juuripaakku. Taimet istutetaan siten, että riviväli on 30–40 cm ja taimiväli rivissä on 30–35 cm.

Yhden viljelykierron aikana käytettävien lannoiteyksiköiden määrä on typen, fosforin ja kaliumin osalta päätettävä maaperäanalyysin perusteella, eikä se voi hehtaaria kohden ylittää seuraavia yksiköitä: typpi 150, fosfori 100, kalium 200.

Kompostoidun karjanlannan tai muiden orgaanisten yhdisteiden käyttö on pakollista.

Typpeä sisältävät keinolannoitteet on levitettävä maahan vähintään kahdessa erässä siten, että ennen koulintaa levitettävä lannoitemäärä voi olla enintään 50 prosenttia koko määrästä, ja viimeinen levitys on tehtävä viimeistään 15 päivän kuluttua koulinnasta.

Kastelumenetelmistä hyväksyttäviä ovat pisarakastelu (letkua käyttäen) ja sadetuskastelu pienellä vesimäärällä (pienin suuttimin) maaperän tiivistymisen välttämiseksi.

Rikkakasveja on torjuttava viljelytekniikoin (maan kattaminen, valekylvö, kitkeminen, jyrsintä) ja/tai kemiallisin tuottein (rikkakasvintorjunta-aineet). Yhden tuotantokauden yksikkökohtainen enimmäistuotanto hehtaaria kohden on Cappuccia-lajikkeen osalta 55 tonnia ja Gentile-lajikkeen osalta 50 tonnia.

Sadonkorjuun jälkeen seuraa salaatinkerän puhdistus (alimpien lehtien poistaminen), minkä jälkeen salaatinkerät pakataan myyntipakkauksiin. Nämä molemmat toimenpiteet suoritetaan tuotantopaikalla, jotta vältettäisiin muut käsittelyt, jotka heikentäisivät tuotteen laatua.

Kyseisten toimenpiteiden jälkeen tuote kuljetetaan tuottajan tiloihin, joissa salaatinkerät pestään poistamatta niitä pakkauksista. Pesun jälkeen pakkaaminen saatetaan päätökseen sulkemalla pakkaukset läpinäkyvällä kelmulla.

Jos maataloustuottaja kuuluu tuottajaosuuskuntaan, viimeksi mainitut toimenpiteet voidaan suorittaa osuuskunnan tiloissa.

On tärkeää, että tuotteet pakataan paikan päällä siten, että sadonkorjuu, puhdistus, pesu ja pakkaaminen tapahtuvat hyvin lyhyen ajan kuluessa tuotteiden fyysisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien heikentymisen estämiseksi. Insalata di Lusia -salaatille tehtävät liialliset käsittelyt ja pitkät kuljetukset johtaisivat salaatinlehtien nestejännityksen ja rapeuden vähentymiseen.

4.6.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Kuluttajat arvostavat Insalata di Lusia -salaattia siitä syystä, että salaatinkerä on kevyt, säilyy hyvin eikä ole kuitumainen (kasvi koostuu suurelta osin vedestä), sen nuoret lehdet ovat rapeita, raikkaita ja kiinteitä ja se on maukas luontaisen suolaisuutensa ansiosta.

Nämä ominaisuudet ovat sidoksissa maantieteelliseen alueeseen ja Insalata di Lusia -salaatin tuotantoalueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin liittyviin tekijöihin. Niistä voidaan mainita runsaasti mineraalisuoloja sisältävä hedelmällinen viljelysmaa, ilmankosteus ja kanavissa olevan veden jatkuva saatavuus.

Lusian lehtisalaatin makuun liittyvä erityispiirre on selvästi havaittava suolaisuus, jonka ansiosta sitä ei tarvitse maustaa suolalla ja joka johtuu runsaasti mineraalisuoloja sisältävästä viljelymaasta. SMM-tuotteen tuotantoalueen maaperän päälliskerros koostuu tulvien mukana tulleesta hiekasta, jota levisi maaperään Rooman valtakuntaa edeltäneellä ajalla ja myöhäiskeskiajalla, kun jotkut Tartaro-joen sivuhaarat tulvivat, ja kun Adige-joki tulvi keskiajalla ja sen jälkeen. Adigen viimeinen suuri tulva ajoittuu 1800-luvun lopulle, ja sen aiheuttamat valtavat hiekkadyynit saatiin kovalla työllä tasoitettua vasta 1960-luvun lopussa. Tälle hiekalle, joka on pysynyt vuosisadan ajan paikoillaan luonnonvaraisen kasviston ansiosta, istutetaan Lusian salaatti, jonka kalium- ja kalsiumpitoisuus on muita salaatteja suurempi.

Kyseisen alueen pengerviljelmien alla oleva Adige-joesta tuleva pohjavesi on korkealla, ja kastelukanavat ovat jatkuvasti täynnä vettä, minkä ansiosta viljelymaa pysyy niin kosteana, että viljelmiä on tarpeen kastella vain heti koulinnan jälkeen. Tämän ansiosta salaatinkerät pysyvät suhteellisen kuivina eivätkä niiden sisältämät ravinteet valu hukkaan. Lisäksi tarvitaan vähemmässä määrin sienitautien torjuntakäsittelyjä.

Pohjaveden pinta on metrin syvyydessä, ja se pysyy vakaana kastelukanavaverkoston avulla. Kaikki nämä tekijät yhdessä saavat aikaan sen, että kastelutoimenpiteitä voidaan vähentää, jolloin myös taimien pilaantuminen vähenee ja voidaan varmistaa Insalata di Lusialle ominainen raikkaus ja rapeus, jotka erottavat ne muilla alueilla tuotetuista salaateista.

Adige-joesta saatavissa oleva vesi, korkealla oleva pohjavesi ja maaperän rakenne mahdollistavat salaatin onnistuneen viljelyn myös kesäkuukausina (heinä-elokuu), mikä merkitsee, että kyseistä tuotetta on markkinoilla 10 tai 11 kuukauden ajan vuodessa.

Adige-joen ympäristölle tyypillinen karkeajakoinen maaperä, jonka koostumus vaihtelee löysästä keskitiiviiseen, ja sen hyvä vedenjohtavuus, joka helpottaa sadeveden imeytymistä, mahdollistavat viljelyn onnistumisen sääoloista riippumatta.

Edellä mainittujen seikkojen lisäksi salaatinviljelystä 50 vuoden ajan saatu kokemus ja tuottajien ammattitaito ovat mahdollistaneet tuotantotekniikoiden parantamisen, minkä ansiosta myös ilmastoon ja viljelyyn liittyvien tekijöiden välisestä sopivasta tasapainosta seuraavat synergiat ovat parantuneet.

4.7.   Valvontaelin:

| Nimi: | CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011) |
| --- | --- |
| Osoite: | Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI) |
| ITALIA |

Nimi:

CSQA Srl Certificazioni (Ente privato conforme alla norma EN 45011)

Osoite:

Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI)

ITALIA

Puhelin:

+39 0445366094

Faksi:

+39 0445382672

Sähköposti:

f.broggiato@csqa.it

4.8.   Merkintä:

SMM-tuote INSALATA DI LUSIA on saatettava kulutukseen pakattuna muovista, puusta, pahvista, polystyreenistä tai muista elintarvikkeille soveltuvista materiaaleista valmistettuihin pakkauksiin.

Kunkin pakkauksen sisällön on oltava tasalaatuinen, ja kukin pakkaus saa sisältää ainoastaan samaa lajiketta, alkuperää, tyyppiä, luokkaa ja kokoa olevia salaatteja. Pakkauksesta näkyvän sisällön osan on edustettava koko sisältöä.

Tuotetta sisältävän pakkauksen yläosa on suojattava läpinäkyvällä, elintarvikkeille soveltuvasta materiaalista valmistetulla kelmulla, jossa on oltava ainoastaan SMM-tunnus ”INSALATA DI LUSIA” ja jolla varmistetaan, että tuote on näkyvissä ja että neste pääsee haihtumaan tuotteesta luonnollisella tavalla.

Pakkauksissa on oltava SMM-tunnus, jonka kirjasinkoko ei saa olla pakkauksessa mahdollisesti olevia muita merkintöjä pienempi.

Image

Tunnus koostuu kirjaimista ”i” (jonka päällä on soikionmuotoinen piste) ja ”L”. Kirjainten sisäsivut ovat koverat siten, että niistä muodostuu soikea ympyrä, jonka keskellä on tyylitelty piirros Lusian keskiaikaisesta tornista. Kirjainten ulkosivuja ympäröi kehys, jonka ulkopuolella, tunnuksen yläosassa keskellä on lyhenne ”I.G.P” (eli SMM). Tunnuksen alaosassa kehyksen sisäpuolella on teksti ”INSALATA di LUSIA”.

Pakkauksiin kerran kiinnitettyjä INSALATA DI LUSIA -tunnuksia ei saa käyttää uudelleen.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---