# Den Europæiske Unions C 62/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 62 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang17. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 62

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang17. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 062/01 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 6 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 062/01

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

1

2009/C 062/02

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

6

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 062/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2009/C 062/05 | Rådets konklusioner af 27. november 2008 om en fælles arbejdsstrategi og konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af cyberkriminalitet | 16 |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/06 | Euroens vekselkurs | 19 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2009/C 062/05

Rådets konklusioner af 27. november 2008 om en fælles arbejdsstrategi og konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af cyberkriminalitet

16

Kommissionen

2009/C 062/06

Euroens vekselkurs

19

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/07 | Meddelelse vedrørende præferenceaftaler om diagonal oprindelseskumulation mellem Fællesskabet, de vestlige Balkanlande og Tyrkiet | 20 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 22 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/09 | Bekendtgørelse af en anmodning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen — Anmodning indgivet af en ordregiver | 23 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2009/C 062/07

Meddelelse vedrørende præferenceaftaler om diagonal oprindelseskumulation mellem Fællesskabet, de vestlige Balkanlande og Tyrkiet

20

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 062/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

22

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 062/09

Bekendtgørelse af en anmodning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen — Anmodning indgivet af en ordregiver

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Bulgariens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

(2009/C 62/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Bulgariens opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2008-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Bulgariens opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2008-2011 (2).

| (2) | Bulgarien har oplevet en kraftig økonomisk vækst på i gennemsnit over 6 % de sidste mange år, men den har været ledsaget af tiltagende makroøkonomiske ubalancer såsom et stort underskud over for udlandet og høj inflation. Inden for rammerne af landets currency board-arrangement blev de monetære vilkår og kreditvilkårene skærpet i 2008 grundet en forværring af landets risikoprofil og en fortsat appreciering af den reale effektive valutakurs. Efterhånden som den negative effekt af den globale økonomiske afmatning og finanskrisen slår igennem, forventes BNP-væksten at aftage kraftigt og forblive klart under det potentielle niveau i 2009-2010, hvilket vil sætte skatteindtægterne under pres. Bulgarien står således over for den udfordring at skulle fastholde vækst i en situation, hvor den globale økonomi er ramt af en alvorlig og langvarig nedgang, og landet skal samtidig forsøge at rette på de aktuelle makroøkonomiske uligevægte ved at fastholde en stram finanspolitik og indkomstpolitik. På denne baggrund består programmets politiske respons i at træffe foranstaltninger, der kan gøre økonomien mere modstandsdygtig. Trods udgangspositionen med en lav gældskvote og store overskud på de offentlige finanser har den høje inflation og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster forhindret regeringen i at vedtage finanspolitiske incitamenter, der kan sætte skub i den indenlandske efterspørgsel. På lang sigt får landet behov for at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser og samtidig tackle problemerne forbundet med befolkningens aldring og forværringen af de demografiske forhold. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har oplevet en kraftig økonomisk vækst på i gennemsnit over 6 % de sidste mange år, men den har været ledsaget af tiltagende makroøkonomiske ubalancer såsom et stort underskud over for udlandet og høj inflation. Inden for rammerne af landets currency board-arrangement blev de monetære vilkår og kreditvilkårene skærpet i 2008 grundet en forværring af landets risikoprofil og en fortsat appreciering af den reale effektive valutakurs. Efterhånden som den negative effekt af den globale økonomiske afmatning og finanskrisen slår igennem, forventes BNP-væksten at aftage kraftigt og forblive klart under det potentielle niveau i 2009-2010, hvilket vil sætte skatteindtægterne under pres. Bulgarien står således over for den udfordring at skulle fastholde vækst i en situation, hvor den globale økonomi er ramt af en alvorlig og langvarig nedgang, og landet skal samtidig forsøge at rette på de aktuelle makroøkonomiske uligevægte ved at fastholde en stram finanspolitik og indkomstpolitik. På denne baggrund består programmets politiske respons i at træffe foranstaltninger, der kan gøre økonomien mere modstandsdygtig. Trods udgangspositionen med en lav gældskvote og store overskud på de offentlige finanser har den høje inflation og det store underskud på betalingsbalancens løbende poster forhindret regeringen i at vedtage finanspolitiske incitamenter, der kan sætte skub i den indenlandske efterspørgsel. På lang sigt får landet behov for at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser og samtidig tackle problemerne forbundet med befolkningens aldring og forværringen af de demografiske forhold.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 6,5 % i 2008 til 4,7 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 5,5 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter. Dette afspejler en høj indenlandsk efterspørgsel, navnlig et stigende investeringsniveau, og en accelererende real eksport i hele programperioden, hvilket ikke er foreneligt med afmatningen i indstrømningen af udenlandske direkte investeringer og i verdenshandelen. Men som følge af programmets forventninger om en meget højere importvækst i takt med den stigende indenlandske efterspørgsel vil underskuddet over for udlandet først begynde at falde gradvist i 2009-2011. På basis af forventningerne om en mere moderat afmatning ligger programmets fremskrivninger af inflationen i 2009 i den høje ende, hvilket peger i retning af, at der kun vil blive gjort begrænset fremskridt i retning af nominel konvergens. Fremskrivningerne af inflationen i 2010-2011 forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 6,5 % i 2008 til 4,7 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 5,5 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter. Dette afspejler en høj indenlandsk efterspørgsel, navnlig et stigende investeringsniveau, og en accelererende real eksport i hele programperioden, hvilket ikke er foreneligt med afmatningen i indstrømningen af udenlandske direkte investeringer og i verdenshandelen. Men som følge af programmets forventninger om en meget højere importvækst i takt med den stigende indenlandske efterspørgsel vil underskuddet over for udlandet først begynde at falde gradvist i 2009-2011. På basis af forventningerne om en mere moderat afmatning ligger programmets fremskrivninger af inflationen i 2009 i den høje ende, hvilket peger i retning af, at der kun vil blive gjort begrænset fremskridt i retning af nominel konvergens. Fremskrivningerne af inflationen i 2010-2011 forekommer realistiske.

| (4) | For 2008 er det offentlige overskud beregnet til 3 % af BNP i den seneste opdatering af programmet, hvilket ligger på linje med det oprindelige mål. Budgetresultatet afspejler en bedre udgangsposition (efter korrektion for en uventet og isoleret gældsafskrivning i 2007 til en værdi af 3,5 % af BNP). Trods den betydelige importvækst og høje inflation i 2008 blev indtægterne fra de indirekte skatter 1,5 % af BNP lavere end forventet. Efter indførelsen af en standardbeskatningssats på 10 % for personindkomster blev indtægterne fra den direkte beskatning

  % af BNP lavere end forventet i opdateringen fra december 2007. På udgiftssiden er der blevet slækket en anelse på disciplinen, eftersom der blev vedtaget ekstra sociale udgifter og udgifter til infrastrukturer på omkring 1,75 % af BNP. Men takket være en højere end forventet vækst i det nominelle BNP blev de offentlige udgifter opgjort som en andel af BNP lavere end anslået i det forudgående program. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | I finansloven for 2009 satses der på et offentligt overskud på 3 % af BNP. Loven omfatter nogle diskretionære foranstaltninger, der sammenlagt forventes at få en neutral virkning for budgettet. På indtægtssiden vil virkningen af mindskelsen af bidragssatsen til den offentlige pensionsfond med 4 % blive opvejet af forhøjelsen af henholdsvis bidragssatsen til sygeforsikringen med 2 % og tærsklerne for de gennemsnitlige obligatoriske socialsikringspligtige minimumsindkomster med nominelt 26,5 %. På udgiftssiden tyder alt på, at de primære udgifter vil vokse, hovedsagelig som følge af højere sociale ydelser og højere lønninger. Pensionerne vil blive øget med næsten 20 % i to omgange fra 1. april til 1. juli. Den offentlige sektors lønomkostninger forventes at vokse med 10 %. For at sikre, at budgetmålene opfyldes, har Bulgarien genindført reglen om, at betalingen af andre udgifter end renteudgifter (ekskl. socialsikringsoverførsler) begrænses til 90 % af de budgetterede bevillinger i tilfælde af, at de offentlige indtægter bliver lavere end budgetteret. I henhold til finansloven for 2009 kan betalingerne sænkes yderligere, hvis de konsoliderede offentlige indtægter ikke lever op til forventningerne, men slutter på et niveau, der vil resultere i en negativ budgetsaldo. |
| --- | --- |

(5)

I finansloven for 2009 satses der på et offentligt overskud på 3 % af BNP. Loven omfatter nogle diskretionære foranstaltninger, der sammenlagt forventes at få en neutral virkning for budgettet. På indtægtssiden vil virkningen af mindskelsen af bidragssatsen til den offentlige pensionsfond med 4 % blive opvejet af forhøjelsen af henholdsvis bidragssatsen til sygeforsikringen med 2 % og tærsklerne for de gennemsnitlige obligatoriske socialsikringspligtige minimumsindkomster med nominelt 26,5 %. På udgiftssiden tyder alt på, at de primære udgifter vil vokse, hovedsagelig som følge af højere sociale ydelser og højere lønninger. Pensionerne vil blive øget med næsten 20 % i to omgange fra 1. april til 1. juli. Den offentlige sektors lønomkostninger forventes at vokse med 10 %. For at sikre, at budgetmålene opfyldes, har Bulgarien genindført reglen om, at betalingen af andre udgifter end renteudgifter (ekskl. socialsikringsoverførsler) begrænses til 90 % af de budgetterede bevillinger i tilfælde af, at de offentlige indtægter bliver lavere end budgetteret. I henhold til finansloven for 2009 kan betalingerne sænkes yderligere, hvis de konsoliderede offentlige indtægter ikke lever op til forventningerne, men slutter på et niveau, der vil resultere i en negativ budgetsaldo.

| (6) | Ifølge programmets budgetstrategi skulle det mellemfristede mål, der lyder på et overskud 1,5 % af BNP, blive overholdt i hele programperioden. I henhold til denne seneste opdatering forventes den offentlige saldo at vedblive med at udvise et overskud på 3 % af BNP, og den primære saldo forventes at forblive uændret og ligge på et overskud på næsten 4 % af BNP indtil 2011. Den strukturelle budgetsaldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes fortsat at udvise et overskud på omkring 3,5 % af BNP i hele programperioden. Mens det negative outputgab forventes at vokse, synes den underliggende finanspolitiske kurs at være stort set neutral på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmets budgetstrategi skulle det mellemfristede mål, der lyder på et overskud 1,5 % af BNP, blive overholdt i hele programperioden. I henhold til denne seneste opdatering forventes den offentlige saldo at vedblive med at udvise et overskud på 3 % af BNP, og den primære saldo forventes at forblive uændret og ligge på et overskud på næsten 4 % af BNP indtil 2011. Den strukturelle budgetsaldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes fortsat at udvise et overskud på omkring 3,5 % af BNP i hele programperioden. Mens det negative outputgab forventes at vokse, synes den underliggende finanspolitiske kurs at være stort set neutral på mellemlang sigt.

| (7) | Programmets budgetresultater er behæftet med betydelige risici. Hovedrisikoen stammer fra det underliggende makroøkonomiske scenario, der er baseret på klart favorable vækstantagelser for 2009 og 2010. På indtægtssiden er risiciene for de offentlige finanser i 2009-2010 større end i tidligere år og hænger sammen med en kraftigere kontraktion og en afbalancering af den økonomiske vækst i retning af en mindre indtægtstung vækstsammensætning. I betragtning af den forventede økonomiske nedgang og presset for at øge de efterspørgselsstimulerende udgifter kan det i 2009 blive vanskeligt at holde væksten i udgifterne under kontrol ved hjælp af 90 %-budgetgennemførelsesreglen. |
| --- | --- |

(7)

Programmets budgetresultater er behæftet med betydelige risici. Hovedrisikoen stammer fra det underliggende makroøkonomiske scenario, der er baseret på klart favorable vækstantagelser for 2009 og 2010. På indtægtssiden er risiciene for de offentlige finanser i 2009-2010 større end i tidligere år og hænger sammen med en kraftigere kontraktion og en afbalancering af den økonomiske vækst i retning af en mindre indtægtstung vækstsammensætning. I betragtning af den forventede økonomiske nedgang og presset for at øge de efterspørgselsstimulerende udgifter kan det i 2009 blive vanskeligt at holde væksten i udgifterne under kontrol ved hjælp af 90 %-budgetgennemførelsesreglen.

| (8) | Da der ikke foreligger langsigtede fremskrivninger af de aldersrelaterede udgifter på grundlag af fælles makroøkonomiske antagelser fra Udvalget for Økonomisk Politik/Kommissionen, er det ikke muligt at vurdere virkningen af befolkningens aldring i Bulgarien på et sammenligneligt og sikkert grundlag, således som det i øjeblikket sker for de 25 medlemsstater, der ikke deltog i den sidste udvidelsesrunde. Budgetstillingen i 2008 med et stort strukturelt overskud bidrager væsentligt til at reducere gælden, før der tages hensyn til den langsigtede budgetvirkning af befolkningen aldring. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der på nuværende tidspunkt er små. |
| --- | --- |

(8)

Da der ikke foreligger langsigtede fremskrivninger af de aldersrelaterede udgifter på grundlag af fælles makroøkonomiske antagelser fra Udvalget for Økonomisk Politik/Kommissionen, er det ikke muligt at vurdere virkningen af befolkningens aldring i Bulgarien på et sammenligneligt og sikkert grundlag, således som det i øjeblikket sker for de 25 medlemsstater, der ikke deltog i den sidste udvidelsesrunde. Budgetstillingen i 2008 med et stort strukturelt overskud bidrager væsentligt til at reducere gælden, før der tages hensyn til den langsigtede budgetvirkning af befolkningen aldring. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, der på nuværende tidspunkt er små.

| (9) | Bulgariens budgetmæssige rammer har hidtil givet særdeles gode resultater, idet de fastsatte budgetmål er blevet overholdt, omend i en kontekst med kraftig økonomisk vækst. I de seneste år er de blevet forbedret ved at strømline budgetproceduren, skærpe indberetningskravene og inkludere en mere omfattende makroøkonomisk analyse og vurdering af de finanspolitiske risici i budgetdokumenterne. Rammerne er imidlertid kun bindende i det første år af budgetplanlægningens tidshorisont på tre år og giver regeringen visse diskretionære udgiftsbeføjelser, der underminerer den finanspolitiske gennemsigtighed og ansvarlighed. Trods disse svaghedspunkter er der ifølge programmet ingen planer om at ændre væsentligt ved de budgetmæssige rammer, når bortses fra, at der vil blive gjort en ekstra indsats for at gennemføre budgettering baseret på resultater. Genindsættelse i finansloven for 2009 af 90 %-budgetgennemførelsesreglen tjener til at sikre, at budgetmålet nås gennem en begrænsning af væksten i de offentlige udgifter. Loven indeholder imidlertid ingen tydelige anvisninger på, hvordan reglen skal gennemføres, og det kan åbne op for en mere diskretionær budgetgennemførelse. |
| --- | --- |

(9)

Bulgariens budgetmæssige rammer har hidtil givet særdeles gode resultater, idet de fastsatte budgetmål er blevet overholdt, omend i en kontekst med kraftig økonomisk vækst. I de seneste år er de blevet forbedret ved at strømline budgetproceduren, skærpe indberetningskravene og inkludere en mere omfattende makroøkonomisk analyse og vurdering af de finanspolitiske risici i budgetdokumenterne. Rammerne er imidlertid kun bindende i det første år af budgetplanlægningens tidshorisont på tre år og giver regeringen visse diskretionære udgiftsbeføjelser, der underminerer den finanspolitiske gennemsigtighed og ansvarlighed. Trods disse svaghedspunkter er der ifølge programmet ingen planer om at ændre væsentligt ved de budgetmæssige rammer, når bortses fra, at der vil blive gjort en ekstra indsats for at gennemføre budgettering baseret på resultater. Genindsættelse i finansloven for 2009 af 90 %-budgetgennemførelsesreglen tjener til at sikre, at budgetmålet nås gennem en begrænsning af væksten i de offentlige udgifter. Loven indeholder imidlertid ingen tydelige anvisninger på, hvordan reglen skal gennemføres, og det kan åbne op for en mere diskretionær budgetgennemførelse.

| (10) | Den bulgarske regering har ikke vedtaget nogen særlig pakke af foranstaltninger til stabilisering af den finansielle sektor. For imidlertid at styrke tilliden til banksektoren blev indskudsgarantiniveauet hævet til 100 000 BGN, og regeringen øgede egenkapitalen i Bulgariens statsejede udviklingsbank for at lette finansieringsmulighederne for små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(10)

Den bulgarske regering har ikke vedtaget nogen særlig pakke af foranstaltninger til stabilisering af den finansielle sektor. For imidlertid at styrke tilliden til banksektoren blev indskudsgarantiniveauet hævet til 100 000 BGN, og regeringen øgede egenkapitalen i Bulgariens statsejede udviklingsbank for at lette finansieringsmulighederne for små og mellemstore virksomheder.

| (11) | I betragtning af de økonomiske uligevægte er finanspolitikken gearet mod fastholdelse af investortillid og makroøkonomisk stabilitet. Den bulgarske regering har derfor vedtaget en pakke af kortfristede stimulerende foranstaltninger som respons på den økonomiske afmatning, som stemmer godt overens med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december måned. I tilknytning til den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, er der ifølge programmet planer om gennemførelse af strukturelle foranstaltninger, der skal styrke landets økonomiske modstandsdygtighed, herunder foranstaltninger, der tager sigte på at beskytte beskæftigelsen, forbedre virksomhedernes evne til at tilpasse sig kriseforhold, forbedre markedets funktionsmåde, om nødvendigt stille kapital til rådighed for forretningsbanker, puste liv i långivningen til små og mellemstore virksomheder, forbedre eksportresultaterne og forbedre udnyttelsen af EU-midler. Disse foranstaltninger repræsenterer en rettidig og rimelig reaktion på de væsentligste politikmålsætninger i forhold til udsigterne på kort sigt. Opdateringen indeholder også en række andre strukturelle foranstaltninger, der indgår som led i den mere langsigtede strategi for en forbedring af kvaliteten og holdbarheden i de offentlige finanser, eksempelvis en pensionsreform, nye skridt som led i reformen af undervisningssektoren (herunder optimering af skolenetværket og styrkelse af systemet med uddelegering af budgetbeføjelser til skolerne) samt gennemførelse af den nyligt vedtagne strategi på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning af de økonomiske uligevægte er finanspolitikken gearet mod fastholdelse af investortillid og makroøkonomisk stabilitet. Den bulgarske regering har derfor vedtaget en pakke af kortfristede stimulerende foranstaltninger som respons på den økonomiske afmatning, som stemmer godt overens med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december måned. I tilknytning til den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, er der ifølge programmet planer om gennemførelse af strukturelle foranstaltninger, der skal styrke landets økonomiske modstandsdygtighed, herunder foranstaltninger, der tager sigte på at beskytte beskæftigelsen, forbedre virksomhedernes evne til at tilpasse sig kriseforhold, forbedre markedets funktionsmåde, om nødvendigt stille kapital til rådighed for forretningsbanker, puste liv i långivningen til små og mellemstore virksomheder, forbedre eksportresultaterne og forbedre udnyttelsen af EU-midler. Disse foranstaltninger repræsenterer en rettidig og rimelig reaktion på de væsentligste politikmålsætninger i forhold til udsigterne på kort sigt. Opdateringen indeholder også en række andre strukturelle foranstaltninger, der indgår som led i den mere langsigtede strategi for en forbedring af kvaliteten og holdbarheden i de offentlige finanser, eksempelvis en pensionsreform, nye skridt som led i reformen af undervisningssektoren (herunder optimering af skolenetværket og styrkelse af systemet med uddelegering af budgetbeføjelser til skolerne) samt gennemførelse af den nyligt vedtagne strategi på sundhedsområdet.

| (12) | Den bulgarske regerings konsolideringsprogram vil kunne bidrage til at begrænse landets store eksterne og interne ubalancer. Mere specifikt forventes der i henhold til programmet en strukturel konsolidering på 1 % af BNP i perioden 2008-2011. Den overordnede finanspolitiske stilling målt ved ændringen i den strukturelle saldo er restriktiv i 2009 og forbliver stort set neutral i 2010-2011. Programmets målsætning om fastholdelse af et konjunkturrenset overskud på 1,5 % af BNP skulle blive opfyldt i hele programperioden. |
| --- | --- |

(12)

Den bulgarske regerings konsolideringsprogram vil kunne bidrage til at begrænse landets store eksterne og interne ubalancer. Mere specifikt forventes der i henhold til programmet en strukturel konsolidering på 1 % af BNP i perioden 2008-2011. Den overordnede finanspolitiske stilling målt ved ændringen i den strukturelle saldo er restriktiv i 2009 og forbliver stort set neutral i 2010-2011. Programmets målsætning om fastholdelse af et konjunkturrenset overskud på 1,5 % af BNP skulle blive opfyldt i hele programperioden.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de fakultative data (4). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at programmet tager sigte på at fastholde en sund budgetstilling i hele programperioden, jf. forventningen om store overskud på de offentlige finanser. De planlagte strukturforanstaltninger som respons på den økonomiske afmatning tager sigter på at forstærke økonomiens vækstpotentiale og er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Idet der tages forbehold for de risici, der skyldes usikkerheden i forbindelse med den aktuelle økonomiske situation og dens konsekvenser for de offentlige indtægter, indebærer budgetstillingen, at den mellemfristede målsætning om et overskud på 1,5 % af BNP vil blive opfyldt i hele programperioden. Bulgarien står således over for den udfordring at skulle fastholde vækst i en situation, hvor den globale økonomi er ramt af en alvorlig og langvarig krise. Samtidig bør landet gennemføre håndfaste politikker til korrektion af det store underskud over for udlandet, herunder fastholde en stram finanspolitik og bremse lønstigningerne i den offentlige sektor. Desuden har landet behov for at forbedre kvaliteten i de offentlige udgifter ved at forbedre den administrative kapacitet og sætte mere skub i strukturreformerne.

På baggrund af ovenstående vurdering og behovet for at sikre holdbar konvergens opfordres Bulgarien til:

| i) | at fortsætte med en stram finanspolitik og fastholde en sund finanspolitisk stilling ved at begrænse stigningen i de offentlige udgifter for derved at bidrage til begrænsningen af de eksisterende eksterne ubalancer og modvirke eventuelle indtægtstab |
| --- | --- |

i)

at fortsætte med en stram finanspolitik og fastholde en sund finanspolitisk stilling ved at begrænse stigningen i de offentlige udgifter for derved at bidrage til begrænsningen af de eksisterende eksterne ubalancer og modvirke eventuelle indtægtstab

| ii) | at bremse lønstigningerne i den offentlige sektor for derved at bidrage til at dæmpe lønudviklingen generelt og forbedre konkurrenceevnen |
| --- | --- |

ii)

at bremse lønstigningerne i den offentlige sektor for derved at bidrage til at dæmpe lønudviklingen generelt og forbedre konkurrenceevnen

| iii) | at styrke effektiviteten i de offentlige udgifter yderligere, navnlig gennem en fuldstændig gennemførelse af programbudgettering, forbedring af den administrative kapacitet og gennemførelse af arbejdsmarkeds-, produktmarkeds-, uddannelses- og sundhedsreformer for at øge produktiviteten. |
| --- | --- |

iii)

at styrke effektiviteten i de offentlige udgifter yderligere, navnlig gennem en fuldstændig gennemførelse af programbudgettering, forbedring af den administrative kapacitet og gennemførelse af arbejdsmarkeds-, produktmarkeds-, uddannelses- og sundhedsreformer for at øge produktiviteten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM jan. 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | — |
| KP dec. 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | — |
| KP dec. 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | — |
| KP dec. 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | — | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP dec. 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM jan. 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | — |
| KP dec. 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | — |
| KP dec. 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | — |
| KP dec. 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | — |
| KP dec. 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | — |
| KP dec. 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | — |
| KP dec. 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | — | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | — |
| KP dec. 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) (9) | KP dec. 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM jan. 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | — |
| KP dec. 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | — |
| Kilde:

  Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM jan. 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

—

KP dec. 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM jan. 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

—

KP dec. 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM jan. 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

—

KP dec. 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

—

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP dec. 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM jan. 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

—

KP dec. 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP dec. 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM jan. 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

—

KP dec. 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP dec. 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM jan. 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

—

KP dec. 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM jan. 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

—

KP dec. 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM jan. 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

—

KP dec. 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

—

KP dec. 2007

2,8

3,1

3,3

—

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

KP dec. 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

—

KP dec. 2007

2,9

3,1

3,3

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP) (9)

KP dec. 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM jan. 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

—

KP dec. 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

—

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Den 23. december 2008 afleverede de bulgarske myndigheder et addendum til programmet med nærmere oplysninger om de foranstaltninger, de havde truffet som reaktion på den økonomiske nedgang. Det indeholdt ingen oplysninger om væsentlige finanspolitiske og strukturpolitiske ændringer i forhold til konvergensprogrammet, og budgetfremskrivningerne forblev uændrede.

(3)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognoser fra januar 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(4)  Der mangler bl.a. visse oplysninger om bæredygtigheden på lang sigt.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % og 6,0 % i perioden 2007-2010.

(7)  Forskellen mellem nettolåntagningen i 2007 i nærværende opdatering af programmet og i den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 skyldes en afvigelse i vare- og tjenestebalancekomponenten.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne. Den seneste opdatering omfatter ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger for programperioden ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009. Der foreligger engangsforanstaltninger svarende til 3,3 % af BNP (udgiftsside) i 2007.

(9)  Det forhold, at programmets fremskrivninger af gældskvoten afviger fra fremskrivningerne i den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009, skyldes næsten udelukkende en højere fremskrevet akkumulering af finansielle aktiver, som Kommissionens tjenestegrene ikke tager hensyn til i forbindelse med et scenario med uændret politik.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

(2009/C 62/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for perioden 2008-2011. Rådet noterer sig, at det program, der blev forelagt i november 2008, herunder det addendum, der blev fremsendt i december 2008, synes at være for optimistisk set i lyset af den ugunstige makroøkonomiske udvikling. Det noterer sig også, at der den 16. februar 2009 blev bebudet en yderligere pakke med incitamenter, der ikke er omfattet af denne vurdering. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Den Tjekkiske Republiks opdaterede konvergensprogram for perioden 2008-2011. Rådet noterer sig, at det program, der blev forelagt i november 2008, herunder det addendum, der blev fremsendt i december 2008, synes at være for optimistisk set i lyset af den ugunstige makroøkonomiske udvikling. Det noterer sig også, at der den 16. februar 2009 blev bebudet en yderligere pakke med incitamenter, der ikke er omfattet af denne vurdering.

| (2) | Efter tre år med hurtig ekspansion udviklede væksten i den tjekkiske økonomi sig mere moderat i 2008 og forventes at aftage yderligere i 2009. En faldende udenlandsk efterspørgsel som følge af den globale finanskrise og økonomiske krise vil lægge en betydelig dæmper på væksten i eksporten i den særdeles åbne tjekkiske økonomi. Dertil kommer, at den indenlandske efterspørgsel, især investeringerne, falder på grund af aftagende udenlandske direkte investeringer, stramme kreditvilkår og negative forventninger hos virksomheder og forbrugere. Som en reaktion på afmatningen indførte regeringen en pakke med finanspolitiske incitamenter i budgettet for 2009, herunder en række indtægts- og udgiftsmæssige foranstaltninger. Formålet er at fremme indenlandsk efterspørgsel og støtte virksomhederne under den økonomiske afmatning. Fra 2010 forventes økonomien gradvist at komme sig i tråd med den forventede forbedring i de ydre omstændigheder. Imidlertid forventes det ikke, at man vender tilbage til de høje vækstrater fra før krisen. Det kan få en negativ indvirkning på de offentlige finanser, som inden for de seneste år har draget fordel af en kraftig indtægtsstigning, og som trods et relativt lavt underskud på de offentlige finanser og en relativ lav offentlig gæld stadig vækker bekymring, for så vidt angår risiciene for den langsigtede finanspolitiske holdbarbar som følge af den hurtigt aldrende befolkning. Den tjekkiske nationalbank lempede pengepolitikken i anden halvdel af 2008 gennem flere på hinanden følgende rentesænkninger (fra 3,75 % i juli 2008 til 2,25 % i december 2008). Den nominelle effektive kurs på den tjekkiske koruna blev i løbet af 2008 apprecieret en smule (med ca. 1,3 %). |
| --- | --- |

(2)

Efter tre år med hurtig ekspansion udviklede væksten i den tjekkiske økonomi sig mere moderat i 2008 og forventes at aftage yderligere i 2009. En faldende udenlandsk efterspørgsel som følge af den globale finanskrise og økonomiske krise vil lægge en betydelig dæmper på væksten i eksporten i den særdeles åbne tjekkiske økonomi. Dertil kommer, at den indenlandske efterspørgsel, især investeringerne, falder på grund af aftagende udenlandske direkte investeringer, stramme kreditvilkår og negative forventninger hos virksomheder og forbrugere. Som en reaktion på afmatningen indførte regeringen en pakke med finanspolitiske incitamenter i budgettet for 2009, herunder en række indtægts- og udgiftsmæssige foranstaltninger. Formålet er at fremme indenlandsk efterspørgsel og støtte virksomhederne under den økonomiske afmatning. Fra 2010 forventes økonomien gradvist at komme sig i tråd med den forventede forbedring i de ydre omstændigheder. Imidlertid forventes det ikke, at man vender tilbage til de høje vækstrater fra før krisen. Det kan få en negativ indvirkning på de offentlige finanser, som inden for de seneste år har draget fordel af en kraftig indtægtsstigning, og som trods et relativt lavt underskud på de offentlige finanser og en relativ lav offentlig gæld stadig vækker bekymring, for så vidt angår risiciene for den langsigtede finanspolitiske holdbarbar som følge af den hurtigt aldrende befolkning. Den tjekkiske nationalbank lempede pengepolitikken i anden halvdel af 2008 gennem flere på hinanden følgende rentesænkninger (fra 3,75 % i juli 2008 til 2,25 % i december 2008). Den nominelle effektive kurs på den tjekkiske koruna blev i løbet af 2008 apprecieret en smule (med ca. 1,3 %).

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 4,4 % i 2008 til 3,7 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 4,8 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og 2010 og på optimistiske vækstantagelser for de efterfølgende år, men dette skal ses i forhold til programmets skæringsdato, nemlig den 1. oktober 2008, og den alvorlige økonomiske udvikling, der har fundet sted siden da.
  I betragtning af den hurtige forværring af de økonomiske udsigter for Den Tjekkiske Republiks væsentligste handelspartnere inden for de seneste måneder forventes eksporten især at falde meget mere markant, og handelspartnernes økonomiske genopretning forventes at være mere moderat end antaget i programmet. Endvidere er den hurtige økonomiske genopretning baseret på den antagelse, at vækstpotentialet ikke vil blive påvirket af krisen, hvilket forekommer meget usandsynligt i betragtning af den forventede nedgang i investeringens vækstrate, herunder også udenlandske direkte investeringer. Programmets inflationsprognoser forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 4,4 % i 2008 til 3,7 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 4,8 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og 2010 og på optimistiske vækstantagelser for de efterfølgende år, men dette skal ses i forhold til programmets skæringsdato, nemlig den 1. oktober 2008, og den alvorlige økonomiske udvikling, der har fundet sted siden da.

I betragtning af den hurtige forværring af de økonomiske udsigter for Den Tjekkiske Republiks væsentligste handelspartnere inden for de seneste måneder forventes eksporten især at falde meget mere markant, og handelspartnernes økonomiske genopretning forventes at være mere moderat end antaget i programmet. Endvidere er den hurtige økonomiske genopretning baseret på den antagelse, at vækstpotentialet ikke vil blive påvirket af krisen, hvilket forekommer meget usandsynligt i betragtning af den forventede nedgang i investeringens vækstrate, herunder også udenlandske direkte investeringer. Programmets inflationsprognoser forekommer realistiske.

| (4) | I de foreløbige prognoser fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 beregnet til 1,2 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 2,9 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Resultatet, som er langt bedre end forventet, skyldes hovedsagelig en bedre udgangsposition i 2007 og den tidligere reformpakke, som regeringen havde iværksat. Dette blev delvist udlignet af en mindre gunstig udvikling i 2008. Her skal det især nævnes, at mens væksten i udgifterne generelt svarede til forventningerne, lå væksten i indtægterne lidt under målet. Stigningen i den opkrævede moms har ikke været så stor som forventet på grund af en afmatning i forbruget, som modsvarede virkningen af stigningen i den laveste momssats, der blev indført i 2008, hvorimod de direkte skatter har været mere i overensstemmelse med regeringens prognoser på grund at et stabilt arbejdsmarked. |
| --- | --- |

(4)

I de foreløbige prognoser fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 beregnet til 1,2 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 2,9 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Resultatet, som er langt bedre end forventet, skyldes hovedsagelig en bedre udgangsposition i 2007 og den tidligere reformpakke, som regeringen havde iværksat. Dette blev delvist udlignet af en mindre gunstig udvikling i 2008. Her skal det især nævnes, at mens væksten i udgifterne generelt svarede til forventningerne, lå væksten i indtægterne lidt under målet. Stigningen i den opkrævede moms har ikke været så stor som forventet på grund af en afmatning i forbruget, som modsvarede virkningen af stigningen i den laveste momssats, der blev indført i 2008, hvorimod de direkte skatter har været mere i overensstemmelse med regeringens prognoser på grund at et stabilt arbejdsmarked.

| (5) | Målet for den samlede offentlige saldo i 2009 er på – 1,6 % af BNP, mens Kommissionens tjenestegrene i den foreløbige prognose går ud fra – 2,5 % af BNP. Den forventede nettoeffekt på budgetbalancen af diskretionære foranstaltninger, der er vedtaget som en del af pakken med finanspolitiske incitamenter, og som påvirker indtægts- og udgiftssiden ca. lige meget, er på omkring 1 % af BNP. Disse foranstaltninger opvejer konvergensprogrammets oprindeligt restriktive politik. I overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose indebærer dette en lettere ekspansion på ca. 0,25 % af BNP. De automatiske stabilisatorers indflydelse på forværringen af budgetbalancen forventes at være på 0,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

Målet for den samlede offentlige saldo i 2009 er på – 1,6 % af BNP, mens Kommissionens tjenestegrene i den foreløbige prognose går ud fra – 2,5 % af BNP. Den forventede nettoeffekt på budgetbalancen af diskretionære foranstaltninger, der er vedtaget som en del af pakken med finanspolitiske incitamenter, og som påvirker indtægts- og udgiftssiden ca. lige meget, er på omkring 1 % af BNP. Disse foranstaltninger opvejer konvergensprogrammets oprindeligt restriktive politik. I overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose indebærer dette en lettere ekspansion på ca. 0,25 % af BNP. De automatiske stabilisatorers indflydelse på forværringen af budgetbalancen forventes at være på 0,5 % af BNP.

| (6) | Ifølge programmet opfyldes den mellemfristede målsætning, nemlig et strukturelt underskud på 1 % af BNP, som er konjunkturkorrigeret for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, senest i 2012 (dvs. ikke i programperioden). Både den nominelle saldo og den strukturelle saldo forventes at blive bedre efter 2009 som et resultat af udgiftsbesparelser, især med hensyn til forbruget af rå- og hjælpestoffer og aflønningen af arbejdstagerne, der forventes at falde med mere end 0,5 % af BNP pr. år i perioden 2009-2011. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet opfyldes den mellemfristede målsætning, nemlig et strukturelt underskud på 1 % af BNP, som er konjunkturkorrigeret for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, senest i 2012 (dvs. ikke i programperioden). Både den nominelle saldo og den strukturelle saldo forventes at blive bedre efter 2009 som et resultat af udgiftsbesparelser, især med hensyn til forbruget af rå- og hjælpestoffer og aflønningen af arbejdstagerne, der forventes at falde med mere end 0,5 % af BNP pr. år i perioden 2009-2011.

| (7) | Budgetresultaterne er behæftet med forskellige risici. Det makroøkonomiske scenario, som budgetmålene er baseret på, forekommer særdeles optimistisk. Et årligt fald med mere end 0,5 procentpoint af BNP i forbruget af rå- og hjælpestoffer og i aflønningen af arbejdstagerne vil uden betydelige effektivitetsøgende foranstaltninger kunne medføre risici for de offentlige tjenesteydelsers overordnede kvalitet. Den forventede nedgang i udgifterne til sociale ydelser tager tilsyneladende ikke højde for den sandsynlige stigning i beløbet til arbejdsløshedsunderstøttelse som følge af den forventede forværring på arbejdsmarkedet. Endvidere modsvares skattelettelserne i forbindelse med pakken med finanspolitiske incitamenter måske ikke af fremtidige besparelser. Udgiftsmålene i programmet er baseret på lofter for de mellemfristede udgiftsrammer, som tidligere er blevet overskredet. Indtægterne kan også vise sig at være lavere end forventet på grund af afmatningen, selv om antagelserne i programmet vedrørende indtægterne forekommer forsigtige. |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er behæftet med forskellige risici. Det makroøkonomiske scenario, som budgetmålene er baseret på, forekommer særdeles optimistisk. Et årligt fald med mere end 0,5 procentpoint af BNP i forbruget af rå- og hjælpestoffer og i aflønningen af arbejdstagerne vil uden betydelige effektivitetsøgende foranstaltninger kunne medføre risici for de offentlige tjenesteydelsers overordnede kvalitet. Den forventede nedgang i udgifterne til sociale ydelser tager tilsyneladende ikke højde for den sandsynlige stigning i beløbet til arbejdsløshedsunderstøttelse som følge af den forventede forværring på arbejdsmarkedet. Endvidere modsvares skattelettelserne i forbindelse med pakken med finanspolitiske incitamenter måske ikke af fremtidige besparelser. Udgiftsmålene i programmet er baseret på lofter for de mellemfristede udgiftsrammer, som tidligere er blevet overskredet. Indtægterne kan også vise sig at være lavere end forventet på grund af afmatningen, selv om antagelserne i programmet vedrørende indtægterne forekommer forsigtige.

| (8) | Den langsigtede virkning på budgettet af aldringen ligger over EU-gennemsnittet ifølge prognoserne fra 2005, som bygger på den fælles metode; den langsigtede holdbarhed i Den Tjekkiske Republik vurderes derfor at være behæftet med en høj risiko. Der er blevet iværksat indledende faser af pensions- og sundhedsreformer, som vil begrænse udgifterne. Der skal imidlertid gøres en yderligere indsats inden for begge områder under hensyntagen til principperne om lige adgang og holdbarhed. Selv om budgetstillingerne i 2008 som beregnet i programmet er markant forbedret, skyldes det i store træk en bedre udgangsposition i 2007 frem for diskretionære foranstaltninger, og der er fortsat risiko forbundet med befolkningens aldring. Hvis man opnår primære overskud på mellemlang sigt og gennemfører yderligere strukturelle foranstaltninger, der tager sigte på at dæmpe aldersrelaterede udgifter, vil det begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Den langsigtede virkning på budgettet af aldringen ligger over EU-gennemsnittet ifølge prognoserne fra 2005, som bygger på den fælles metode; den langsigtede holdbarhed i Den Tjekkiske Republik vurderes derfor at være behæftet med en høj risiko. Der er blevet iværksat indledende faser af pensions- og sundhedsreformer, som vil begrænse udgifterne. Der skal imidlertid gøres en yderligere indsats inden for begge områder under hensyntagen til principperne om lige adgang og holdbarhed. Selv om budgetstillingerne i 2008 som beregnet i programmet er markant forbedret, skyldes det i store træk en bedre udgangsposition i 2007 frem for diskretionære foranstaltninger, og der er fortsat risiko forbundet med befolkningens aldring. Hvis man opnår primære overskud på mellemlang sigt og gennemfører yderligere strukturelle foranstaltninger, der tager sigte på at dæmpe aldersrelaterede udgifter, vil det begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| (9) | I 2004 indførte Den Tjekkiske Republik en mellemfristet budgetramme, hvori der fastsættes årlige mål for statsbudgettet i en periode på tre år. Målene er baseret på nominelle udgiftslofter og anslået indtægt, der er beregnet ud fra den forventede vækst i BNP. Siden begyndelsen af den mellemfristede budgetramme er de oprindelige udgiftsgrænser blevet overskredet af stigende udgifter, hvilket fremgår både af et skøn og af de faktiske udgifter. I 2006 og 2007 overskred de faktiske udgifter de oprindelige lofter med et gennemsnit på 7 %. Den Tjekkiske Republik planlægger en række ændringer, der skal forbedre budgetforvaltningen og styrke skatteinddrivelsen. Fra januar 2009 er der blevet indført en resultatorienteret og målrettet budgettering. Fra januar 2010 vil der ske en øget integrering og forenkling af skattesystemet, og til støtte for skattevæsenets arbejde vil der blive etableret et moderne administrativt apparat, som blev sendt i udbud i 2008. Disse foranstaltninger vil medvirke til at forbedre budgetgennemførelsen, mens en overholdelse af udgiftslofterne vil afhænge af yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

I 2004 indførte Den Tjekkiske Republik en mellemfristet budgetramme, hvori der fastsættes årlige mål for statsbudgettet i en periode på tre år. Målene er baseret på nominelle udgiftslofter og anslået indtægt, der er beregnet ud fra den forventede vækst i BNP. Siden begyndelsen af den mellemfristede budgetramme er de oprindelige udgiftsgrænser blevet overskredet af stigende udgifter, hvilket fremgår både af et skøn og af de faktiske udgifter. I 2006 og 2007 overskred de faktiske udgifter de oprindelige lofter med et gennemsnit på 7 %. Den Tjekkiske Republik planlægger en række ændringer, der skal forbedre budgetforvaltningen og styrke skatteinddrivelsen. Fra januar 2009 er der blevet indført en resultatorienteret og målrettet budgettering. Fra januar 2010 vil der ske en øget integrering og forenkling af skattesystemet, og til støtte for skattevæsenets arbejde vil der blive etableret et moderne administrativt apparat, som blev sendt i udbud i 2008. Disse foranstaltninger vil medvirke til at forbedre budgetgennemførelsen, mens en overholdelse af udgiftslofterne vil afhænge af yderligere foranstaltninger.

| (10) | Som en reaktion på finanskrisen traf Den Tjekkiske Republik en række foranstaltninger, herunder også skridt til en kapitalforøgelse for den tjekkiske eksportbank, for eksportgaranti- og forsikringsselskabet og for den tjekkisk-mähriske garanti- og udviklingsbank på i alt 2 mia. CZK. Kapitalforøgelsen for disse institutioner vil gavne eksportfirmaerne, især de små og mellemstore virksomheder. Dertil kommer, at indskudsgarantiordningens dækning blev øget til 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Som en reaktion på finanskrisen traf Den Tjekkiske Republik en række foranstaltninger, herunder også skridt til en kapitalforøgelse for den tjekkiske eksportbank, for eksportgaranti- og forsikringsselskabet og for den tjekkisk-mähriske garanti- og udviklingsbank på i alt 2 mia. CZK. Kapitalforøgelsen for disse institutioner vil gavne eksportfirmaerne, især de små og mellemstore virksomheder. Dertil kommer, at indskudsgarantiordningens dækning blev øget til 50 000 EUR.

| (11) | Den Tjekkiske Republik har i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, vedtaget en genopretningsplan med flere finanspolitiske incitamenter. Inden for rammerne af en lettere ekspansiv finanspolitisk linje, er disse foranstaltninger et passende svar på den makroøkonomiske budgetmæssige situation i betragtning af ønsket om en bredere konsolideringsindsats set i lyset af risici i forbindelse med den langfristede holdbarhed som følge af en hurtig aldring. De tjekkiske myndigheders incitamenter kan anses som værende i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, da de er rettidige og målrettede.
  Nedgangen i arbejdstagernes socialforsikringsbidrag med 1,5 procentpoint, som ikke er let reversibel, vil gavne husholdningernes rådighedsbeløb. Foranstaltningen vil også have en strukturel indvirkning på arbejdsmarkedet med hensyn til at øge udbuddet og påvirke bruttolønningerne i nedadgående retning. Dertil kommer, at beslutningen om at investere i byggeri og modernisering af infrastruktur gennem den statslige fond for transportinfrastruktur formodentlig vil medvirke til at opretholde beskæftigelsen og øge efterspørgslen. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. På baggrund af de forværrede økonomiske udsigter bebudede regeringen den 16. februar 2009 den anden pakke af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

Den Tjekkiske Republik har i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, vedtaget en genopretningsplan med flere finanspolitiske incitamenter. Inden for rammerne af en lettere ekspansiv finanspolitisk linje, er disse foranstaltninger et passende svar på den makroøkonomiske budgetmæssige situation i betragtning af ønsket om en bredere konsolideringsindsats set i lyset af risici i forbindelse med den langfristede holdbarhed som følge af en hurtig aldring. De tjekkiske myndigheders incitamenter kan anses som værende i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, da de er rettidige og målrettede.

Nedgangen i arbejdstagernes socialforsikringsbidrag med 1,5 procentpoint, som ikke er let reversibel, vil gavne husholdningernes rådighedsbeløb. Foranstaltningen vil også have en strukturel indvirkning på arbejdsmarkedet med hensyn til at øge udbuddet og påvirke bruttolønningerne i nedadgående retning. Dertil kommer, at beslutningen om at investere i byggeri og modernisering af infrastruktur gennem den statslige fond for transportinfrastruktur formodentlig vil medvirke til at opretholde beskæftigelsen og øge efterspørgslen. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. På baggrund af de forværrede økonomiske udsigter bebudede regeringen den 16. februar 2009 den anden pakke af foranstaltninger.

| (12) | Den planlagte finanspolitiske linje er lettere ekspansiv i 2009 ifølge de foreløbige prognoser fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, delvis som følge af en ekstraordinær lønstigning i den offentlige sektor. Den strukturelle saldo forbedres efter 2009 hovedsageligt som følge af udgiftstilbageholdenhed. Det kan blive vanskeligt i betragtning af programmets positive makroøkonomiske antagelser at opnå de finanspolitiske mål uden yderligere foranstaltninger og konkrete tiltag, der skal styrke de planlagte udgiftsreduktioner. |
| --- | --- |

(12)

Den planlagte finanspolitiske linje er lettere ekspansiv i 2009 ifølge de foreløbige prognoser fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, delvis som følge af en ekstraordinær lønstigning i den offentlige sektor. Den strukturelle saldo forbedres efter 2009 hovedsageligt som følge af udgiftstilbageholdenhed. Det kan blive vanskeligt i betragtning af programmets positive makroøkonomiske antagelser at opnå de finanspolitiske mål uden yderligere foranstaltninger og konkrete tiltag, der skal styrke de planlagte udgiftsreduktioner.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3).

Den overordnede konklusion er, at underskuddet på de offentlige finanser i Den Tjekkiske Republik i de seneste år har været relativt lavt, og gælden har ligget på under 30 % af BNP og dermed klart under referenceværdien på 60 %. Den let ekspansive finanspolitiske linje, der omfatter incitamenter, synes at være hensigtsmæssig i lyset af den økonomiske afmatning og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan; den vil imidlertid påvirke de offentlige finanser. Endvidere er der risici forbundet med budgetprognoserne, især i betragtning af de gunstige vækstantagelser, manglen på konkrete tiltag til støtte for de planlagte udgiftsreduktioner fra 2009 og de hidtidige erfaringer med overskridelsen af de udgiftslofter, der er fastsat i den mellemfristede budgetramme. Som følge af en hurtigt aldrende befolkning hersker der stadig usikkerhed med hensyn til den langfristede finanspolitiske holdbarhed. Samlet set peger disse risici på behovet for finanspolitisk konsolidering på mellemlang sigt og en yderligere indsats med hensyn til strukturreformer.

På baggrund af ovenstående og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens opfordres Den Tjekkiske Republik til:

| i) | at gennemføre de finanspolitiske planer for 2009, herunder incitamenter, i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de finanspolitiske planer for 2009, herunder incitamenter, i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten

| ii) | at foretage en betydelig strukturel konsolidering i 2010 og derefter i retning af den mellemfristede målsætning og styrke den budgetmæssige strategi med særlige foranstaltninger med henblik på at bringe udgifterne ned i 2010-2011 |
| --- | --- |

ii)

at foretage en betydelig strukturel konsolidering i 2010 og derefter i retning af den mellemfristede målsætning og styrke den budgetmæssige strategi med særlige foranstaltninger med henblik på at bringe udgifterne ned i 2010-2011

| iii) | i betragtning af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter at fortsætte de nødvendige pensions- og sundhedsreformer for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

iii)

i betragtning af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter at fortsætte de nødvendige pensions- og sundhedsreformer for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP nov. 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | — |
| KP nov. 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | — |
| KP nov. 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | — |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | — |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | — |
| Nettolångivning/lån-tagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | — |
| KP nov. 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | — |
| KP nov. 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM jan. 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | — |
| KP nov. 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | — |
| KP nov. 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | — |
| KP nov. 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4)

  (% af BNP) | KP nov. 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | — |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP nov. 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | — |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM jan. 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | — |
| KP nov. 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | — |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP nov. 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM jan. 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

—

KP nov. 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

—

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM jan. 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

—

KP nov. 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

—

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

—

KP nov. 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

—

Nettolångivning/lån-tagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP nov. 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM jan. 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

—

KP nov. 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP nov. 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM jan. 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

—

KP nov. 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP nov. 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM jan. 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

—

KP nov. 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM jan. 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

—

KP nov. 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM jan. 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

—

KP nov. 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo (4)

(% af BNP)

KP nov. 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

—

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP nov. 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

—

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM jan. 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

—

KP nov. 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

—

Konvergensprogram (KP); Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  Der foreligger navnlig ikke oplysninger om COFOG for 2011, om likvide finansielle aktiver og om finansiel nettogæld i forbindelse med den offentlige gæld, hvilket betyder, at vurderingen objektivt bliver mere kompliceret.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % og 4,2 % i perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger er på 0,1 % af BNP i 2008 i henhold til det seneste program, men de blev allokeret til de normale udgiftskategorier, da bestanddelene er tilbagevendende dele af de offentlige udgifter og ret små ifølge Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose fra januar.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/11

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 62/03)

| Godkendelsesdato | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 23/08 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Retsgrundlag | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | — |
| Rammebeløb | — |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | — |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

27.2.2009

Sag nr.

N 23/08

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Retsgrundlag

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

—

Rammebeløb

—

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 344/08 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | Groot Amsterdam |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Retsgrundlag | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Risikovillig kapital, forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Støtteform | Indskydning af risikovillig kapital |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 7 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 14.12.2019 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Godkendelsesdato

18.12.2008

Sag nr.

N 344/08

Medlemsstat

Nederlandene

Region

Groot Amsterdam

Titel (og/eller modtagerens navn)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Retsgrundlag

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Risikovillig kapital, forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder (SMV)

Støtteform

Indskydning af risikovillig kapital

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 7 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 14.12.2019

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 426/08 |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | 87(3)(a) |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Retsgrundlag | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 42,32 mio. LVL |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Energi |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Godkendelsesdato

11.2.2009

Sag nr.

N 426/08

Medlemsstat

Letland

Region

87(3)(a)

Titel (og/eller modtagerens navn)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Retsgrundlag

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 42,32 mio. LVL

Støtteintensitet

50 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Energi

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 428/08 |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | 87(3)(a) |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Retsgrundlag | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 17,34 mio. LVL |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Energi |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Godkendelsesdato

11.2.2009

Sag nr.

N 428/08

Medlemsstat

Letland

Region

87(3)(a)

Titel (og/eller modtagerens navn)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Retsgrundlag

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 17,34 mio. LVL

Støtteintensitet

50 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Energi

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 431/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Retsgrundlag | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 190 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 950 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 80 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

15.12.2008

Sag nr.

N 431/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Luftfahrtforschungsprogramm

Retsgrundlag

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 190 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 950 mio. EUR

Støtteintensitet

80 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 62/04)

Den 4. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5049. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5049. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/16

---

Rådets konklusioner af 27. november 2008 om en fælles arbejdsstrategi og konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af cyberkriminalitet

(2009/C 62/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

RÅDET, SOM NOTERER SIG FØLGENDE:

| — | et af Den Europæiske Unions mål er gradvis at gennemføre et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed gennem udformning af fælles foranstaltninger fra medlemsstaternes side på området politisamarbejde og retligt samarbejde |
| --- | --- |

—

et af Den Europæiske Unions mål er gradvis at gennemføre et område med retfærdighed, frihed og sikkerhed gennem udformning af fælles foranstaltninger fra medlemsstaternes side på området politisamarbejde og retligt samarbejde

| — | beskyttelse af de europæiske borgere er en af Europas grundlæggende opgaver. EU skal derfor kunne afsløre nye former for kriminalitet og tilpasse sin indsats, så der hurtigt indføres modforanstaltninger |
| --- | --- |

—

beskyttelse af de europæiske borgere er en af Europas grundlæggende opgaver. EU skal derfor kunne afsløre nye former for kriminalitet og tilpasse sin indsats, så der hurtigt indføres modforanstaltninger

| — | i de seneste år er der konstateret stadig flere strafbare handlinger på internettet, og de er af stadig mere international karakter, efterhånden som internettet fjerner alle grænser |
| --- | --- |

—

i de seneste år er der konstateret stadig flere strafbare handlinger på internettet, og de er af stadig mere international karakter, efterhånden som internettet fjerner alle grænser

| — | Det Europæiske Råd gav i Tammerfors i oktober 1999 prioritet til en strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet og edb-kriminalitet. Denne prioritet er siden blevet bekræftet af det omfattende arbejde i EU-institutionerne, navnlig Kommissionens meddelelse af 22. maj 2007 til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget med titlen »Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet« og rammeafgørelse 2005/222/RIA af 24. februar 2005 om angreb på informationssystemer (1), som Kommissionen agter at ajourføre i 2009 |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råd gav i Tammerfors i oktober 1999 prioritet til en strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet og edb-kriminalitet. Denne prioritet er siden blevet bekræftet af det omfattende arbejde i EU-institutionerne, navnlig Kommissionens meddelelse af 22. maj 2007 til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget med titlen »Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet« og rammeafgørelse 2005/222/RIA af 24. februar 2005 om angreb på informationssystemer (1), som Kommissionen agter at ajourføre i 2009

| — | inden den 15. september 2010 vil Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data |
| --- | --- |

—

inden den 15. september 2010 vil Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data

| — | Kommissionen og Europarådet har allerede arbejdet på at styrke partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på at bekæmpe cyberkriminalitet |
| --- | --- |

—

Kommissionen og Europarådet har allerede arbejdet på at styrke partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på at bekæmpe cyberkriminalitet

| — | Kommissionen vil forelægge en meddelelse om de fremtidige prioriteter på området frihed, sikkerhed og retfærdighed i Europa, som er en forløber for det næste langsigtede program (2010-2014), og som skal omhandle bekæmpelse af cyberkriminalitet |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil forelægge en meddelelse om de fremtidige prioriteter på området frihed, sikkerhed og retfærdighed i Europa, som er en forløber for det næste langsigtede program (2010-2014), og som skal omhandle bekæmpelse af cyberkriminalitet

| — | Rådet har vedtaget konklusioner om etablering af nationale mekanismer, der skal give mulighed for en europæisk platform for indberetning af strafbare handlinger på internettet (2), hvilket er et udtryk for denne intention om at styrke samarbejdet om retshåndhævelse ved at give de retshåndhævende myndigheder betydelige og effektive ressourcer |
| --- | --- |

—

Rådet har vedtaget konklusioner om etablering af nationale mekanismer, der skal give mulighed for en europæisk platform for indberetning af strafbare handlinger på internettet (2), hvilket er et udtryk for denne intention om at styrke samarbejdet om retshåndhævelse ved at give de retshåndhævende myndigheder betydelige og effektive ressourcer

| — | endelig forekommer udarbejdelsen af en samlet program til bekæmpelse af cyberkriminalitet at være den mest hensigtsmæssige arbejdsmetode på EU-niveau til at finde løsninger på alle de spørgsmål, der er opstået eller sandsynligvis vil opstå i nær fremtid på dette område, og til at kontrollere, at disse løsninger gennemføres, |
| --- | --- |

—

endelig forekommer udarbejdelsen af en samlet program til bekæmpelse af cyberkriminalitet at være den mest hensigtsmæssige arbejdsmetode på EU-niveau til at finde løsninger på alle de spørgsmål, der er opstået eller sandsynligvis vil opstå i nær fremtid på dette område, og til at kontrollere, at disse løsninger gennemføres,

RÅDET:

| 1) | FINDER, at det er vigtigt at bekæmpe de forskellige aspekter af cyberkriminalitet og at opfordre medlemsstaterne og Kommissionen til at fastlægge en fælles arbejdsstrategi under hensyntagen til indholdet i Europarådets konvention om it-kriminalitet.
  Formålet med denne strategi bør være at gøre det muligt at sætte ind på en endnu mere effektiv måde over for de mange former for kriminalitet, der begås ved hjælp af elektroniske net. Denne kriminalitet antager så foruroligende former som børnepornografi, enhver form for seksuel vold og enhver terrorhandling — som defineret i rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002.
  Strategien skal også bidrage til at reagere på specifikke trusler mod elektroniske net (omfattende angreb på informationssystemer).
  Denne strategi bør endelig omhandle metoder til bekæmpelse af traditionelle former for internetkriminalitet såsom identitetsmisbrug, identitetstyveri, svigagtigt salg, økonomisk kriminalitet og ulovlig internethandel, især med narkotika og våben. |
| --- | --- |

1)

FINDER, at det er vigtigt at bekæmpe de forskellige aspekter af cyberkriminalitet og at opfordre medlemsstaterne og Kommissionen til at fastlægge en fælles arbejdsstrategi under hensyntagen til indholdet i Europarådets konvention om it-kriminalitet.

Formålet med denne strategi bør være at gøre det muligt at sætte ind på en endnu mere effektiv måde over for de mange former for kriminalitet, der begås ved hjælp af elektroniske net. Denne kriminalitet antager så foruroligende former som børnepornografi, enhver form for seksuel vold og enhver terrorhandling — som defineret i rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002.

Strategien skal også bidrage til at reagere på specifikke trusler mod elektroniske net (omfattende angreb på informationssystemer).

Denne strategi bør endelig omhandle metoder til bekæmpelse af traditionelle former for internetkriminalitet såsom identitetsmisbrug, identitetstyveri, svigagtigt salg, økonomisk kriminalitet og ulovlig internethandel, især med narkotika og våben.

| 2) | FINDER, at en effektiv reaktion på disse forskellige internetrelaterede trusler skal tage form af horisontale foranstaltninger såsom:






  a) | styrkelse af partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor, så de i fællesskab udarbejder metoder til afsløring og forebyggelse af skade forårsaget af kriminalitet, og således at selskaber, der har været ofre for kriminalitet, fremsender relevante oplysninger om hyppigheden af disse strafbare handlinger til de retshåndhævende myndigheder. Det anbefales især, at Kommissionen indgående arbejder med de retningslinjer, der blev vedtaget af konferencen om globalt samarbejde til bekæmpelse af cyberkriminalitet, som blev afholdt i Europarådsregi den 1.-2. april 2008 og havde til formål at forbedre partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på bekæmpelse af cyberkriminalitet. Rådet noterer sig i den forbindelse de anbefalinger, der blev fremsat efter det ekspertmøde, som Kommissionen tilrettelagde den 25.-26. september i år, disse anbefalinger er vedføjet som bilag |
| --- | --- | --- |

2)

FINDER, at en effektiv reaktion på disse forskellige internetrelaterede trusler skal tage form af horisontale foranstaltninger såsom:

a)

styrkelse af partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor, så de i fællesskab udarbejder metoder til afsløring og forebyggelse af skade forårsaget af kriminalitet, og således at selskaber, der har været ofre for kriminalitet, fremsender relevante oplysninger om hyppigheden af disse strafbare handlinger til de retshåndhævende myndigheder. Det anbefales især, at Kommissionen indgående arbejder med de retningslinjer, der blev vedtaget af konferencen om globalt samarbejde til bekæmpelse af cyberkriminalitet, som blev afholdt i Europarådsregi den 1.-2. april 2008 og havde til formål at forbedre partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på bekæmpelse af cyberkriminalitet. Rådet noterer sig i den forbindelse de anbefalinger, der blev fremsat efter det ekspertmøde, som Kommissionen tilrettelagde den 25.-26. september i år, disse anbefalinger er vedføjet som bilag

| b) | de aktører, der er engageret i bekæmpelse af cyberkriminalitet i Europa, skal have større viden og bedre uddannelse. Det vil især være hensigtsmæssigt at oprette et net af politichefer med henblik på bekæmpelse af cyberkriminalitet. Et sådant initiativ vil således være et godt supplement til det arbejde, der udføres af aktive ekspertgrupper på området, hvor man ikke blot er opmærksom på fremtidige risici, men også på procedurer for hurtige aktioner i tilfælde af alvorlige hændelser, sådan som det også gælder for den gruppe, der er oprettet i Europolregi, samt et supplement til det arbejde, der udføres af de fælles forskningscentre, Kommissionen har oprettet |
| --- | --- |

b)

de aktører, der er engageret i bekæmpelse af cyberkriminalitet i Europa, skal have større viden og bedre uddannelse. Det vil især være hensigtsmæssigt at oprette et net af politichefer med henblik på bekæmpelse af cyberkriminalitet. Et sådant initiativ vil således være et godt supplement til det arbejde, der udføres af aktive ekspertgrupper på området, hvor man ikke blot er opmærksom på fremtidige risici, men også på procedurer for hurtige aktioner i tilfælde af alvorlige hændelser, sådan som det også gælder for den gruppe, der er oprettet i Europolregi, samt et supplement til det arbejde, der udføres af de fælles forskningscentre, Kommissionen har oprettet

| c) | styrkelse af det tekniske og internationale samarbejde med tredjelande, der stadig oftere konfronteres med denne alvorlige form for kriminalitet, samt teknisk bistand. |
| --- | --- |

c)

styrkelse af det tekniske og internationale samarbejde med tredjelande, der stadig oftere konfronteres med denne alvorlige form for kriminalitet, samt teknisk bistand.

| 3) | OPFORDRER på denne baggrund medlemsstaterne og Kommissionen til at forelægge foranstaltninger baseret på undersøgelser af konkrete tilfælde, hvor man navnlig er opmærksom på den teknologiske udvikling, med det formål at udvikle værktøjer til operativ anvendelse på kort og mellemlang sigt, som f.eks.:






  a) | på kort sigt






  — | etablering af en europæisk platform for indberetning af strafbare handlinger på internettet |
| --- | --- | --- | --- |

3)

OPFORDRER på denne baggrund medlemsstaterne og Kommissionen til at forelægge foranstaltninger baseret på undersøgelser af konkrete tilfælde, hvor man navnlig er opmærksom på den teknologiske udvikling, med det formål at udvikle værktøjer til operativ anvendelse på kort og mellemlang sigt, som f.eks.:

a)

på kort sigt

—

etablering af en europæisk platform for indberetning af strafbare handlinger på internettet

| — | udarbejdelse i samråd med private aktører af en europæisk modelaftale for samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og private aktører |
| --- | --- |

—

udarbejdelse i samråd med private aktører af en europæisk modelaftale for samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og private aktører

| — | en beskrivelse af, hvad der skal forstås ved identitetsmisbrug på internettet, i overensstemmelse med medlemsstaternes nationale lovgivning |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af, hvad der skal forstås ved identitetsmisbrug på internettet, i overensstemmelse med medlemsstaternes nationale lovgivning

| — | oprettelse af nationale rammer og udveksling af god praksis vedrørende netpatruljer, der er et moderne redskab til bekæmpelse af internetkriminalitet, som muliggør deling af oplysninger om pseudonymer på europæisk niveau under overholdelse af medlemsstaternes nationale lovgivning om dataudveksling |
| --- | --- |

—

oprettelse af nationale rammer og udveksling af god praksis vedrørende netpatruljer, der er et moderne redskab til bekæmpelse af internetkriminalitet, som muliggør deling af oplysninger om pseudonymer på europæisk niveau under overholdelse af medlemsstaternes nationale lovgivning om dataudveksling

| — | brug af fælles efterforsknings- og undersøgelseshold |
| --- | --- |

—

brug af fælles efterforsknings- og undersøgelseshold

| — | løsning af problemerne med roaming over de elektroniske net og med anonymitet i forbindelse med forudbetalte telekommunikationsprodukter |
| --- | --- |

—

løsning af problemerne med roaming over de elektroniske net og med anonymitet i forbindelse med forudbetalte telekommunikationsprodukter

| b) | på mellemlang sigt






  — | udveksling af metoder til blokering og/eller lukning af børnepornografiske websteder i alle medlemsstaterne. Internetudbyderne bør opfordres til at træffe sådanne foranstaltninger. Den europæiske indberetningsplatform kan eventuelt bruges som redskab til udarbejdelse af en fælles sortliste |
| --- | --- | --- |

b)

på mellemlang sigt

—

udveksling af metoder til blokering og/eller lukning af børnepornografiske websteder i alle medlemsstaterne. Internetudbyderne bør opfordres til at træffe sådanne foranstaltninger. Den europæiske indberetningsplatform kan eventuelt bruges som redskab til udarbejdelse af en fælles sortliste

| — | lettere adgang til fjernransagning, hvis den nationale lovgivning tillader dette, således at efterforskningsgrupperne kan få hurtig adgang til oplysninger, hvis værtslandet giver sit samtykke |
| --- | --- |

—

lettere adgang til fjernransagning, hvis den nationale lovgivning tillader dette, således at efterforskningsgrupperne kan få hurtig adgang til oplysninger, hvis værtslandet giver sit samtykke

| — | udarbejdelse af foreløbige definitioner af forskellige kategorier af strafbare handlinger og af statistiske indikatorer for at fremme opstilling af sammenlignelige statistikker over de forskellige former for cyberkriminalitet, idet man samtidig er opmærksom på det arbejde, EU allerede gør på dette område. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af foreløbige definitioner af forskellige kategorier af strafbare handlinger og af statistiske indikatorer for at fremme opstilling af sammenlignelige statistikker over de forskellige former for cyberkriminalitet, idet man samtidig er opmærksom på det arbejde, EU allerede gør på dette område.

| 4) | OPFORDRER Kommissionen til at vurdere de fremskridt, der er gjort med hensyn til at forberede gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i punkt 2 og 3 ovenfor. Anmoder derfor medlemsstaterne om at oplyse Kommissionen om deres bidrag. |
| --- | --- |

4)

OPFORDRER Kommissionen til at vurdere de fremskridt, der er gjort med hensyn til at forberede gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nævnt i punkt 2 og 3 ovenfor. Anmoder derfor medlemsstaterne om at oplyse Kommissionen om deres bidrag.

| 5) | ANMODER OM, at der indføres supplerende foranstaltninger på længere sigt som led i det næste langsigtede program for retfærdighed, frihed og sikkerhed (2010-2014). |
| --- | --- |

5)

ANMODER OM, at der indføres supplerende foranstaltninger på længere sigt som led i det næste langsigtede program for retfærdighed, frihed og sikkerhed (2010-2014).

---

(1)  EUT L 69 af 16.3.2005, s. 67.

(2)  Dok. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

BILAG

| 1. | De retshåndhævende myndigheder og den private sektor (1) bør opfordres til at indlede operationel og strategisk dataudveksling for dermed at styrke deres kapacitet til at identificere og bekæmpe nye former for cyberkriminalitet. De retshåndhævende myndigheder bør opfordres til at informere tjenesteudbyderne om tendenser inden for cyberkriminalitet. |
| --- | --- |

1.

De retshåndhævende myndigheder og den private sektor (1) bør opfordres til at indlede operationel og strategisk dataudveksling for dermed at styrke deres kapacitet til at identificere og bekæmpe nye former for cyberkriminalitet. De retshåndhævende myndigheder bør opfordres til at informere tjenesteudbyderne om tendenser inden for cyberkriminalitet.

| 2. | Navnlig opfordres medlemsstaterne til at etablere et standardsystem for betroet operationel og strategisk dataudveksling mellem de retshåndhævende myndigheder og den private sektor. Blandt de væsentlige elementer i et sådant system er følgende strukturer og procedurer: |
| --- | --- |

2.

Navnlig opfordres medlemsstaterne til at etablere et standardsystem for betroet operationel og strategisk dataudveksling mellem de retshåndhævende myndigheder og den private sektor. Blandt de væsentlige elementer i et sådant system er følgende strukturer og procedurer:

| 3. | Permanente kontaktpunkter: Der bør oprettes permanente kontaktpunkter hos de retshåndhævende myndigheder — og noget tilsvarende for den private sektors vedkommende — så procedurerne i forbindelse med anmodninger og besvarelser kan blive mere klar og effektiv. Den private sektors kontaktpunkt bør også være tilgængelig uden for normal arbejdstid med henblik på besvarelse af uopsættelige anmodninger fra de retshåndhævende myndigheders side. De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør aftale, hvad der skal forstås ved »uopsættelig«. |
| --- | --- |

3.

Permanente kontaktpunkter: Der bør oprettes permanente kontaktpunkter hos de retshåndhævende myndigheder — og noget tilsvarende for den private sektors vedkommende — så procedurerne i forbindelse med anmodninger og besvarelser kan blive mere klar og effektiv. Den private sektors kontaktpunkt bør også være tilgængelig uden for normal arbejdstid med henblik på besvarelse af uopsættelige anmodninger fra de retshåndhævende myndigheders side. De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør aftale, hvad der skal forstås ved »uopsættelig«.

| 4. | Den private sektor og de retshåndhævende myndigheder opfordres til at bistå hinanden med uddannelse og anden støtte i forbindelse med deres ydelser og operationer. |
| --- | --- |

4.

Den private sektor og de retshåndhævende myndigheder opfordres til at bistå hinanden med uddannelse og anden støtte i forbindelse med deres ydelser og operationer.

| 5. | Standardformular for anmodninger: De retshåndhævende myndigheder bør på nationalt niveau og om muligt også i forhold til tredjelande udarbejde en standardiseret og struktureret formular til brug for anmodninger og besvarelse af anmodninger. Den private sektor bør anvende sidstnævnte formular ved besvarelse af anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder. Anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder bør som minimum fremsendes skriftligt, helst i elektronisk format, og indeholde følgende oplysninger:






  — | referencenummer |
| --- | --- | --- |

5.

Standardformular for anmodninger: De retshåndhævende myndigheder bør på nationalt niveau og om muligt også i forhold til tredjelande udarbejde en standardiseret og struktureret formular til brug for anmodninger og besvarelse af anmodninger. Den private sektor bør anvende sidstnævnte formular ved besvarelse af anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder. Anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder bør som minimum fremsendes skriftligt, helst i elektronisk format, og indeholde følgende oplysninger:

—

referencenummer

| — | henvisning til retsgrundlaget |
| --- | --- |

—

henvisning til retsgrundlaget

| — | de specifikke data, der ønskes |
| --- | --- |

—

de specifikke data, der ønskes

| — | tidszone |
| --- | --- |

—

tidszone

| — | oplysninger, der giver mulighed for at kontrollere, hvor anmodningen kommer fra. |
| --- | --- |

—

oplysninger, der giver mulighed for at kontrollere, hvor anmodningen kommer fra.

| 6. | Prioriteringsniveauer for anmodninger: De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør aftale et system til prioritering af anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder til den private sektor. |
| --- | --- |

6.

Prioriteringsniveauer for anmodninger: De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør aftale et system til prioritering af anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder til den private sektor.

| 7. | De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør være opmærksom på de omkostninger, der er forbundet med at fremsætte og besvare anmodninger. Der bør udvikles procedurer under hensyntagen til de økonomiske konsekvenser af disse aktiviteter, og det bør overvejes, om der skal ydes refusion af udgifter eller rimelige godtgørelser til de relevante parter. |
| --- | --- |

7.

De retshåndhævende myndigheder og den private sektor bør være opmærksom på de omkostninger, der er forbundet med at fremsætte og besvare anmodninger. Der bør udvikles procedurer under hensyntagen til de økonomiske konsekvenser af disse aktiviteter, og det bør overvejes, om der skal ydes refusion af udgifter eller rimelige godtgørelser til de relevante parter.

| 8. | Kommissionen, medlemsstaterne og aktørerne i den private sektor opfordres til at fremme udveksling af bedste praksis med hensyn til ovennævnte punkt 1-7 med henblik på en tilnærmelse mellem de nationale ordninger og på længere sigt indførelse af en ordning til udveksling af operationelle og strategiske oplysninger på EU-plan. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen, medlemsstaterne og aktørerne i den private sektor opfordres til at fremme udveksling af bedste praksis med hensyn til ovennævnte punkt 1-7 med henblik på en tilnærmelse mellem de nationale ordninger og på længere sigt indførelse af en ordning til udveksling af operationelle og strategiske oplysninger på EU-plan.

---

(1)  Udtrykket »den private sektor« omfatter ikke blot private erhvervsvirksomheder, men også andre relevante aktører inden for informations- og kommunikationsteknologiindustrien (ikt), herunder it-udrykningshold (CERT).

---

Kommissionen

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/19

---

Euroens vekselkurs (1)

16. marts 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3042 |
| JPY | japanske yen | 128,51 |
| DKK | danske kroner | 7,4563 |
| GBP | pund sterling | 0,92055 |
| SEK | svenske kroner | 10,9869 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5421 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,7650 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,523 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 295,53 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7075 |
| PLN | polske zloty | 4,4330 |
| RON | rumænske lei | 4,2860 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2067 |
| AUD | australske dollar | 1,9679 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6534 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1109 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4568 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9972 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 852,79 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,9043 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,9183 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4347 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 585,19 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7897 |
| PHP | filippinske pesos | 63,050 |
| RUB | russiske rubler | 45,1465 |
| THB | thailandske bath | 46,710 |
| BRL | brasilianske real | 2,9706 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,7348 |
| INR | indisk rupee | 67,0360 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3042

JPY

japanske yen

128,51

DKK

danske kroner

7,4563

GBP

pund sterling

0,92055

SEK

svenske kroner

10,9869

CHF

schweiziske franc

1,5421

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,7650

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,523

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

295,53

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7075

PLN

polske zloty

4,4330

RON

rumænske lei

4,2860

TRY

tyrkiske lira

2,2067

AUD

australske dollar

1,9679

CAD

canadiske dollar

1,6534

HKD

hongkongske dollar

10,1109

NZD

newzealandske dollar

2,4568

SGD

singaporeanske dollar

1,9972

KRW

sydkoreanske won

1 852,79

ZAR

sydafrikanske rand

12,9043

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,9183

HRK

kroatiske kuna

7,4347

IDR

indonesiske rupiah

15 585,19

MYR

malaysiske ringgit

4,7897

PHP

filippinske pesos

63,050

RUB

russiske rubler

45,1465

THB

thailandske bath

46,710

BRL

brasilianske real

2,9706

MXN

mexicanske pesos

18,7348

INR

indisk rupee

67,0360

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/20

---

Meddelelse vedrørende præferenceaftaler om diagonal oprindelseskumulation mellem Fællesskabet, de vestlige Balkanlande og Tyrkiet

(2009/C 62/07)

Inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen (SAP) forhandlede Det Europæiske Fællesskab stabiliserings- og associeringsaftaler (SAA) med de vestlige Balkanlande (Albanien, Bosnien og Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien). SAA med Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er trådt i kraft. I afventning af ikrafttrædelsen af SAA anvendes interimsaftaler om handel og handelsanliggender med Albanien, Bosnien og Hercegovina og Montenegro.

Artikel 3 og 4 vedrørende definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde i protokollerne til SAA eller til interimsaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og henholdsvis Albanien (1), Bosnien og Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (2) og Montenegro indeholder bestemmelser om diagonal oprindelseskumulation mellem de berørte parter (3) og for Tyrkiet (4) for så vidt angår de varer, der er omfattet af afgørelse 1/95 truffet af Det Blandede Udvalg EF-Tyrkiet.

Ifølge stk. 4 i de ovennævnte artikler meddeler Fællesskabet og de berørte lande via Europa-Kommissionen hinanden aftaler og tilknyttede oprindelsesregler, som anvendes med de andre lande. Efterfølgende offentliggør Europa-Kommissionen i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende datoen, fra hvilken den diagonale kumulation, jf. disse artikler, anvendes for varer, som opfylder de krævede betingelser. Dette er formålet med denne meddelelse.

Der skal erindres om, at der kun kan anvendes kumulation, hvis det endelige fremstillingsland og det endelige bestemmelsesland har indgået frihandelsaftaler indeholdende identiske oprindelsesregler med de andre lande, der deltager i erhvervelsen af oprindelsesstatus, dvs. med alle de lande, hvor samtlige benyttede materialer har oprindelse. Materialer, der har oprindelse i et land, som ikke har indgået en aftale med det endelige fremstillingsland og det endelige bestemmelsesland, behandles som materialer uden oprindelsesstatus.

Den nedenstående tabel illustrerer de berørte landes situation med hensyn til denne kumulation og angiver datoerne for ikrafttrædelsen af de tilknyttede oprindelsesprotokoller og ændringer heraf. Diagonal kumulation kan anvendes, når det endelige bestemmelsesland er en medlemsstat i Det Europæiske Fællesskab eller Tyrkiet for så vidt angår de varer, der er omfattet af afgørelse 1/95 truffet af Det Blandede Udvalg EF-Tyrkiet.

ISO-alpha-2-koderne for de enkelte lande i tabellen er som følger:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Bosnien og Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnien og Hercegovina

BA

| — | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien |
| --- | --- |

—

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

MK (5)

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Serbien |
| --- | --- |

—

Serbien

RS

| — | Tyrkiet |
| --- | --- |

—

Tyrkiet

TR

Denne meddelelse ajourføres, når det er nødvendigt.

Anvendelsesdato for protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation mellem Fællesskabet, Albanien, Bosnien og Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien og Tyrkiet

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | — | |
| Signaturforklaring:






  — | Interimsaftalen er endnu ikke trådt i kraft. |

EU

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

—

Signaturforklaring:

—

Interimsaftalen er endnu ikke trådt i kraft.

---

(1)  Protokol som erstattet af bilag VII til protokollen til interimsaftalen med henblik på at tage højde for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse til Den Europæiske Union.

(2)  Protokol som erstattet af bilag IX til protokollen til SAA med henblik på at tage højde for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse til Den Europæiske Union.

(3)  Protokollen til SAA med Kroatien vedrørende definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde (som erstattet af bilag X til protokollen med henblik på at tage højde for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse) indeholder ingen bestemmelser om diagonal kumulation. Interimsaftalen med Serbien er endnu ikke gennemført. Samhandel med toldområdet Kosovo er ikke omfattet af nogen SAA eller interimsaftale.

(4)  Tyrkiet vil kunne deltage i et system for diagonal oprindelseskumulation, som omfatter Det Europæiske Fællesskab og de vestlige Balkanlande, såfremt dets egne aftaler med de vestlige Balkanlande indeholder bestemmelser om diagonal oprindelseskumulation.

(5)  ISO-kode 3166. Foreløbig kode, som på ingen måde foregriber den endelige nomenklatur for dette land, der vil blive fastsat efter afslutningen af de igangværende forhandlinger under FN's ledelse.

(6)  De nugældende aftaler mellem Tyrkiet og nogle af de vestlige Balkanlande (AL, BA og MK) indeholder alene bestemmelser om bilateral kumulation. Processen vedrørende ændring af protokollerne om oprindelse med henblik på SAP+ kumulation drøftes for indeværende af disse lande.

Signaturforklaring:

| — | Interimsaftalen er endnu ikke trådt i kraft. |
| --- | --- |

—

Interimsaftalen er endnu ikke trådt i kraft.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/22

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 62/08)

| 1. | Den 10. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Enel S.p.A. (»Enel«, Italien) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Endesa S.A (»Endesa«, Spanien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 10. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Enel S.p.A. (»Enel«, Italien) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over Endesa S.A (»Endesa«, Spanien), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Enel: genererer, distribuerer og leverer el i Italien, Spanien, Bulgarien, Rumænien, Grækenland, Slovakiet, Rusland, Frankrig og Sydamerika. Den handler også med el i hele Europa og køber og sælger naturgas |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Enel: genererer, distribuerer og leverer el i Italien, Spanien, Bulgarien, Rumænien, Grækenland, Slovakiet, Rusland, Frankrig og Sydamerika. Den handler også med el i hele Europa og køber og sælger naturgas

| — | Endesa: genererer, distribuerer og leverer el i Spanien, Portugal, Nederlandene, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Sydamerika og Nordamerika. Den handler også med el i hele Europa og med naturgas, kulminedrift og fast ejendom i Spanien. |
| --- | --- |

—

Endesa: genererer, distribuerer og leverer el i Spanien, Portugal, Nederlandene, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Sydamerika og Nordamerika. Den handler også med el i hele Europa og med naturgas, kulminedrift og fast ejendom i Spanien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5494 — Enel/Endesa sendes til Kommissionen pr. fax (+32 2296 4301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5494 — Enel/Endesa sendes til Kommissionen pr. fax (+32 2296 4301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 17.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 62/23

---

Bekendtgørelse af en anmodning i henhold til artikel 30 i direktiv 2004/17/EF — Forlængelse af fristen

Anmodning indgivet af en ordregiver

(2009/C 62/09)

Kommissionen har den 26. februar 2009 modtaget en anmodning i henhold til artikel 30, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (1).

Denne anmodning fra Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. vedrører efterforskning efter og udvinding af olie og gas i Nederlandene. Anmodningen blev offentliggjort i EUT C 53 af 6. marts 2009, s. 27. Den oprindelige frist udløber den 27. maj 2009.

Da Kommissionens tjenestegrene har brug for yderligere oplysninger og tid til at gennemgå disse, forlænges den frist, som Kommissionen råder over til at træffe afgørelse om anmodningen, i henhold til artikel 30, stk. 6, andet punktum, med tre måneder.

Den endelige frist udløber således den 27. august 2009.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

---