# Europeiska unionens C 68/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 68 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången21 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 68

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången21 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 068/01 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2008/2009–2013/2014 | 33 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 068/01

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

1

2009/C 068/02

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

6

2009/C 068/03

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

12

2009/C 068/04

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

17

2009/C 068/05

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

23

2009/C 068/06

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

28

2009/C 068/07

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2008/2009–2013/2014

33

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 068/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 068/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 068/10 | Eurons växelkurs | 40 |
| 2009/C 068/11 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 april 2009(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 41 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 068/10

Eurons växelkurs

40

2009/C 068/11

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 april 2009(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

41

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 068/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 42 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 068/13 | Meddelande till de personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 242/2009 lagts till i den förteckning som avses i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo | 43 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 068/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

42

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 068/13

Meddelande till de personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 242/2009 lagts till i den förteckning som avses i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

(2009/C 68/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2012.

| (2) | Även om fundamenta i den finska ekonomin och den inhemska finansiella sektorn är sunda har den globala krisen lett till kraftigt minskad produktion i landets starkt exportinriktade företag. Samtidigt som hushållen under 2009 och 2010 kommer att gynnas av kraftiga löneökningar, skattesänkningar och lägre inflation har konsumenternas och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen likväl rasat, vilket håller tillbaka privat konsumtion och investeringar. I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas BNP sjunka med drygt 1 % under 2009, med en gradvis återhämtning under 2010 i linje med en förväntad stabilisering av de globala marknaderna. Trots att ekonomin snabbt är på väg in i en lågkonjunktur har skatteintäkterna förblivit tämligen starka under 2008 som helhet, vilket avspeglar arbetsmarknadens robusthet, särskilt under årets första halvår, och solida inkomstökningar för enskilda inkomsttagare. Överskottet i de offentliga finanserna förväntas uppgå till 4,5 % av BNP under 2008. Mot bakgrund av att den ekonomiska nedgången under 2009 drivs på av ett ras i efterfrågan från utlandet och för tilltron till den ekonomiska utvecklingen, samtidigt som den finska ekonomins fundamenta totalt sett beräknas förbli starka, planeras i programmet betydande finanspolitiska stimulansåtgärder under 2009. Åtgärderna i programmet kommer att inriktas på att stödja den inhemska efterfrågan i syfte att upprätthålla sysselsättningen under lågkonjunkturen. |
| --- | --- |

(2)

Även om fundamenta i den finska ekonomin och den inhemska finansiella sektorn är sunda har den globala krisen lett till kraftigt minskad produktion i landets starkt exportinriktade företag. Samtidigt som hushållen under 2009 och 2010 kommer att gynnas av kraftiga löneökningar, skattesänkningar och lägre inflation har konsumenternas och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen likväl rasat, vilket håller tillbaka privat konsumtion och investeringar. I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas BNP sjunka med drygt 1 % under 2009, med en gradvis återhämtning under 2010 i linje med en förväntad stabilisering av de globala marknaderna. Trots att ekonomin snabbt är på väg in i en lågkonjunktur har skatteintäkterna förblivit tämligen starka under 2008 som helhet, vilket avspeglar arbetsmarknadens robusthet, särskilt under årets första halvår, och solida inkomstökningar för enskilda inkomsttagare. Överskottet i de offentliga finanserna förväntas uppgå till 4,5 % av BNP under 2008. Mot bakgrund av att den ekonomiska nedgången under 2009 drivs på av ett ras i efterfrågan från utlandet och för tilltron till den ekonomiska utvecklingen, samtidigt som den finska ekonomins fundamenta totalt sett beräknas förbli starka, planeras i programmet betydande finanspolitiska stimulansåtgärder under 2009. Åtgärderna i programmet kommer att inriktas på att stödja den inhemska efterfrågan i syfte att upprätthålla sysselsättningen under lågkonjunkturen.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 2,6 % under 2008 till 0,6 % 2009 för att därefter åter öka till drygt 2 % under resten av programperioden. Med tanke på de senaste månadernas snabbt försämrade makroekonomiska utsikter (2) förefaller detta scenario, som färdigställdes under november 2008 (3), i nuläget vara baserat på klart positiva tillväxtantaganden, i synnerhet beträffande 2009. Enligt den finländska regeringens senaste uppskattningar i stimulanspaketet och det tillhörande förslaget till tilläggsbudget från den 30 januari 2009 beräknas BNP minska med drygt 2 % under 2009. Programmets beräkningar över inflationsutvecklingen är generellt sett realistiska. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 2,6 % under 2008 till 0,6 % 2009 för att därefter åter öka till drygt 2 % under resten av programperioden. Med tanke på de senaste månadernas snabbt försämrade makroekonomiska utsikter (2) förefaller detta scenario, som färdigställdes under november 2008 (3), i nuläget vara baserat på klart positiva tillväxtantaganden, i synnerhet beträffande 2009. Enligt den finländska regeringens senaste uppskattningar i stimulanspaketet och det tillhörande förslaget till tilläggsbudget från den 30 januari 2009 beräknas BNP minska med drygt 2 % under 2009. Programmets beräkningar över inflationsutvecklingen är generellt sett realistiska.

| (4) | Enligt kommissionens prognos för 2008 uppskattas överskottet i den offentliga sektorns finanser till 4,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 3,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det bättre än planerade utfallet förklaras till stor del av övervältringseffekter från det föregående året då den ekonomiska tillväxten och skatteintäkterna översteg förväntningarna. En ändring i redovisningen av kapitalinkomster från socialförsäkringssystemets tillgångar bidrog till att skriva upp överskottet med nästan 0,4 % av BNP. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens prognos för 2008 uppskattas överskottet i den offentliga sektorns finanser till 4,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 3,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det bättre än planerade utfallet förklaras till stor del av övervältringseffekter från det föregående året då den ekonomiska tillväxten och skatteintäkterna översteg förväntningarna. En ändring i redovisningen av kapitalinkomster från socialförsäkringssystemets tillgångar bidrog till att skriva upp överskottet med nästan 0,4 % av BNP.

| (5) | I programmet beräknas överskottet i de offentliga finanserna 2009 sjunka med 2,3 procentenheter till 2,1 % av BNP, i huvudsak i linje med beräkningarna i kommissionens interimsprognos (2,0 % av BNP). Den finanspolitiska inriktningen beräknas att döma av det år för år minskande strukturella överskottet vara expansiv med i storleksordningen 1 % av BNP enligt kommissionens omräkningar baserat på uppgifterna i programmet. Effekterna av de automatiska stabilisatorerna beräknas minska det finansiella överskottet med ytterligare 1,5 % av BNP 2009. Den finanspolitiska inriktningen bedöms i stort sett motsvaras av storleken på det statliga stimulanspaket som aviserades i programmet på totalt 1,2 % av BNP för 2009. Mer än tre fjärdedelar läggs på skattesänkningar för att förbättra konsumenternas köpkraft. Dessa skattesänkningar stöder också regeringens långsiktiga mål att sänka det nuvarande relativt höga skattetrycket på arbetsinkomster och öka sysselsättningsincitamenten. Omfattningen av de övriga stimulansåtgärderna i det uppdaterade programmet är relativt begränsad, uppgående till omkring 0,3 % av BNP, och går till olika investeringar i infrastruktur samt till att säkerställa finansiering för företagen. Den 30 januari 2009 aviserade regeringen ett ytterligare stimulanspaket som innehåller en lång rad åtgärder för att stimulera investeringar i infrastruktur och bostäder med särskild inriktning på att upprätthålla sysselsättningen, öka anslagen till utbildning och forskning och sänka arbetskostnaderna genom en nedsättning av arbetsgivarnas sociala avgifter. Den budgetmässiga kostnaden för dessa ytterligare åtgärder uppskattas för 2009 till 0,5 % av BNP, vilket självfallet inte avspeglas i programmålet (4). |
| --- | --- |

(5)

I programmet beräknas överskottet i de offentliga finanserna 2009 sjunka med 2,3 procentenheter till 2,1 % av BNP, i huvudsak i linje med beräkningarna i kommissionens interimsprognos (2,0 % av BNP). Den finanspolitiska inriktningen beräknas att döma av det år för år minskande strukturella överskottet vara expansiv med i storleksordningen 1 % av BNP enligt kommissionens omräkningar baserat på uppgifterna i programmet. Effekterna av de automatiska stabilisatorerna beräknas minska det finansiella överskottet med ytterligare 1,5 % av BNP 2009. Den finanspolitiska inriktningen bedöms i stort sett motsvaras av storleken på det statliga stimulanspaket som aviserades i programmet på totalt 1,2 % av BNP för 2009. Mer än tre fjärdedelar läggs på skattesänkningar för att förbättra konsumenternas köpkraft. Dessa skattesänkningar stöder också regeringens långsiktiga mål att sänka det nuvarande relativt höga skattetrycket på arbetsinkomster och öka sysselsättningsincitamenten. Omfattningen av de övriga stimulansåtgärderna i det uppdaterade programmet är relativt begränsad, uppgående till omkring 0,3 % av BNP, och går till olika investeringar i infrastruktur samt till att säkerställa finansiering för företagen. Den 30 januari 2009 aviserade regeringen ett ytterligare stimulanspaket som innehåller en lång rad åtgärder för att stimulera investeringar i infrastruktur och bostäder med särskild inriktning på att upprätthålla sysselsättningen, öka anslagen till utbildning och forskning och sänka arbetskostnaderna genom en nedsättning av arbetsgivarnas sociala avgifter. Den budgetmässiga kostnaden för dessa ytterligare åtgärder uppskattas för 2009 till 0,5 % av BNP, vilket självfallet inte avspeglas i programmålet (4).

| (6) | Finlands medelfristiga mål för de offentliga finanserna är liksom i det föregående programmet ett strukturellt överskott i de offentliga finanserna på 2 % av BNP (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I programmet räknar man med att de totala, primära och strukturella överskotten minskar kraftigt under 2009 och 2010, men därefter stabiliseras. Uppskattningen av det strukturella överskottet, beräknad enligt den allmänt vedertagna metoden, förväntas i programmet att förbli oförändrad på 1,5 % av BNP under de senare åren av programperioden, vilket är något lägre än det medelfristiga målet. Minskningen av det totala saldot under perioden 2008-2012 förklaras av två samverkande faktorer, dels en sänkning av intäktskvoten med omkring 2 % av BNP, till stor del som ett resultat av de planerade skattesänkningarna, dels en höjning av utgiftskvoten med 1,5 % av BNP. I programuppdateringen ingår inte åtgärder för en finanspolitisk åtstramning under åren efter konjunkturnedgången. |
| --- | --- |

(6)

Finlands medelfristiga mål för de offentliga finanserna är liksom i det föregående programmet ett strukturellt överskott i de offentliga finanserna på 2 % av BNP (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I programmet räknar man med att de totala, primära och strukturella överskotten minskar kraftigt under 2009 och 2010, men därefter stabiliseras. Uppskattningen av det strukturella överskottet, beräknad enligt den allmänt vedertagna metoden, förväntas i programmet att förbli oförändrad på 1,5 % av BNP under de senare åren av programperioden, vilket är något lägre än det medelfristiga målet. Minskningen av det totala saldot under perioden 2008-2012 förklaras av två samverkande faktorer, dels en sänkning av intäktskvoten med omkring 2 % av BNP, till stor del som ett resultat av de planerade skattesänkningarna, dels en höjning av utgiftskvoten med 1,5 % av BNP. I programuppdateringen ingår inte åtgärder för en finanspolitisk åtstramning under åren efter konjunkturnedgången.

| (7) | Det beräknade utfallet för de offentliga finanserna i programmet är förenat med nedåtrisker eftersom det makroekonomiska scenariot grundas på klart optimistiska tillväxtantaganden. Riskerna för ett sämre utfall för de offentliga finanserna än beräknat uppvägs emellertid delvis av att vissa av de huvudsakliga skattebaserna (nämligen den privata konsumtionen och hushållsinkomsterna) förväntas bättre stå emot en konjunkturnedgång som drivs på av ett ras i efterfrågan från utlandet. |
| --- | --- |

(7)

Det beräknade utfallet för de offentliga finanserna i programmet är förenat med nedåtrisker eftersom det makroekonomiska scenariot grundas på klart optimistiska tillväxtantaganden. Riskerna för ett sämre utfall för de offentliga finanserna än beräknat uppvägs emellertid delvis av att vissa av de huvudsakliga skattebaserna (nämligen den privata konsumtionen och hushållsinkomsterna) förväntas bättre stå emot en konjunkturnedgång som drivs på av ett ras i efterfrågan från utlandet.

| (8) | Även om de långfristiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande är större än för genomsnittet EU-länder har de beslutade pensionsreformerna bidragit till att hålla tillbaka de beräknade ökningarna av pensionsutgifterna under de kommande decennierna. Ställningen i de offentliga finanserna för 2008 enligt programmets uppskattning, med ett stort strukturellt överskott, bidrar i betydande grad till att uppväga de långfristiga budgeteffekterna av åldrandet. De stora tillgångar som ackumulerats i de offentliga pensionssystemen kommer också att kunna finansiera en del av ökningen av pensionsutgifterna. De offentliga finansernas planerade utveckling enligt programmet kan emellertid skapa ett hållbarhetsgap. Genom fortsatt höga primära överskott på medellång sikt och genom att genomföra lämpliga strukturella reformer bidrar man till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är låga. |
| --- | --- |

(8)

Även om de långfristiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande är större än för genomsnittet EU-länder har de beslutade pensionsreformerna bidragit till att hålla tillbaka de beräknade ökningarna av pensionsutgifterna under de kommande decennierna. Ställningen i de offentliga finanserna för 2008 enligt programmets uppskattning, med ett stort strukturellt överskott, bidrar i betydande grad till att uppväga de långfristiga budgeteffekterna av åldrandet. De stora tillgångar som ackumulerats i de offentliga pensionssystemen kommer också att kunna finansiera en del av ökningen av pensionsutgifterna. De offentliga finansernas planerade utveckling enligt programmet kan emellertid skapa ett hållbarhetsgap. Genom fortsatt höga primära överskott på medellång sikt och genom att genomföra lämpliga strukturella reformer bidrar man till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är låga.

| (9) | Det befintliga regelverket för statsbudgeten har under tidigare år visat sig vara ett tillförlitligt verktyg för att undvika utgiftsöverskridanden. Finland har under senare år också fullföljt vissa strukturella reformer för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och minska det långsiktiga utgiftstrycket. |
| --- | --- |

(9)

Det befintliga regelverket för statsbudgeten har under tidigare år visat sig vara ett tillförlitligt verktyg för att undvika utgiftsöverskridanden. Finland har under senare år också fullföljt vissa strukturella reformer för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och minska det långsiktiga utgiftstrycket.

| (10) | Den finska regeringen har för att bemästra den finansiella krisen antagit åtgärder som syftar till att stabilisera de finansiella marknaderna. Genom dessa åtgärder ges affärsbankerna tillgång till omfattande kreditgarantier (på maximalt omkring 25 % av BNP) och kapitaltillskott från staten (på maximalt omkring 3 % av BNP). Taket i insättningsgarantin fördubblades till 50 000 EUR. Med tanke på att den finska finansiella sektorn förefaller vara relativt sett mindre drabbad av den globala krisen kan emellertid det faktiska ianspråktagandet av statliga medel komma att visa sig bli begränsat. |
| --- | --- |

(10)

Den finska regeringen har för att bemästra den finansiella krisen antagit åtgärder som syftar till att stabilisera de finansiella marknaderna. Genom dessa åtgärder ges affärsbankerna tillgång till omfattande kreditgarantier (på maximalt omkring 25 % av BNP) och kapitaltillskott från staten (på maximalt omkring 3 % av BNP). Taket i insättningsgarantin fördubblades till 50 000 EUR. Med tanke på att den finska finansiella sektorn förefaller vara relativt sett mindre drabbad av den globala krisen kan emellertid det faktiska ianspråktagandet av statliga medel komma att visa sig bli begränsat.

| (11) | I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 har Finland antagit flera finanspolitiska stimulansåtgärder för 2009, vilka på det hela taget bedöms utgöra lämpliga svar på konjunkturnedgången. Med tanke på det starka utgångsläget för de offentliga finanserna och den finska ekonomins solida fundamenta förefaller stimulansåtgärderna i programmet och de senaste åtgärder som aviserades i januari 2009 vara lämpliga, under förutsättning att åtgärder också kommer att vidtas för att uppnå en finanspolitisk åtstramning på medellång sikt för säkerställande av den långsiktiga hållbarheten. Stimulanspaketet är på det hela taget förenligt med de allmänna principerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Åtgärderna kommer i rätt tid, i de flesta fall med verkan från och med början av 2009, och förefaller inriktade på att åtgärda de inhemska ekonomiska utmaningarna. I motsats till de allmänna principerna inbegriper merparten av de finanspolitiska stimulansåtgärderna varaktiga skattesänkningar som man inte planerar att återta. Detta kan delvis anses vara motiverat, med tanke på det betydande manöverutrymme som ställningen i de offentliga finanserna ger och med tanke på de långsiktiga målen för regeringens skattepolitik. Åtgärderna för att hantera den nuvarande ekonomiska krisen är inriktade på att upprätthålla den totala efterfrågan och sysselsättningen, liksom att stärka konkurrenskraften. Åtgärderna är kopplade till Finlands nationella reformprogram på medellång sikt som granskades av kommissionen den 28 januari 2009. Det gäller särskilt åtgärderna för att stimulera investeringar som även inriktas på att förbättra energieffektiviteten och skattesänkningarna som stimulerar såväl utbud som efterfrågan på arbetskraft. |
| --- | --- |

(11)

I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 har Finland antagit flera finanspolitiska stimulansåtgärder för 2009, vilka på det hela taget bedöms utgöra lämpliga svar på konjunkturnedgången. Med tanke på det starka utgångsläget för de offentliga finanserna och den finska ekonomins solida fundamenta förefaller stimulansåtgärderna i programmet och de senaste åtgärder som aviserades i januari 2009 vara lämpliga, under förutsättning att åtgärder också kommer att vidtas för att uppnå en finanspolitisk åtstramning på medellång sikt för säkerställande av den långsiktiga hållbarheten. Stimulanspaketet är på det hela taget förenligt med de allmänna principerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Åtgärderna kommer i rätt tid, i de flesta fall med verkan från och med början av 2009, och förefaller inriktade på att åtgärda de inhemska ekonomiska utmaningarna. I motsats till de allmänna principerna inbegriper merparten av de finanspolitiska stimulansåtgärderna varaktiga skattesänkningar som man inte planerar att återta. Detta kan delvis anses vara motiverat, med tanke på det betydande manöverutrymme som ställningen i de offentliga finanserna ger och med tanke på de långsiktiga målen för regeringens skattepolitik. Åtgärderna för att hantera den nuvarande ekonomiska krisen är inriktade på att upprätthålla den totala efterfrågan och sysselsättningen, liksom att stärka konkurrenskraften. Åtgärderna är kopplade till Finlands nationella reformprogram på medellång sikt som granskades av kommissionen den 28 januari 2009. Det gäller särskilt åtgärderna för att stimulera investeringar som även inriktas på att förbättra energieffektiviteten och skattesänkningarna som stimulerar såväl utbud som efterfrågan på arbetskraft.

| (12) | Den finanspolitiska inriktningen 2009 och 2010 förefaller expansiv att döma av den årliga minskningen av det strukturella saldot med omkring 1 procentenhet både 2009 och 2010. I programmet planeras därefter en neutral finanspolitiska inriktning. Programmets finanspolitiska inriktning förefaller i stort sett i linje med stabilitets– och tillväxtpakten. Den medger på lämpligt sätt finanspolitiska stimulansåtgärder under en konjunkturnedgång och planerar för en neutral finanspolitisk inriktning när man ser en återhämtning i ekonomin och en återgång till en tillväxttakt nära den uppskattade potentialen. Den finanspolitiska inriktningen mot slutet av programperioden antas bevara en stor säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

(12)

Den finanspolitiska inriktningen 2009 och 2010 förefaller expansiv att döma av den årliga minskningen av det strukturella saldot med omkring 1 procentenhet både 2009 och 2010. I programmet planeras därefter en neutral finanspolitiska inriktning. Programmets finanspolitiska inriktning förefaller i stort sett i linje med stabilitets– och tillväxtpakten. Den medger på lämpligt sätt finanspolitiska stimulansåtgärder under en konjunkturnedgång och planerar för en neutral finanspolitisk inriktning när man ser en återhämtning i ekonomin och en återgång till en tillväxttakt nära den uppskattade potentialen. Den finanspolitiska inriktningen mot slutet av programperioden antas bevara en stor säkerhetsmarginal för att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finanserna fortsatt är sunda, trots att man i programmet räknar med att de nuvarande stora överskotten i de offentliga finanserna kommer att minska betydligt. Med tanke på det finansiella läget förefaller stimulansåtgärderna i det uppdaterade programmet och de senaste åtgärderna som aviserades i januari 2009 lämpliga och välkomnas. Stimulanspaketet är på det hela taget förenligt med de allmänna principerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det i programmet beräknade utfallen för de offentliga finanserna är förenat med nedåtrisker och åtgärder inriktade på att trygga långsiktig hållbarhet bör övervägas.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Finland att

| i) | genomföra finanspolitiken för 2009 som planerat i överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, |
| --- | --- |

i)

genomföra finanspolitiken för 2009 som planerat i överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten,

| ii) | därefter vända de finanspolitiska stimulansåtgärdernas negativa effekter på de offentliga finanserna genom att återgå till sitt medelfristiga mål och genomföra lämpliga strukturella reformer i syfte att bevara de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

ii)

därefter vända de finanspolitiska stimulansåtgärdernas negativa effekter på de offentliga finanserna genom att återgå till sitt medelfristiga mål och genomföra lämpliga strukturella reformer i syfte att bevara de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| KOM jan. 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | – | – |
| SP nov. 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | – |
| HIKP-inflation
  (%) | KOM jan. 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | – | – |
| SP nov. 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | – |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP jan. 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| KOM jan. 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | – | – |
| SP nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | – |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | – | – |
| SP nov. 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | – |
| Offentliga intäkter
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| KOM jan. 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | – | – |
| SP nov. 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | – |
| Offentliga utgifter
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| KOM jan. 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | – | – |
| SP nov. 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | – |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | – | – |
| SP nov. 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | – |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| KOM jan. 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | – | – |
| SP nov. 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | – |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | – | – |
| SP nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | – |
| Strukturellt saldo (8)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | – | – |
| SP nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | – |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| KOM jan. 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | – | – |
| SP nov. 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | – |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

KOM jan. 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

–

–

SP nov. 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

–

HIKP-inflation

(%)

KOM jan. 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

KOM jan. 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

–

–

SP nov. 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

–

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP jan. 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

KOM jan. 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

–

–

SP nov. 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

–

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(% av BNP)

SP jan. 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

KOM jan. 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

–

–

SP nov. 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

–

Offentliga intäkter

(% av BNP)

SP jan. 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

KOM jan. 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

–

–

SP nov. 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

–

Offentliga utgifter

(% av BNP)

SP jan. 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

KOM jan. 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

–

–

SP nov. 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

–

Saldot i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP jan. 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

KOM jan. 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

–

–

SP nov. 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

–

Primärt saldo

(% av BNP)

SP jan. 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

KOM jan. 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

–

–

SP nov. 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

–

Konjunkturrensat saldo (6)

(% av BNP)

SP jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

–

–

SP nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

–

Strukturellt saldo (8)

(% av BNP)

SP jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

–

–

SP nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

–

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

SP jan. 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

KOM jan. 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

–

–

SP nov. 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

–

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I denna bedömning beaktas bland annat kommissionens prognos från januari 2009, liksom övrig information som Finland har lämnat.

(3)  Efter det att programmet lämnades in har inga kompletterande uppgifter sänts till kommissionen.

(4)  Medräknat de åtgärder som aviserades den 30 januari 2009 uppgår stimulanspaketet till totalt 1,7 % av BNP. Enligt regeringens beräkningar förväntas överskottet i de offentliga finanserna vändas till ett underskott på 0,4 % av BNP 2009. I denna uppgift ingår effekterna av stimulansåtgärderna.

(5)  I programmet anges en något annorlunda uppdelning av utgiftskomponenter som inte direkt överensstämmer med de standardiserade uppgifterna i tabell 2. Vidare anges inte uppgifter om ”engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder” uttryckligen i tabellerna Antagandena om utlandsställningen för programperiodens senare år redovisas inte. Frivilliga uppgifter om ”likvida finansiella tillgångar” som närmare beskrivs i bilaga 2 tabell 4.6 i uppförandekoden redovisas inte för åren 2007–2011 i stabilitetsprogrammet.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % respektive 1,9 % under perioden 2007–2010.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet finns det inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder för något år under programperioden. Enligt kommissionens interimsprognos från januari finns det emellertid för 2010 en underskottsökande engångsåtgärd på motsvarande 0,2 % av BNP, som härrör från en tillfällig förlust av intäkter från mervärdesskatt på grund av förändringar i principerna för skatteuppbörd.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

(2009/C 68/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram (2) som omfattar perioden 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram (2) som omfattar perioden 2008–2013.

| (2) | Efter mer än ett decennium av stark ekonomisk tillväxt, som i allt högre utsträckning drivits på av inhemsk efterfrågan, går Irland nu igenom en svår recession. Den kraftiga nedgången på bostadsmarknaden ligger bakom den allmänna ekonomiska nedgången, som därefter har spritt sig till ekonomin som helhet och förvärrats av den globala finanskrisen och recessionen hos Irlands viktigaste handelspartner.
  Denna utveckling har också lett till en mycket kraftig försämring av de offentliga finanserna, vilket illustreras av att saldot i de offentliga finanserna gått från ett litet överskott under 2007 till ett underskott på 6,3 % av BNP under 2008. Mot denna bakgrund har myndigheterna antagit konsolideringsåtgärder i olika steg med början i mitten av 2008. I detta sammanhang har det även vidtagits åtgärder för att stärka köpkraften och stödja en ordnad justering av bostadsmarknaden, samtidigt som offentliga investeringar åter inriktas på nyckelprojekt. Under de kommande åren är den viktigaste uppgiften genomförandet av en hållbar strategi för konsolidering av de offentliga finanserna i syfte att marknaden ska återfå förtroendet, vilket ska ske samtidigt som man styr resurser från byggsektorn till mer produktiva sektorer och återfår konkurrenskraften genom produktivitetshöjande åtgärder och välavvägd lönepolitik. Finanssektorn är fortsatt bräcklig, vilket kan hindra anpassningen på kort sikt och ytterligare fresta på de offentliga finanserna. Reformeringen av pensionssystemet är ytterligare en utmaning när det gäller att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Efter mer än ett decennium av stark ekonomisk tillväxt, som i allt högre utsträckning drivits på av inhemsk efterfrågan, går Irland nu igenom en svår recession. Den kraftiga nedgången på bostadsmarknaden ligger bakom den allmänna ekonomiska nedgången, som därefter har spritt sig till ekonomin som helhet och förvärrats av den globala finanskrisen och recessionen hos Irlands viktigaste handelspartner.

Denna utveckling har också lett till en mycket kraftig försämring av de offentliga finanserna, vilket illustreras av att saldot i de offentliga finanserna gått från ett litet överskott under 2007 till ett underskott på 6,3 % av BNP under 2008. Mot denna bakgrund har myndigheterna antagit konsolideringsåtgärder i olika steg med början i mitten av 2008. I detta sammanhang har det även vidtagits åtgärder för att stärka köpkraften och stödja en ordnad justering av bostadsmarknaden, samtidigt som offentliga investeringar åter inriktas på nyckelprojekt. Under de kommande åren är den viktigaste uppgiften genomförandet av en hållbar strategi för konsolidering av de offentliga finanserna i syfte att marknaden ska återfå förtroendet, vilket ska ske samtidigt som man styr resurser från byggsektorn till mer produktiva sektorer och återfår konkurrenskraften genom produktivitetshöjande åtgärder och välavvägd lönepolitik. Finanssektorn är fortsatt bräcklig, vilket kan hindra anpassningen på kort sikt och ytterligare fresta på de offentliga finanserna. Reformeringen av pensionssystemet är ytterligare en utmaning när det gäller att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga stabilitet.

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer minskningen av reala BNP med 1,4 % under 2008 att följas av ytterligare nedgång med 4,0 % under 2009 och 0,9 % under 2010, innan tillväxten återhämtar sig till en genomsnittlig takt på 2,9 % under resten av programperioden. Dessa antaganden om tillväxten verkar rimliga fram till 2010, om man bedömer dem mot tillgänglig information. (3) Från och med 2011 verkar den prognostiserade ekonomiska tillväxten något optimistisk. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. Detsamma gäller prognosen för underskottet i utrikeshandeln och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer minskningen av reala BNP med 1,4 % under 2008 att följas av ytterligare nedgång med 4,0 % under 2009 och 0,9 % under 2010, innan tillväxten återhämtar sig till en genomsnittlig takt på 2,9 % under resten av programperioden. Dessa antaganden om tillväxten verkar rimliga fram till 2010, om man bedömer dem mot tillgänglig information. (3) Från och med 2011 verkar den prognostiserade ekonomiska tillväxten något optimistisk. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. Detsamma gäller prognosen för underskottet i utrikeshandeln och konkurrenskraften.

| (4) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 6,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (4). Dessa siffror, som är mycket värre än väntat, återspeglar både kraftigt minskade skatteintäkter och vissa överträdanden av utgiftstak (5). Målen för skatteintäkter uppnåddes inte, beroende på permanenta förluster av intäkter kopplade till bostadsboomen och på rent allmänt lägre ekonomisk aktivitet än väntat. Trots att man i juli 2008 vidtog vissa åtgärder för att begränsa utgiftsökningarna, låg de högre än planerat, framförallt i fråga om sociala transfereringar, ränteutgifter och offentliga investeringar. Sociala transfereringar uppfyller sin roll som automatiska stabilisatorer, vilket återspeglas i högre utgifter för arbetslösheten. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 6,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (4). Dessa siffror, som är mycket värre än väntat, återspeglar både kraftigt minskade skatteintäkter och vissa överträdanden av utgiftstak (5). Målen för skatteintäkter uppnåddes inte, beroende på permanenta förluster av intäkter kopplade till bostadsboomen och på rent allmänt lägre ekonomisk aktivitet än väntat. Trots att man i juli 2008 vidtog vissa åtgärder för att begränsa utgiftsökningarna, låg de högre än planerat, framförallt i fråga om sociala transfereringar, ränteutgifter och offentliga investeringar. Sociala transfereringar uppfyller sin roll som automatiska stabilisatorer, vilket återspeglas i högre utgifter för arbetslösheten.

| (5) | Underskottet i de offentliga finanserna förväntas stiga till 9,5 % av BNP under 2009, främst beroende på den ekonomiska nedgången. Regeringen har genomfört en diskretionär åtstramning motsvarande nästan 3 % av BNP. Samtidigt har några åtgärder vidtagits för att motverka nedgången på cirka 0,5 % av BNP. Sammantaget medför detta en övergripande åtstramning på omkring 2,5 % av BNP. Denna åtstramning omfattar bland annat ett paket som ingick i tillägget, dock utan att några detaljer yppades, och det ingår därför inte i kommissionens interimsprognos. Kommissionen bedömer att åtstramningen under 2009 medför en nettobesparing på 0,8 % av BNP, något under den nivå på 1 % av BNP som regeringen meddelat (6). Trots åtstramningen beräknas det strukturella underskottet (enligt kommissionens omräkning på grundval av informationen i programmet) öka med 2 procentenheter av BNP, beroende på förlust av skatteintäkter, kopplat till den pågående justeringen på bostadsmarknaden och svårigheter med att tillräckligt snabbt hejda utgiftsökningarna samt en kraftig nedjustering av den potentiella tillväxten. |
| --- | --- |

(5)

Underskottet i de offentliga finanserna förväntas stiga till 9,5 % av BNP under 2009, främst beroende på den ekonomiska nedgången. Regeringen har genomfört en diskretionär åtstramning motsvarande nästan 3 % av BNP. Samtidigt har några åtgärder vidtagits för att motverka nedgången på cirka 0,5 % av BNP. Sammantaget medför detta en övergripande åtstramning på omkring 2,5 % av BNP. Denna åtstramning omfattar bland annat ett paket som ingick i tillägget, dock utan att några detaljer yppades, och det ingår därför inte i kommissionens interimsprognos. Kommissionen bedömer att åtstramningen under 2009 medför en nettobesparing på 0,8 % av BNP, något under den nivå på 1 % av BNP som regeringen meddelat (6). Trots åtstramningen beräknas det strukturella underskottet (enligt kommissionens omräkning på grundval av informationen i programmet) öka med 2 procentenheter av BNP, beroende på förlust av skatteintäkter, kopplat till den pågående justeringen på bostadsmarknaden och svårigheter med att tillräckligt snabbt hejda utgiftsökningarna samt en kraftig nedjustering av den potentiella tillväxten.

| (6) | Regeringens finanspolitiska strategi på medellång sikt syftar till att senast 2013 få ned det nominella underskottet till under referensvärdet på 3 % av BNP. Underskottet skulle börja minska 2010 och från och med 2011 minska i ökande takt. Programmet innehåller inga uppgifter om när det medelfristiga målet kommer att uppnås (7). Visserligen anges från 2010 ett årligt konsolideringsmål som motsvarar en samlad insats på cirka 7 % av BNP i nominella termer, men inga specifika åtgärder anges. Enligt de preliminära beräkningarna i tillägget handlar det om en konsolideringsstrategi som främst är utgiftsbaserad. Under programperioden förväntas inkomstkvoten öka svagt (med 0,75 % av BNP), medan den primära utgiftskvoten förväntas minska kraftigt (med cirka 5,25 procentenheter), främst i form av sociala transfereringar och offentlig konsumtion. Ränteutgifterna som andel av BNP förväntas tredubblas under programperioden, till 3,5 % av BNP. Den snabba ökningen av underskottet, fallande nominell BNP och den betydande stock-/flödesjusteringen under 2008 kopplad till en avsiktlig ackumulering av likvida medel bidrar till att skuldkvoten fördubblas mellan 2007 och 2009 och till ett överskridande av referensvärdet på 60 % av BNP från och med 2010. |
| --- | --- |

(6)

Regeringens finanspolitiska strategi på medellång sikt syftar till att senast 2013 få ned det nominella underskottet till under referensvärdet på 3 % av BNP. Underskottet skulle börja minska 2010 och från och med 2011 minska i ökande takt. Programmet innehåller inga uppgifter om när det medelfristiga målet kommer att uppnås (7). Visserligen anges från 2010 ett årligt konsolideringsmål som motsvarar en samlad insats på cirka 7 % av BNP i nominella termer, men inga specifika åtgärder anges. Enligt de preliminära beräkningarna i tillägget handlar det om en konsolideringsstrategi som främst är utgiftsbaserad. Under programperioden förväntas inkomstkvoten öka svagt (med 0,75 % av BNP), medan den primära utgiftskvoten förväntas minska kraftigt (med cirka 5,25 procentenheter), främst i form av sociala transfereringar och offentlig konsumtion. Ränteutgifterna som andel av BNP förväntas tredubblas under programperioden, till 3,5 % av BNP. Den snabba ökningen av underskottet, fallande nominell BNP och den betydande stock-/flödesjusteringen under 2008 kopplad till en avsiktlig ackumulering av likvida medel bidrar till att skuldkvoten fördubblas mellan 2007 och 2009 och till ett överskridande av referensvärdet på 60 % av BNP från och med 2010.

| (7) | Utfallet för de offentliga finanserna kan bli sämre än väntat under programperioden. För det första finns det stora risker förknippade med bristen på information om den planerade konsolideringsstrategin efter 2009, framför allt i fråga om utvecklingen av utgifter och intäkter, inte minst mot bakgrund av hur viktiga utgiftsminskningarna är. (8) För det andra kan tillväxtberäkningarna i det ekonomiska scenariot vara alltför optimistiska, i synnerhet för de senare åren. Med hänsyn till de risker som omgärdar underskottsmålen kommer skuldkvoten troligtvis att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet. Dessutom finns det specifika risker kopplade till eventuella förpliktelser till följd av finanskrisen, framför allt i form av eventuella ytterligare kapitaltillskott till banker (skulder) eller regeringens bankgarantier (underskott och skulder, om det skulle bli aktuellt). |
| --- | --- |

(7)

Utfallet för de offentliga finanserna kan bli sämre än väntat under programperioden. För det första finns det stora risker förknippade med bristen på information om den planerade konsolideringsstrategin efter 2009, framför allt i fråga om utvecklingen av utgifter och intäkter, inte minst mot bakgrund av hur viktiga utgiftsminskningarna är. (8) För det andra kan tillväxtberäkningarna i det ekonomiska scenariot vara alltför optimistiska, i synnerhet för de senare åren. Med hänsyn till de risker som omgärdar underskottsmålen kommer skuldkvoten troligtvis att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet. Dessutom finns det specifika risker kopplade till eventuella förpliktelser till följd av finanskrisen, framför allt i form av eventuella ytterligare kapitaltillskott till banker (skulder) eller regeringens bankgarantier (underskott och skulder, om det skulle bli aktuellt).

| (8) | I Irland påverkar befolkningens åldrande de offentliga finanserna i klart högre utsträckning än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora prognostiserade ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. Det budgetläge för 2008 som uppskattas i programmet, som är betydligt sämre än utgångsläget i det tidigare programmet, förvärrar den åldrande befolkningens budgetpåverkan på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Även om tillgångar har ackumulerats i den nationella pensionsreservfonden för att på förhand delfinansiera kommande pensionsutgifter, förväntas bruttoskulden överskrida fördragets referensvärde under programperioden. Att minska det höga primära underskottet på medellång sikt i enlighet med programmet och genomföra reformåtgärder för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle bidra till att minska de höga riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Ovanstående risker, förknippade med den stabiliseringsplan för den finansiella sektorn som Irland infört, kan påverka de offentliga finansernas hållbarhet negativt på lång sikt, främst på grund av att offentliga skulden påverkas, om kostnaderna för det statliga stödet inte kan tas igen fullt ut i framtiden. |
| --- | --- |

(8)

I Irland påverkar befolkningens åldrande de offentliga finanserna i klart högre utsträckning än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora prognostiserade ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. Det budgetläge för 2008 som uppskattas i programmet, som är betydligt sämre än utgångsläget i det tidigare programmet, förvärrar den åldrande befolkningens budgetpåverkan på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Även om tillgångar har ackumulerats i den nationella pensionsreservfonden för att på förhand delfinansiera kommande pensionsutgifter, förväntas bruttoskulden överskrida fördragets referensvärde under programperioden. Att minska det höga primära underskottet på medellång sikt i enlighet med programmet och genomföra reformåtgärder för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle bidra till att minska de höga riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Ovanstående risker, förknippade med den stabiliseringsplan för den finansiella sektorn som Irland infört, kan påverka de offentliga finansernas hållbarhet negativt på lång sikt, främst på grund av att offentliga skulden påverkas, om kostnaderna för det statliga stödet inte kan tas igen fullt ut i framtiden.

| (9) | Irlands finanspolitiska regelverk på medellång sikt har vissa svagheter. Framför allt kan budgetmålen för åren efter budgeten, i synnerhet på utgiftssidan, ändras i kommande budgetar. Som den senaste tidens erfarenheter visat gör detta det svårare för beslutsfattarna att hålla en klok finanspolitisk kurs när (ihållande) extraordinära intäkter uppstår. Samtidigt kan det minska deras möjligheter att på ett trovärdigt sätt följa en konsolideringsstrategi i svåra tider. I programmet behandlas inte dessa frågor direkt, men regeringen har inrättat en skattekommission och en ”Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers”, som ska utarbeta rekommendationer för hur skattesystemet och programmen för offentliga utgifter kan förbättras. Rapporterna från dessa två grupper förväntas vara klara under 2009 och enligt de irländska myndigheterna ska rekommendationerna beaktas i beslutsfattandet för 2010 års budget och följande budgetar. |
| --- | --- |

(9)

Irlands finanspolitiska regelverk på medellång sikt har vissa svagheter. Framför allt kan budgetmålen för åren efter budgeten, i synnerhet på utgiftssidan, ändras i kommande budgetar. Som den senaste tidens erfarenheter visat gör detta det svårare för beslutsfattarna att hålla en klok finanspolitisk kurs när (ihållande) extraordinära intäkter uppstår. Samtidigt kan det minska deras möjligheter att på ett trovärdigt sätt följa en konsolideringsstrategi i svåra tider. I programmet behandlas inte dessa frågor direkt, men regeringen har inrättat en skattekommission och en ”Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers”, som ska utarbeta rekommendationer för hur skattesystemet och programmen för offentliga utgifter kan förbättras. Rapporterna från dessa två grupper förväntas vara klara under 2009 och enligt de irländska myndigheterna ska rekommendationerna beaktas i beslutsfattandet för 2010 års budget och följande budgetar.

| (10) | Irland har vidtagit flera åtgärder för att upprätthålla stabiliteten i finanssektorn. Den lagstadgade gränsen för insättningsgarantin har höjts till 100 000 EUR per insättare. Det har införts bankgarantier för anslutna banker motsvarande ungefär 400 miljarder EUR. I december tillkännagavs ett rekapitaliseringsprogram på 10 miljarder EUR (5 % av BNP) för tre större banker, vilket delvis ska finansieras med medel från den nationella pensionsreservfonden. En av de berörda bankerna förstatligades dock senare. Kapitaltillskottet (7 miljarder EUR meddelades den 11 februari till de två återstående bankerna) ska finansieras med medel från den nationella pensionsreservfonden och framtida bidrag till den. |
| --- | --- |

(10)

Irland har vidtagit flera åtgärder för att upprätthålla stabiliteten i finanssektorn. Den lagstadgade gränsen för insättningsgarantin har höjts till 100 000 EUR per insättare. Det har införts bankgarantier för anslutna banker motsvarande ungefär 400 miljarder EUR. I december tillkännagavs ett rekapitaliseringsprogram på 10 miljarder EUR (5 % av BNP) för tre större banker, vilket delvis ska finansieras med medel från den nationella pensionsreservfonden. En av de berörda bankerna förstatligades dock senare. Kapitaltillskottet (7 miljarder EUR meddelades den 11 februari till de två återstående bankerna) ska finansieras med medel från den nationella pensionsreservfonden och framtida bidrag till den.

| (11) | Finanspolitiken under 2009 innebär generellt en konsolidering av budgeten, vilket är lämpligt och i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet beslutade om i december 2008, med tanke på det stora underskottet och den kraftigt ökande skuldbördan. Dessutom har Irland i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa vidtagit flera åtgärder för att stödja konjunkturen och driva på strukturreformerna. Detta paket är ett väl avvägt svar på den makroekonomiska situationen. Åtgärderna, som främst är inriktade på att stödja hushållens köpkraft och investeringar, kommer i rätt tid och är målinriktade. Särskilda åtgärder har vidtagits till stöd för anpassningen av bostadsmarknaden, där den ekonomiska nedgången startade, medan andra åtgärder är direkt riktade till de mest utsatta grupper som förmodligen drabbas hårdast av krisen, till exempel ett paket för social trygghet. Åtgärderna är av mer permanent än tillfällig karaktär, men detta ska ses mot bakgrund av att den övergripande strategin är inriktad på att minska underskotten. Återhämtningen stöds också av strukturåtgärder, som fortsatta höga offentliga investeringar inom ramen för Irlands fleråriga nationella utvecklingsplan (cirka 4,5 % av BNP per år under programperioden) och skattelättnader för FoU-verksamhet samt för små företag som befinner sig i startfasen. Åtgärderna är kopplade till det reformprogram på medellång sikt och de länderspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

Finanspolitiken under 2009 innebär generellt en konsolidering av budgeten, vilket är lämpligt och i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet beslutade om i december 2008, med tanke på det stora underskottet och den kraftigt ökande skuldbördan. Dessutom har Irland i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa vidtagit flera åtgärder för att stödja konjunkturen och driva på strukturreformerna. Detta paket är ett väl avvägt svar på den makroekonomiska situationen. Åtgärderna, som främst är inriktade på att stödja hushållens köpkraft och investeringar, kommer i rätt tid och är målinriktade. Särskilda åtgärder har vidtagits till stöd för anpassningen av bostadsmarknaden, där den ekonomiska nedgången startade, medan andra åtgärder är direkt riktade till de mest utsatta grupper som förmodligen drabbas hårdast av krisen, till exempel ett paket för social trygghet. Åtgärderna är av mer permanent än tillfällig karaktär, men detta ska ses mot bakgrund av att den övergripande strategin är inriktad på att minska underskotten. Återhämtningen stöds också av strukturåtgärder, som fortsatta höga offentliga investeringar inom ramen för Irlands fleråriga nationella utvecklingsplan (cirka 4,5 % av BNP per år under programperioden) och skattelättnader för FoU-verksamhet samt för små företag som befinner sig i startfasen. Åtgärderna är kopplade till det reformprogram på medellång sikt och de länderspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | Efter den ytterligare ökningen under 2009 beräknas underskottet stegvis minska. För att minska det nominella underskottet till under 3 % av BNP till 2013, så som sägs i programmet, måste man dock ta itu med ovannämnda betydande risker för målen för de offentliga finanserna och vara beredd att vidta ytterligare åtgärder, om det visar sig nödvändigt. Planerna för konsolidering av de offentliga finanserna måste stödjas med åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Efter den ytterligare ökningen under 2009 beräknas underskottet stegvis minska. För att minska det nominella underskottet till under 3 % av BNP till 2013, så som sägs i programmet, måste man dock ta itu med ovannämnda betydande risker för målen för de offentliga finanserna och vara beredd att vidta ytterligare åtgärder, om det visar sig nödvändigt. Planerna för konsolidering av de offentliga finanserna måste stödjas med åtgärder.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (9). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (9).

Sammantaget är slutsatsen att det offentliga underskottet efter en mycket skarp försämring under 2008 kommer att öka ytterligare under 2009, till 9,5 % av BNP. Åtgärderna för en budgetkonsolidering och för att stödja ekonomin är välkomna och lämpliga mot bakgrund av det stora underskottet och den kraftigt ökande skuldbördan. De överensstämmer dessutom med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Efter försämringen under 2009 av de offentliga finanserna anges i programmet att underskottet senast 2013 kommer att hamna under referensvärdet på 3 % av BNP, medan skulden från och med 2010 skulle överstiga referensvärdet på 60 % av BNP. Detta skulle ske mot bakgrund av en snabb konjunkturåterhämtning efter 2010. Utfallet för de offentliga finanserna kan bli sämre än väntat under programperioden, främst beroende på dels bristen på information om den planerade konsolideringsstrategin efter 2009, dels alltför optimistiska tillväxtprognoser i det ekonomiska scenariot, i synnerhet för de senare åren. Ytterligare risker utgörs av stödåtgärderna för finanssektorn. Det är nödvändigt att återfå konkurrenskraften genom produktivitetshöjande åtgärder och en ändamålsenlig lönepolitik. För att minska det nominella underskottet till under 3 % av BNP fram till 2013, så som sägs i programmet, måste man ta itu med de betydande riskerna för målen för de offentliga finanserna och vara beredd att vidta ytterligare åtgärder, om det visar sig nödvändigt. Även för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet måste planerna för konsolidering av de offentliga finanserna stödjas med åtgärder.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Irland att

| i) | begränsa ökningen av underskottet för 2009 samt ange och strikt genomföra genomgripande årliga insatser inom ett brett program för konsolidering av de offentliga finanserna för 2010 och framåt, |
| --- | --- |

i)

begränsa ökningen av underskottet för 2009 samt ange och strikt genomföra genomgripande årliga insatser inom ett brett program för konsolidering av de offentliga finanserna för 2010 och framåt,

| ii) | skärpa den bindande naturen hos det medelfristiga finanspolitiska regelverket samt noga övervaka att målen för de offentliga finanserna uppnås under året för att minska riskerna för anpassningen, och |
| --- | --- |

ii)

skärpa den bindande naturen hos det medelfristiga finanspolitiska regelverket samt noga övervaka att målen för de offentliga finanserna uppnås under året för att minska riskerna för anpassningen, och

| iii) | mot bakgrund av de prognostiserade avsevärda höjningarna av åldersrelaterade utgifter och den skuldökning, förvisso från en låg nivå, som förväntas under programperioden, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att genomföra ytterligare pensionsreformer som komplement till konsolideringen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

iii)

mot bakgrund av de prognostiserade avsevärda höjningarna av åldersrelaterade utgifter och den skuldökning, förvisso från en låg nivå, som förväntas under programperioden, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att genomföra ytterligare pensionsreformer som komplement till konsolideringen av de offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | i.u. | i.u. | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP jan. 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jan. 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Produktionsgap (10)

  (i % av potentiell BNP) | SP jan. 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| KOM jan. 2009 (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| KOM jan. 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| KOM jan. 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (10)

  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (13)

  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP jan. 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| KOM jan. 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

KOM jan. 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

i.u.

i.u.

i.u.

HIKP-inflation

(%)

SP jan. 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

KOM jan. 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

i.u.

i.u.

i.u.

Produktionsgap (10)

(i % av potentiell BNP)

SP jan. 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

KOM jan. 2009 (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

i.u.

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP jan. 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

KOM jan. 2009

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

i.u.

i.u.

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP jan. 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

KOM jan. 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

i.u.

i.u.

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP jan. 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

KOM jan. 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

i.u.

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP jan. 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

KOM jan. 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

i.u.

i.u.

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP jan. 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

KOM jan. 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

i.u.

i.u.

i.u.

Konjunkturrensat saldo (10)

(i % av BNP)

SP jan. 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

i.u.

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (13)

(i % av BNP)

SP jan. 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP jan. 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

KOM jan. 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

i.u.

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

i.u.

i.u.

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Inklusive det tillägg som lämnades in den 9 januari 2009.

(3)  I denna bedömning beaktas bland annat kommissionens prognos från januari 2009, men även övrig information som har blivit tillgänglig sedan dess.

(4)  I tillägget beräknas underskottet för 2008 uppgå till 6,3 % av BNP. Mot bakgrund av den rapporterade överträdelsen av referensvärdet i fördraget, utarbetade kommissionen den 18 februari 2009 en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget.

(5)  Att utgifterna är högre än väntat förklaras av i) högre sociala transfereringar än planerat, ii) ökade ränteutgifter och iii) och icke-budgeterade investeringar i anläggningstillgångar, till exempel köpet av betalbron Westlink till en kostnad motsvarande 0,3 % av BNP.

(6)  I början av februari specificerade regeringen paketet i detalj. Det består av en pensionsavgift på löner i offentliga sektorn (som försiktigtvis uppskattas till 0,5 % av BNP per år med beaktande av att skatten är avdragsgill), ytterligare neddragningar av offentliga investeringar (0,2 % av BNP) och ytterligare åtgärder för mindre besparingar (sammantaget 0,2 % av BNP per år).

(7)  För första gången innehåller programmet en kvantifiering av det medelfristiga målet, som bör vara ett strukturellt saldo (dvs. det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) mellan – 0,5 % och 0 % av BNP jämfört med det tidigare målet om offentliga finanser som är ”nära balans”.

(8)  Enligt de irländska myndigheterna kommer de politiska besluten om fördelningen av åtgärder mellan utgifter och intäkter i den planerade konsolideringen att tillkännages i kommande budgetar.

(9)  Av de obligatoriska uppgifterna saknades enbart uppgifter om nominell effektiv växelkurs, BNP-tillväxten i EU samt tillväxten på relevanta utländska marknader. Av de frivilliga uppgifterna är det bl.a. uppgifter om sektorsspecifika saldon och offentliga utgifter per verksamhetsområde som saknas.

(10)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(11)  Målen för de offentliga finanserna omfattar ännu inte specificerade ytterligare årliga konsolideringsåtgärder på 2,25 % av BNP under 2010, 2 % under 2011, 1,75 % under 2012 och 1,5 % under 2013. De ytterligare konsolideringsåtgärderna för 2009 (1 % av BNP) håller på att sammanställas.

(12)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,0 %, 2,2 %, -0,4 % respektive -0,4 % under perioden 2007–2010.

(13)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,3 % av BNP under 2008 (ökar underskottet) enligt det senaste programmet och 0,3 % under 2009 (minskar underskottet) enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), Kommissionens beräkningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/12

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 68/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011.

| (2) | I anslutning till en period av ihållande hög tillväxt sedan slutet av 1990-talet, till stor del baserad på inhemsk efterfrågan, ökade Lettlands reala BNP med tvåsiffriga tal under 2005-2007, vilket var högt över den potentiella tillväxten. Tillväxtens drivkraft var främst en kraftfull kreditexpansion som stimulerade den privata konsumtionen och fastighetsinvesteringarna, men denna fas upphörde vid mitten av 2007 när de övervärderade fastighetspriserna inte längre kunde upprätthållas. Under dessa år medförde den höga inhemska efterfrågan allvarlig överhettning och ekonomins struktur gick från att vara inriktad på varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras till varor och tjänster som inte kan det, vilket undergrävde ekonomins balans gentemot omvärlden. Den globala finanskrisen förstärkte chocken av att landets egen utlånings- och husprisboom vändes till sin motsats genom att ytterligare strama åt kredittillgången och kreditvillkoren, vilket förstärkte den skarpa nedgången i inhemsk efterfrågan under loppet av 2008. Mot bakgrund av den fasta växelkursen skärptes de monetära villkoren och kreditvillkoren under 2008, i det att landrisken bedömdes stiga och den reala effektiva växelkursen fortsatte att apprecieras. Den åtföljande nedgången på exportmarknaderna drabbade den relativt lilla sektorn för varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras, vilken redan hade försvagats av de extremt stora inhemska kostnadsökningarna under de föregående åren. Budgetinkomsterna återspeglade den snabba ekonomiska nedgången och sjönk dramatiskt 2008, och budgetsaldot bedöms ha försämrats med motsvarande 4 % av BNP. I det att framväxande marknader möttes av allt större misstro medförde finansieringssvårigheterna att regeringen beslutade att ansöka om internationell institutionell finansiering. Med förbehåll för att landet genomför ett överenskommet åtgärdsprogram beviljade EU, IMF och andra långivare ett mycket omfattande internationellt finansiellt stöd (motsvarande upp till 7,5 miljarder EUR fram till och med första kvartalet 2011) (2). I linje med åtagandena gentemot de internationella stödgivarna är Lettlands finanspolitik inriktad på att stödja den justering som krävs för att rätta till landets stora obalanser. |
| --- | --- |

(2)

I anslutning till en period av ihållande hög tillväxt sedan slutet av 1990-talet, till stor del baserad på inhemsk efterfrågan, ökade Lettlands reala BNP med tvåsiffriga tal under 2005-2007, vilket var högt över den potentiella tillväxten. Tillväxtens drivkraft var främst en kraftfull kreditexpansion som stimulerade den privata konsumtionen och fastighetsinvesteringarna, men denna fas upphörde vid mitten av 2007 när de övervärderade fastighetspriserna inte längre kunde upprätthållas. Under dessa år medförde den höga inhemska efterfrågan allvarlig överhettning och ekonomins struktur gick från att vara inriktad på varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras till varor och tjänster som inte kan det, vilket undergrävde ekonomins balans gentemot omvärlden. Den globala finanskrisen förstärkte chocken av att landets egen utlånings- och husprisboom vändes till sin motsats genom att ytterligare strama åt kredittillgången och kreditvillkoren, vilket förstärkte den skarpa nedgången i inhemsk efterfrågan under loppet av 2008. Mot bakgrund av den fasta växelkursen skärptes de monetära villkoren och kreditvillkoren under 2008, i det att landrisken bedömdes stiga och den reala effektiva växelkursen fortsatte att apprecieras. Den åtföljande nedgången på exportmarknaderna drabbade den relativt lilla sektorn för varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras, vilken redan hade försvagats av de extremt stora inhemska kostnadsökningarna under de föregående åren. Budgetinkomsterna återspeglade den snabba ekonomiska nedgången och sjönk dramatiskt 2008, och budgetsaldot bedöms ha försämrats med motsvarande 4 % av BNP. I det att framväxande marknader möttes av allt större misstro medförde finansieringssvårigheterna att regeringen beslutade att ansöka om internationell institutionell finansiering. Med förbehåll för att landet genomför ett överenskommet åtgärdsprogram beviljade EU, IMF och andra långivare ett mycket omfattande internationellt finansiellt stöd (motsvarande upp till 7,5 miljarder EUR fram till och med första kvartalet 2011) (2). I linje med åtagandena gentemot de internationella stödgivarna är Lettlands finanspolitik inriktad på att stödja den justering som krävs för att rätta till landets stora obalanser.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas reala BNP efter en nedgång på uppskattningsvis 2 % under 2008 sjunka med 5 % under 2009 och med ytterligare 3 % under 2010, innan en mycket svag återhämtning sker genom en ökning på 1,5 % under 2011. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) utgår detta makroekonomiska scenario från optimistiska tillväxtantaganden för 2009, men för perioden därefter är efterfråge- och produktionsberäkningarna rimliga. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. Programmets beräkningar av nettoutlandsupplåningen är något försiktiga, men förefaller vara förenliga med programmets efterfråge- och produktionsberäkningar. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas reala BNP efter en nedgång på uppskattningsvis 2 % under 2008 sjunka med 5 % under 2009 och med ytterligare 3 % under 2010, innan en mycket svag återhämtning sker genom en ökning på 1,5 % under 2011. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) utgår detta makroekonomiska scenario från optimistiska tillväxtantaganden för 2009, men för perioden därefter är efterfråge- och produktionsberäkningarna rimliga. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska. Programmets beräkningar av nettoutlandsupplåningen är något försiktiga, men förefaller vara förenliga med programmets efterfråge- och produktionsberäkningar.

| (4) | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 bedöms underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 3,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet i form av ett överskott på 0,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (4). Detta utfall, som är mycket sämre än väntat, beror i huvudsak på avsevärt minskade skatteinkomster. Skattebetalningarna från företag och privatpersoner sjönk mot slutet av året, till följd av akuta likviditetsproblem i ekonomin. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 bedöms underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 3,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet i form av ett överskott på 0,7 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (4). Detta utfall, som är mycket sämre än väntat, beror i huvudsak på avsevärt minskade skatteinkomster. Skattebetalningarna från företag och privatpersoner sjönk mot slutet av året, till följd av akuta likviditetsproblem i ekonomin.

| (5) | Lettlands parlament antog den 12 december 2008 en ändrad budget för 2009, för att uppfylla villkoren enligt EU:s betalningsbalansstöd och andra internationella långivares krav. Budgeten innehöll ändrade konsolideringsåtgärder som beräknas motsvara 7 % av BNP. Eftersom den ursprungliga budgeten var expansiv är den generella budgetkonsolideringen för 2009 mindre omfattande. Konsolideringsinsatserna under 2009 återspeglas inte i det strukturella saldot på grund av stora förändringar av de volatila intäkterna. Huvudåtgärderna innefattar höjda mervärdes- och punktskatteinkomster och en betydande sänkning av de totala utgifterna, särskilt löner i den offentliga sektorn, i förhållande till den ursprungliga budget för 2009 som antogs den 14 november 2008. Detta kommer att åtföljas av en detaljerad tilläggsbudget i slutet av mars 2009 och av åtgärder på lokala förvaltningsnivåer för att revidera deras budgetar, så att underskottsmålet för den offentliga sektorn för 2009 uppnås. Automatiska stabilisatorer har i allmänhet liten inverkan i Lettland, men i den nuvarande recessionen är skatteinkomsterna särskilt drabbade. |
| --- | --- |

(5)

Lettlands parlament antog den 12 december 2008 en ändrad budget för 2009, för att uppfylla villkoren enligt EU:s betalningsbalansstöd och andra internationella långivares krav. Budgeten innehöll ändrade konsolideringsåtgärder som beräknas motsvara 7 % av BNP. Eftersom den ursprungliga budgeten var expansiv är den generella budgetkonsolideringen för 2009 mindre omfattande. Konsolideringsinsatserna under 2009 återspeglas inte i det strukturella saldot på grund av stora förändringar av de volatila intäkterna. Huvudåtgärderna innefattar höjda mervärdes- och punktskatteinkomster och en betydande sänkning av de totala utgifterna, särskilt löner i den offentliga sektorn, i förhållande till den ursprungliga budget för 2009 som antogs den 14 november 2008. Detta kommer att åtföljas av en detaljerad tilläggsbudget i slutet av mars 2009 och av åtgärder på lokala förvaltningsnivåer för att revidera deras budgetar, så att underskottsmålet för den offentliga sektorn för 2009 uppnås. Automatiska stabilisatorer har i allmänhet liten inverkan i Lettland, men i den nuvarande recessionen är skatteinkomsterna särskilt drabbade.

| (6) | Huvudmålet enligt programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att minska det offentliga underskottet 2011 till en nivå under Maastrichtfördragets tröskelvärde på 3 % av BNP, för att lyckas med övergången till införandet av euron. Enligt den senaste programuppdateringen planeras målet för de offentliga finanserna på medellång sikt i form av ett strukturellt underskott på 1 % av BNP inte uppnås under programperioden. Det nominella underskottet beräknas förbättras från 5,3 % av BNP 2009 till 4,9 % av BNP 2010 och till 2,9 % av BNP 2011. Denna konsolidering ska uppnås genom att inkomsterna stiger från 32,5 % av BNP 2009 till 37,7 % av BNP 2011, till följd av stora ökningar av inkomsterna från indirekta skatter som andel av BNP under 2011 och betydande ökningar av andra inkomstkvoter under 2010 och 2011. Samtidigt planeras utgifterna som andel av BNP stiga, men i mindre utsträckning och närmare bestämt från 37,7 % av BNP 2009 till 39,9 % av BNP 2010 och 40,7 % av BNP 2011. Den offentliga bruttoskulden motsvarade 19,4 % av BNP 2008, vilket klart underskrider tröskelvärdet på 60 % av BNP, men trenden är stigande. Enligt skuldberäkningarna för 2009–2010 antas det internationella finansiella stödet utnyttjas till fullo, vilket också de involverade parterna planerar. |
| --- | --- |

(6)

Huvudmålet enligt programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att minska det offentliga underskottet 2011 till en nivå under Maastrichtfördragets tröskelvärde på 3 % av BNP, för att lyckas med övergången till införandet av euron. Enligt den senaste programuppdateringen planeras målet för de offentliga finanserna på medellång sikt i form av ett strukturellt underskott på 1 % av BNP inte uppnås under programperioden. Det nominella underskottet beräknas förbättras från 5,3 % av BNP 2009 till 4,9 % av BNP 2010 och till 2,9 % av BNP 2011. Denna konsolidering ska uppnås genom att inkomsterna stiger från 32,5 % av BNP 2009 till 37,7 % av BNP 2011, till följd av stora ökningar av inkomsterna från indirekta skatter som andel av BNP under 2011 och betydande ökningar av andra inkomstkvoter under 2010 och 2011. Samtidigt planeras utgifterna som andel av BNP stiga, men i mindre utsträckning och närmare bestämt från 37,7 % av BNP 2009 till 39,9 % av BNP 2010 och 40,7 % av BNP 2011. Den offentliga bruttoskulden motsvarade 19,4 % av BNP 2008, vilket klart underskrider tröskelvärdet på 60 % av BNP, men trenden är stigande. Enligt skuldberäkningarna för 2009–2010 antas det internationella finansiella stödet utnyttjas till fullo, vilket också de involverade parterna planerar.

| (7) | De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än programmets beräkningar. Detta gäller samtliga programår: under 2009 är huvudrisken att BNP kan bli lägre än vad som beräknats i programmet. Den ändrade budgetens detaljer kommer att framgå av de förslag som ska läggas fram för parlamentet i slutet av mars. Den planerade budgetkonsolideringen under 2010 och 2011 är inte underbyggd av specificerade åtgärder. Vidare kan åtgärder för att stabilisera finanssektorn bli nödvändiga under programperioden, med potentiellt betydande inverkan på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(7)

De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än programmets beräkningar. Detta gäller samtliga programår: under 2009 är huvudrisken att BNP kan bli lägre än vad som beräknats i programmet. Den ändrade budgetens detaljer kommer att framgå av de förslag som ska läggas fram för parlamentet i slutet av mars. Den planerade budgetkonsolideringen under 2010 och 2011 är inte underbyggd av specificerade åtgärder. Vidare kan åtgärder för att stabilisera finanssektorn bli nödvändiga under programperioden, med potentiellt betydande inverkan på de offentliga finanserna.

| (8) | Den långfristiga effekten på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre än EU-genomsnittet, till följd av redan beslutade pensionsreformer. Situationen för de offentliga finanserna 2008 enligt programmet är emellertid avsevärt sämre än utgångsläget i det föregående programmet och förstärker budgeteffekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Om man minskar det primära underskottet på medellång sikt, som det förutses i programmet, skulle detta bidra till att minska riskerna på medellång sikt för de offentliga finansernas hållbarhet och även vara viktigt för att marknaden ska se mera positivt på Lettland. Åtgärder för att stabilisera landets finanssektor skulle kunna få negativa effekter på de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet, främst via deras inverkan på statsskulden. |
| --- | --- |

(8)

Den långfristiga effekten på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är lägre än EU-genomsnittet, till följd av redan beslutade pensionsreformer. Situationen för de offentliga finanserna 2008 enligt programmet är emellertid avsevärt sämre än utgångsläget i det föregående programmet och förstärker budgeteffekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Om man minskar det primära underskottet på medellång sikt, som det förutses i programmet, skulle detta bidra till att minska riskerna på medellång sikt för de offentliga finansernas hållbarhet och även vara viktigt för att marknaden ska se mera positivt på Lettland. Åtgärder för att stabilisera landets finanssektor skulle kunna få negativa effekter på de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet, främst via deras inverkan på statsskulden.

| (9) | De utfall för de offentliga finanserna som Lettland meddelat under de senaste åren kan delvis förklaras av de institutionella svagheterna i det finanspolitiska regelverket. Med hänsyn till det internationella finansiella stödet planeras åtgärder vidtas under första halvåret 2009 för att stärka ekonomistyrningen, öka insynen i de offentliga finanserna och förbättra förvaltningen av dessa finanser, bl.a. genom att förbättra budgetutformningsprocessen, förstärka finansministeriets utgiftskontroller och börja tillämpa det medelfristiga finanspolitiska regelverket. Budget- och finansförvaltningslagen kommer dessutom att ändras för att förbättra utformningen och genomförandet av budgetförfarandena. Systemet för att förvalta inkomster kommer att ses över med hjälp av internationellt tekniskt bistånd under första kvartalet 2009. Detta åtföljs av en heltäckande översyn av förvaltningen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

De utfall för de offentliga finanserna som Lettland meddelat under de senaste åren kan delvis förklaras av de institutionella svagheterna i det finanspolitiska regelverket. Med hänsyn till det internationella finansiella stödet planeras åtgärder vidtas under första halvåret 2009 för att stärka ekonomistyrningen, öka insynen i de offentliga finanserna och förbättra förvaltningen av dessa finanser, bl.a. genom att förbättra budgetutformningsprocessen, förstärka finansministeriets utgiftskontroller och börja tillämpa det medelfristiga finanspolitiska regelverket. Budget- och finansförvaltningslagen kommer dessutom att ändras för att förbättra utformningen och genomförandet av budgetförfarandena. Systemet för att förvalta inkomster kommer att ses över med hjälp av internationellt tekniskt bistånd under första kvartalet 2009. Detta åtföljs av en heltäckande översyn av förvaltningen av de offentliga finanserna.

| (10) | I syfte att stabilisera finanssektorn höjde Lettland insättningsgarantin från ett belopp i lats motsvarande 20 000 EUR till ett belopp motsvarande 50 000 EUR. I november 2008 övertog staten en kontrollerande andel av aktierna i Parex Bank och gav banken likviditetsstöd. Lettland håller på att utveckla regelverket för att använda offentliga medel för att stödja finansiella institutioner. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att stabilisera finanssektorn höjde Lettland insättningsgarantin från ett belopp i lats motsvarande 20 000 EUR till ett belopp motsvarande 50 000 EUR. I november 2008 övertog staten en kontrollerande andel av aktierna i Parex Bank och gav banken likviditetsstöd. Lettland håller på att utveckla regelverket för att använda offentliga medel för att stödja finansiella institutioner.

| (11) | I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 har Lettland med dess betydande yttre och inre obalanser inriktat sin finanspolitik på att rätta till dessa obalanser. Med hänsyn till avsaknaden av finanspolitiskt manöverutrymme och behovet att rätta till obalanser i ekonomin framstår den planerat restriktiva finanspolitiken för perioden 2009–2011 som ett adekvat svar på den ekonomiska situationen. Särskilda åtgärder har vidtagits för att stödja anpassningsprocessen i sektorn för varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras. Lönerna i den offentliga sektorn har sänkts avsevärt, vilket borde bidra till att lönerna justeras överlag och till att korrigera yttre obalanser. Landets myndigheter planerar att anta ett åtgärdspaket för att stödja näringslivet genom att minska administrativa bördor och förbättra tillgången på finansiering.
  Återhämtningen skulle stödjas ytterligare om offentliga och privata investeringar inom ramen för EU:s strukturfondsprojekt fortsätter. Myndigheterna har åtagit sig att se till att strukturfondsprogram genomförs i tid och på ett beslutsamt sätt. Dessa åtgärder hänger samman med det reformprogram på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 har Lettland med dess betydande yttre och inre obalanser inriktat sin finanspolitik på att rätta till dessa obalanser. Med hänsyn till avsaknaden av finanspolitiskt manöverutrymme och behovet att rätta till obalanser i ekonomin framstår den planerat restriktiva finanspolitiken för perioden 2009–2011 som ett adekvat svar på den ekonomiska situationen. Särskilda åtgärder har vidtagits för att stödja anpassningsprocessen i sektorn för varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras. Lönerna i den offentliga sektorn har sänkts avsevärt, vilket borde bidra till att lönerna justeras överlag och till att korrigera yttre obalanser. Landets myndigheter planerar att anta ett åtgärdspaket för att stödja näringslivet genom att minska administrativa bördor och förbättra tillgången på finansiering.

Återhämtningen skulle stödjas ytterligare om offentliga och privata investeringar inom ramen för EU:s strukturfondsprojekt fortsätter. Myndigheterna har åtagit sig att se till att strukturfondsprogram genomförs i tid och på ett beslutsamt sätt. Dessa åtgärder hänger samman med det reformprogram på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | Lettland har antagit ett konsolideringsprogram i linje med målet att minska de yttre och inre obalanserna och kraven inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd och från de övriga internationella långivarna. Förändringen av det strukturella saldot, beräknad enligt den allmänt vedertagna metoden, återspeglar inte de mycket stora insatserna för budgetkonsolidering som gjordes under 2009, huvudsakligen beroende på volatila intäkter. I konvergensprogrammet bedöms finanspolitikens inriktning vara restriktiv för perioden därefter. Med hänsyn till avsaknaden av finanspolitiskt manöverutrymme och behovet att rätta till obalanser i ekonomin framstår denna finanspolitik som lämplig, även om den skulle kunna vara mer restriktiv under 2009 om det behövs för att nå det nominella underskottsmålet. Mot bakgrund av landets medlemskap i ERM II och behovet att förbättra ekonomins kostnadskonkurrenskraft har myndigheterna underlättat anpassningen av lönerna i den privata sektorn till produktiviteten genom att sänka ersättningsnivåerna i den offentliga sektorn, och de är även i färd med att minska antalet offentliganställda. Programmets scenario för de offentliga finanserna framstår som förenligt, även om vissa risker föreligger, med de åtaganden som gjorts inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd om att minska underskottet till en nivå under 3 % senast 2011. I programmet ges dock inte tillräckligt detaljerade uppgifter om vilka åtgärder som behövs för att uppnå underskottsmålen 2010 och 2011. |
| --- | --- |

(12)

Lettland har antagit ett konsolideringsprogram i linje med målet att minska de yttre och inre obalanserna och kraven inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd och från de övriga internationella långivarna. Förändringen av det strukturella saldot, beräknad enligt den allmänt vedertagna metoden, återspeglar inte de mycket stora insatserna för budgetkonsolidering som gjordes under 2009, huvudsakligen beroende på volatila intäkter. I konvergensprogrammet bedöms finanspolitikens inriktning vara restriktiv för perioden därefter. Med hänsyn till avsaknaden av finanspolitiskt manöverutrymme och behovet att rätta till obalanser i ekonomin framstår denna finanspolitik som lämplig, även om den skulle kunna vara mer restriktiv under 2009 om det behövs för att nå det nominella underskottsmålet. Mot bakgrund av landets medlemskap i ERM II och behovet att förbättra ekonomins kostnadskonkurrenskraft har myndigheterna underlättat anpassningen av lönerna i den privata sektorn till produktiviteten genom att sänka ersättningsnivåerna i den offentliga sektorn, och de är även i färd med att minska antalet offentliganställda. Programmets scenario för de offentliga finanserna framstår som förenligt, även om vissa risker föreligger, med de åtaganden som gjorts inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd om att minska underskottet till en nivå under 3 % senast 2011. I programmet ges dock inte tillräckligt detaljerade uppgifter om vilka åtgärder som behövs för att uppnå underskottsmålen 2010 och 2011.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (5).

Sammantaget är slutsatsen att Lettland visserligen står inför en allvarlig ekonomisk nedgång, efter flera år med en ekonomisk tillväxt som överstigit den potentiella nivån, men planerar en restriktiv finanspolitisk inriktning under 2009 och fram till 2011, vilket är en lämplig reaktion på den ekonomiska situationen, med tanke på bristen på finanspolitiskt manöverutrymme och behovet av att korrigera ekonomiska obalanser. Den globala finanskrisen förstärkte chocken av att landets egen utlånings- och husprisboom vändes till sin motsats genom att strama åt kredittillgången och kreditvillkoren, vilket förstärkte den skarpa nedgången i inhemsk efterfrågan under loppet av 2008. Den åtföljande nedgången på exportmarknaderna drabbade den relativt lilla sektorn för varor och tjänster som kan säljas långt från den plats där de produceras, vilken redan var försvagad av de stora inhemska kostnadsökningarna under de föregående åren. Det nominella underskottet översteg under 2008 Maastrichtfördragets tröskelvärde på 3 % av BNP. Detta var en följd av den expansiva finanspolitiken under åren med tillväxttal över den potentiella nivån och den mycket starka avmattningen under 2008. Enligt programmet är underskottsmålet för de offentliga finanserna omkring 5 % av BNP under 2009 och 2010 och en nivå under 3 % 2011. Med hänsyn till riskerna för minskad efterfrågan och produktion under 2009 och bristen på information om vilka åtgärder som ska leda till den inkomstbaserade konsolideringen under 2010 och 2011, skulle utfallet för de offentliga finanserna kunna bli sämre än vad som beräknats i programmet.

Mot bakgrund av denna bedömning, åtagandena inom ramen för det internationella finansiella stödet och behovet av att säkerställa en varaktig konvergens och ett friktionsfritt deltagande i ERM II, uppmanas Lettland att

| i) | fullt ut genomföra den planerade konsolideringen i den tilläggsbudget som antogs den 12 december 2008, före utgången av mars 2009 för parlamentet lägga fram de närmare detaljerna i tilläggsbudgeten samt att vid behov vidta tillräckliga ytterligare åtgärder för att uppnå underskottsmålet för de offentliga finanserna 2009 och fortsätta med den eftersträvade budgetkonsolideringen för perioden därefter, |
| --- | --- |

i)

fullt ut genomföra den planerade konsolideringen i den tilläggsbudget som antogs den 12 december 2008, före utgången av mars 2009 för parlamentet lägga fram de närmare detaljerna i tilläggsbudgeten samt att vid behov vidta tillräckliga ytterligare åtgärder för att uppnå underskottsmålet för de offentliga finanserna 2009 och fortsätta med den eftersträvade budgetkonsolideringen för perioden därefter,

| ii) | strikt genomföra de nominella lönesänkningarna i den offentliga sektorn för att underlätta anpassningen av hela ekonomins lönenivå till produktiviteten, vilket skulle förbättra kostnadskonkurrenskraften, |
| --- | --- |

ii)

strikt genomföra de nominella lönesänkningarna i den offentliga sektorn för att underlätta anpassningen av hela ekonomins lönenivå till produktiviteten, vilket skulle förbättra kostnadskonkurrenskraften,

| iii) | stärka ekonomistyrningen och insynen i de offentliga finanserna, genom att förbättra det finanspolitiska regelverket på medellång sikt och förstärka finansministeriets utgiftskontroller, samt skärpa regleringen och övervakningen av finansmarknaden, och |
| --- | --- |

iii)

stärka ekonomistyrningen och insynen i de offentliga finanserna, genom att förbättra det finanspolitiska regelverket på medellång sikt och förstärka finansministeriets utgiftskontroller, samt skärpa regleringen och övervakningen av finansmarknaden, och

| iv) | stärka ekonomins utbudssida med hjälp av vittomfattande strukturreformer och en effektiv användning av tillgängliga medel från EU:s strukturfonder. |
| --- | --- |

iv)

stärka ekonomins utbudssida med hjälp av vittomfattande strukturreformer och en effektiv användning av tillgängliga medel från EU:s strukturfonder.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan. 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM jan. 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM jan. 2009 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM jan. 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM jan. 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM jan. 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM jan. 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

i.u.

KP nov. 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP jan. 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM jan. 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

i.u.

KP nov. 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM jan. 2009 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

i.u.

KP nov. 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP jan. 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM jan. 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

i.u.

KP nov. 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP jan. 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM jan. 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

i.u.

KP nov. 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP jan. 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM jan. 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

i.u.

KP nov. 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM jan. 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

i.u.

KP nov. 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM jan. 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

i.u.

KP nov. 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KP jan. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

i.u.

KP nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP jan. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

i.u.

KP nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM jan. 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

i.u.

KP nov. 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

i.u.

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se rådets beslut av den 20 januari 2009 om medelfristigt ekonomiskt stöd till Lettland från gemenskapen.

(3)  Baserade särskilt på kommissionens interimsprognos från januari 2009 samt på andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(4)  I programuppdateringen bedömdes utfallet bli ett underskott på 3,5 % av BNP för 2008, vilket föranledde kommissionen att utarbeta en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget.

(5)  Särskilt saknas uppgifter om delkomponenterna i stock-/flödesjusteringen och vissa aspekter av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % respektive 0,5 % under perioden 2007–2010.

(8)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Varken det senaste programmet eller kommissionens interimsprognos från januari 2009 innehåller några engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/17

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

(2009/C 68/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2011.

| (2) | Kommissionens interimsprognos från januari 2009 antyder att Spaniens BNP-tillväxt under 2008 avtog och blev 1,25 % i reala termer. Spanien står inför inhemska och externa anpassningsproblem. Inom landet minskar aktiviteten i bostadssektorn samtidigt som priserna sjunker. Gentemot omvärlden har de ihållande underskotten i bytesbalansen lett till en snabbt växande skuldsättning, viket har resulterat i stigande räntebetalningar till utlandet. De spanska myndigheterna har sedan första halvåret 2008 antagit olika åtgärder för att stimulera den ekonomiska aktiviteten. De inkluderar tillfälliga och varaktiga skattesänkningar och investeringsprojekt på totalt omkring 2 % av BNP för 2009 samt en rad strukturella reformer. Förutom av dessa diskretionära åtgärder påverkas de offentliga finanserna allvarligt av konjunkturnedgången, vilket begränsar utrymmet för ytterligare finanspolitiska stimulanser utan att äventyra en sund ställning för de offentliga finanserna på lång sikt. Spanien står därför inför utmaningen att höja den potentiella tillväxten i en utdragen lågkonjunktur och samtidigt underlätta den pågående korrigeringen av de befintliga makroekonomiska obalanserna. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens interimsprognos från januari 2009 antyder att Spaniens BNP-tillväxt under 2008 avtog och blev 1,25 % i reala termer. Spanien står inför inhemska och externa anpassningsproblem. Inom landet minskar aktiviteten i bostadssektorn samtidigt som priserna sjunker. Gentemot omvärlden har de ihållande underskotten i bytesbalansen lett till en snabbt växande skuldsättning, viket har resulterat i stigande räntebetalningar till utlandet. De spanska myndigheterna har sedan första halvåret 2008 antagit olika åtgärder för att stimulera den ekonomiska aktiviteten. De inkluderar tillfälliga och varaktiga skattesänkningar och investeringsprojekt på totalt omkring 2 % av BNP för 2009 samt en rad strukturella reformer. Förutom av dessa diskretionära åtgärder påverkas de offentliga finanserna allvarligt av konjunkturnedgången, vilket begränsar utrymmet för ytterligare finanspolitiska stimulanser utan att äventyra en sund ställning för de offentliga finanserna på lång sikt. Spanien står därför inför utmaningen att höja den potentiella tillväxten i en utdragen lågkonjunktur och samtidigt underlätta den pågående korrigeringen av de befintliga makroekonomiska obalanserna.

| (3) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas BNP minska med 1,6 % i reala termer under 2009, åtföljt av en återhämtning 2010 och 2011 med en BNP-tillväxt i reala termer på respektive 1,2 % och 2,6 %. Den inhemska efterfrågan förväntas vara den främsta drivkraften bakom återhämtningen, samtidigt som bytesbalansunderskottet beräknas minska från drygt 9 % av BNP 2008 till 5,5 % 2011. I programmet beaktas de stimulansåtgärder som man beslutat om som svar på konjunkturnedgången, men det finns inga explicita uppskattningar av deras effekter på den reala BNP-tillväxten. Enligt nu tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på något optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och klart optimistiska tillväxtantaganden för perioden därefter. Med stöd i en minskning av underskottet i varu- och tjänstebalansen beräknas enligt programmet bytesbalansunderskottet krympa från 9,2 % av BNP 2008 till 5,4 % av BNP 2011. |
| --- | --- |

(3)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas BNP minska med 1,6 % i reala termer under 2009, åtföljt av en återhämtning 2010 och 2011 med en BNP-tillväxt i reala termer på respektive 1,2 % och 2,6 %. Den inhemska efterfrågan förväntas vara den främsta drivkraften bakom återhämtningen, samtidigt som bytesbalansunderskottet beräknas minska från drygt 9 % av BNP 2008 till 5,5 % 2011. I programmet beaktas de stimulansåtgärder som man beslutat om som svar på konjunkturnedgången, men det finns inga explicita uppskattningar av deras effekter på den reala BNP-tillväxten. Enligt nu tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på något optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och klart optimistiska tillväxtantaganden för perioden därefter. Med stöd i en minskning av underskottet i varu- och tjänstebalansen beräknas enligt programmet bytesbalansunderskottet krympa från 9,2 % av BNP 2008 till 5,4 % av BNP 2011.

| (4) | Underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppskattas i kommissionens interimsprognos från januari 2009 ha uppgått till 3,4 % av BNP (3), vilket är i linje med uppgiften i det uppdaterade stabilitetsprogrammet. Siffran understiger dock betydligt det mål om ett överskott på 1,2 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen. Försämringen av de offentliga finanserna beror både på diskretionära åtgärder och en betydligt svagare ekonomisk aktivitet. Bortfallet i direkta skatteintäkter förklaras av en kombination av sänkta inkomst- och bolagsskatter och kraftigt minskade bolagsvinster, kopplat till svaga tillgångsmarknader, däribland fastighetsmarknaden.
  De indirekta skatteintäkterna sjönk till följd av den minskade privatkonsumtionen och särskilt nedgången i antalet transaktioner på bostadsmarknaden samt inkomstreducerande åtgärder av engångsnatur, som exempelvis förändringar i inbetalning och återbäring av mervärdesskatt. Utgiftsöverskridanden avspeglar i huvudsak de automatiska stabilisatorernas sätt att fungera genom högre sociala transfereringar, såsom arbetslöshetsersättningar. |
| --- | --- |

(4)

Underskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppskattas i kommissionens interimsprognos från januari 2009 ha uppgått till 3,4 % av BNP (3), vilket är i linje med uppgiften i det uppdaterade stabilitetsprogrammet. Siffran understiger dock betydligt det mål om ett överskott på 1,2 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen. Försämringen av de offentliga finanserna beror både på diskretionära åtgärder och en betydligt svagare ekonomisk aktivitet. Bortfallet i direkta skatteintäkter förklaras av en kombination av sänkta inkomst- och bolagsskatter och kraftigt minskade bolagsvinster, kopplat till svaga tillgångsmarknader, däribland fastighetsmarknaden.

De indirekta skatteintäkterna sjönk till följd av den minskade privatkonsumtionen och särskilt nedgången i antalet transaktioner på bostadsmarknaden samt inkomstreducerande åtgärder av engångsnatur, som exempelvis förändringar i inbetalning och återbäring av mervärdesskatt. Utgiftsöverskridanden avspeglar i huvudsak de automatiska stabilisatorernas sätt att fungera genom högre sociala transfereringar, såsom arbetslöshetsersättningar.

| (5) | I det uppdaterade programmet planeras ett budgetunderskott på 5,8 % av BNP för 2009, jämfört med ett beräknat underskott på 6,2 % i kommissionens interimsprognos. Det försämrade saldot i de offentliga finanserna förklaras av att man antagit en rad diskretionära åtgärder motsvarande omkring 2 % av BNP, men även av inverkan av de automatiska stabilisatorerna för att möta konjunkturnedgången (uppskattningsvis omkring 1 % av BNP). Bland de diskretionära åtgärderna ingår stimulanspaketet från november 2008 (på strax över 1 % av BNP). I paketet aviseras inrättandet av en statlig fond för lokala offentliga investeringar, som tillförts medel motsvarande 0,75 % av BNP för att genomföra nya offentliga arbeten. Intäktsminskande engångsåtgärder uppgår till omkring 0,75 % av BNP, medräknat ändringen av systemet för återbäring av mervärdesskatt och sänkningen av inkomstskatten för skattskyldiga med bostadslån. Totalt sett kommer inriktningen för finanspolitiken att vara expansiv under 2009 och ligga i linje med rekommendationerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (EERP). |
| --- | --- |

(5)

I det uppdaterade programmet planeras ett budgetunderskott på 5,8 % av BNP för 2009, jämfört med ett beräknat underskott på 6,2 % i kommissionens interimsprognos. Det försämrade saldot i de offentliga finanserna förklaras av att man antagit en rad diskretionära åtgärder motsvarande omkring 2 % av BNP, men även av inverkan av de automatiska stabilisatorerna för att möta konjunkturnedgången (uppskattningsvis omkring 1 % av BNP). Bland de diskretionära åtgärderna ingår stimulanspaketet från november 2008 (på strax över 1 % av BNP). I paketet aviseras inrättandet av en statlig fond för lokala offentliga investeringar, som tillförts medel motsvarande 0,75 % av BNP för att genomföra nya offentliga arbeten. Intäktsminskande engångsåtgärder uppgår till omkring 0,75 % av BNP, medräknat ändringen av systemet för återbäring av mervärdesskatt och sänkningen av inkomstskatten för skattskyldiga med bostadslån. Totalt sett kommer inriktningen för finanspolitiken att vara expansiv under 2009 och ligga i linje med rekommendationerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (EERP).

| (6) | Det nominella underskottet beräknas nå sin kulmen 2009 och därefter under 2011 att sjunka till under 4 % av BNP. På motsvarande sätt antas det primära saldot komma att uppvisa ett underskott på 1,9 % av BNP 2011, vilket ska jämföras med ett underskott på 4,1 % 2009. I strukturella termer antas det offentliga underskottet att öka från 3,5 % av BNP 2008 till 4,75 % 2009 som en avspegling av de diskretionära åtgärdernas budgeteffekter och det intäktsbortfall som sammanhänger med den anpassning som pågår inom fastighetssektorn. Detta inkluderar inte de intäktsminskande engångsåtgärder på 0,75 % av BNP som tagits med i 2009 års budget.
  I uppdateringen anges en finanspolitisk anpassningsbana, där det strukturella saldot beräknas förbättras med 1,25 % och drygt 0,5 % av BNP under 2010 respektive 2011. Detta förväntas enligt programmet leda till att det strukturella underskottet minskar till 2,75 % 2011 (4). Enligt programmet är målet för denna anpassning en återgång till det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med ett saldo i balans, men man räknar inte med att uppnå det inom programperioden. Förbättringen 2010 kan delvis förklaras av den tillfälliga karaktären hos det stimulanspaket som antogs i november 2008. Bortsett från detta lämnas i programmet inga konkreta uppgifter om åtgärder till stöd för den beräknade försämringen av det strukturella saldot. Den offentliga bruttoskulden, som uppskattas till 39,5 % av BNP 2008, beräknas öka med cirka 14 procentenheter över programperioden. Utöver det stigande underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar förvärvet av banktillgångar inom ramen för det finansiella räddningspaketet till den ökade skuldkvoten, huvudsakligen under 2009. |
| --- | --- |

(6)

Det nominella underskottet beräknas nå sin kulmen 2009 och därefter under 2011 att sjunka till under 4 % av BNP. På motsvarande sätt antas det primära saldot komma att uppvisa ett underskott på 1,9 % av BNP 2011, vilket ska jämföras med ett underskott på 4,1 % 2009. I strukturella termer antas det offentliga underskottet att öka från 3,5 % av BNP 2008 till 4,75 % 2009 som en avspegling av de diskretionära åtgärdernas budgeteffekter och det intäktsbortfall som sammanhänger med den anpassning som pågår inom fastighetssektorn. Detta inkluderar inte de intäktsminskande engångsåtgärder på 0,75 % av BNP som tagits med i 2009 års budget.

I uppdateringen anges en finanspolitisk anpassningsbana, där det strukturella saldot beräknas förbättras med 1,25 % och drygt 0,5 % av BNP under 2010 respektive 2011. Detta förväntas enligt programmet leda till att det strukturella underskottet minskar till 2,75 % 2011 (4). Enligt programmet är målet för denna anpassning en återgång till det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med ett saldo i balans, men man räknar inte med att uppnå det inom programperioden. Förbättringen 2010 kan delvis förklaras av den tillfälliga karaktären hos det stimulanspaket som antogs i november 2008. Bortsett från detta lämnas i programmet inga konkreta uppgifter om åtgärder till stöd för den beräknade försämringen av det strukturella saldot. Den offentliga bruttoskulden, som uppskattas till 39,5 % av BNP 2008, beräknas öka med cirka 14 procentenheter över programperioden. Utöver det stigande underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar förvärvet av banktillgångar inom ramen för det finansiella räddningspaketet till den ökade skuldkvoten, huvudsakligen under 2009.

| (7) | Utfallet för de offentliga finanserna är förenat med förlustrisker under hela programperioden. För det första förefaller det beräknade makroekonomiska scenariot i uppdateringen baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren i slutet av programperioden. För det andra backas inte målen för 2010 och 2011 upp av andra åtgärder än det aviserade avbrytandet av paketet från november 2008. Regionalt och lokalt styre tillåts vidare att låta verksamheten gå med underskott under 2009 utan den sedvanliga skyldigheten att redovisa en plan för att komma tillbaka till budgetbalans i enlighet med lagen om budgetstabilitet, som ger möjlighet till det när aktiviteten inom den reala ekonomin påtagligt avviker från vad som ursprungligen beräknats. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som beräknas i uppdateringen, med tanke på de risker som är förenade med det makroekonomiska scenariot och de finanspolitiska målen samt osäkerheten om effekterna av de garantier som beviljas inom ramen för det finansiella räddningspaketet. Ökningen av skuldsättningen i samband med åtgärderna till stöd för finanssektorn skulle vändas, om stödprogrammet och de finansiella transaktioner som är kopplade till det gav önskat resultat. |
| --- | --- |

(7)

Utfallet för de offentliga finanserna är förenat med förlustrisker under hela programperioden. För det första förefaller det beräknade makroekonomiska scenariot i uppdateringen baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren i slutet av programperioden. För det andra backas inte målen för 2010 och 2011 upp av andra åtgärder än det aviserade avbrytandet av paketet från november 2008. Regionalt och lokalt styre tillåts vidare att låta verksamheten gå med underskott under 2009 utan den sedvanliga skyldigheten att redovisa en plan för att komma tillbaka till budgetbalans i enlighet med lagen om budgetstabilitet, som ger möjlighet till det när aktiviteten inom den reala ekonomin påtagligt avviker från vad som ursprungligen beräknats. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som beräknas i uppdateringen, med tanke på de risker som är förenade med det makroekonomiska scenariot och de finanspolitiska målen samt osäkerheten om effekterna av de garantier som beviljas inom ramen för det finansiella räddningspaketet. Ökningen av skuldsättningen i samband med åtgärderna till stöd för finanssektorn skulle vändas, om stödprogrammet och de finansiella transaktioner som är kopplade till det gav önskat resultat.

| (8) | Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Den starka ställningen för de offentliga finanserna fram till 2007 bidrog till att delvis uppväga den beräknade långsiktiga effekten på de offentliga finanserna av åldrandet, men den i programmet beräknade utvecklingen av de offentliga finanserna skulle leda till det motsatta. Om man utgår från det beräknade budgetläget för 2009 i kommissionens interimsprognos, kommer dessutom hållbarhetsgapet att vidgas betydligt i förhållande till den senaste uppdateringen. Genom att förbättra det primära saldot på medellång sikt och genomföra ytterligare strukturåtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, kan de stora riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet minskas. |
| --- | --- |

(8)

Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Den starka ställningen för de offentliga finanserna fram till 2007 bidrog till att delvis uppväga den beräknade långsiktiga effekten på de offentliga finanserna av åldrandet, men den i programmet beräknade utvecklingen av de offentliga finanserna skulle leda till det motsatta. Om man utgår från det beräknade budgetläget för 2009 i kommissionens interimsprognos, kommer dessutom hållbarhetsgapet att vidgas betydligt i förhållande till den senaste uppdateringen. Genom att förbättra det primära saldot på medellång sikt och genomföra ytterligare strukturåtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, kan de stora riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet minskas.

| (9) | Den medelfristiga budgetramen har kraftigt medverkat till att främja en välavvägd finanspolitisk planering och har på det hela taget tidigare visat goda resultat, även om en försämring inträtt sedan 2008. Det finns inga planer på att reformera detta ramverk. I programmet skisseras dock ett flertal reformer, som syftar till att förbättra de offentliga finansernas kvalitet. Bland dessa återfinns på intäktssidan en sänkning av skatten på inkomst av tjänst i form av ett skatteavdrag på den personliga inkomstskatten med upp till 400 EUR per skattskyldig, ett system för att förskottera skatteavdrag för räntebetalningar på bostadslån, avskaffande av förmögenhetsskatten och det andra steget i bolagsskattereformen samt åtgärder som syftar till att höja effektiviteten i skattesystemet, som exempelvis möjligheten att erhålla återbäring av mervärdesskatt månatligen. På utgiftssidan prioriteras utgifter för produktiva ändamål samt behovet att hålla tillbaka offentlig konsumtion. I programmet understryks den roll den statliga byrån för bedömning av offentlig politik och tjänstekvalitet spelar som ett steg i främjandet av en utvärderingskultur, som skulle kunna höja de offentliga tjänsternas effektivitet och kvalitet. |
| --- | --- |

(9)

Den medelfristiga budgetramen har kraftigt medverkat till att främja en välavvägd finanspolitisk planering och har på det hela taget tidigare visat goda resultat, även om en försämring inträtt sedan 2008. Det finns inga planer på att reformera detta ramverk. I programmet skisseras dock ett flertal reformer, som syftar till att förbättra de offentliga finansernas kvalitet. Bland dessa återfinns på intäktssidan en sänkning av skatten på inkomst av tjänst i form av ett skatteavdrag på den personliga inkomstskatten med upp till 400 EUR per skattskyldig, ett system för att förskottera skatteavdrag för räntebetalningar på bostadslån, avskaffande av förmögenhetsskatten och det andra steget i bolagsskattereformen samt åtgärder som syftar till att höja effektiviteten i skattesystemet, som exempelvis möjligheten att erhålla återbäring av mervärdesskatt månatligen. På utgiftssidan prioriteras utgifter för produktiva ändamål samt behovet att hålla tillbaka offentlig konsumtion. I programmet understryks den roll den statliga byrån för bedömning av offentlig politik och tjänstekvalitet spelar som ett steg i främjandet av en utvärderingskultur, som skulle kunna höja de offentliga tjänsternas effektivitet och kvalitet.

| (10) | De spanska myndigheterna har antagit en rad åtgärder för att stabilisera den finansiella sektorn. Bland dessa kan nämnas en ökning av garantibeloppet i insättnings- och investeringsgarantin (från 20 000 EUR till 100 000 EUR per kontoinnehavare och bank) och inrättandet av en fond för förvärvande av finansiella tillgångar för att främja utlåning till bolag och enskilda, vilken tillförts medel på 30 miljarder EUR (närmare 3 % av BNP), med möjlighet att öka dessa till maximalt 50 miljarder EUR. Myndigheterna beslutade vidare att ge ekonomi- och finansministeriet extraordinära befogenheter att bevilja statliga garantier för rekapitaliseringstransaktioner för banker hemmahörande i Spanien under 2009 upp till 100 miljarder EUR (10 % av BNP), på mellan tre månaders och tre års löptid, och att förvärva värdepapper som emitterats av banker hemmahörande i Spanien för att stärka det egna kapitalet. |
| --- | --- |

(10)

De spanska myndigheterna har antagit en rad åtgärder för att stabilisera den finansiella sektorn. Bland dessa kan nämnas en ökning av garantibeloppet i insättnings- och investeringsgarantin (från 20 000 EUR till 100 000 EUR per kontoinnehavare och bank) och inrättandet av en fond för förvärvande av finansiella tillgångar för att främja utlåning till bolag och enskilda, vilken tillförts medel på 30 miljarder EUR (närmare 3 % av BNP), med möjlighet att öka dessa till maximalt 50 miljarder EUR. Myndigheterna beslutade vidare att ge ekonomi- och finansministeriet extraordinära befogenheter att bevilja statliga garantier för rekapitaliseringstransaktioner för banker hemmahörande i Spanien under 2009 upp till 100 miljarder EUR (10 % av BNP), på mellan tre månaders och tre års löptid, och att förvärva värdepapper som emitterats av banker hemmahörande i Spanien för att stärka det egna kapitalet.

| (11) | Den spanska regeringen antog betydande diskretionära finanspolitiska åtgärder för att motverka konjunkturnedgången. Stimulanspaketet för 2009 ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 och utgör ett väl anpassat svar på konjunkturnedgången genom att erbjuda ett tillfälligt stöd till den ekonomiska aktiviteten under 2009. Det är i huvudsak inriktat på investeringar, köpkraft, företagande och små och medelstora företag. Åtgärder uppgående omkring 1 % av BNP hade redan planerats i särskilda paket i april och augusti 2008, medan resten inkluderar nya åtgärder som antogs i ett finanspolitiskt insatspaket som lades fram i november 2008 (strax över 1 % av BNP). Detta paket från november 2008 kommer i rätt tid, är målinriktat och tillfälligt. Dessa åtgärder motsvarar på det hela taget de huvudsakliga finanspolitiska målen när det gäller de kortfristiga utsikterna. I uppdateringen ingår också en rad strukturella åtgärder, som utgör en del av det politiska reformprogrammet på längre sikt, men som bidrar till att åtgärda de aktuella svårigheterna på grund av konjunkturnedgången. Åtgärderna har samband med det medelfristiga reformprogrammet och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 enligt Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. De syftar till att främja tillväxtpotentialen och stärka konkurrenskraft och sysselsättning samt till inkomststöd för eftersatta grupper och inbegriper införlivandet av tjänstedirektivet i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(11)

Den spanska regeringen antog betydande diskretionära finanspolitiska åtgärder för att motverka konjunkturnedgången. Stimulanspaketet för 2009 ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet antog i december 2008 och utgör ett väl anpassat svar på konjunkturnedgången genom att erbjuda ett tillfälligt stöd till den ekonomiska aktiviteten under 2009. Det är i huvudsak inriktat på investeringar, köpkraft, företagande och små och medelstora företag. Åtgärder uppgående omkring 1 % av BNP hade redan planerats i särskilda paket i april och augusti 2008, medan resten inkluderar nya åtgärder som antogs i ett finanspolitiskt insatspaket som lades fram i november 2008 (strax över 1 % av BNP). Detta paket från november 2008 kommer i rätt tid, är målinriktat och tillfälligt. Dessa åtgärder motsvarar på det hela taget de huvudsakliga finanspolitiska målen när det gäller de kortfristiga utsikterna. I uppdateringen ingår också en rad strukturella åtgärder, som utgör en del av det politiska reformprogrammet på längre sikt, men som bidrar till att åtgärda de aktuella svårigheterna på grund av konjunkturnedgången. Åtgärderna har samband med det medelfristiga reformprogrammet och de landsspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 enligt Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. De syftar till att främja tillväxtpotentialen och stärka konkurrenskraft och sysselsättning samt till inkomststöd för eftersatta grupper och inbegriper införlivandet av tjänstedirektivet i den nationella lagstiftningen.

| (12) | Sammantaget är programmets finanspolitiska inriktning expansiv under 2009 och svagt restriktiv under 2010. Programmets målsättning är att under 2010 lägga om den expansiva finanspolitik som bedrivs 2009 och att uppnå ytterligare strukturella förbättringar under 2011. Med tanke på de risker som är förenade med planerna för de offentliga finanserna kräver en sådan omläggning 2010 ytterligare åtgärder för att bli effektiv. I programmet beräknas det totala underskottet fortsatt överstiga referensvärdet 3 % av BNP. Den underskottsminskning som planeras i programmet för 2010 och framåt underbyggs inte av åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Sammantaget är programmets finanspolitiska inriktning expansiv under 2009 och svagt restriktiv under 2010. Programmets målsättning är att under 2010 lägga om den expansiva finanspolitik som bedrivs 2009 och att uppnå ytterligare strukturella förbättringar under 2011. Med tanke på de risker som är förenade med planerna för de offentliga finanserna kräver en sådan omläggning 2010 ytterligare åtgärder för att bli effektiv. I programmet beräknas det totala underskottet fortsatt överstiga referensvärdet 3 % av BNP. Den underskottsminskning som planeras i programmet för 2010 och framåt underbyggs inte av åtgärder.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, finns det vissa luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifterna om programmet (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, finns det vissa luckor i de obligatoriska och frivilliga uppgifterna om programmet (5).

Sammantaget är slutsatsen att den kraftiga nedgången i den ekonomiska aktiviteten i förening med vissa diskretionära åtgärder ledde till ett underskott på över 3 % av BNP för 2008, efter en längre period med mer eller mindre balans eller överskott i de spanska offentliga finanserna. Det uppdaterade stabilitetsprogrammet syftar till betydande finanspolitisk stimulans under 2009 i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa för att motverka den fortsatta nedgången i den ekonomiska aktiviteten. Detta kommer att medföra ett ökat offentligt underskott, medan skuldkvoten fortsatt med betydande marginal kommer att understiga 60 % av BNP. En förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt bör utgöra en prioritet. De optimistiska makroekonomiska antagandena kan innebära att den ekonomiska tillväxtens bidrag till att konsolidera de offentliga finanserna blir lägre än vad som förutses i programmet, samtidigt som anpassningsstrategin inte fullt ut backas upp av konkreta åtgärder. Vidare är det viktigt att främja kvaliteten i de offentliga finanserna också för att understödja en smidig anpassning av ekonomin mot bakgrund av de obalanser som den står inför.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Spanien att göra följande:

| i) | Genomföra den planerade finanspolitiken för 2009 i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, och samtidigt undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna under 2009 samt med kraft fullfölja en betydande strukturell konsolidering under 2010 och åren därefter, uppbackat av åtgärder. |
| --- | --- |

i)

Genomföra den planerade finanspolitiken för 2009 i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, och samtidigt undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna under 2009 samt med kraft fullfölja en betydande strukturell konsolidering under 2010 och åren därefter, uppbackat av åtgärder.

| ii) | Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att vidta ytterligare åtgärder för att begränsa ökningen i de åldersrelaterade utgifterna. |
| --- | --- |

ii)

Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att vidta ytterligare åtgärder för att begränsa ökningen i de åldersrelaterade utgifterna.

| iii) | Säkerställa att finanspolitiska konsolideringsåtgärder också inriktas på att höja kvaliteten i de offentliga finanserna som planerat mot bakgrund av den nödvändiga justeringen av de rådande obalanserna. |
| --- | --- |

iii)

Säkerställa att finanspolitiska konsolideringsåtgärder också inriktas på att höja kvaliteten i de offentliga finanserna som planerat mot bakgrund av den nödvändiga justeringen av de rådande obalanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP jan. 2009 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| KOM jan. 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (% av potentiell BNP) | SP jan. 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM jan. 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | i.u. |
| Nettoutlåning/-inlåning gentemot utlandet
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM jan. 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | i.u. |
| Offentliga inkomster
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM jan. 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | i.u. |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM jan. 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)
   (9)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM jan. 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM); beräkningarna gjorda av kommissionens avdelningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM jan. 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

i.u.

SP dec. 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP jan. 2009

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

KOM jan. 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

i.u.

SP dec. 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

i.u.

Produktionsgap (6)

(% av potentiell BNP)

SP jan. 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM jan. 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

i.u.

SP dec. 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

i.u.

Nettoutlåning/-inlåning gentemot utlandet

(% av BNP)

SP jan. 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM jan. 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

i.u.

SP dec. 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

i.u.

Offentliga inkomster

(% av BNP)

SP jan. 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM jan. 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

i.u.

SP dec. 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

i.u.

Offentliga utgifter

(% av BNP)

SP jan. 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM jan. 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

i.u.

SP dec. 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP jan. 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM jan. 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

i.u.

SP dec. 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

i.u.

Primärt saldo

(% av BNP)

SP jan. 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM jan. 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

i.u.

SP dec. 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(% av BNP)

SP jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

i.u.

SP dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

i.u.

Strukturellt saldo (8)
   (9)

(% av BNP)

SP jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

i.u.

SP dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

SP jan. 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM jan. 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

i.u.

SP dec. 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM); beräkningarna gjorda av kommissionens avdelningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens interimsprognos från januari 2009, men även annan information som sedan dess blivit tillgänglig.

(3)  Mot bakgrund av det rapporterade överskridandet av referensvärdet i fördraget, lade kommissionen den 18 februari fram en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget.

(4)  Om man utgår från det omräknade konjunkturrensade saldot, skulle det strukturella saldot, baserat på uppgifterna i programmet och den definition av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som kommissionen använder, uppgå till – 3,1 % av BNP 2008, – 4,1 % 2009 och – 3,4 % 2010.

(5)  Särskilt saknas obligatoriska uppgifter om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder (tabell 2) och frivilliga uppgifter om HIKP (tabell 1 b), arbetsproduktivitet per arbetad timme (tabell 1 c), den offentliga sektorns utgifter per utgiftsområde (tabell 3), strukturellt saldo (tabell 5) samt närmare uppgifter om skuldutvecklingen (tabell 4) – såsom skillnader mellan kassaredovisning och periodiserad redovisning i den offentliga sektorns skuldutveckling, ackumulerade finansiella tillgångar netto, privatiseringsintäkter, värderingseffekter och andra effekter, likvida finansiella tillgångar och finansiell nettoskuld.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % respektive 0,9 % under perioden 2007-2010.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Det senaste programmet innehåller inga engångsåtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder understiger 0,5 % av BNP 2008 och uppgår till mer än 0,5 % 2009, samtliga underskottsökande, och ingår i kommissionens interimsprognos från januari 2009.

(9)  Om man utgår från det omräknade konjunkturrensade saldot, skulle det strukturella saldot, baserat på uppgifterna i programmet och den definition av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder som kommissionen använder, uppgå till -3,1 % av BNP 2008, -4,1 % 2009 och -3,4 % av BNP 2010.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM); beräkningarna gjorda av kommissionens avdelningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/23

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 68/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| 1. | Den 10 mars 2009 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

1.

Den 10 mars 2009 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011.

| 2. | Efter flera års relativt stark ekonomisk tillväxt bromsade den svenska ekonomin märkbart under 2008, till följd av den globala nedgången och den dämpade efterfrågan från utlandet. Den inhemska efterfrågan var relativt stabil fram till sommaren, men försvagades därefter markant, eftersom företagens och konsumenternas förtroende kraftigt föll i likhet med börsens generalindex. Nedgången tycks ha förstärkts under de sista månaderna 2008 och arbetslösheten har börjat öka. Delvis tack vare det generellt sunda makroekonomiska ramverket var Sveriges offentliga finanser relativt starka när nedgången inleddes. Det finns därför utrymme för att låta automatiska stabilisatorer få fritt spelrum och vidta diskretionära stimulansåtgärder, utan att detta äventyrar den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt. Eftersom de svenska offentliga finanserna historiskt sett varit relativt konjunkturkänsliga och känsliga för arbetsmarknadens utveckling, kommer den stora utmaningen framledes bli att återgå till full sysselsättning, så den förväntat snabba ökningen av arbetslösheten inte får bestående negativa effekter på de offentliga finanserna. Efter flera räntehöjningar fram till september 2008 på grund av inflationsoron, har Riksbank lättat på penningpolitiken genom successiva räntesänkningar (från 4,75 % till nuvarande 1,00 %). Kronans nominella effektiva växelkurs deprecierades med cirka 10 % under 2008. |
| --- | --- |

2.

Efter flera års relativt stark ekonomisk tillväxt bromsade den svenska ekonomin märkbart under 2008, till följd av den globala nedgången och den dämpade efterfrågan från utlandet. Den inhemska efterfrågan var relativt stabil fram till sommaren, men försvagades därefter markant, eftersom företagens och konsumenternas förtroende kraftigt föll i likhet med börsens generalindex. Nedgången tycks ha förstärkts under de sista månaderna 2008 och arbetslösheten har börjat öka. Delvis tack vare det generellt sunda makroekonomiska ramverket var Sveriges offentliga finanser relativt starka när nedgången inleddes. Det finns därför utrymme för att låta automatiska stabilisatorer få fritt spelrum och vidta diskretionära stimulansåtgärder, utan att detta äventyrar den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt. Eftersom de svenska offentliga finanserna historiskt sett varit relativt konjunkturkänsliga och känsliga för arbetsmarknadens utveckling, kommer den stora utmaningen framledes bli att återgå till full sysselsättning, så den förväntat snabba ökningen av arbetslösheten inte får bestående negativa effekter på de offentliga finanserna. Efter flera räntehöjningar fram till september 2008 på grund av inflationsoron, har Riksbank lättat på penningpolitiken genom successiva räntesänkningar (från 4,75 % till nuvarande 1,00 %). Kronans nominella effektiva växelkurs deprecierades med cirka 10 % under 2008.

| 3. | Programmet innehåller tre olika scenarier för de makroekonomiska beräkningarna och budgetberäkningarna: ett ”basscenario” och två ”alternativscenarier”, där de två senare beskriver en mindre optimistisk makroekonomisk utveckling och budgetutveckling. Basscenariot uppfattas som referensscenario för bedömningen av de finanspolitiska beräkningarna, eftersom det är det enda kompletta scenariot med tillräckligt detaljerade beräkningar. I referensscenariot beaktas de flesta planerade stimulansåtgärderna för 2009 och förväntas att den reala BNP-tillväxten sjunker från 1,5 % år 2008 till 1,3 % år 2009, för att sedan återhämta sig och i genomsnitt uppgå till 3,3 % under resten av programperioden. Den snabba försämringen av de makroekonomiska utsikterna under de senaste månaderna (2) gör att detta scenario, färdigställt i september, verkar baseras på uppenbart optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2009 och 2010. Detta framgår också av de uppenbart optimistiska beräkningarna av arbetslösheten. Tillväxtens sammansättning är mer sannolik än den övergripande prognosen för BNP-tillväxten, medan programmets inflationsberäkningar förefaller realistiska. Inflationen väntas under 2009 sjunka under Riksbankens tvåprocentsmål, till följd av lägre råvarupriser och ett ökat produktionsgap som dämpar pristrycket från efterfrågesidan. |
| --- | --- |

3.

Programmet innehåller tre olika scenarier för de makroekonomiska beräkningarna och budgetberäkningarna: ett ”basscenario” och två ”alternativscenarier”, där de två senare beskriver en mindre optimistisk makroekonomisk utveckling och budgetutveckling. Basscenariot uppfattas som referensscenario för bedömningen av de finanspolitiska beräkningarna, eftersom det är det enda kompletta scenariot med tillräckligt detaljerade beräkningar. I referensscenariot beaktas de flesta planerade stimulansåtgärderna för 2009 och förväntas att den reala BNP-tillväxten sjunker från 1,5 % år 2008 till 1,3 % år 2009, för att sedan återhämta sig och i genomsnitt uppgå till 3,3 % under resten av programperioden. Den snabba försämringen av de makroekonomiska utsikterna under de senaste månaderna (2) gör att detta scenario, färdigställt i september, verkar baseras på uppenbart optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2009 och 2010. Detta framgår också av de uppenbart optimistiska beräkningarna av arbetslösheten. Tillväxtens sammansättning är mer sannolik än den övergripande prognosen för BNP-tillväxten, medan programmets inflationsberäkningar förefaller realistiska. Inflationen väntas under 2009 sjunka under Riksbankens tvåprocentsmål, till följd av lägre råvarupriser och ett ökat produktionsgap som dämpar pristrycket från efterfrågesidan.

| 4. | Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas överskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 2,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Trots en positiv baseffekt (till följd av ett bättre utfall 2007 än i det föregående programmets beräkningar), blev utfallet för 2008 sämre än planerat. Detta kan till stor del förklaras med att intäkterna i form av konsumtions- och kapitalskatt blev lägre än beräknat, vilket mer än uppvägde den positiva effekten av att utgiftsökningarna blev lägre än väntat. Detta är en konsekvens av den långsammare konsumtions- och investeringsutvecklingen samt börsindexens markanta fall under andra halvåret 2008. |
| --- | --- |

4.

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas överskottet i de offentliga finanserna för 2008 uppgå till 2,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Trots en positiv baseffekt (till följd av ett bättre utfall 2007 än i det föregående programmets beräkningar), blev utfallet för 2008 sämre än planerat. Detta kan till stor del förklaras med att intäkterna i form av konsumtions- och kapitalskatt blev lägre än beräknat, vilket mer än uppvägde den positiva effekten av att utgiftsökningarna blev lägre än väntat. Detta är en konsekvens av den långsammare konsumtions- och investeringsutvecklingen samt börsindexens markanta fall under andra halvåret 2008.

| 5. | I det uppdaterade programmet beräknas det offentliga överskottet 2009 minska med 1,7 procentenheter till 1,1 % av BNP, vilket kan jämföras med ett beräknat underskott på 1,3 % av BNP i kommissionens interimsprognos. I det uppdaterade programmets mål för 2009 ingår de finanspolitiska stimulansåtgärderna i budgetpropositionen för 2009, som uppgår till cirka 1 % av BNP och främst består av inkomstskattesänkningar och sänkta socialavgifter. De automatiska stabilisatorernas effekter på saldot i de offentliga finanserna beräknas innebära en minskning av överskottet med 0,6 % av BNP. Finanspolitiken väntas bli expansiv 2009, med en minskning av det strukturella saldot med cirka 1 procentenhet av BNP. Den relativt starkare försämringen av det strukturella saldot i kommissionens prognos på cirka 2 procentenheter av BNP beror huvudsakligen på åtgärder som meddelades efter konvergensprogrammets antagande och förlusten av skatteintäkter. |
| --- | --- |

5.

I det uppdaterade programmet beräknas det offentliga överskottet 2009 minska med 1,7 procentenheter till 1,1 % av BNP, vilket kan jämföras med ett beräknat underskott på 1,3 % av BNP i kommissionens interimsprognos. I det uppdaterade programmets mål för 2009 ingår de finanspolitiska stimulansåtgärderna i budgetpropositionen för 2009, som uppgår till cirka 1 % av BNP och främst består av inkomstskattesänkningar och sänkta socialavgifter. De automatiska stabilisatorernas effekter på saldot i de offentliga finanserna beräknas innebära en minskning av överskottet med 0,6 % av BNP. Finanspolitiken väntas bli expansiv 2009, med en minskning av det strukturella saldot med cirka 1 procentenhet av BNP. Den relativt starkare försämringen av det strukturella saldot i kommissionens prognos på cirka 2 procentenheter av BNP beror huvudsakligen på åtgärder som meddelades efter konvergensprogrammets antagande och förlusten av skatteintäkter.

| 6. | Programmets finanspolitiska strategi syftar på medellång sikt till ett offentligt överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln, med stöd av fleråriga statliga utgiftstak och ett budgetbalanskrav på kommunerna. Detta överskottsmål överensstämmer med Sveriges mål för de offentliga finanserna på medellång sikt som motsvarar ett strukturellt saldot på 1 % av BNP. Trots den betydande försämringen av saldot i de offentliga finanserna under 2009, ska enligt programmet detta mål uppfyllas med god marginal under hela programperioden. Detta grundas på ett antagande om oförändrad politik under 2010 och 2011. Både det totala och primära saldot beräknas enligt programmet förstärkas från 2010, med ett totalt överskott som ökar till 1,6 % av BNP år 2010 och 2,5 % år 2011. |
| --- | --- |

6.

Programmets finanspolitiska strategi syftar på medellång sikt till ett offentligt överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln, med stöd av fleråriga statliga utgiftstak och ett budgetbalanskrav på kommunerna. Detta överskottsmål överensstämmer med Sveriges mål för de offentliga finanserna på medellång sikt som motsvarar ett strukturellt saldot på 1 % av BNP. Trots den betydande försämringen av saldot i de offentliga finanserna under 2009, ska enligt programmet detta mål uppfyllas med god marginal under hela programperioden. Detta grundas på ett antagande om oförändrad politik under 2010 och 2011. Både det totala och primära saldot beräknas enligt programmet förstärkas från 2010, med ett totalt överskott som ökar till 1,6 % av BNP år 2010 och 2,5 % år 2011.

| 7. | De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. Huvudriskerna för programmets finanspolitiska beräkningar ligger i det makroekonomiska scenariot. Programmet beaktar dessa risker och innehåller två alternativscenarier, båda med mindre optimistiska tillväxtantaganden som utgår från att den internationella finanskrisen visar sig bli djupare och mer utdragen än vad som antas i referensscenariot. Enligt tillgängliga uppgifter verkar dock även det minst optimistiska av de två alternativscenarierna underskatta den ekonomiska nedgångens effekter på saldot i de offentliga finanserna. Detta understryker att det finns en betydande osäkerhet om hur känsligt det offentliga saldot för närvarande är för förändringar i den ekonomiska aktiviteten. Osäkerheten gäller både intäkts- och utgiftssidan, men är förmodligen större på intäktssidan, med tanke på den senaste tidens instabilitet för vissa inkomstslag som kapitalinkomstskatten. På utgiftssidan gäller osäkerheten vilka effekter de nyligen genomförda reformerna av sjukförsäkrings- och arbetslöshetsersättningssystemen får på de offentliga utgifterna. Detsamma gäller vilka konsekvenser som de direkta och indirekta garantierna till finanssektorn kan få för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

7.

De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. Huvudriskerna för programmets finanspolitiska beräkningar ligger i det makroekonomiska scenariot. Programmet beaktar dessa risker och innehåller två alternativscenarier, båda med mindre optimistiska tillväxtantaganden som utgår från att den internationella finanskrisen visar sig bli djupare och mer utdragen än vad som antas i referensscenariot. Enligt tillgängliga uppgifter verkar dock även det minst optimistiska av de två alternativscenarierna underskatta den ekonomiska nedgångens effekter på saldot i de offentliga finanserna. Detta understryker att det finns en betydande osäkerhet om hur känsligt det offentliga saldot för närvarande är för förändringar i den ekonomiska aktiviteten. Osäkerheten gäller både intäkts- och utgiftssidan, men är förmodligen större på intäktssidan, med tanke på den senaste tidens instabilitet för vissa inkomstslag som kapitalinkomstskatten. På utgiftssidan gäller osäkerheten vilka effekter de nyligen genomförda reformerna av sjukförsäkrings- och arbetslöshetsersättningssystemen får på de offentliga utgifterna. Detsamma gäller vilka konsekvenser som de direkta och indirekta garantierna till finanssektorn kan få för de offentliga finanserna.

| 8. | På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna lägre än genomsnittet i EU. I programmet beräknas de offentliga finansernas höga primära saldo 2008 bidra till att sänka bruttoskulden och de offentliga pensionssystemens stora ackumulerade tillgångar kommer delvis att kunna finansiera de ökade pensionsutgifterna. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle ett litet hållbarhetsgap uppstå. Fortsatt höga primära saldon på medellång sikt skulle bidra till att begränsa de för närvarande små riskerna för offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

8.

På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna lägre än genomsnittet i EU. I programmet beräknas de offentliga finansernas höga primära saldo 2008 bidra till att sänka bruttoskulden och de offentliga pensionssystemens stora ackumulerade tillgångar kommer delvis att kunna finansiera de ökade pensionsutgifterna. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle ett litet hållbarhetsgap uppstå. Fortsatt höga primära saldon på medellång sikt skulle bidra till att begränsa de för närvarande små riskerna för offentliga finansernas hållbarhet.

| 9. | Sverige kan anses ha ett generellt starkt finanspolitiskt ramverk vilket bidragit till den betydande skuldminskning som konstaterats sedan det infördes. För ökad överblickbarhet har regeringen på senare år vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka ramverket och är inriktad på att fortsätta översynen av det för att åtgärda bestående svagheter. I samband med den senaste översynen inrättades ett finanspolitiskt råd för att granska hur väl regeringen genomfört sina finanspolitiska mål. Rådet lade 2008 fram sin första årliga rapport. Bestående svagheter handlar om risken för att ramverket inte i tillräcklig grad kan förhindra expansiv politik i goda tider, när överskottsmålet eller budgetbalanskravet på kommunerna inte är bindande. Detta kan begränsa manöverutrymmet vid konjunkturnedgångar. Regeringen har nyligen också förstärkt reglerna för utgiftstaket och har den uttryckliga ambitionen att gradvis sänka skattetrycket i ekonomin. |
| --- | --- |

9.

Sverige kan anses ha ett generellt starkt finanspolitiskt ramverk vilket bidragit till den betydande skuldminskning som konstaterats sedan det infördes. För ökad överblickbarhet har regeringen på senare år vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka ramverket och är inriktad på att fortsätta översynen av det för att åtgärda bestående svagheter. I samband med den senaste översynen inrättades ett finanspolitiskt råd för att granska hur väl regeringen genomfört sina finanspolitiska mål. Rådet lade 2008 fram sin första årliga rapport. Bestående svagheter handlar om risken för att ramverket inte i tillräcklig grad kan förhindra expansiv politik i goda tider, när överskottsmålet eller budgetbalanskravet på kommunerna inte är bindande. Detta kan begränsa manöverutrymmet vid konjunkturnedgångar. Regeringen har nyligen också förstärkt reglerna för utgiftstaket och har den uttryckliga ambitionen att gradvis sänka skattetrycket i ekonomin.

| 10. | För att stabilisera finanssektorn har de svenska myndigheterna antagit en rad åtgärder. De innebär bland annat en fördubbling av insättningsgarantin (till 500 000 SEK per konto), ett garantiprogram för bankers upplåning på medellång sikt (maximalt 1 500 miljarder SEK eller knappt 50 % av BNP) samt ett kapitaltillskottsprogram för solventa banker (maximalt 50 miljarder SEK eller cirka 1,5 % av BNP). |
| --- | --- |

10.

För att stabilisera finanssektorn har de svenska myndigheterna antagit en rad åtgärder. De innebär bland annat en fördubbling av insättningsgarantin (till 500 000 SEK per konto), ett garantiprogram för bankers upplåning på medellång sikt (maximalt 1 500 miljarder SEK eller knappt 50 % av BNP) samt ett kapitaltillskottsprogram för solventa banker (maximalt 50 miljarder SEK eller cirka 1,5 % av BNP).

| 11. | I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet godkände i december, har Sverige antagit ett antal finanspolitiska stimulansåtgärder och åtgärder för strukturreformer. Sveriges antagna finanspolitiska stimulanspaket för 2009 är ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. De vidtagna eller föreslagna åtgärderna kommer i tid och med rimligt klar inriktning, men har i princip varaktig karaktär. Särskilt gäller detta sänkandet av inkomstskatter och sociala kostnader, som ingår i regeringens strukturpolitiska agenda för att bättre stimulera fler att komma i arbete. Åtgärderna är förknippade med strukturreformerna på grundval av Lissabonstrategin när det gäller Sverige, som granskades av kommissionen den 28 januari 2009. De åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen har däremot huvudsakligen temporär karaktär och föreslogs som ett direkt svar på nedgången. |
| --- | --- |

11.

I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet godkände i december, har Sverige antagit ett antal finanspolitiska stimulansåtgärder och åtgärder för strukturreformer. Sveriges antagna finanspolitiska stimulanspaket för 2009 är ett adekvat svar på den ekonomiska nedgången. De vidtagna eller föreslagna åtgärderna kommer i tid och med rimligt klar inriktning, men har i princip varaktig karaktär. Särskilt gäller detta sänkandet av inkomstskatter och sociala kostnader, som ingår i regeringens strukturpolitiska agenda för att bättre stimulera fler att komma i arbete. Åtgärderna är förknippade med strukturreformerna på grundval av Lissabonstrategin när det gäller Sverige, som granskades av kommissionen den 28 januari 2009. De åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen har däremot huvudsakligen temporär karaktär och föreslogs som ett direkt svar på nedgången.

| 12. | Med de finanspolitiska åtgärderna i det uppdaterade programmet väntas det strukturella saldot sjunka med cirka 1 % av BNP, vilket innebär en expansiv finanspolitisk inriktning. Med de ytterligare åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen är den expansiva inriktningen något mer markant. Detta är på sin plats, eftersom de ekonomiska utsikterna har försämrats de senaste månaderna. Med ett antagande om oförändrad politik förutspås i det uppdaterade programmet att det strukturella saldot ökar bara obetydligt under 2010 och med cirka 0,5 procentenhet 2011, vilket innebär en något restriktiv finanspolitisk inriktning under perioden i fråga. finanser anses vara helt i linje med kriterierna i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

12.

Med de finanspolitiska åtgärderna i det uppdaterade programmet väntas det strukturella saldot sjunka med cirka 1 % av BNP, vilket innebär en expansiv finanspolitisk inriktning. Med de ytterligare åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen är den expansiva inriktningen något mer markant. Detta är på sin plats, eftersom de ekonomiska utsikterna har försämrats de senaste månaderna. Med ett antagande om oförändrad politik förutspås i det uppdaterade programmet att det strukturella saldot ökar bara obetydligt under 2010 och med cirka 0,5 procentenhet 2011, vilket innebär en något restriktiv finanspolitisk inriktning under perioden i fråga. finanser anses vara helt i linje med kriterierna i stabilitets- och tillväxtpakten.

| 13. | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3). |
| --- | --- |

13.

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3).

Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finansernas ställning är sund. Stora överskott i goda ekonomiska tider har möjliggjort aktiv finanspolitik i den nuvarande nedgången, som inte bara kortsiktigt ökar efterfrågan utan också stärker ekonomins långsiktiga tillväxtpotential. Finanspolitiken har fått en lämplig expansiv inriktning under 2009. På kort sikt finns det dock risker för de offentliga finanserna och det finanspolitiska ramverket behöver förstärkas, så att saldot i de offentliga finanserna förbättras när ekonomin väl återhämtar sig.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Sverige att inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten genomföra den planerade finanspolitiken, inbegripet stimulansåtgärder, i överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och därefter se till att återgå till målen för de offentliga finanserna på medellång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| KOM jan. 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | i.u. |
| Produktionsgap (4)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| KOM jan. 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| KOM jan. 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| KOM jan. 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| KOM jan. 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (4)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| KOM jan. 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens tillfälliga januariprognoser (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

KOM jan. 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

i.u.

KP nov. 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2008

2,5

3,6

1,5

i.u.

i.u.

KOM jan. 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

i.u.

KP nov. 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

i.u.

Produktionsgap (4)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

i.u.

KP nov. 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

KOM jan. 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

i.u.

KP nov. 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

KOM jan. 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

i.u.

KP nov. 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

KOM jan. 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

i.u.

KP nov. 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

KOM jan. 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

i.u.

KP nov. 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

KOM jan. 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

i.u.

KP nov. 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

i.u.

Konjunkturrensat saldo (4)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

KOM jan. 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

i.u.

KP nov. 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

KOM jan. 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

i.u.

KP nov. 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

KOM jan. 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

i.u.

KP nov. 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

i.u.

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens tillfälliga januariprognoser (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens januariprognos men även andra uppgifter som sedan blivit tillgängliga.

(3)  Särskilt saknas uppgifter om den nominella BNP-tillväxten och privatiseringsintäkter.

(4)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % respektive 1,2 % under perioden 2007–2010.

(6)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,3 % av BNP 2008 och 0,1 % år 2009–11 (alla underskottsminskande i det senaste programmet) respektive 0,3 % av BNP 2008 och 0,1 % år 2009 (alla underskottsminskande i kommissionens interimsprognos från januari).

Källor:

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens tillfälliga januariprognoser (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/28

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

(2009/C 68/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2011.

| (2) | Under 2008 saktade de ekonomiska aktiviteten ner väsentligt när den globala ekonomiska nedgången och den ekonomiska krisen drabbade både utrikes och inhemsk efterfrågan. Årstillväxten nådde visserligen fortfarande 1,9 %, men detta berodde huvudsakligen på en betydande övervältringseffekt från den kraftiga inhemska efterfrågan under andra halvåret 2007 till följd av en stark tillväxt för den privata konsumtionen. Under 2009 väntas den ekonomiska aktiviteten att minska kraftigt med 2 %, enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009. Den mycket öppna nederländska ekonomin kommer att drabbas relativt kraftigt av den förväntade nedgången inom världshandeln. De främsta politiska utmaningar som följer av den ekonomiska nedgången rör både finanssektorn och realekonomin. Den förra då man måste motverka det mycket svaga förtroendet för och de minskade värdena på pensionsfondernas tillgångar, och den senare då man måste stödja investeringar och konkurrenskraft. Nedgången kommer att få ett väsentligt inflytande på de offentliga finanserna, då det förutspådda överskottet under 2008 väntas övergå i ett underskott under 2009 som kommer att öka ytterligare under 2010. Denna bedömning tar även hänsyn till inflytandet av det stödpaket som lades fram i november, som bland annat föreskriver stöd till privata investeringar. |
| --- | --- |

(2)

Under 2008 saktade de ekonomiska aktiviteten ner väsentligt när den globala ekonomiska nedgången och den ekonomiska krisen drabbade både utrikes och inhemsk efterfrågan. Årstillväxten nådde visserligen fortfarande 1,9 %, men detta berodde huvudsakligen på en betydande övervältringseffekt från den kraftiga inhemska efterfrågan under andra halvåret 2007 till följd av en stark tillväxt för den privata konsumtionen. Under 2009 väntas den ekonomiska aktiviteten att minska kraftigt med 2 %, enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009. Den mycket öppna nederländska ekonomin kommer att drabbas relativt kraftigt av den förväntade nedgången inom världshandeln. De främsta politiska utmaningar som följer av den ekonomiska nedgången rör både finanssektorn och realekonomin. Den förra då man måste motverka det mycket svaga förtroendet för och de minskade värdena på pensionsfondernas tillgångar, och den senare då man måste stödja investeringar och konkurrenskraft. Nedgången kommer att få ett väsentligt inflytande på de offentliga finanserna, då det förutspådda överskottet under 2008 väntas övergå i ett underskott under 2009 som kommer att öka ytterligare under 2010. Denna bedömning tar även hänsyn till inflytandet av det stödpaket som lades fram i november, som bland annat föreskriver stöd till privata investeringar.

| (3) | Den 19 december 2008 kompletterade Nederländerna sitt stabilitetsprogram med en återhämtningsplan och en deluppdatering av det makroekonomiska scenariot. Uppgifterna i denna komplettering är betydligt mindre optimistiska än de i programmet, med en BNP-tillväxt på - 3/4 % under 2009 och 1 % under 2010 och ett underskott i de offentliga finanserna på 1,2 % respektive 2,4 % av BNP. De nya siffrorna kommer dock inte att användas som utgångspunkt för bedömningen, eftersom det makroekonomiska scenariot inte var fullständigt genomarbetat och uppgifterna om de offentliga finanserna snarare har lämnats i informationssyfte än med finansministeriets officiella godkännande. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 december 2008 kompletterade Nederländerna sitt stabilitetsprogram med en återhämtningsplan och en deluppdatering av det makroekonomiska scenariot. Uppgifterna i denna komplettering är betydligt mindre optimistiska än de i programmet, med en BNP-tillväxt på - 3/4 % under 2009 och 1 % under 2010 och ett underskott i de offentliga finanserna på 1,2 % respektive 2,4 % av BNP. De nya siffrorna kommer dock inte att användas som utgångspunkt för bedömningen, eftersom det makroekonomiska scenariot inte var fullständigt genomarbetat och uppgifterna om de offentliga finanserna snarare har lämnats i informationssyfte än med finansministeriets officiella godkännande.

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 2,5 % under 2008 till 1,25 % under 2009, innan den återhämtar sig till ett genomsnitt på 2,5 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av den snabba försämringen för de makroekonomiska utsikterna under de gångna månaderna, förefaller detta scenario (som slutfördes i september (2)) vara baserat på markant optimistiska tillväxtantaganden vid en jämförelse med kommissionens interimsprognos från januari. Även det antagande om BNP-tillväxten (– 3/4 %) under 2009 som görs i addendumet är optimistiskt jämfört med kommissionens prognos som återspeglar en mycket snabb försämring av de ekonomiska utsikterna. Den allra senaste tillgängliga informationen pekar på kraftiga investeringsåtstramningar till följd av strängare kreditvillkor, samt en snabb exportnedgång på grund av den svaga utrikes efterfrågan. Varken de (begränsade) budgetrelaterade eller ekonomiska konsekvenserna av stödpaketet återspeglas i det makroekonomiska scenariot. Programmets inflationsprognoser förefaller vara i överkant för 2009, men realistiska för den efterföljande perioden. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 2,5 % under 2008 till 1,25 % under 2009, innan den återhämtar sig till ett genomsnitt på 2,5 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av den snabba försämringen för de makroekonomiska utsikterna under de gångna månaderna, förefaller detta scenario (som slutfördes i september (2)) vara baserat på markant optimistiska tillväxtantaganden vid en jämförelse med kommissionens interimsprognos från januari. Även det antagande om BNP-tillväxten (– 3/4 %) under 2009 som görs i addendumet är optimistiskt jämfört med kommissionens prognos som återspeglar en mycket snabb försämring av de ekonomiska utsikterna. Den allra senaste tillgängliga informationen pekar på kraftiga investeringsåtstramningar till följd av strängare kreditvillkor, samt en snabb exportnedgång på grund av den svaga utrikes efterfrågan. Varken de (begränsade) budgetrelaterade eller ekonomiska konsekvenserna av stödpaketet återspeglas i det makroekonomiska scenariot. Programmets inflationsprognoser förefaller vara i överkant för 2009, men realistiska för den efterföljande perioden.

| (5) | Enligt kommissionens interimsprognos 2009 beräknas saldot i den offentliga sektorns finanser för 2009 till ett överskott på 1,1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Förbättringen beror huvudsakligen på ett bättre resultat än väntat under 2007. Vidare var tillväxten på inkomstsidan under 2008 något högre än väntat, eftersom ökade intäkter från gasförsäljning endast delvis uppvägdes av lägre skatteintäkter till följd av finanskrisen. Under 2008 ökade utgifterna något mer än beräknat, vilket berodde på att räntebetalningarna och utgifterna för barnsomsorgen var större än väntat. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kommissionens interimsprognos 2009 beräknas saldot i den offentliga sektorns finanser för 2009 till ett överskott på 1,1 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 0,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Förbättringen beror huvudsakligen på ett bättre resultat än väntat under 2007. Vidare var tillväxten på inkomstsidan under 2008 något högre än väntat, eftersom ökade intäkter från gasförsäljning endast delvis uppvägdes av lägre skatteintäkter till följd av finanskrisen. Under 2008 ökade utgifterna något mer än beräknat, vilket berodde på att räntebetalningarna och utgifterna för barnsomsorgen var större än väntat.

| (6) | Uppdateringens finanspolitiska mål för 2009 är ett överskott på 1,2 % av BNP, vilket ska jämföras med ett beräknat underskott på 1,4 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Enligt de uppgifter som anges i uppdateringen av stabilitetsprogrammet och som sedan räknats om av kommissionen väntas det strukturella saldot uppnå ett överskott på cirka 1 % av BNP under 2009, jämfört med ett överskott på omkring 3/4 % 2008. Den finanspolitik som presenteras i programmet kan betraktas som något restriktiv. I kommissionens interimsprognos förväntas emellertid en expansiv finanspolitik under 2009 med en försämring av strukturbalansen med 1 procentandel av BNP på grund av effekterna på de offentliga finanserna av aktiva åtgärder som vidtagits för att motverka den ekonomiska nedgången (som skulle kunna uppgå till 0,5 % av BNP) och av de lägre gasinkomster och skatteintäkter som är kopplade till lägre tillväxt och större skatteelasticitet. |
| --- | --- |

(6)

Uppdateringens finanspolitiska mål för 2009 är ett överskott på 1,2 % av BNP, vilket ska jämföras med ett beräknat underskott på 1,4 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Enligt de uppgifter som anges i uppdateringen av stabilitetsprogrammet och som sedan räknats om av kommissionen väntas det strukturella saldot uppnå ett överskott på cirka 1 % av BNP under 2009, jämfört med ett överskott på omkring 3/4 % 2008. Den finanspolitik som presenteras i programmet kan betraktas som något restriktiv. I kommissionens interimsprognos förväntas emellertid en expansiv finanspolitik under 2009 med en försämring av strukturbalansen med 1 procentandel av BNP på grund av effekterna på de offentliga finanserna av aktiva åtgärder som vidtagits för att motverka den ekonomiska nedgången (som skulle kunna uppgå till 0,5 % av BNP) och av de lägre gasinkomster och skatteintäkter som är kopplade till lägre tillväxt och större skatteelasticitet.

| (7) | Huvudmålet i programmets strategi för de offentliga finanserna är att uppnå ett strukturellt överskott, dvs. ett konjunkturrensat överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, på 1 % av BNP vid utgången av programperioden. Nederländerna kommer således att under hela programperioden till fullo uppfylla sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna, som är ett strukturellt underskott på mellan 0,5 och 1 % av BNP. Enligt programmet väntas det nominella offentliga överskottet minska från 1,2 % 2009 till 0,8 % av BNP under 2010 och därefter åter öka till 1,1 % av BNP 2011. Det primära saldot väntas följa ett liknande mönster. Den offentliga bruttoskulden uppskattas i programmet till 42,1 % av BNP 2008, och beräknas under programperioden sjunka med 6 procentenheter. Dessa beräkningar avslutades dock före regeringens åtgärder för att stabilisera finansmarknaderna och har därför inte beaktats. Dessa åtgärder som t.ex. består i uppköpet av Fortis Bank (Nederland) och rekapitalisering av banker ledde till en ökning på omkring 15 procentenheter av den offentliga skuldens andel av BNP 2008. Enligt kommissionens interimsprognos nådde skuldkvoten 57,3 % 2008 och kommer sedan att minska till 53,2 % under 2009 till följd av en låneåterbetalning, innan den åter kommer att öka till 55,2 % 2010. Med stöd av uppgifterna i kompletteringen från december 2008 bedöms nu det beräknade totala saldot för 2009 och 2010 ligga betydligt under de mål som satts i programmet (som anger ett underskott på 1,2 % respektive 2,4 %). Detta tyder på att det prognostiserade saldot för 2011 eventuellt också är inaktuellt. |
| --- | --- |

(7)

Huvudmålet i programmets strategi för de offentliga finanserna är att uppnå ett strukturellt överskott, dvs. ett konjunkturrensat överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, på 1 % av BNP vid utgången av programperioden. Nederländerna kommer således att under hela programperioden till fullo uppfylla sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna, som är ett strukturellt underskott på mellan 0,5 och 1 % av BNP. Enligt programmet väntas det nominella offentliga överskottet minska från 1,2 % 2009 till 0,8 % av BNP under 2010 och därefter åter öka till 1,1 % av BNP 2011. Det primära saldot väntas följa ett liknande mönster. Den offentliga bruttoskulden uppskattas i programmet till 42,1 % av BNP 2008, och beräknas under programperioden sjunka med 6 procentenheter. Dessa beräkningar avslutades dock före regeringens åtgärder för att stabilisera finansmarknaderna och har därför inte beaktats. Dessa åtgärder som t.ex. består i uppköpet av Fortis Bank (Nederland) och rekapitalisering av banker ledde till en ökning på omkring 15 procentenheter av den offentliga skuldens andel av BNP 2008. Enligt kommissionens interimsprognos nådde skuldkvoten 57,3 % 2008 och kommer sedan att minska till 53,2 % under 2009 till följd av en låneåterbetalning, innan den åter kommer att öka till 55,2 % 2010. Med stöd av uppgifterna i kompletteringen från december 2008 bedöms nu det beräknade totala saldot för 2009 och 2010 ligga betydligt under de mål som satts i programmet (som anger ett underskott på 1,2 % respektive 2,4 %). Detta tyder på att det prognostiserade saldot för 2011 eventuellt också är inaktuellt.

| (8) | Det finns väsentliga risker för att de i programmet beräknade utfallen kan utvecklas negativt. Det gäller främst de makroekonomiska utsikterna som är baserade på utpräglat optimistiska tillväxtantaganden, vilket särskilt framgår av att de resultat som nyligen redovisats för t.ex. industriproduktionen är mycket svaga. Skillnaden i ekonomisk tillväxt i förhållande till kommissionens preliminära prognos uppgår till 3,25 % 2009, vilket kan innebära en väsentlig risk för de offentliga finanserna och vilket också återspeglas i det försämrade saldo i de offentliga finanserna som uppges i kompletteringen. Vidare har de finanspolitiska stimulansåtgärderna inte tagits med vid fastställandet av finanspolitiska målen, men deras inverkan är dock mycket liten. Vid sidan av de direkta effekterna på de offentliga finanserna, innebär åtgärder som involverar garantier en betydande indirekt risk, om de används i omfattande utsträckning. Slutligen kan intäkterna från gasförsäljning innebära en risk för utfallet för de offentliga finanserna, eftersom de i programmet baseras på en mycket mer optimistisk hypotes vad gäller oljepriserna än i kommissionens interimsprognos. Med tanke på de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna och de betydande garantier som erbjudits banksektorn, är risken hög för att skuldkvoten kommer att utvecklas mindre positivt än vad som anges i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Det finns väsentliga risker för att de i programmet beräknade utfallen kan utvecklas negativt. Det gäller främst de makroekonomiska utsikterna som är baserade på utpräglat optimistiska tillväxtantaganden, vilket särskilt framgår av att de resultat som nyligen redovisats för t.ex. industriproduktionen är mycket svaga. Skillnaden i ekonomisk tillväxt i förhållande till kommissionens preliminära prognos uppgår till 3,25 % 2009, vilket kan innebära en väsentlig risk för de offentliga finanserna och vilket också återspeglas i det försämrade saldo i de offentliga finanserna som uppges i kompletteringen. Vidare har de finanspolitiska stimulansåtgärderna inte tagits med vid fastställandet av finanspolitiska målen, men deras inverkan är dock mycket liten. Vid sidan av de direkta effekterna på de offentliga finanserna, innebär åtgärder som involverar garantier en betydande indirekt risk, om de används i omfattande utsträckning. Slutligen kan intäkterna från gasförsäljning innebära en risk för utfallet för de offentliga finanserna, eftersom de i programmet baseras på en mycket mer optimistisk hypotes vad gäller oljepriserna än i kommissionens interimsprognos. Med tanke på de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna och de betydande garantier som erbjudits banksektorn, är risken hög för att skuldkvoten kommer att utvecklas mindre positivt än vad som anges i programmet.

| (9) | Befolkningens stigande medelålder får i Nederländerna större långsiktiga effekter för de offentliga finanserna än genomsnittligt i EU. Den beräknade framtida ökningen av skattekvoten till följd av uppskjuten beskattning av privata pensioner skulle emellertid delvis kompensera för ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt. Den situation för de offentliga finanserna 2008 som förutses i programmet är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, och bidrar därmed till att uppväga de långsiktiga effekter som den demografiska utvecklingen beräknas få för de offentliga finanserna. Den räcker dock inte till för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Större primära överskott på medellång sikt och reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska de medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Den finansiella krisen kan också få negativa konsekvenser för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom de stabiliseringsåtgärder för finanssektorn (t.ex. rekapitalisering, garantier) som genomförts av Nederländerna, först och främst genom sin inverkan på den offentliga skulden om kostnaderna för det statliga stödet inte kompenseras fullt ut i framtiden. |
| --- | --- |

(9)

Befolkningens stigande medelålder får i Nederländerna större långsiktiga effekter för de offentliga finanserna än genomsnittligt i EU. Den beräknade framtida ökningen av skattekvoten till följd av uppskjuten beskattning av privata pensioner skulle emellertid delvis kompensera för ökningen av de offentliga utgifterna på lång sikt. Den situation för de offentliga finanserna 2008 som förutses i programmet är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, och bidrar därmed till att uppväga de långsiktiga effekter som den demografiska utvecklingen beräknas få för de offentliga finanserna. Den räcker dock inte till för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Större primära överskott på medellång sikt och reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska de medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Den finansiella krisen kan också få negativa konsekvenser för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom de stabiliseringsåtgärder för finanssektorn (t.ex. rekapitalisering, garantier) som genomförts av Nederländerna, först och främst genom sin inverkan på den offentliga skulden om kostnaderna för det statliga stödet inte kompenseras fullt ut i framtiden.

| (10) | Under 1994 införde Nederländerna trendbaserade budgetramar, vilket har visat sig vara mycket framgångsrikt (3). Ramarna befästes av den nuvarande regeringen, men några mindre justeringar gjordes när den inledde sin mandatperiod 2007 (4). Mer nyligen ändrades skattereglerna på ett sätt som innebär att alla eventuella utgifter och andra intäkter än skatter som uppstår till följd av åtgärder inom finanssektorn inte kommer att ingå i utgiftstaket (5). Om regeringsåtgärderna leder till att signalvärdet (6) för underskottet på 2 % av BNP uppnås, kommer inga korrigeringar att vidtas. Denna kompletterande budgetregel är avsedd att minska det inflytande på det normala beslutsfattandet som följer av åtgärder som vidtas för att motverka finanskrisen. Det anges inget slutdatum för denna ändring i reglerna. Regeringen meddelade också en reform av metoden för hur intäkterna från gasförsäljning ska behandlas inom ramen för budgeten med början 2012. Det maximala beloppet från intäkterna från gasförsäljning som kan användas på utgiftssidan har fastställts för perioden 2008–2011. |
| --- | --- |

(10)

Under 1994 införde Nederländerna trendbaserade budgetramar, vilket har visat sig vara mycket framgångsrikt (3). Ramarna befästes av den nuvarande regeringen, men några mindre justeringar gjordes när den inledde sin mandatperiod 2007 (4). Mer nyligen ändrades skattereglerna på ett sätt som innebär att alla eventuella utgifter och andra intäkter än skatter som uppstår till följd av åtgärder inom finanssektorn inte kommer att ingå i utgiftstaket (5). Om regeringsåtgärderna leder till att signalvärdet (6) för underskottet på 2 % av BNP uppnås, kommer inga korrigeringar att vidtas. Denna kompletterande budgetregel är avsedd att minska det inflytande på det normala beslutsfattandet som följer av åtgärder som vidtas för att motverka finanskrisen. Det anges inget slutdatum för denna ändring i reglerna. Regeringen meddelade också en reform av metoden för hur intäkterna från gasförsäljning ska behandlas inom ramen för budgeten med början 2012. Det maximala beloppet från intäkterna från gasförsäljning som kan användas på utgiftssidan har fastställts för perioden 2008–2011.

| (11) | Den nederländska regeringen har antagit en rad åtgärder för att stabilisera finanssektorn. För det första ökade den det belopp som omfattas av systemet för insättningsgaranti till 100 000 EUR. För det andra infördes ett kreditgarantisystem på 200 miljarder EUR (33 % av BNP) för bankernas medelfristiga skuldförbindelser. Systemet är avsett att förbättra tillgången till finansiering. För det tredje skapades en fond på 20 miljarder EUR (3,3 % av BNP) för rekapitalisering av de finansiella instituten. Slutligen nationaliserade regeringen en större bank och beviljade ett ledande finansiellt institut en kreditmöjlighet. |
| --- | --- |

(11)

Den nederländska regeringen har antagit en rad åtgärder för att stabilisera finanssektorn. För det första ökade den det belopp som omfattas av systemet för insättningsgaranti till 100 000 EUR. För det andra infördes ett kreditgarantisystem på 200 miljarder EUR (33 % av BNP) för bankernas medelfristiga skuldförbindelser. Systemet är avsett att förbättra tillgången till finansiering. För det tredje skapades en fond på 20 miljarder EUR (3,3 % av BNP) för rekapitalisering av de finansiella instituten. Slutligen nationaliserade regeringen en större bank och beviljade ett ledande finansiellt institut en kreditmöjlighet.

| (12) | I linje med den europeiska ekonomiska återhämtningsplan som godkändes av Europeiska rådet i december har Nederländerna också antagit åtgärder som syftar till att främja privata investeringar genom skattelättnader och lånegarantier, skydda sysselsättningen genom möjligheten att temporärt sänka antalet arbetstimmar, genom garantier förbättra möjligheterna att få krediter och sänka de sociala avgifterna. Åtgärderna kommer i rätt tid, är i överensstämmelse med den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen målinriktade och delvis tillfälliga. De bör därför inte inverka i högre grad på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I förhållande till de stora åtagandena inom ramen för de finansiella undsättningspaketen och med hänsyn till ett gott utgångsläge för saldot för de offentliga finanserna och skulden samt det faktum att nedgången förväntades vara kraftig, är det finansiella stödpaketets omfattning begränsad (0,2 % av BNP). I det uppdaterade stabilitetsprogrammet ingår en rad strukturåtgärder som främjar efterfrågan, men som också är förenliga med den långsiktiga politiska reformagendan. De sänkta sociala avgifterna syftar till att blåsa liv i efterfrågan, samtidigt som tillgången på arbetskraft ökar. I syfte att minska oekonomiska uppsägningar och underlätta utvecklingen på arbetsmarknaden inrättas nu rörlighetscentra baserade på offentligprivata partnerskap. Åtgärderna är knutna till den medelfristiga reformagendan och den landsspecifika rekommendation som föreslogs av kommissionen den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(12)

I linje med den europeiska ekonomiska återhämtningsplan som godkändes av Europeiska rådet i december har Nederländerna också antagit åtgärder som syftar till att främja privata investeringar genom skattelättnader och lånegarantier, skydda sysselsättningen genom möjligheten att temporärt sänka antalet arbetstimmar, genom garantier förbättra möjligheterna att få krediter och sänka de sociala avgifterna. Åtgärderna kommer i rätt tid, är i överensstämmelse med den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen målinriktade och delvis tillfälliga. De bör därför inte inverka i högre grad på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I förhållande till de stora åtagandena inom ramen för de finansiella undsättningspaketen och med hänsyn till ett gott utgångsläge för saldot för de offentliga finanserna och skulden samt det faktum att nedgången förväntades vara kraftig, är det finansiella stödpaketets omfattning begränsad (0,2 % av BNP). I det uppdaterade stabilitetsprogrammet ingår en rad strukturåtgärder som främjar efterfrågan, men som också är förenliga med den långsiktiga politiska reformagendan. De sänkta sociala avgifterna syftar till att blåsa liv i efterfrågan, samtidigt som tillgången på arbetskraft ökar. I syfte att minska oekonomiska uppsägningar och underlätta utvecklingen på arbetsmarknaden inrättas nu rörlighetscentra baserade på offentligprivata partnerskap. Åtgärderna är knutna till den medelfristiga reformagendan och den landsspecifika rekommendation som föreslogs av kommissionen den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (13) | Mot bakgrund av det förändrade strukturella saldot och med beaktande av de risker som omgärdar budgetberäkningarna, blir finanspolitiken expansiv under 2009. Detta är i stort sett förenligt med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att det bör göras en större ekonomisk anpassning i ekonomiskt goda tider och att denna får vara mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. Eftersom utvecklingen omgärdas av betydande risker både när det gäller saldot i de offentliga finanserna och den offentliga skulden, är det inte uteslutet att försämringen av de offentliga finanserna kommer att få negativa konsekvenser för deras hållbarhet på lång sikt. Å andra sidan förväntas den långsiktiga hållbarheten i viss utsträckning befrämjas av de planerade åtgärderna för att ytterligare öka deltagandet på arbetsmarkanden, bland andra utfasningen av möjligheten att överföra den allmänna skattekrediten och införandet av inkomstskattekrediter i syfte att göra arbetet lönsamt för lågutbildade. Med tanke på riskerna kring de ovannämnda skuldprognoserna, är det möjligt att skuldkvoten inte kommer att hålla sig inom referensvärdet under programperioden. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av det förändrade strukturella saldot och med beaktande av de risker som omgärdar budgetberäkningarna, blir finanspolitiken expansiv under 2009. Detta är i stort sett förenligt med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att det bör göras en större ekonomisk anpassning i ekonomiskt goda tider och att denna får vara mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. Eftersom utvecklingen omgärdas av betydande risker både när det gäller saldot i de offentliga finanserna och den offentliga skulden, är det inte uteslutet att försämringen av de offentliga finanserna kommer att få negativa konsekvenser för deras hållbarhet på lång sikt. Å andra sidan förväntas den långsiktiga hållbarheten i viss utsträckning befrämjas av de planerade åtgärderna för att ytterligare öka deltagandet på arbetsmarkanden, bland andra utfasningen av möjligheten att överföra den allmänna skattekrediten och införandet av inkomstskattekrediter i syfte att göra arbetet lönsamt för lågutbildade. Med tanke på riskerna kring de ovannämnda skuldprognoserna, är det möjligt att skuldkvoten inte kommer att hålla sig inom referensvärdet under programperioden.

| (14) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

(14)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Sammantaget är slutsatsen att utgångspunkten för Nederländernas finansiella ställning är sund. Till följd av den förutsedda kraftiga ekonomiska nedgången kommer saldot i de offentliga finanserna dock återigen att bli negativt efter flera år av överskott. Den offentliga bruttoskulden ökade väsentligt till följd av åtgärderna för att stödja finanssektorn. Det finns stora risker för att utfallet för budgetmålen i programmet från 2009 och framåt blir sämre än förväntat, till stor del beroende på det underliggande mycket gynnsamma scenario som redan bekräftats av nyligen redovisade uppgifter (7).

Mot bakgrund av bedömningen ovan uppmanas Nederländerna att genomföra finanspolitiken för 2009 såsom planerat enligt den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, begränsa riskerna för ytterligare och allvarlig försämring av saldot i de offentliga finanserna 2010 i förhållande till de senaste prognoserna och att därefter från och med 2011 börja arbeta på sina mål på medellång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | i.u. |
| Produktionsgap (8)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM jan. 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM jan. 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM jan. 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (8)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (10)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | i.u. |
| SP nov. 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM jan. 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

i.u.

SP nov. 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM jan. 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

i.u.

SP nov. 2007

1,5

2,25

2

2

i.u.

Produktionsgap (8)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM jan. 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

i.u.

SP nov. 2007

1,6

2,3

2,7

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM jan. 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

i.u.

SP nov. 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM jan. 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

i.u.

SP nov. 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM jan. 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

i.u.

SP nov. 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM jan. 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

i.u.

SP nov. 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM jan. 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

i.u.

SP nov. 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

i.u.

Konjunkturrensat saldo (8)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

i.u.

SP nov. 2007

– 0,2

0,5

1,1

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (10)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

i.u.

SP nov. 2007

– 0,2

0,5

0,7

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM jan. 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

i.u.

SP nov. 2007

46,8

45

43

41,2

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bedömningen är framför allt baserad på kommissionens interrimsprognos från januari 2009, men även på uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  Beviset på detta är att den genomsnittliga budgetunderskottet sedan 1994 har varit 1,1 % av BNP, vilket är bättre än euroområdets genomsnittliga underskottet på 2,3 % av BNP. Vidare har det budgetmål som fastställts i respektive budgetförslag uppnåtts varje år, sånär som på tre år.

(4)  För en beskrivning av dessa åtgärder se den makroekonomiska bedömningen i Nederländernas stabilitetsprogram (uppdaterad i november 2007), avsnitt 6.

(5)  Utgiftstaken i Nederländerna består av utgifter och andra intäkter än skatteintäkter.

(6)  Avsikten med signalvärdet för de offentliga finanserna är att undvika att hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP. När budgetunderskottet förväntas överstiga det värdet, måste korrigerande åtgärder vidtas i syfte att förhindra att det uppstår alltför stort underskott. Det infördes 2004 som reaktion på det alltför stora underskottet 2003. Ursprungligen fastställdes signalvärdet vid ett underskott på 2,5 % av BNP. Under 2007 skärptes det till 2,0 % av BNP.

(7)  Det nationella kontoret för analys av ekonomipolitiken (CPB) offentliggjorde den 17 februari 2009 en ny prognos som visar på en försämring av den ekonomiska tillväxten till -3,5 % 2009 och -0,25 % 2010 och av saldot i de offentliga finanserna till -2,9 % av BNP 2009 och -5,4 % av BNP 2010.

(8)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(9)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % respektive 1,2 % under perioden 2007-2010.

(10)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,3 % av BNP under 2009 ( samtliga underskottsminskande enligt det senast programmet och i kommissionens interimsprognos från januari).

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/33

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2008/2009–2013/2014

(2009/C 68/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden från 2008–2009 till 2013–2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden från 2008–2009 till 2013–2014.

| (2) | Efter flera års stabil tillväxt som drivits på av inhemsk efterfrågan, genomgick den brittiska ekonomin en stark avmattning under 2008. Följdverkningarna av den globala finanskrisen och raset på den inhemska bostadsmarknaden bidrog bägge till att förstärka konjunkturnedgången. För att möta den ekonomiska och finansiella krisen vidtog den brittiska regeringen ett antal åtgärder för att säkra finanssektorns stabilitet och öka kreditgivningen till hushåll och företag. I november 2008 lanserade regeringen, i linje med ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet godkände i december 2008, också ett finanspolitiskt stimulanspaket på cirka 0,25 % av BNP år 2008 och 1,5 % år 2009, utöver att låta de automatiska statbilisatorerna verka fullt ut. Bank of England har lättat på penningpolitiken genom successiva räntesänkningar (från 5,75 % i juli 2007 till nuvarande 1,00 %) och ökat sin balansomslutning. Pundets nominella effektiva växelkurs deprecierades med drygt 20 % under 2008. De kombinerade effekterna av den ekonomiska nedgången, prisfallet för tillgångar och den expansiva finanspolitiska inriktningen har markant försämrat de brittiska offentliga finanserna. Den snabba försvagningen av det primära saldot, som redan före krisen var negativt, har påverkat landets manöverutrymme för att driva en lättare finanspolitik och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. I sin budget från mars 2008 rapporterade landet ett planerat budgetunderskott 2008–2009 över referensvärdet på 3 % av BNP, vilket ledde till att ett förfarande vid alltför stora underskott inleddes i juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Efter flera års stabil tillväxt som drivits på av inhemsk efterfrågan, genomgick den brittiska ekonomin en stark avmattning under 2008. Följdverkningarna av den globala finanskrisen och raset på den inhemska bostadsmarknaden bidrog bägge till att förstärka konjunkturnedgången. För att möta den ekonomiska och finansiella krisen vidtog den brittiska regeringen ett antal åtgärder för att säkra finanssektorns stabilitet och öka kreditgivningen till hushåll och företag. I november 2008 lanserade regeringen, i linje med ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet godkände i december 2008, också ett finanspolitiskt stimulanspaket på cirka 0,25 % av BNP år 2008 och 1,5 % år 2009, utöver att låta de automatiska statbilisatorerna verka fullt ut. Bank of England har lättat på penningpolitiken genom successiva räntesänkningar (från 5,75 % i juli 2007 till nuvarande 1,00 %) och ökat sin balansomslutning. Pundets nominella effektiva växelkurs deprecierades med drygt 20 % under 2008. De kombinerade effekterna av den ekonomiska nedgången, prisfallet för tillgångar och den expansiva finanspolitiska inriktningen har markant försämrat de brittiska offentliga finanserna. Den snabba försvagningen av det primära saldot, som redan före krisen var negativt, har påverkat landets manöverutrymme för att driva en lättare finanspolitik och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. I sin budget från mars 2008 rapporterade landet ett planerat budgetunderskott 2008–2009 över referensvärdet på 3 % av BNP, vilket ledde till att ett förfarande vid alltför stora underskott inleddes i juni 2008.

| (3) | Programmet innehåller två makroekonomiska scenarier: ett centralt scenario och ett mer försiktigt alternativt scenario, baserat på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna baseras på det alternativa scenariot som är referensscenariot vid bedömningen av det uppdaterade programmet. Av detta scenario framgår att nedgången som började andra halvåret 2008 fortsätter första halvåret 2009, så att real BNP väntas sjunka med 0,25 % 2008–2009 och med ytterligare 0,5 % 2009–2010 enligt programprognosen. Därefter vänder utvecklingen så att BNP växer med 2 % 2010–2011 och sedan med 3 % per år från och med 2011–2012. Detta försiktigare scenario färdigställdes i november 2008, men den snabba försämringen av de makroekonomiska utsikterna under de senaste månaderna gör att det nu verkar baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2009–2010 och 2010–2011 (2). I programmet beräknas det finanspolitiska stimulanspaketet ge en BNP-tillväxt på cirka 0,5 procentenhet 2009, vilket ligger i linje med kommissionens beräkningar. Inflationsberäkningarna ligger något högre än kommissionens interimsprognos från januari 2009. |
| --- | --- |

(3)

Programmet innehåller två makroekonomiska scenarier: ett centralt scenario och ett mer försiktigt alternativt scenario, baserat på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna baseras på det alternativa scenariot som är referensscenariot vid bedömningen av det uppdaterade programmet. Av detta scenario framgår att nedgången som började andra halvåret 2008 fortsätter första halvåret 2009, så att real BNP väntas sjunka med 0,25 % 2008–2009 och med ytterligare 0,5 % 2009–2010 enligt programprognosen. Därefter vänder utvecklingen så att BNP växer med 2 % 2010–2011 och sedan med 3 % per år från och med 2011–2012. Detta försiktigare scenario färdigställdes i november 2008, men den snabba försämringen av de makroekonomiska utsikterna under de senaste månaderna gör att det nu verkar baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2009–2010 och 2010–2011 (2). I programmet beräknas det finanspolitiska stimulanspaketet ge en BNP-tillväxt på cirka 0,5 procentenhet 2009, vilket ligger i linje med kommissionens beräkningar. Inflationsberäkningarna ligger något högre än kommissionens interimsprognos från januari 2009.

| (4) | I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas den offentliga sektorns underskott 2008–2009 till 5,7 % av BNP, mot 5,5 % i programmet, vilket kan jämföras med 2,9 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Den oväntade ökningen av det offentliga underskottet är främst en återspegling av att beräkningarna av intäktsutvecklingen skrivits ned till följd av den dramatiskt försämrade makroekonomiska situationen och verkan av de automatiska stabilisatorerna. Raset för fastighetstransaktioner och fallande fastighetspriser har bidragit till en minskning av beräknade stämpelavgiftsinkomster på cirka 0,5 procentenhet av BNP 2008–2009. Samtidigt har bolagsskatterna sjunkit kraftigt till följd av finanssektorns försämrade lönsamhet, men svarade under de fem åren fram till 2007–2008 för en fjärdedel av skatteintäkternas ökning. På utgiftssidan beräknas i uppdateringen att de offentliga kapitalutgifterna ökar med 0,2 % av BNP i förhållande till det föregående programmet, vilket återspeglar åtgärden som vidtagits för att stödja ekonomin, medan ränteutgifterna beräknas överstiga prognosen till följd av den högre inflationens effekter på skuldtjänsten för indexerade statspapper. Diskretionära åtgärder aviserade av den brittiska regeringen sedan uppdateringen 2007 bidrar till en ytterligare ökning av det beräknade underskottet 2008–2009 med cirka 0,5 procentenhet, i vilket ingår en sänkning av inkomstskatten för fysiska personer aviserad i maj 2008, sänkt allmän mervärdesskatt och ytterligare transfereringar till pensionärer. Den offentliga bruttoskulden 2008–2009 beräknas öka med nästan 10 procentenheter till cirka 53 % av BNP, varav hälften handlar om offentliga ingrepp i finanssektorn som inte direkt påverkar underskottet. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknas den offentliga sektorns underskott 2008–2009 till 5,7 % av BNP, mot 5,5 % i programmet, vilket kan jämföras med 2,9 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Den oväntade ökningen av det offentliga underskottet är främst en återspegling av att beräkningarna av intäktsutvecklingen skrivits ned till följd av den dramatiskt försämrade makroekonomiska situationen och verkan av de automatiska stabilisatorerna. Raset för fastighetstransaktioner och fallande fastighetspriser har bidragit till en minskning av beräknade stämpelavgiftsinkomster på cirka 0,5 procentenhet av BNP 2008–2009. Samtidigt har bolagsskatterna sjunkit kraftigt till följd av finanssektorns försämrade lönsamhet, men svarade under de fem åren fram till 2007–2008 för en fjärdedel av skatteintäkternas ökning. På utgiftssidan beräknas i uppdateringen att de offentliga kapitalutgifterna ökar med 0,2 % av BNP i förhållande till det föregående programmet, vilket återspeglar åtgärden som vidtagits för att stödja ekonomin, medan ränteutgifterna beräknas överstiga prognosen till följd av den högre inflationens effekter på skuldtjänsten för indexerade statspapper. Diskretionära åtgärder aviserade av den brittiska regeringen sedan uppdateringen 2007 bidrar till en ytterligare ökning av det beräknade underskottet 2008–2009 med cirka 0,5 procentenhet, i vilket ingår en sänkning av inkomstskatten för fysiska personer aviserad i maj 2008, sänkt allmän mervärdesskatt och ytterligare transfereringar till pensionärer. Den offentliga bruttoskulden 2008–2009 beräknas öka med nästan 10 procentenheter till cirka 53 % av BNP, varav hälften handlar om offentliga ingrepp i finanssektorn som inte direkt påverkar underskottet.

| (5) | I den senaste uppdateringen beräknas det offentliga underskottet 2009–2010 öka med 2,33 procentenheter till 8,2 % av BNP, vilket kan jämföras med ett beräknat underskott på 9,5 % i kommissionens interimsprognos. De offentliga intäkterna väntas sjunka med 2 % i nominella termer, medan utgifterna beräknas öka med nästan 5 %. I programmet väntas de offentliga intäkterna minska med sammanlagt 1,5 procentenhet av BNP mellan 2007–2008 och 2009–2010, på grund av nedgången inom finanssektorn och på bostadsmarknaden, inklusive minskade skatter på fysiska personers kapitalinkomster. I beräkningarna ingår också finanspolitiska stimulansåtgärder på cirka 1 % av 2009–2010, inklusive den tidsbegränsade sänkning av den allmänna mervärdesskatten som svarar för hälften av stimulanspaketet från november 2008 samt tidigarelagda investeringar. Det strukturella underskottet 2009–2010 beräknas bli två procentenheter sämre (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden). För försämringen svarar i nästan lika stor grad de kombinerade effekterna av expansiva finanspolitiska åtgärder och en skatteelasticitet genom nedgången inom finanssektorn och på bostadsmarknaden som fram till nedgången gav stora skatteintäkter. |
| --- | --- |

(5)

I den senaste uppdateringen beräknas det offentliga underskottet 2009–2010 öka med 2,33 procentenheter till 8,2 % av BNP, vilket kan jämföras med ett beräknat underskott på 9,5 % i kommissionens interimsprognos. De offentliga intäkterna väntas sjunka med 2 % i nominella termer, medan utgifterna beräknas öka med nästan 5 %. I programmet väntas de offentliga intäkterna minska med sammanlagt 1,5 procentenhet av BNP mellan 2007–2008 och 2009–2010, på grund av nedgången inom finanssektorn och på bostadsmarknaden, inklusive minskade skatter på fysiska personers kapitalinkomster. I beräkningarna ingår också finanspolitiska stimulansåtgärder på cirka 1 % av 2009–2010, inklusive den tidsbegränsade sänkning av den allmänna mervärdesskatten som svarar för hälften av stimulanspaketet från november 2008 samt tidigarelagda investeringar. Det strukturella underskottet 2009–2010 beräknas bli två procentenheter sämre (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden). För försämringen svarar i nästan lika stor grad de kombinerade effekterna av expansiva finanspolitiska åtgärder och en skatteelasticitet genom nedgången inom finanssektorn och på bostadsmarknaden som fram till nedgången gav stora skatteintäkter.

| (6) | I uppdateringen anges inte något mål för de offentliga finansernas ställning på medellång sikt. Av programmets finanspolitiska beräkningar framgår att det strukturella underskottet ska minska med i genomsnitt nära 1 procentenhet per år mellan 2010–2011 och 2013–2014. Programmets beräkningar utgår på medellång sikt från en oförändrad politik och förutspår en långsam minskning av det offentliga underskottet. I programmet beräknas det totala underskottet mellan 2010–2011 och 2013–2014 förbättras med i genomsnitt cirka 1,25 procentenheter av BNP per år, och uppgå till 3,4 % i slutet av programperioden. Omkring tre femtedelar av den avsedda korrigeringen av det nominella saldot mellan 2010–2011 och 2013–2014 avspeglar en minskad utgiftskvot. Den årliga nominella utgiftsökningen mellan 2011–2012 och 2013–2014 antas bromsa in till 4 % från i genomsnitt 5,25 % under föregående treårsperiod, men denna kraftiga minskning stöds ännu inte av detaljerade utgiftsplaner på förvaltningsnivå, vilket återspeglar den fastställda treåriga processen för utgiftsöversyn. Regeringen har aviserat skattehöjningar och ökade sociala avgifter liksom en ökning av planerade besparingar genom effektivisering av offentlig förvaltning från och med 2010–2011. Den offentliga bruttoskulden väntas öka med 15,5 procentenheter över programperioden, till 68,5 % av BNP 2013–2014. Syftet med programmet att skulden som andel av BNP ska minska efter programperioden 2015–2016. |
| --- | --- |

(6)

I uppdateringen anges inte något mål för de offentliga finansernas ställning på medellång sikt. Av programmets finanspolitiska beräkningar framgår att det strukturella underskottet ska minska med i genomsnitt nära 1 procentenhet per år mellan 2010–2011 och 2013–2014. Programmets beräkningar utgår på medellång sikt från en oförändrad politik och förutspår en långsam minskning av det offentliga underskottet. I programmet beräknas det totala underskottet mellan 2010–2011 och 2013–2014 förbättras med i genomsnitt cirka 1,25 procentenheter av BNP per år, och uppgå till 3,4 % i slutet av programperioden. Omkring tre femtedelar av den avsedda korrigeringen av det nominella saldot mellan 2010–2011 och 2013–2014 avspeglar en minskad utgiftskvot. Den årliga nominella utgiftsökningen mellan 2011–2012 och 2013–2014 antas bromsa in till 4 % från i genomsnitt 5,25 % under föregående treårsperiod, men denna kraftiga minskning stöds ännu inte av detaljerade utgiftsplaner på förvaltningsnivå, vilket återspeglar den fastställda treåriga processen för utgiftsöversyn. Regeringen har aviserat skattehöjningar och ökade sociala avgifter liksom en ökning av planerade besparingar genom effektivisering av offentlig förvaltning från och med 2010–2011. Den offentliga bruttoskulden väntas öka med 15,5 procentenheter över programperioden, till 68,5 % av BNP 2013–2014. Syftet med programmet att skulden som andel av BNP ska minska efter programperioden 2015–2016.

| (7) | De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. I kommissionens interimsprognos från januari 2009 är utfallet 2009–2010 och 2010–2011 betydligt svagare än i programmets beräkningar, vilket skulle öka underskottet 2010–2011 med cirka 2 procentenheter i förhållande till programmet. Sannolikt kommer den ekonomiska aktiviteten 2010 att bli svagare än i programmets prognos, vilket gör att de planerat tidsbegränsade stimulansåtgärderna riskerar att inte avslutas 2010. I programmet erkänns att finanssektorns bidrag på medellång sikt kommer att bli lägre än i tidigare prognoser och att sammansättning av den samlade efterfrågan kommer att generera mindre skatt. Den inkomstelasticitet som förutsätts i programmet efter 2010–2011 framstår dock som optimistisk och sammansättningen av den samlade efterfrågan kommer att generera ännu mindre skatt än vad som medges i programmet. Med tanke på dessa negativa risker är det också sannolikt att skuldkvoten från och med 2009–2010 utvecklas mindre gynnsamt än i programmets beräkningar, vilket innebär en risk för en högre skuldtjänst. Dessutom riskerar regeringens ingrepp i finanssektorn att ge högre underskott och/eller skuldnivåer än i programmets beräkningar (3). Största delen av den offentliga skuldökningen är ett resultat av stödinsatser inom finanssektorn, som i programmet uppgår till 5 procentenheter av BNP. Denna väntas emellertid inte bli bestående. När ekonomin väl återhämtar sig och finanssektorn stabiliseras, kan de brittiska myndigheterna åtminstone delvis förväntas avveckla den ökning av skulden som beror på ingreppen inom finanssektorn genom att sälja tillbaka andelar i finaninstitut till den privata sektorn och säga upp lån. |
| --- | --- |

(7)

De offentliga finanserna kan utvecklas sämre än beräknat. I kommissionens interimsprognos från januari 2009 är utfallet 2009–2010 och 2010–2011 betydligt svagare än i programmets beräkningar, vilket skulle öka underskottet 2010–2011 med cirka 2 procentenheter i förhållande till programmet. Sannolikt kommer den ekonomiska aktiviteten 2010 att bli svagare än i programmets prognos, vilket gör att de planerat tidsbegränsade stimulansåtgärderna riskerar att inte avslutas 2010. I programmet erkänns att finanssektorns bidrag på medellång sikt kommer att bli lägre än i tidigare prognoser och att sammansättning av den samlade efterfrågan kommer att generera mindre skatt. Den inkomstelasticitet som förutsätts i programmet efter 2010–2011 framstår dock som optimistisk och sammansättningen av den samlade efterfrågan kommer att generera ännu mindre skatt än vad som medges i programmet. Med tanke på dessa negativa risker är det också sannolikt att skuldkvoten från och med 2009–2010 utvecklas mindre gynnsamt än i programmets beräkningar, vilket innebär en risk för en högre skuldtjänst. Dessutom riskerar regeringens ingrepp i finanssektorn att ge högre underskott och/eller skuldnivåer än i programmets beräkningar (3). Största delen av den offentliga skuldökningen är ett resultat av stödinsatser inom finanssektorn, som i programmet uppgår till 5 procentenheter av BNP. Denna väntas emellertid inte bli bestående. När ekonomin väl återhämtar sig och finanssektorn stabiliseras, kan de brittiska myndigheterna åtminstone delvis förväntas avveckla den ökning av skulden som beror på ingreppen inom finanssektorn genom att sälja tillbaka andelar i finaninstitut till den privata sektorn och säga upp lån.

| (8) | I utgångsläget var den brittiska offentliga skulden relativt låg medan de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är nära EU-genomsnittet. De offentliga finansernas beräknade ställning 2008 är emellertid enligt programmet avsevärt sämre än vad man utgick från i det föregående programmet, vilket ökar riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, redan innan åldrandets långsiktiga effekter på dessa har beaktats. Finanskrisen kan också ha negativa effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet om kostnaden för regeringens stöd inte fullt ut tas igen. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle det långsiktiga hållbarhetsgapet bli betydligt sämre. Dessutom beräknas bruttoskuldkvoten överskrida fördragets referensvärde före slutet av programperioden. En sänkning av det primära underskottet skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilken, på grundval av en allmänt överenskommen metodik bedöms som hög, då de härrör från det nuvarande höga strukturella underskottet. |
| --- | --- |

(8)

I utgångsläget var den brittiska offentliga skulden relativt låg medan de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är nära EU-genomsnittet. De offentliga finansernas beräknade ställning 2008 är emellertid enligt programmet avsevärt sämre än vad man utgick från i det föregående programmet, vilket ökar riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, redan innan åldrandets långsiktiga effekter på dessa har beaktats. Finanskrisen kan också ha negativa effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet om kostnaden för regeringens stöd inte fullt ut tas igen. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens interimsprognos, skulle det långsiktiga hållbarhetsgapet bli betydligt sämre. Dessutom beräknas bruttoskuldkvoten överskrida fördragets referensvärde före slutet av programperioden. En sänkning av det primära underskottet skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilken, på grundval av en allmänt överenskommen metodik bedöms som hög, då de härrör från det nuvarande höga strukturella underskottet.

| (9) | Den senaste tidens markanta försämring av de brittiska offentliga finanserna har inneburit stora påfrestningar på landets finanspolitiska ramverk. I den preliminära budgetrapporten 2008 upphävdes de två existerande finanspolitiska reglerna och ersattes med en temporär operativ regel. Den nya regeln ska tillämpas först när ekonomin återhämtar sig och syftar till att varje år förbättra de konjunkturrensade offentliga finanserna, så att de kommer i balans och skuldkvoten minskas. Den är utformad för att medge större offentlig upplåning för att kortsiktigt stödja ekonomin, men kommer när den brittiska ekonomin återhämtat sig från den nuvarande nedgången att innebära en ospecificerad kvantitativ begränsning i form av minsta finanspolitisk konsolidering. Ett nytt ramverk väntas införas före 2015–2016, men exakt när är oklart. Ett effektivt och tillförlitligt finanspolitiskt ramverk kommer efter översyn att bli viktigt för att Förenade kungariket ska åstadkomma den nödvändiga finanspolitiska konsolideringen på medellång sikt. Det nya effektiviseringsprogram som infördes som inslag i utgiftsplanen 2007 (Comprehensive Spending Review) och utvidgades i den preliminära budgetrapporten 2008, demonstrerar att myndigheterna avser att bibehålla tonvikten på kostnadseffektivitet inom den brittiska offentliga sektorn. Här ingår också ett ambitiöst mål om besparingar genom effektivisering av offentlig förvaltning liksom införandet av ett nytt övervaknings- och rapporteringssystem. I uppdateringen beskrivs några konkreta stödjande åtgärder, men det förblir oklart i vad mån olika förvaltningar och politikområden kommer att beröras. |
| --- | --- |

(9)

Den senaste tidens markanta försämring av de brittiska offentliga finanserna har inneburit stora påfrestningar på landets finanspolitiska ramverk. I den preliminära budgetrapporten 2008 upphävdes de två existerande finanspolitiska reglerna och ersattes med en temporär operativ regel. Den nya regeln ska tillämpas först när ekonomin återhämtar sig och syftar till att varje år förbättra de konjunkturrensade offentliga finanserna, så att de kommer i balans och skuldkvoten minskas. Den är utformad för att medge större offentlig upplåning för att kortsiktigt stödja ekonomin, men kommer när den brittiska ekonomin återhämtat sig från den nuvarande nedgången att innebära en ospecificerad kvantitativ begränsning i form av minsta finanspolitisk konsolidering. Ett nytt ramverk väntas införas före 2015–2016, men exakt när är oklart. Ett effektivt och tillförlitligt finanspolitiskt ramverk kommer efter översyn att bli viktigt för att Förenade kungariket ska åstadkomma den nödvändiga finanspolitiska konsolideringen på medellång sikt. Det nya effektiviseringsprogram som infördes som inslag i utgiftsplanen 2007 (Comprehensive Spending Review) och utvidgades i den preliminära budgetrapporten 2008, demonstrerar att myndigheterna avser att bibehålla tonvikten på kostnadseffektivitet inom den brittiska offentliga sektorn. Här ingår också ett ambitiöst mål om besparingar genom effektivisering av offentlig förvaltning liksom införandet av ett nytt övervaknings- och rapporteringssystem. I uppdateringen beskrivs några konkreta stödjande åtgärder, men det förblir oklart i vad mån olika förvaltningar och politikområden kommer att beröras.

| (10) | För att möta finanskrisen har de brittiska myndigheterna antagit en rad politiska åtgärder för att stabilisera finanssektorn och stödja kreditgivningen. Ett kreditgarantiprogram garanterar bankcertifikat som bankerna emitterat för att finansiera förfallande marknadsupplåning. Genom det särskilda likviditetsprogram som Bank of England ansvarade för till januari 2009 kunde dessutom deltagande banker byta illikvida tillgångar mot brittiska statsobligationer. Detta program har följts av Bank of Englands discount window facility (diskonteringsinstrument) som ger banker fortsatt tillgång till långfristig likviditet, fast mot fler typer av säkerheter. Efter förstatligandet av två finansinstitut, Northern Rock i februari 2008 och Bradford & Bingley i september 2008, fick ett antal banker statliga kapitaltillskott på motsvarande 37 miljarder GBP (2,5 % av BNP). Från och med februari 2009 kommer finansministeriet också att tillåta Bank of England att förvärva privata värdepapper för högst 50 miljarder GBP (3,5 % av BNP). I januari 2009 aviserade regeringen också ett program som ska skydda bankerna mot förluster när det gäller tillgångar som mest påverkats av den nuvarande ekonomiska nedgången. Samtidigt klargjorde tillsynsmyndigheten Financial Services Authority (FSA) i fråga om regleringen av kapitalkrav att banker fick utnyttja sin kapitalbas under lågkonjunkturer, vilket underlättade fortsatt utlåning. |
| --- | --- |

(10)

För att möta finanskrisen har de brittiska myndigheterna antagit en rad politiska åtgärder för att stabilisera finanssektorn och stödja kreditgivningen. Ett kreditgarantiprogram garanterar bankcertifikat som bankerna emitterat för att finansiera förfallande marknadsupplåning. Genom det särskilda likviditetsprogram som Bank of England ansvarade för till januari 2009 kunde dessutom deltagande banker byta illikvida tillgångar mot brittiska statsobligationer. Detta program har följts av Bank of Englands discount window facility (diskonteringsinstrument) som ger banker fortsatt tillgång till långfristig likviditet, fast mot fler typer av säkerheter. Efter förstatligandet av två finansinstitut, Northern Rock i februari 2008 och Bradford & Bingley i september 2008, fick ett antal banker statliga kapitaltillskott på motsvarande 37 miljarder GBP (2,5 % av BNP). Från och med februari 2009 kommer finansministeriet också att tillåta Bank of England att förvärva privata värdepapper för högst 50 miljarder GBP (3,5 % av BNP). I januari 2009 aviserade regeringen också ett program som ska skydda bankerna mot förluster när det gäller tillgångar som mest påverkats av den nuvarande ekonomiska nedgången. Samtidigt klargjorde tillsynsmyndigheten Financial Services Authority (FSA) i fråga om regleringen av kapitalkrav att banker fick utnyttja sin kapitalbas under lågkonjunkturer, vilket underlättade fortsatt utlåning.

| (11) | I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december 2008 aviserade Förenade kungariket i november 2008 finanspolitiska stimulansåtgärder, vilka uppgår till omkring 1,5 % av BNP, som väntas motverka BNP-nedgången 2009 med cirka 0,5 procentenhet. Paketet är tidsbegränsat och kommer i rätt tid, eftersom åtgärderna syftar till att stödja den inhemska efterfrågan 2009. Prognosens ökade offentliga underskott, förenat den inledningsvis begränsade bristen på finanspolitiskt manöverutrymme och frånvaron av ett tillförlitligt finanspolitiskt ramverk på medellång sikt, innebär att det är avgörande att ändra stimulansåtgärderna genom en konsekvent konsolidering på medellång sikt. Flertalet finanspolitiska stimulansåtgärder syftar till att stödja hushållens köpkraft och tenderar att gynna individer med högre konsumtionsbenägenhet. Andra, även strukturella åtgärder ska främja företag och investeringar, stärka arbetsförmedling samt utbildningsmöjligheter för de arbetslösa. Slutligen har ytterligare åtgärder aviserats för att övervinna krisen på bostadsmarknaden, som bygger på stödpaketet för husägare från september 2008. Dessa åtgärder överensstämmer med det politiska målet om kortsiktig stabilisering av produktionen och det brittiska reformprogram som är ett led i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(11)

I linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december 2008 aviserade Förenade kungariket i november 2008 finanspolitiska stimulansåtgärder, vilka uppgår till omkring 1,5 % av BNP, som väntas motverka BNP-nedgången 2009 med cirka 0,5 procentenhet. Paketet är tidsbegränsat och kommer i rätt tid, eftersom åtgärderna syftar till att stödja den inhemska efterfrågan 2009. Prognosens ökade offentliga underskott, förenat den inledningsvis begränsade bristen på finanspolitiskt manöverutrymme och frånvaron av ett tillförlitligt finanspolitiskt ramverk på medellång sikt, innebär att det är avgörande att ändra stimulansåtgärderna genom en konsekvent konsolidering på medellång sikt. Flertalet finanspolitiska stimulansåtgärder syftar till att stödja hushållens köpkraft och tenderar att gynna individer med högre konsumtionsbenägenhet. Andra, även strukturella åtgärder ska främja företag och investeringar, stärka arbetsförmedling samt utbildningsmöjligheter för de arbetslösa. Slutligen har ytterligare åtgärder aviserats för att övervinna krisen på bostadsmarknaden, som bygger på stödpaketet för husägare från september 2008. Dessa åtgärder överensstämmer med det politiska målet om kortsiktig stabilisering av produktionen och det brittiska reformprogram som är ett led i Lissabonstrategin.

| (12) | Efter de senaste årens expansiva finanspolitiska inriktning i huvudsakligen goda ekonomiska tider och stimulanspaketet för 2009, planerar de brittiska myndigheterna en finanspolitisk konsolidering motsvarande en förbättring på medellång sikt av den strukturella obalansen motsvarande cirka 1 procentenhet per år. I konsekvens med denna konsolideringsstrategi planeras att stimulansåtgärderna ska vara tillfälliga. Det finns emellertid en risk för att de tidsbegränsade stimulansåtgärderna inte kommer att avslutas 2010 som planerat, om den ekonomiska återhämtningen inte börjar 2010 som de brittiska myndigheterna förutspår, i motsats till kommissionens interimsprognos. Slutligen väntas skuldkvoten öka betydligt under programperioden och överskrida referensvärdet på 60 % av BNP från och med 2009/10. |
| --- | --- |

(12)

Efter de senaste årens expansiva finanspolitiska inriktning i huvudsakligen goda ekonomiska tider och stimulanspaketet för 2009, planerar de brittiska myndigheterna en finanspolitisk konsolidering motsvarande en förbättring på medellång sikt av den strukturella obalansen motsvarande cirka 1 procentenhet per år. I konsekvens med denna konsolideringsstrategi planeras att stimulansåtgärderna ska vara tillfälliga. Det finns emellertid en risk för att de tidsbegränsade stimulansåtgärderna inte kommer att avslutas 2010 som planerat, om den ekonomiska återhämtningen inte börjar 2010 som de brittiska myndigheterna förutspår, i motsats till kommissionens interimsprognos. Slutligen väntas skuldkvoten öka betydligt under programperioden och överskrida referensvärdet på 60 % av BNP från och med 2009/10.

| (13) | Programmet uppvisar betydande brister när det gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4). |
| --- | --- |

(13)

Programmet uppvisar betydande brister när det gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4).

Den allmänna slutsatsen är att det i programmet konstateras en snabb försämring av de brittiska offentliga finanserna vilket ansträngt dessas hållbarhet. En kortsiktigt sannolikt mycket svagare makroekonomisk situation än väntat innebär risker för ett högre offentligt underskott under hela programperioden. Efter de expansiva finanspolitiska åtgärderna 2009–2010 anger programmet en hållbar finanspolitisk åtstramning från och med 2010–2011, men denna konsolidering är förenad med risker. Dessa handlar om att stimulansåtgärderna kan förlängas till 2010 om en starkare ekonomisk återhämtning dröjer, vid svagare intäktselasticitet och risker för följandet av utgiftsmålen. Då de brittiska offentliga finanserna på kort sikt sannolikt blir sämre än beräknat och riskerna för den finanspolitiska hållbarheten ökar, krävs en mer ambitiös konsolideringsansträngning på medellång sikt. Skuldkvoten bedöms öka från 43,25 % av BNP 2007–2008 till 65 % 2010–2011, för att så stabiliseras nära 70 % i slutet av programperioden.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Förenade kungariket att göra följande:

| i) | genomföra finansplanen, inklusive stimulansåtgärderna i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt samtidigt undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna, |
| --- | --- |

i)

genomföra finansplanen, inklusive stimulansåtgärderna i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt samtidigt undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna,

| ii) | genomföra en betydande finanspolitisk konsolidering från och med 2010–2011 och framåt, och vidare specificera åtgärder som stöder anpassningen för att säkerställa att underskottet snabbt kommer under referensvärdet, |
| --- | --- |

ii)

genomföra en betydande finanspolitisk konsolidering från och med 2010–2011 och framåt, och vidare specificera åtgärder som stöder anpassningen för att säkerställa att underskottet snabbt kommer under referensvärdet,

| iii) | lägga fram hur den finanspolitiska ramen ska tillämpas i framtiden, förenlig med en förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

iii)

lägga fram hur den finanspolitiska ramen ska tillämpas i framtiden, förenlig med en förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Förenade kungariket uppmanas vidare att bättre uppfylla uppgiftskraven i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007/8 | 2008/9 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2008 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2008 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | i.u
  . |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) (6) | KP dec. 2008 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| KOM jan. 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentliga intäkter (7)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| KOM jan. 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | i.u. |
| Offentliga utgifter (7)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | i.u. |
| Saldot för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| KOM jan. 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| KOM jan. 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | i.u. | i.u. | i.u. |
| KP nov. 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP,. kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2007/8

2008/9

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2008

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

KOM jan. 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2008

2,25

3,75

1

2

2

2

2

KOM jan. 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

2,25

2

2

2

2

2

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2008

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM jan. 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

i.u
  .

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP) (6)

KP dec. 2008

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

KOM jan. 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentliga intäkter (7)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

KOM jan. 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

i.u.

Offentliga utgifter (7)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

KOM jan. 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

i.u.

Saldot för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

KOM jan. 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

KOM jan. 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2008

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

KOM jan. 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

i.u.

i.u.

i.u.

KP nov. 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

i.u.

Konvergensprogrammet (KP,. kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vid bedömningen beaktas särskilt kommissionens interimsprognos från januari 2009, men även andra uppgifter som sedan blivit tillgängliga.

(3)  Aktieförvärv i finansinsitut kan leda till en engångsökning av det offentliga underskottet, beroende på aktiens förvärvspris relativt aktuellt marknadspris eller skäligt pris. Eurostat granskar för närvarande den statistiska redovisningen av offentliga skuldebrev, emitterade för att finansiera det särskilda likviditetsprogrammet och Asset purchase facility (instrumentet för tillgångsförvärv), vilka inte tas upp som offentlig skuld i programmet.

(4)  Särskilt försvårade bristen på arbetsmarknadsuppgifter omräkningen av produktionsgap enligt den allmänt vedertagna metoden.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa och enligt den allmänt vedertagna metoden. KOM-siffrorna från januari 2009 baseras på en beräknad potentiell tillväxt på 1,5 %, 0,9 % respektive 1,0 % under perioden 2008-2010.

(6)  Uppgifterna avser kalenderår.

(7)  Uppgifterna om totala intäkter och utgifter presenteras inte i programmet på en harmoniserad ESA95-basis. Därför är de inte direkt jämförbara med kommissionens interimsprognos för januari 2009. För 2012/13 och 2013/14 är de offentliga intäkterna och utgifterna extrapolerade från prognoser för den offentliga sektorn.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP,. kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/39

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 68/08)

Kommissionen beslutade den 16 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5456. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5456. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/39

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 68/09)

Kommissionen beslutade den 16 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5474. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5474. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/40

---

Eurons växelkurs (1)

20 mars 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3549 |
| JPY | japansk yen | 129,87 |
| DKK | dansk krona | 7,4515 |
| GBP | pund sterling | 0,93950 |
| SEK | svensk krona | 11,0560 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5291 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6500 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,628 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 298,36 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7083 |
| PLN | polsk zloty | 4,5662 |
| RON | rumänsk leu | 4,2972 |
| TRY | turkisk lira | 2,2872 |
| AUD | australisk dollar | 1,9685 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6770 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5008 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4240 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0535 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 901,81 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,0680 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2509 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4511 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 974,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9352 |
| PHP | filippinsk peso | 65,360 |
| RUB | rysk rubel | 45,4920 |
| THB | thailändsk baht | 47,848 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0519 |
| MXN | mexikansk peso | 19,1995 |
| INR | indisk rupie | 68,5170 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3549

JPY

japansk yen

129,87

DKK

dansk krona

7,4515

GBP

pund sterling

0,93950

SEK

svensk krona

11,0560

CHF

schweizisk franc

1,5291

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6500

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,628

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

298,36

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7083

PLN

polsk zloty

4,5662

RON

rumänsk leu

4,2972

TRY

turkisk lira

2,2872

AUD

australisk dollar

1,9685

CAD

kanadensisk dollar

1,6770

HKD

Hongkongdollar

10,5008

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4240

SGD

singaporiansk dollar

2,0535

KRW

sydkoreansk won

1 901,81

ZAR

sydafrikansk rand

13,0680

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2509

HRK

kroatisk kuna

7,4511

IDR

indonesisk rupiah

15 974,27

MYR

malaysisk ringgit

4,9352

PHP

filippinsk peso

65,360

RUB

rysk rubel

45,4920

THB

thailändsk baht

47,848

BRL

brasiliansk real

3,0519

MXN

mexikansk peso

19,1995

INR

indisk rupie

68,5170

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/41

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 april 2009

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(2009/C 68/11)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009 | 31.3.2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009 | 28.2.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009 | 31.1.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008 | 31.12.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008 | 30.11.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008 | 31.10.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 | 30.9.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009

31.3.2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009

28.2.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009

31.1.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008

31.12.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008

30.11.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008

31.10.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008

30.9.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/42

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 68/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 16 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, som tillhör RBSK Group (RBSK, Österrike), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., kontrollerat av bankkoncernen Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank (DZ, Tyskland), och Raiffeisen Bank S.A. (RBRO, Rumänien), kontrollerat av koncernen Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft (RZB, Österrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (RBL, Rumänien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, som tillhör RBSK Group (RBSK, Österrike), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., kontrollerat av bankkoncernen Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank (DZ, Tyskland), och Raiffeisen Bank S.A. (RBRO, Rumänien), kontrollerat av koncernen Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft (RZB, Österrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (RBL, Rumänien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | RBSK: Spar- och utlåningsverksamhet för bostäder, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

RBSK: Spar- och utlåningsverksamhet för bostäder,

| — | DZ: Bank-, försäkrings- och tillgångsförvaltningstjänster, |
| --- | --- |

—

DZ: Bank-, försäkrings- och tillgångsförvaltningstjänster,

| — | RZB: Affärs- och investeringsbank, |
| --- | --- |

—

RZB: Affärs- och investeringsbank,

| — | RBRO: Universalbank i Rumänien som tillhör RZB, |
| --- | --- |

—

RBRO: Universalbank i Rumänien som tillhör RZB,

| — | RBL: Spar- och utlåningsverksamhet för bostäder i Rumänien. |
| --- | --- |

—

RBL: Spar- och utlåningsverksamhet för bostäder i Rumänien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/43

---

Meddelande till de personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 242/2009 lagts till i den förteckning som avses i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

(2009/C 68/13)

| 1. | Genom gemensam ståndpunkt 2008/369/Gusp (1) uppmanas gemenskapen att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser tillhörande fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo, enligt den förteckning som upprättats i enlighet med UNSR 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) och 1857(2008) och som ska uppdateras regelbundet av den FN-kommitté som inrättas genom UNSCR 1533(2004).
  Den förteckning som upprättats av FN-kommittén omfattar följande:






  — | personer eller enheter som bryter mot vapenembargot och dithörande åtgärder som avses i artikel 1, |
| --- | --- | --- |

1.

Genom gemensam ståndpunkt 2008/369/Gusp (1) uppmanas gemenskapen att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser tillhörande fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo, enligt den förteckning som upprättats i enlighet med UNSR 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) och 1857(2008) och som ska uppdateras regelbundet av den FN-kommitté som inrättas genom UNSCR 1533(2004).

Den förteckning som upprättats av FN-kommittén omfattar följande:

—

personer eller enheter som bryter mot vapenembargot och dithörande åtgärder som avses i artikel 1,

| — | politiska och militära ledare för utländska beväpnade grupper verksamma i Demokratiska republiken Kongo, som hindrar avväpning och frivilligt återvändande eller återflyttning av kombattanter som hör till dessa grupper, |
| --- | --- |

—

politiska och militära ledare för utländska beväpnade grupper verksamma i Demokratiska republiken Kongo, som hindrar avväpning och frivilligt återvändande eller återflyttning av kombattanter som hör till dessa grupper,

| — | politiska och militära ledare för kongolesiska milisstyrkor som erhåller stöd utanför Demokratiska republiken Kongo, som hindrar sina kombattanter från att delta i processen för avväpning, demobilisering och återanpassning, |
| --- | --- |

—

politiska och militära ledare för kongolesiska milisstyrkor som erhåller stöd utanför Demokratiska republiken Kongo, som hindrar sina kombattanter från att delta i processen för avväpning, demobilisering och återanpassning,

| — | politiska och militära ledare verksamma i Demokratiska republiken Kongo som värvar eller använder barn i väpnade konflikter i strid med tillämplig internationell rätt, |
| --- | --- |

—

politiska och militära ledare verksamma i Demokratiska republiken Kongo som värvar eller använder barn i väpnade konflikter i strid med tillämplig internationell rätt,

| — | personer verksamma i Demokratiska republiken Kongo som begår allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning, |
| --- | --- |

—

personer verksamma i Demokratiska republiken Kongo som begår allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning,

| — | personer som hindrar tillträde för eller utdelning av humanitärt bistånd i östra delen av Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

personer som hindrar tillträde för eller utdelning av humanitärt bistånd i östra delen av Demokratiska republiken Kongo,

| — | personer eller enheter som stöder de olagliga väpnade grupperna i östra delen av Demokratiska republiken Kongo genom olaglig handel med naturresurser. |
| --- | --- |

—

personer eller enheter som stöder de olagliga väpnade grupperna i östra delen av Demokratiska republiken Kongo genom olaglig handel med naturresurser.

| 2. | FN-kommittén beslutade den 3 mars 2009 att lägga till fyra fysiska personer i förteckningen i fråga. De berörda fysiska personerna får när som helst lämna in en begäran till FN-kommittén, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem på förteckningen från FN omprövas. En sådan begäran ska ställas till följande adress:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

FN-kommittén beslutade den 3 mars 2009 att lägga till fyra fysiska personer i förteckningen i fråga. De berörda fysiska personerna får när som helst lämna in en begäran till FN-kommittén, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem på förteckningen från FN omprövas. En sådan begäran ska ställas till följande adress:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

För ytterligare information, se http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Som en följd av de beslut av FN som avses i punkt 2 har kommissionen antagit förordning (EG) nr 242/2009 (2), som ändrar bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (3).
  De fysiska personer som berörs ska därför omfattas av följande åtgärder enligt förordning (EG) nr 1183/2005:






  a) | Frysning av penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs eller innehas av dem samt förbud mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för dem eller göra penningmedel och ekonomiska resurser tillgängliga till förmån för dem (artikel 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Som en följd av de beslut av FN som avses i punkt 2 har kommissionen antagit förordning (EG) nr 242/2009 (2), som ändrar bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (3).

De fysiska personer som berörs ska därför omfattas av följande åtgärder enligt förordning (EG) nr 1183/2005:

a)

Frysning av penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs eller innehas av dem samt förbud mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för dem eller göra penningmedel och ekonomiska resurser tillgängliga till förmån för dem (artikel 2).

| b) | Medvetet och avsiktligt deltagande i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt kringgå de åtgärder som avses i punkt a. |
| --- | --- |

b)

Medvetet och avsiktligt deltagande i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt kringgå de åtgärder som avses i punkt a.

| 4. | De fysiska personer som läggs till i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 genom rådets förordning (EG) nr 242/2009 och som en följd av FN:s beslut av den 3 mars 2009 får meddela kommissionen sina synpunkter på att de förts upp på förteckningen. Ett sådant meddelande ska ställas till följande adress:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 – CHAR 12/45 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

De fysiska personer som läggs till i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 genom rådets förordning (EG) nr 242/2009 och som en följd av FN:s beslut av den 3 mars 2009 får meddela kommissionen sina synpunkter på att de förts upp på förteckningen. Ett sådant meddelande ska ställas till följande adress:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 – CHAR 12/45

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | De berörda fysiska personerna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot kommissionens förordning (EG) nr 242/2009 vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt enligt villkoren i artikel 230.4 och 230.5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

5.

De berörda fysiska personerna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot kommissionens förordning (EG) nr 242/2009 vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt enligt villkoren i artikel 230.4 och 230.5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| 6. | Personuppgifter om de fysiska personer som berörs av förteckningen i förordning (EG) nr 242/2009 kommer att hanteras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). Alla förfrågningar, t.ex. om ytterligare information eller i syfte att utöva sina rättigheter enligt förordning (EG) nr 45/2001 (t.ex. rätten till tillgång till eller rättelse av personuppgifter) ska sändas till kommissionen på samma adress som anges i punkt 4. |
| --- | --- |

6.

Personuppgifter om de fysiska personer som berörs av förteckningen i förordning (EG) nr 242/2009 kommer att hanteras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). Alla förfrågningar, t.ex. om ytterligare information eller i syfte att utöva sina rättigheter enligt förordning (EG) nr 45/2001 (t.ex. rätten till tillgång till eller rättelse av personuppgifter) ska sändas till kommissionen på samma adress som anges i punkt 4.

| 7. | De fysiska personer som förtecknas i bilaga I uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga, enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1183/2005, med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel och ekonomiska resurser för grundläggande behov eller särskilda betalningar enligt artikel 3 i den förordningen. |
| --- | --- |

7.

De fysiska personer som förtecknas i bilaga I uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga, enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 1183/2005, med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel och ekonomiska resurser för grundläggande behov eller särskilda betalningar enligt artikel 3 i den förordningen.

---

(1)  EUT L 127, 15.5.2008, s. 84.

(2)  EUT L 75, 21.3.2009.

(3)  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---