# Euroopa Liidu C 63/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 63 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide18. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 63

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide18. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 063/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2015 | 1 |
| 2009/C 063/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2012 | 6 |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/03 | Teatis edasikindlustusdirektiivis sätestatud teatavate summade kohandamise kohta vastavalt inflatsioonile | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 063/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2015

1

2009/C 063/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2012

6

Komisjon

2009/C 063/03

Teatis edasikindlustusdirektiivis sätestatud teatavate summade kohandamise kohta vastavalt inflatsioonile

11

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/04 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 12 |
| 2009/C 063/05 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 14 |
| 2009/C 063/06 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 16 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 063/04

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

12

2009/C 063/05

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

14

2009/C 063/06

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

16

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/07 | Euro vahetuskurss | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 063/07

Euro vahetuskurss

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/08 | Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2009. aasta tööprogrammiga Inimesed | 19 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/09 | Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 20 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 063/10 | Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 23 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 063/08

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2009. aasta tööprogrammiga Inimesed

19

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 063/09

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

20

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 063/10

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2015

(2009/C 63/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2015.

| (2) | Pärast pikaajalist tõusu aeglustus Taani majanduskasv 2008. aastal kiiresti ja oluliselt, mis oli peamiselt tingitud jahtuvast eluasemeturust ja süvenevast finantskriisist. Edaspidi mõjutab majanduskasvu aeglustumist veelgi sise- ja välisnõudluse vähenemine. Välistingimuste halvenedes muutub finantsstabiilsuse tagamine ja eluasemeturu korrastamine eriti keeruliseks. Lühiajalises ja keskpikas perspektiivis avaldavad majanduskasvu aeglustumine ja varade ning energiahindade prognoositavad muutused riigi rahandusele märkimisväärset negatiivset mõju.
  Prognooside kohaselt kahaneb eelkõige tulu pensionifondi tootlikkuse maksu ja ettevõtte tulumaksu laekumisest ning Põhjamere nafta- ja gaasitootmisest, mis eeldatavalt väheneb. Eelarve tugeva lähteseisundi mõjul laiendati 2009. aastal vastuvõetud eelarve mahtu ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab püsivaid tulumaksukärpeid 0,5 % ulatuses SKPst. Surve Taani kroonile ja välisvaluutareservi vähenemine sundis Taani keskpanka 2008. aasta oktoobris intressimäärasid tõstma. Koos EKP poolt intressimäärade kärpimisega suurendas see rahapoliitiliste intressimäärade vahet euroala intressimääradega. Pärast EKP intressikärpeid langetas Taani keskpank 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta algul rahapoliitilisi intressimäärasid ja rakendas ka täiendavaid intressikärpeid, mille tulemusena vahe järk-järgult vähenes. Intressimäärade vahe on siiski jätkuvalt suur — üks protsendipunkt võrreldes kriisieelse 0,35 protsendipunktiga. |
| --- | --- |

(2)

Pärast pikaajalist tõusu aeglustus Taani majanduskasv 2008. aastal kiiresti ja oluliselt, mis oli peamiselt tingitud jahtuvast eluasemeturust ja süvenevast finantskriisist. Edaspidi mõjutab majanduskasvu aeglustumist veelgi sise- ja välisnõudluse vähenemine. Välistingimuste halvenedes muutub finantsstabiilsuse tagamine ja eluasemeturu korrastamine eriti keeruliseks. Lühiajalises ja keskpikas perspektiivis avaldavad majanduskasvu aeglustumine ja varade ning energiahindade prognoositavad muutused riigi rahandusele märkimisväärset negatiivset mõju.

Prognooside kohaselt kahaneb eelkõige tulu pensionifondi tootlikkuse maksu ja ettevõtte tulumaksu laekumisest ning Põhjamere nafta- ja gaasitootmisest, mis eeldatavalt väheneb. Eelarve tugeva lähteseisundi mõjul laiendati 2009. aastal vastuvõetud eelarve mahtu ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab püsivaid tulumaksukärpeid 0,5 % ulatuses SKPst. Surve Taani kroonile ja välisvaluutareservi vähenemine sundis Taani keskpanka 2008. aasta oktoobris intressimäärasid tõstma. Koos EKP poolt intressimäärade kärpimisega suurendas see rahapoliitiliste intressimäärade vahet euroala intressimääradega. Pärast EKP intressikärpeid langetas Taani keskpank 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta algul rahapoliitilisi intressimäärasid ja rakendas ka täiendavaid intressikärpeid, mille tulemusena vahe järk-järgult vähenes. Intressimäärade vahe on siiski jätkuvalt suur — üks protsendipunkt võrreldes kriisieelse 0,35 protsendipunktiga.

| (3) | Makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse, et SKP reaalkasv langeb 0,2 %-lt 2008. aastal – 0,2 %-le 2009. aastal, tõuseb seejärel 2010. aastal 0,7 %-le ja jääb ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,7 % tasemele. 2001.–2012. aasta tõusuprognoos põhineb Taani ametiasutuste koostatud ja riigi metoodikast lähtuvatel tehnilistel prognoosidel, mille kohaselt SKP lõhe ja töötuse lõhe peaksid 2012. aastaks kaduma. Prognoos tugineb eeldusele, et tootmisvõimsuse rakendamine suureneb järk-järgult ja jõuab välismajanduse elavnemise ja madalate intressimäärade toel normaaltasemeni. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel. Viimaseid muutusi arvestades tundub, et 2009. aastal on sisenõudluse aeglustumist alahinnatud. Alates 2011. aastast näib kasvuprognoos tootlikkuse varasema kasvu ja prognoositava potentsiaalse kasvu taustal liiga optimistlik. Prognoosi kohaselt väheneb inflatsioon 2009. aastal oluliselt, 1,3 %-ni, ning kõigub kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul tasemel veidi alla 2 %. Kõikumise põhjus on ebaselge, kuid SKP deflaatori prognoositud muutus näib realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse, et SKP reaalkasv langeb 0,2 %-lt 2008. aastal – 0,2 %-le 2009. aastal, tõuseb seejärel 2010. aastal 0,7 %-le ja jääb ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,7 % tasemele. 2001.–2012. aasta tõusuprognoos põhineb Taani ametiasutuste koostatud ja riigi metoodikast lähtuvatel tehnilistel prognoosidel, mille kohaselt SKP lõhe ja töötuse lõhe peaksid 2012. aastaks kaduma. Prognoos tugineb eeldusele, et tootmisvõimsuse rakendamine suureneb järk-järgult ja jõuab välismajanduse elavnemise ja madalate intressimäärade toel normaaltasemeni. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel. Viimaseid muutusi arvestades tundub, et 2009. aastal on sisenõudluse aeglustumist alahinnatud. Alates 2011. aastast näib kasvuprognoos tootlikkuse varasema kasvu ja prognoositava potentsiaalse kasvu taustal liiga optimistlik. Prognoosi kohaselt väheneb inflatsioon 2009. aastal oluliselt, 1,3 %-ni, ning kõigub kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul tasemel veidi alla 2 %. Kõikumise põhjus on ebaselge, kuid SKP deflaatori prognoositud muutus näib realistlik.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2008. aastal 3,1 % SKPst, mis üldiselt vastab lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile 3,0 % SKPst. Kuna tööturg reageeris majanduskasvu aeglustumisele viivitusega, püsisid tööhõive ja palgakasv suurema osa aastast kõrgel tasemel, millega kaasnes prognoositust suurem tulumaksu laekumine ja madalam sotsiaalkulu. Finantskriisi tõttu vähenes samas märkimisväärselt tulu pensionifondi tootlikkuse maksust ja ettevõtte tulumaksust. Lisaks ületasid kulud prognoose seoses suuremate vahetarbimiskuludega ja ühekordse kapitalisiirdega leibkondadele pensionifondi tootlikkuse maksu 2007. aasta reformi raames. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2008. aastal 3,1 % SKPst, mis üldiselt vastab lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile 3,0 % SKPst. Kuna tööturg reageeris majanduskasvu aeglustumisele viivitusega, püsisid tööhõive ja palgakasv suurema osa aastast kõrgel tasemel, millega kaasnes prognoositust suurem tulumaksu laekumine ja madalam sotsiaalkulu. Finantskriisi tõttu vähenes samas märkimisväärselt tulu pensionifondi tootlikkuse maksust ja ettevõtte tulumaksust. Lisaks ületasid kulud prognoose seoses suuremate vahetarbimiskuludega ja ühekordse kapitalisiirdega leibkondadele pensionifondi tootlikkuse maksu 2007. aasta reformi raames.

| (5) | 2009. aastaks kavandatakse programmis valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, ehkki komisjoni talituste vaheprognoosis prognoositi puudujääki 0,3 % ulatuses SKPst, mis tähendab negatiivset muutust kolme protsendipunkti võrra SKPst. Umbes üks protsendipunkt sellest tuleneb automaatsetest stabilisaatoritest. Lisaks vabalt valitud eelarvemahu laiendamisele ligikaudu ühe protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab ka tulumaksukärpeid ulatuses 0,5 protsendipunkti SKPst, vähendab energia ja varade hinnalangus eriti kõikuvat tulu prognoosi kohaselt ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKPst võrreldes keskmisega. Ehkki prognoositakse struktuurset ülejääki, kinnitab struktuurse tasakaalu muutus, mis põhineb tsükliliselt kohandatud tasakaalul, mille komisjoni talitused on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel uuesti arvutanud, ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmete määratlusel, mida kasutavad komisjoni talitused (hinnanguliselt ligikaudu 2,5 protsendipunkti SKPst), tugevalt ekspansiivset eelarvepoliitilist hoiakut (3), mida mõjutab märkimisväärselt siiski kõikuva tulu vähenemine. |
| --- | --- |

(5)

2009. aastaks kavandatakse programmis valitsemissektori tasakaalustatud eelarvet, ehkki komisjoni talituste vaheprognoosis prognoositi puudujääki 0,3 % ulatuses SKPst, mis tähendab negatiivset muutust kolme protsendipunkti võrra SKPst. Umbes üks protsendipunkt sellest tuleneb automaatsetest stabilisaatoritest. Lisaks vabalt valitud eelarvemahu laiendamisele ligikaudu ühe protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab ka tulumaksukärpeid ulatuses 0,5 protsendipunkti SKPst, vähendab energia ja varade hinnalangus eriti kõikuvat tulu prognoosi kohaselt ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra SKPst võrreldes keskmisega. Ehkki prognoositakse struktuurset ülejääki, kinnitab struktuurse tasakaalu muutus, mis põhineb tsükliliselt kohandatud tasakaalul, mille komisjoni talitused on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel uuesti arvutanud, ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmete määratlusel, mida kasutavad komisjoni talitused (hinnanguliselt ligikaudu 2,5 protsendipunkti SKPst), tugevalt ekspansiivset eelarvepoliitilist hoiakut (3), mida mõjutab märkimisväärselt siiski kõikuva tulu vähenemine.

| (6) | 2010. aastaks prognoositakse põhitasakaalu edasist halvenemist, osalt automaatsete stabilisaatorite tõttu, kuid peamiselt seoses veel ühe kavandatava ühekordse kapitalisiirdega leibkondadele pensionifondi tootlikkuse maksu 2007. aasta reformi raames. Programmi keskpika perioodi eesmärk on saavutada jätkuvalt struktuurne ülejääk (tsükliliselt kohandatud, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vahemikus 0,75–1,75 % SKPst kuni 2010. aastani. Pärast 2010. aastat vähendab Taani oma keskpika perioodi eesmärki minimaalselt struktuurse tasakaaluni, mida kavatsetakse hoida kuni 2015. aastani. Kõnealune keskpika perioodi eesmärk ei jää alammäärast (puudujääk umbes 0,5 % SKPst) allapoole ning kajastab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. Järelikult on uus eesmärk asjakohane ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve tasakaal asendub 2011. aastal taas väikese ülejäägiga. See arvamus tugineb suuresti tehnilistele prognoosidele, mille kohaselt SKP ja töötuse lõhed kaovad 2012. aastaks, mis viib tulu tsüklilise kasvuni. Need eesmärgid lähtuvad stsenaariumist, mis nõuab kindlaksmääramata struktuurireformimeetmete võtmist, et valitsemissektori eelarve tasakaal paraneks 2015. aastaks püsivalt 0,7 % võrra SKPst, mis tagaks eelarve jätkusuutlikkuse vastavalt riigi metoodikale. Programmiperioodi jooksul prognoositakse ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurse ülejäägi vähenemist ligikaudu 3,5 protsendipunkti võrra SKPst, kuid see jääb siiski positiivseks. Lisaks 2008. aasta sügisel võetud finantsstabiilsuse meetmetele, millest on programmi ajakohastatud versioonis antud ülevaade, võeti 18. jaanuaril 2009 vastu laenupakett, mis hõlmab ajutisi hübriidkapitalisüste alates 2009. aasta keskpaigast kuni 100 miljardi DDK ulatuses (5,5 % SKPst), millel on kohene mõju võla muutusele ajakohastatud versioonis ja potentsiaalne mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

2010. aastaks prognoositakse põhitasakaalu edasist halvenemist, osalt automaatsete stabilisaatorite tõttu, kuid peamiselt seoses veel ühe kavandatava ühekordse kapitalisiirdega leibkondadele pensionifondi tootlikkuse maksu 2007. aasta reformi raames. Programmi keskpika perioodi eesmärk on saavutada jätkuvalt struktuurne ülejääk (tsükliliselt kohandatud, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vahemikus 0,75–1,75 % SKPst kuni 2010. aastani. Pärast 2010. aastat vähendab Taani oma keskpika perioodi eesmärki minimaalselt struktuurse tasakaaluni, mida kavatsetakse hoida kuni 2015. aastani. Kõnealune keskpika perioodi eesmärk ei jää alammäärast (puudujääk umbes 0,5 % SKPst) allapoole ning kajastab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. Järelikult on uus eesmärk asjakohane ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve tasakaal asendub 2011. aastal taas väikese ülejäägiga. See arvamus tugineb suuresti tehnilistele prognoosidele, mille kohaselt SKP ja töötuse lõhed kaovad 2012. aastaks, mis viib tulu tsüklilise kasvuni. Need eesmärgid lähtuvad stsenaariumist, mis nõuab kindlaksmääramata struktuurireformimeetmete võtmist, et valitsemissektori eelarve tasakaal paraneks 2015. aastaks püsivalt 0,7 % võrra SKPst, mis tagaks eelarve jätkusuutlikkuse vastavalt riigi metoodikale. Programmiperioodi jooksul prognoositakse ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurse ülejäägi vähenemist ligikaudu 3,5 protsendipunkti võrra SKPst, kuid see jääb siiski positiivseks. Lisaks 2008. aasta sügisel võetud finantsstabiilsuse meetmetele, millest on programmi ajakohastatud versioonis antud ülevaade, võeti 18. jaanuaril 2009 vastu laenupakett, mis hõlmab ajutisi hübriidkapitalisüste alates 2009. aasta keskpaigast kuni 100 miljardi DDK ulatuses (5,5 % SKPst), millel on kohene mõju võla muutusele ajakohastatud versioonis ja potentsiaalne mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule kogu programmiperioodi jooksul.

| (7) | Programmis prognoositud eelarvetulemusi ohustavad mitmed tegurid. Vaatamata tugevatele eelarve täitmise näitajatele ei kaalu tõusuriskid, mis on seotud potentsiaalselt suurema tuluga energiahindade tõusu ja intressimäärade langemise korral, üles langusriske, mis tulenevad optimistlikest kasvuprognoosidest ja ebakindlusest vajalike struktuurireformimeetmete suhtes. Riski suurendavad oluliselt ka finantsstabiilsuse hoidmiseks võetud meetmed. |
| --- | --- |

(7)

Programmis prognoositud eelarvetulemusi ohustavad mitmed tegurid. Vaatamata tugevatele eelarve täitmise näitajatele ei kaalu tõusuriskid, mis on seotud potentsiaalselt suurema tuluga energiahindade tõusu ja intressimäärade langemise korral, üles langusriske, mis tulenevad optimistlikest kasvuprognoosidest ja ebakindlusest vajalike struktuurireformimeetmete suhtes. Riski suurendavad oluliselt ka finantsstabiilsuse hoidmiseks võetud meetmed.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, seda eelkõige tänu hiljutisele pensionireformile. Peale selle aitab programmis 2008. aastaks prognoositud suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund vähendada koguvõlga. Suure esmase ülejäägi säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mis ei ole praegugi suured. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, seda eelkõige tänu hiljutisele pensionireformile. Peale selle aitab programmis 2008. aastaks prognoositud suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund vähendada koguvõlga. Suure esmase ülejäägi säilitamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mis ei ole praegugi suured.

| (9) | Taani varasematest eelarvetulemustest nähtub, et riigile on tulnud kasuks suhteliselt tugev eelarveraamistik, mille puhul on eriti tähelepanuväärne selle suur ulatus ning eelarve-eeskirjade läbipaistvus ja nähtavus. Valitsemissektori kulud on olnud siiski tihti ettenähtust suuremad. Hiljutised majandussanktsioone hõlmavad algatused võiksid suurendada kohalike omavalitsuste valmidust pidada kinni kokkulepitud sihtidest. Lisaks on algatatud meetmeid eesmärgiga pöörata suuremat tähelepanu riigi kulutuste kulutasuvusele. Siiski on vaja võtta veelgi meetmeid kulude kasvu piiramiseks, nii et need vastaksid valitsuse eesmärkidele. |
| --- | --- |

(9)

Taani varasematest eelarvetulemustest nähtub, et riigile on tulnud kasuks suhteliselt tugev eelarveraamistik, mille puhul on eriti tähelepanuväärne selle suur ulatus ning eelarve-eeskirjade läbipaistvus ja nähtavus. Valitsemissektori kulud on olnud siiski tihti ettenähtust suuremad. Hiljutised majandussanktsioone hõlmavad algatused võiksid suurendada kohalike omavalitsuste valmidust pidada kinni kokkulepitud sihtidest. Lisaks on algatatud meetmeid eesmärgiga pöörata suuremat tähelepanu riigi kulutuste kulutasuvusele. Siiski on vaja võtta veelgi meetmeid kulude kasvu piiramiseks, nii et need vastaksid valitsuse eesmärkidele.

| (10) | Taani ametiasutused on finantsstabiilsuse toetamiseks võtnud mitmesuguseid meetmeid, mis hõlmavad pensioni- ja elukindlustussektori õigusliku raamistiku muutmist, 2008. aasta oktoobris vastu võetud finantsstabiilsuse seadust ning eespool mainitud laenupaketti. Finantsstabiilsuse seadus annab tagatiseta võlausaldajatele kuni 30. septembrini 2010 tegelikult piiramatu riigipoolse garantii, mille puhul osalevad pangad hüvitavad nõuded kuni 35 miljardi DDK ulatuses (2 % SKPst) ning kõnealust summat ületava osa hüvitab riik. Alates 1. oktoobrist 2010 kavatsetakse hoiuste tagamise ülempiiriks kehtestada 750 000 DDK. Laenupaketiga kaitstakse pankade ja hüpoteegiasutuste aina suurema surve alla sattunud maksevõimelisust, et aidata kaasa laenupoliitika normaliseerumisele. |
| --- | --- |

(10)

Taani ametiasutused on finantsstabiilsuse toetamiseks võtnud mitmesuguseid meetmeid, mis hõlmavad pensioni- ja elukindlustussektori õigusliku raamistiku muutmist, 2008. aasta oktoobris vastu võetud finantsstabiilsuse seadust ning eespool mainitud laenupaketti. Finantsstabiilsuse seadus annab tagatiseta võlausaldajatele kuni 30. septembrini 2010 tegelikult piiramatu riigipoolse garantii, mille puhul osalevad pangad hüvitavad nõuded kuni 35 miljardi DDK ulatuses (2 % SKPst) ning kõnealust summat ületava osa hüvitab riik. Alates 1. oktoobrist 2010 kavatsetakse hoiuste tagamise ülempiiriks kehtestada 750 000 DDK. Laenupaketiga kaitstakse pankade ja hüpoteegiasutuste aina suurema surve alla sattunud maksevõimelisust, et aidata kaasa laenupoliitika normaliseerumisele.

| (11) | Lähtudes Euroopa Ülemkogus detsembris vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavast, laiendas Taani 2009. aasta eelarve vastuvõtmisel eelarvemahtu ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab ka püsivaid meetmeid tööstiimulite tõhustamiseks (tulumaksukärped) ja kasvupotentsiaali parandamiseks (investeerimine teadus- ja arendustegevusse). Ekspansiivne eelarvepoliitika tuleneb osaliselt avaliku sektori palgatõusust. 29. jaanuaril 2009 võeti vastu keskkonnasõbraliku transpordiinfrastruktuuri kava, millega kavandatakse täiendavat stimuleerivat fiskaalmeedet 5 miljardi DDK ulatuses (0,25 % SKPst), mis jaguneb 2009. ja 2010. aasta vahel. Kõnealused meetmed on seotud Lissaboni keskpika perioodi reformikavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. |
| --- | --- |

(11)

Lähtudes Euroopa Ülemkogus detsembris vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kavast, laiendas Taani 2009. aasta eelarve vastuvõtmisel eelarvemahtu ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst, mis hõlmab ka püsivaid meetmeid tööstiimulite tõhustamiseks (tulumaksukärped) ja kasvupotentsiaali parandamiseks (investeerimine teadus- ja arendustegevusse). Ekspansiivne eelarvepoliitika tuleneb osaliselt avaliku sektori palgatõusust. 29. jaanuaril 2009 võeti vastu keskkonnasõbraliku transpordiinfrastruktuuri kava, millega kavandatakse täiendavat stimuleerivat fiskaalmeedet 5 miljardi DDK ulatuses (0,25 % SKPst), mis jaguneb 2009. ja 2010. aasta vahel. Kõnealused meetmed on seotud Lissaboni keskpika perioodi reformikavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009.

| (12) | Programmi ajakohastatud versioonis esitatud teabe põhjal prognoositakse struktuurse tasakaalu halvenemist 2,5 protsendipunkti võrra 2009. aastal ning ülejäänud programmiperioodi jooksul täiendava ühe protsendipunkti võrra. See langus tuleneb osalt eriti kõikuvatest ja ajutistest allikatest saadud tulu vähenemisest. Arvestades kindlat eelarvepositsiooni ja tugevaid automaatseid stabilisaatoreid, tundub kavandatav ekspansiivne eelarvepoliitika olevat asjakohane vastus majanduslangusele. Eelarveprognoosid näitavad, et Taani eelarvepositsioon on kogu programmiperioodi jooksul täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(12)

Programmi ajakohastatud versioonis esitatud teabe põhjal prognoositakse struktuurse tasakaalu halvenemist 2,5 protsendipunkti võrra 2009. aastal ning ülejäänud programmiperioodi jooksul täiendava ühe protsendipunkti võrra. See langus tuleneb osalt eriti kõikuvatest ja ajutistest allikatest saadud tulu vähenemisest. Arvestades kindlat eelarvepositsiooni ja tugevaid automaatseid stabilisaatoreid, tundub kavandatav ekspansiivne eelarvepoliitika olevat asjakohane vastus majanduslangusele. Eelarveprognoosid näitavad, et Taani eelarvepositsioon on kogu programmiperioodi jooksul täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumidega.

| (13) | Programmi ajakohastatud versioonis esitatakse kõik kohustuslikud andmed ja suurem osa valikulistest andmetest (4). |
| --- | --- |

(13)

Programmi ajakohastatud versioonis esitatakse kõik kohustuslikud andmed ja suurem osa valikulistest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et praeguses faasis ja kindlat eelarvepositsiooni arvestades peetakse üldist eelarvepoliitikat piisavaks, pidades silmas eelarvemahu vabalt valitud laiendamist 2009. aastal ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst ning suhteliselt tugevaid automaatseid stabilisaatoreid. Programmiga nähakse ette valitsemissektori üldise eelarveülejäägi vähendamist 2009. aastal ligikaudu kolme protsendipunkti võrra ja 2010. aastal täiendava 1,25 protsendipunkti võrra. Programmi kasvuprognoosid on soodsad. Eelarvepoliitika eesmärk on jätkata keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, olles kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas eelarve jätkusuutlikkusega seotud pikaajalise eemärgiga, säilitades seega piisava kindlusvaru kontrollväärtuse suhtes. Tänu möödunud perioodi suurele eelarveülejäägile ja suhteliselt tugevale eelarveraamistikule on valitsemissektori koguvõlg vähenenud.

Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsutakse Taanit üles:

| i) | rakendama 2009. aasta eelarvekavad, sealhulgas stimuleerivad meetmed, kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2009. aasta eelarvekavad, sealhulgas stimuleerivad meetmed, kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

| ii) | määrama kindlaks vajalikud struktuurireformimeetmed; eelkõige eesmärgiga tugevdada tööjõupakkumist, et saavutada eelarve-eesmärgid programmi viimastel aastatel. |
| --- | --- |

ii)

määrama kindlaks vajalikud struktuurireformimeetmed; eelkõige eesmärgiga tugevdada tööjõupakkumist, et saavutada eelarve-eesmärgid programmi viimastel aastatel.

Olulisemate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP dets 2008 | 1,6 | 0,2 | – 0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | – 0,6 | – 1,0 | 0,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 | puudub | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 1,7 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jaan 2009 | 1,7 | 3,6 | 1,6 | 1,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,4 | 0,0 | – 1,4 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,5 |
| KOM jaan 2009 (6) | 1,8 | – 0,1 | – 2,1 | – 2,4 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 0,7 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 1,8 |
| KOM jaan 2009 | 0,7 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tulud (8)
   (10)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 54,5 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,5 |
| KOM jaan 2009 | 55,4 | 54,8 | 52,8 | 53,4 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 53,4 | 52,9 | 52,0 | 51,7 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori kulud (8)
   (10)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 49,9 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 |
| KOM jaan 2009 | 50,9 | 51,6 | 53,1 | 54,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 49,6 | 49,8 | 50,0 | 50,5 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (10)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | – 1,2 | 0,3 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM jaan 2009 | 4,5 | 3,1 | – 0,3 | – 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 | puudub | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 6,1 | 4,2 | 1,5 | 0,2 | 1,6 | 1,3 | 0,7 |
| KOM jaan 2009 | 6,1 | 4,5 | 1,2 | 0,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 | puudub | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 3,6 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | 0,6 | 0,2 |
| KOM jaan 2009 | 3,3 | 3,2 | 1,0 | 0,1 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)
   (9)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 3,7 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| KOM jaan 2009 | 3,3 | 3,8 | 1,1 | 0,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 26,3 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 22,6 |
| KOM jaan 2009 | 26,3 | 30,3 | 28,4 | 27,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2007 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 | puudub | puudub | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2015

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP dets 2008

1,6

0,2

– 0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

KOM jaan 2009

1,6

– 0,6

– 1,0

0,6

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

2,0

1,3

1,1

0,5

puudub

puudub

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

1,7

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,8

KOM jaan 2009

1,7

3,6

1,6

1,9

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

1,7

2,4

1,6

1,9

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,4

0,0

– 1,4

– 1,8

– 1,2

– 0,8

– 0,5

KOM jaan 2009 (6)

1,8

– 0,1

– 2,1

– 2,4

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

puudub

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2008

0,7

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

1,8

KOM jaan 2009

0,7

1,7

1,5

1,5

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

1,7

1,3

1,9

2,2

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tulud (8)
   (10)

(% SKPst)

LP dets 2008

54,5

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,5

KOM jaan 2009

55,4

54,8

52,8

53,4

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

53,4

52,9

52,0

51,7

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori kulud (8)
   (10)

(% SKPst)

LP dets 2008

49,9

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

KOM jaan 2009

50,9

51,6

53,1

54,9

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

49,6

49,8

50,0

50,5

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (10)

(% SKPst)

LP dets 2008

4,5

3,0

0,0

– 1,2

0,3

0,1

– 0,1

KOM jaan 2009

4,5

3,1

– 0,3

– 1,5

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

3,8

3,0

2,0

1,2

puudub

puudub

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

6,1

4,2

1,5

0,2

1,6

1,3

0,7

KOM jaan 2009

6,1

4,5

1,2

0,0

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

5,2

4,2

3,0

2,1

puudub

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP dets 2008

3,6

3,0

0,9

0,0

1,1

0,6

0,2

KOM jaan 2009

3,3

3,2

1,0

0,1

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

3,1

2,8

2,3

2,2

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (7)
   (9)

(% SKPst)

LP dets 2008

3,7

4,0

2,6

1,7

1,3

0,6

0,2

KOM jaan 2009

3,3

3,8

1,1

0,9

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

3,5

3,4

2,5

2,5

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2008

26,3

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

22,6

KOM jaan 2009

26,3

30,3

28,4

27,0

puudub

puudub

puudub

LP dets 2007

25,6

21,6

19,2

18,6

puudub

puudub

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus võetakse arvesse eelkõige komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid ka hilisemat kättesaadavat teavet.

(3)  Ühekordsete ja ajutiste meetmete määratluste erinevuste tõttu on keeruline võrrelda struktuurse tasakaalu hinnanguid komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosiga.

(4)  Kogutulu ja -kulusid käsitlevad arvnäitajad ja mõned alajaotused ei ole siiski kooskõlas ühtlustatud määratlustega, mis teeb hindamise keeruliseks. Lisaks puuduvad valikuliste andmete hulgast võla muutuse ja eelarve puudujäägi/ülejäägi vahet käsitlevad andmed.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 1,8 %, 1,4 %, 1,0 % ja 0,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on vastavalt viimasele ajakohastatud programmile 2008. aastal – 1,0 % SKPst, 2009. ja 2010. aastal – 1,7 % ja 2011. aastal – 0,2 %, mis kõik vähendavad puudujääki ja suurendavad ülejääki, ja vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile 2008. aastal – 0,5 % SKPst, 2009. aastal – 0,2 % ja 2010. aastal – 0,8 %, mis kõik vähendavad puudujääki ja suurendavad ülejääki.

(8)  Programmis tulude ja kulude kohta esitatud andmed erinevad Eurostatile esitatud andmetest, kuna komisjoni talituste prognoos põhineb ühtlustatud lähenemisviisil (vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000). Erinevused on peamiselt seotud kaupade ja teenuste avaliku müügi ja põhikapitali kulumi kajastamisega. Eelarveseisundit see siiski ei mõjuta.

(9)  Kui kasutada programmis esitatud andmete põhjal uuesti arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaalu ja komisjoni talituste kasutatavat ühekordsete ja muude ajutiste meetmete määratlust, oleks struktuurne eelarveseisund 2008. aastal 3,6 %, 2009. aastal 1,1 % ja 2010. aastal 0,9 % SKPst.

(10)  2007. aasta arvud erinevad andmetest, mis esitati Eurostatile 2008. aasta oktoobris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teatises. Kasutatud arvud lähtuvad Taani statistikaameti avaldatud uuematest läbivaadatud andmetest, mida Eurostat ei ole veel kinnitanud.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2012

(2009/C 63/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012.

| (2) | Eesti majandus on praegu tugevas languses. Mitmed välistegurid, eelkõige ülemaailmse finantskriisi süvenemine ja välisnõudluse vähenemine, mõjutasid 2008. aastal, aidates küll vähendada välist ja sisemist tasakaalustamatust, sisenõudluse jätkuvat vähenemist ning kiirendasid majanduse kahanemist. Tootlikkuse kasvu oluliselt ületav palkade kasv, sealhulgas avalikus sektoris, aitas kaasa kulupõhise konkurentsivõime vähenemisele eelmistel kiire majanduskasvuga aastatel ning tööturu kohanemine algava majandussurutisega hilines. Siiski tundub, et alates 2008. aasta lõpust on hakatud palgatõusu valdavalt piirama. Valuutakomitee süsteemi kontekstis karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused, mis on tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi tugevnemisest. Riigi rahanduse olukord on oluliselt halvenenud pärast seda, kui eelarve on kuus aastat olnud nominaalses ülejäägis; 2008. aastaks prognoositakse puudujääki ligikaudu 2 % SKPst ning 2009. ja 2010. aastaks eelarveseisundi edasist halvenemist. Kuna eelarveseisundi tasakaalustamatuse tõttu tuleb teha kohandamisi, on ametiasutustel kavas eelarvet konsolideerida, et piirata eelarveseisundi halvenemist ning soodustada kohandumist ja aidata säilitada turu usaldusväärsus. |
| --- | --- |

(2)

Eesti majandus on praegu tugevas languses. Mitmed välistegurid, eelkõige ülemaailmse finantskriisi süvenemine ja välisnõudluse vähenemine, mõjutasid 2008. aastal, aidates küll vähendada välist ja sisemist tasakaalustamatust, sisenõudluse jätkuvat vähenemist ning kiirendasid majanduse kahanemist. Tootlikkuse kasvu oluliselt ületav palkade kasv, sealhulgas avalikus sektoris, aitas kaasa kulupõhise konkurentsivõime vähenemisele eelmistel kiire majanduskasvuga aastatel ning tööturu kohanemine algava majandussurutisega hilines. Siiski tundub, et alates 2008. aasta lõpust on hakatud palgatõusu valdavalt piirama. Valuutakomitee süsteemi kontekstis karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused, mis on tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi tugevnemisest. Riigi rahanduse olukord on oluliselt halvenenud pärast seda, kui eelarve on kuus aastat olnud nominaalses ülejäägis; 2008. aastaks prognoositakse puudujääki ligikaudu 2 % SKPst ning 2009. ja 2010. aastaks eelarveseisundi edasist halvenemist. Kuna eelarveseisundi tasakaalustamatuse tõttu tuleb teha kohandamisi, on ametiasutustel kavas eelarvet konsolideerida, et piirata eelarveseisundi halvenemist ning soodustada kohandumist ja aidata säilitada turu usaldusväärsus.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2008. aastaks 2,2 % ning 2009. aastaks veel 3,5 %. Seejärel peaks SKP prognooside kohaselt 2010. aastal suurenema 2,6 % ning 2011. ja 2012. aastal peaks keskmine aastane majanduskasv olema 4,9 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2009. ja 2010. aasta soodsatel kasvuprognoosidel, kajastades optimistlikku hinnangut ekspordituru suurenemisele, samuti ei ole täielikult arvesse võetud hiljutist teavet, mis osutab majanduse halvenemise ja usaldusväärsuse vähenemise märkidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ning sisenõudluse vähenemine ja maailmaturu arengud võivad avaldada hindadele täiendavalt alandavat survet. Välistasakaal peaks programmi kohaselt paranema mõnevõrra aeglasemalt, kui ennustati komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis, mis põhines sisenõudluse soodsamatel prognoosidel ja erinevatel välishindade eeldustel. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2008. aastaks 2,2 % ning 2009. aastaks veel 3,5 %. Seejärel peaks SKP prognooside kohaselt 2010. aastal suurenema 2,6 % ning 2011. ja 2012. aastal peaks keskmine aastane majanduskasv olema 4,9 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2009. ja 2010. aasta soodsatel kasvuprognoosidel, kajastades optimistlikku hinnangut ekspordituru suurenemisele, samuti ei ole täielikult arvesse võetud hiljutist teavet, mis osutab majanduse halvenemise ja usaldusväärsuse vähenemise märkidele. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik ning sisenõudluse vähenemine ja maailmaturu arengud võivad avaldada hindadele täiendavalt alandavat survet. Välistasakaal peaks programmi kohaselt paranema mõnevõrra aeglasemalt, kui ennustati komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis, mis põhines sisenõudluse soodsamatel prognoosidel ja erinevatel välishindade eeldustel.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal hinnanguliselt 2,0 % SKPst võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga, milleks oli ülejääk 1,3 % SKPst. Halvenemine kajastab eelkõige tulude olulist vähenemist võrreldes algsete hinnangutega, kuna makromajanduse olukord on võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versiooni prognoosidega märkimisväärselt halvenenud. Tulude vähenemist kompenseeris teataval määral kulude vähenemine võrreldes eelmise eesmärgiga, mis tulenes 2008. aasta keskel vastu võetud rangest lisaeelarvest, milles kärbiti kulusid ulatuslikult. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal hinnanguliselt 2,0 % SKPst võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga, milleks oli ülejääk 1,3 % SKPst. Halvenemine kajastab eelkõige tulude olulist vähenemist võrreldes algsete hinnangutega, kuna makromajanduse olukord on võrreldes lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versiooni prognoosidega märkimisväärselt halvenenud. Tulude vähenemist kompenseeris teataval määral kulude vähenemine võrreldes eelmise eesmärgiga, mis tulenes 2008. aasta keskel vastu võetud rangest lisaeelarvest, milles kärbiti kulusid ulatuslikult.

| (5) | Valitsemissektori 2009. aasta eelarve-eesmärk on 1,7 % suurune puudujääk SKPst, mis on võrreldav komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosiga eelarvepuudujäägi kohta, milleks on 3,2 % SKPst. Eelarvepoliitika on lühiajalises perspektiivis suunatud turu usaldusväärsuse taastamisele ning asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest erinemise vähendamisele, lähtudes ametiasutuste eesmärgist minna üle eurole. Kulude kasv 2009. aasta algses eelarves pidi eelduste kohaselt ületama SKP nominaalkasvu eelkõige pensionide suurenemise tõttu, mis tuleneb kehtivast indekseerimisvalemist. 2009. aasta veebruaris vastu võetud range lisaeelarve eesmärk on viia kulude kasv üldjoontes kooskõlla prognoositud nominaalse majanduskasvuga. 2009. aasta eelarvestrateegia hõlmab samuti teatavaid tulusid suurendavaid meetmeid ning varem kavandatud maksukärbete edasilükkamist kuni 2010. aastani. Kokkuvõttes on 2009. aasta eelarvepoliitika eeldatavasti struktuurse tasakaalu (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) seisukohast range, sealhulgas 2009. aasta veebruaris vastu võetud lisaeelarve, milles nähakse ette eelarvepiirangud üle 3 % 2009. aasta SKPst vastavalt siseriiklike asutuste prognoosidele. |
| --- | --- |

(5)

Valitsemissektori 2009. aasta eelarve-eesmärk on 1,7 % suurune puudujääk SKPst, mis on võrreldav komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosiga eelarvepuudujäägi kohta, milleks on 3,2 % SKPst. Eelarvepoliitika on lühiajalises perspektiivis suunatud turu usaldusväärsuse taastamisele ning asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest erinemise vähendamisele, lähtudes ametiasutuste eesmärgist minna üle eurole. Kulude kasv 2009. aasta algses eelarves pidi eelduste kohaselt ületama SKP nominaalkasvu eelkõige pensionide suurenemise tõttu, mis tuleneb kehtivast indekseerimisvalemist. 2009. aasta veebruaris vastu võetud range lisaeelarve eesmärk on viia kulude kasv üldjoontes kooskõlla prognoositud nominaalse majanduskasvuga. 2009. aasta eelarvestrateegia hõlmab samuti teatavaid tulusid suurendavaid meetmeid ning varem kavandatud maksukärbete edasilükkamist kuni 2010. aastani. Kokkuvõttes on 2009. aasta eelarvepoliitika eeldatavasti struktuurse tasakaalu (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) seisukohast range, sealhulgas 2009. aasta veebruaris vastu võetud lisaeelarve, milles nähakse ette eelarvepiirangud üle 3 % 2009. aasta SKPst vastavalt siseriiklike asutuste prognoosidele.

| (6) | Keskpikas perspektiivis on programmi eelarvestrateegia eesmärk saavutada struktuurne ülejääk, seega ületada praegune keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurses tasakaalus eelarve (3). Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk läheneb 2010. aastal 1,0 %-le SKPst, 2011. aastal tekib 0,1 % suurune ülejääk SKPst ning 2012. aastal 0,2 % suurune ülejääk. Kavandatud kohandumine peaks põhinema kuludel, nii et kulude suurenemine (mida toetavad veel täpsustamata meetmed) oleks alates 2010. aastast väiksem kui SKP nominaalkasv. Tulude kasv peaks osaliselt taastuma, kui majandus pöördub tõusuteele, võttes arvesse praeguste õigusaktidega 2010–2012. aastaks kavandatud maksukärpeid. |
| --- | --- |

(6)

Keskpikas perspektiivis on programmi eelarvestrateegia eesmärk saavutada struktuurne ülejääk, seega ületada praegune keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurses tasakaalus eelarve (3). Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk läheneb 2010. aastal 1,0 %-le SKPst, 2011. aastal tekib 0,1 % suurune ülejääk SKPst ning 2012. aastal 0,2 % suurune ülejääk. Kavandatud kohandumine peaks põhinema kuludel, nii et kulude suurenemine (mida toetavad veel täpsustamata meetmed) oleks alates 2010. aastast väiksem kui SKP nominaalkasv. Tulude kasv peaks osaliselt taastuma, kui majandus pöördub tõusuteele, võttes arvesse praeguste õigusaktidega 2010–2012. aastaks kavandatud maksukärpeid.

| (7) | Eelarvetulemus on ohus eriti 2009. ja 2010. aastal, kuna makromajanduse stsenaarium põhineb majanduskasvu soodsatel eeldustel. Hiljutine range lisaeelarve vastuvõtmine on riske siiski leevendanud. Valitsemissektori eelarve puudujäägi jõudmine alates 2011. aastast ülejääki võib kujuneda keeruliseks, kuna ei ole piisavalt teavet meetmete kohta, mis peaksid toetama kuludel põhinevat eelarve konsolideerimist. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvetulemus on ohus eriti 2009. ja 2010. aastal, kuna makromajanduse stsenaarium põhineb majanduskasvu soodsatel eeldustel. Hiljutine range lisaeelarve vastuvõtmine on riske siiski leevendanud. Valitsemissektori eelarve puudujäägi jõudmine alates 2011. aastast ülejääki võib kujuneda keeruliseks, kuna ei ole piisavalt teavet meetmete kohta, mis peaksid toetama kuludel põhinevat eelarve konsolideerimist.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Eestis üks ELi väiksemaid ja peaks programmi kohaselt selliseks ka jääma, isegi kui võtta arvesse pensionide indekseerimise korra hiljutise muutmise mõju. Eesti koguvõlg on praegu väga väike ning range rahanduspoliitika säilitamine kooskõlas programmiperioodi hõlmavate eelarvekavadega aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Eestis üks ELi väiksemaid ja peaks programmi kohaselt selliseks ka jääma, isegi kui võtta arvesse pensionide indekseerimise korra hiljutise muutmise mõju. Eesti koguvõlg on praegu väga väike ning range rahanduspoliitika säilitamine kooskõlas programmiperioodi hõlmavate eelarvekavadega aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (9) | Eelarveraamistik põhineb valitsemissektori eelneval nominaalsel tasakaalul või ülejäägil. Kuigi selline nõue ei ole seadusega ette nähtud, on seda majanduslangusele eelnenud aastatel üldiselt järgitud. Viimastel aastatel on valitsus nõude rakendamist kohandanud, võttes paremini arvesse majanduse tsüklilisust ning võttes tsükli tipus olles teatavad eelarved vastu eelneva eelarveülejäägiga. Kulude kavandamise raamistik jääb siiski nõrgaks, kuna algseid kulude mahtu käsitlevaid eesmärke on lisaeelarvetes pidevalt suurendatud, mida on soosinud kavandatust suuremad tulud headel majandusaegadel. Kuluraamistiku karmistamine keskpikas perspektiivis ja kulutõhususe suurendamine on muutunud praegustes majanduslanguse tingimustes seega eriti oluliseks ning need aitaksid leevendada tagasihoidlikumate tulude mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus liikuda tegevus- ja tekkepõhise eelarvestamise poole, viies alguses läbi katseprojekte eesmärgiga karmistada keskpikas perspektiivis eelarve koostamise protsessi. |
| --- | --- |

(9)

Eelarveraamistik põhineb valitsemissektori eelneval nominaalsel tasakaalul või ülejäägil. Kuigi selline nõue ei ole seadusega ette nähtud, on seda majanduslangusele eelnenud aastatel üldiselt järgitud. Viimastel aastatel on valitsus nõude rakendamist kohandanud, võttes paremini arvesse majanduse tsüklilisust ning võttes tsükli tipus olles teatavad eelarved vastu eelneva eelarveülejäägiga. Kulude kavandamise raamistik jääb siiski nõrgaks, kuna algseid kulude mahtu käsitlevaid eesmärke on lisaeelarvetes pidevalt suurendatud, mida on soosinud kavandatust suuremad tulud headel majandusaegadel. Kuluraamistiku karmistamine keskpikas perspektiivis ja kulutõhususe suurendamine on muutunud praegustes majanduslanguse tingimustes seega eriti oluliseks ning need aitaksid leevendada tagasihoidlikumate tulude mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus liikuda tegevus- ja tekkepõhise eelarvestamise poole, viies alguses läbi katseprojekte eesmärgiga karmistada keskpikas perspektiivis eelarve koostamise protsessi.

| (10) | Eesti ametiasutused on finantssektori stabiliseerimise eesmärgil alates 9. oktoobrist 2008 suurendanud hoiuste tagamise määra krooni ekvivalendina 20 000 EUR-lt 50 000 EUR-le ning tõstnud hoiuste tagamise määra 100 %ni. Lisaks esitati 2008. aasta detsembris Riigikogule õigusaktide pakett, mille eesmärk on muuta kriisijuhtimine paindlikumaks, sätestades sealhulgas riikliku sekkumise kiirkorra. |
| --- | --- |

(10)

Eesti ametiasutused on finantssektori stabiliseerimise eesmärgil alates 9. oktoobrist 2008 suurendanud hoiuste tagamise määra krooni ekvivalendina 20 000 EUR-lt 50 000 EUR-le ning tõstnud hoiuste tagamise määra 100 %ni. Lisaks esitati 2008. aasta detsembris Riigikogule õigusaktide pakett, mille eesmärk on muuta kriisijuhtimine paindlikumaks, sätestades sealhulgas riikliku sekkumise kiirkorra.

| (11) | Vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris, seadis Eesti, kellel on märkimisväärseid probleeme välise ja sisemise tasakaalustamatusega, oma eelarvepoliitika eesmärgiks tasakaalustamise. Võttes samuti arvesse eelarvetulemust ohustavaid riske ja raskusi uute rahastamisvahendite tagamisega vastuvõetavatel tingimustel, arvestades vastumeelsust võtta riske, on 2009. ja 2010. aastaks kavandatud üldiselt rangem eelarvepoliitiline hoiak sobilik. Riikliku reformikava kontekstis on Eesti ametiasutused viinud läbi mitu struktuurireformi, millel on neutraalne või piiratud lühiajaline mõju eelarvele, eelkõige on võetud meetmeid tööturu ja investeeringute toetamiseks, samas kui vähem tähelepanu on pööratud tööstussektori ja majapidamiste ostujõu toetamisele. Tööturgu on toetatud kahe meetmega: ajakohastatud tööõiguse vastuvõtmine ja avalike teenuste seaduse pooleliolev reform turu paindlikkuse parandamiseks, suurendades töötuhüvitise määra ja suurendades selle saajate ringi, et parandada turvalisust. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifilise soovitusega, mille kohta tegi komisjon 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris, seadis Eesti, kellel on märkimisväärseid probleeme välise ja sisemise tasakaalustamatusega, oma eelarvepoliitika eesmärgiks tasakaalustamise. Võttes samuti arvesse eelarvetulemust ohustavaid riske ja raskusi uute rahastamisvahendite tagamisega vastuvõetavatel tingimustel, arvestades vastumeelsust võtta riske, on 2009. ja 2010. aastaks kavandatud üldiselt rangem eelarvepoliitiline hoiak sobilik. Riikliku reformikava kontekstis on Eesti ametiasutused viinud läbi mitu struktuurireformi, millel on neutraalne või piiratud lühiajaline mõju eelarvele, eelkõige on võetud meetmeid tööturu ja investeeringute toetamiseks, samas kui vähem tähelepanu on pööratud tööstussektori ja majapidamiste ostujõu toetamisele. Tööturgu on toetatud kahe meetmega: ajakohastatud tööõiguse vastuvõtmine ja avalike teenuste seaduse pooleliolev reform turu paindlikkuse parandamiseks, suurendades töötuhüvitise määra ja suurendades selle saajate ringi, et parandada turvalisust. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifilise soovitusega, mille kohta tegi komisjon 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel.

| (12) | Eelarvepoliitiline hoiak peaks kujunema 2009.–2011. aastal rangeks ning muutuma veidi ekspansiivsemaks 2012. aastal. Kuigi kindlusvaru normaalsete tsükliliste kõikumiste puhuks järgitakse kõikidel aastatel alates 2009. aastast, võib see osutuda suure majanduslanguse tõttu ebapiisavaks, et vältida 3 % suuruse piirmäära ületamist 2009. ja 2010. aastal. Range lisaeelarve vastuvõtmine 2009. aasta veebruaris on siiski eelarvetulemust ohustavaid riske leevendanud. Võttes arvesse riske, võib juhtuda, et kavandatud ülejääki ei saavutata 2011. aastal, nagu oli programmis prognoositud. Lisaks tuleks kohandamist toetada meetmetega. Silmas pidades asjaolu, et Eesti on ühinenud ERM II-ga ning vajadust parandada kulupõhist konkurentsivõimet, oleks varasema suure palkade kasvu korrigeerimine õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

Eelarvepoliitiline hoiak peaks kujunema 2009.–2011. aastal rangeks ning muutuma veidi ekspansiivsemaks 2012. aastal. Kuigi kindlusvaru normaalsete tsükliliste kõikumiste puhuks järgitakse kõikidel aastatel alates 2009. aastast, võib see osutuda suure majanduslanguse tõttu ebapiisavaks, et vältida 3 % suuruse piirmäära ületamist 2009. ja 2010. aastal. Range lisaeelarve vastuvõtmine 2009. aasta veebruaris on siiski eelarvetulemust ohustavaid riske leevendanud. Võttes arvesse riske, võib juhtuda, et kavandatud ülejääki ei saavutata 2011. aastal, nagu oli programmis prognoositud. Lisaks tuleks kohandamist toetada meetmetega. Silmas pidades asjaolu, et Eesti on ühinenud ERM II-ga ning vajadust parandada kulupõhist konkurentsivõimet, oleks varasema suure palkade kasvu korrigeerimine õigustatud.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (4). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (4).

Üldine järeldus on, et Eesti, kus on järsk majanduslangus pärast mitu aastat kestnud potentsiaali ületavat majanduskasvu, kavandab ranget eelarvepoliitilist hoiakut aastatel 2009–2011, mis on asjakohane praeguse tasakaalustamatuse tingimustes. Majanduslangust raskendab ülemaailmne finantskriis ja vähenenud välisnõudlus. Nõrgem kulupõhine konkurentsivõime, mis on eelkõige tingitud palkade kasvust, mis on pika perioodi jooksul ületanud tootmise kasvu, takistab samuti jätkusuutliku majanduskasvu taastumist. Valitsemissektori eelarve tasakaal halvenes 2008. aastal märkimisväärselt ning langes pärast kuut aastat ülejäägis olemist puudujääki. Programmi kohaselt on valitsemissektori eelarve ka 2009. ja 2010. aastal puudujäägis, mis hakkab järk-järgult vähenema. Võttes arvesse makromajanduslikke riske ja teabe puudumist eelarve kulupõhise konsolideerimise kohta 2010. aastal, võib eelarvetulemus kujuneda programmis prognoositust halvemaks, nii et puudujääk võib 2009. ja 2010. aastal ületada 3 % piirmäära. Range lisaeelarve vastuvõtmine 2009. aasta veebruaris on siiski eelarvetulemust ohustavaid riske leevendanud.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II, kutsutakse Eestit üles:

| i) | viima ellu lühiajalises plaanis riigi rahanduse konsolideerimise, tagama, et valitsemissektori eelarve puudujääk hoitakse alla 3 % SKPst, ning võtma vajalikud meetmed, et toetada eelarve konsolideerimist keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

i)

viima ellu lühiajalises plaanis riigi rahanduse konsolideerimise, tagama, et valitsemissektori eelarve puudujääk hoitakse alla 3 % SKPst, ning võtma vajalikud meetmed, et toetada eelarve konsolideerimist keskpikas perspektiivis;

| ii) | rakendama mõistlikku avaliku sektori palgapoliitikat, et toetada majanduse kohandamist ja tugevdada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

ii)

rakendama mõistlikku avaliku sektori palgapoliitikat, et toetada majanduse kohandamist ja tugevdada konkurentsivõimet;

| iii) | tugevdama keskpika perioodi eelarveraamistikku, parandades eelkõige kulude planeerimist ja tõhusust. |
| --- | --- |

iii)

tugevdama keskpika perioodi eelarveraamistikku, parandades eelkõige kulude planeerimist ja tõhusust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP nov 2008 | 6,3 | – 2,2 | – 3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 |
| KOM jaan 2009 | 6,3 | – 2,4 | – 4,7 | 1,2 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2008 | 6,7 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 |
| KOM jaan 2009 | 6,7 | 10,6 | 3,2 | 2,7 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2008 | 8,0 | 0,9 | – 5,7 | – 5,9 | – 3,9 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 (6) | 9,0 | 2,1 | – 5,4 | – 6,4 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 16,9 | – 10,5 | – 5,1 | – 5,0 | – 4,7 | – 4,7 |
| KOM jaan 2009 | – 17,1 | – 8,8 | – 4,2 | – 2,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 38,2 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 |
| KOM jaan 2009 | 38,2 | 36,5 | 38,2 | 38,4 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 37,2 | 38,2 | 38,2 | 37,4 | 36,3 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 35,5 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 |
| KOM jaan 2009 | 35,5 | 38,5 | 41,4 | 41,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 34,6 | 36,9 | 37,2 | 36,5 | 35,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 2,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,0 | 0,1 | 0,2 |
| KOM jaan 2009 | 2,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 3,2 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,8 | 0,3 | 0,4 |
| KOM jaan 2009 | 2,9 | – 1,8 | – 3,0 | – 2,9 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP nov 2008 | 0,3 | – 2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 |
| KOM jaan 2009 | – 0,1 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,3 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2008 | – 0,1 | – 2,4 | – 0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 |
| KOM jaan 2009 | – 0,4 | – 2,8 | – 1,6 | – 1,3 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2008 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 |
| KOM jaan 2009 | 3,5 | 4,3 | 6,1 | 7,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP nov 2008

6,3

– 2,2

– 3,5

2,6

4,8

5,0

KOM jaan 2009

6,3

– 2,4

– 4,7

1,2

puudub

puudub

LP nov 2007

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2008

6,7

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

KOM jaan 2009

6,7

10,6

3,2

2,7

puudub

puudub

LP nov 2007

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2008

8,0

0,9

– 5,7

– 5,9

– 3,9

– 1,7

KOM jaan 2009 (6)

9,0

2,1

– 5,4

– 6,4

puudub

puudub

LP nov 2007

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2008

– 16,9

– 10,5

– 5,1

– 5,0

– 4,7

– 4,7

KOM jaan 2009

– 17,1

– 8,8

– 4,2

– 2,6

puudub

puudub

LP nov 2007

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP nov 2008

38,2

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

KOM jaan 2009

38,2

36,5

38,2

38,4

puudub

puudub

LP nov 2007

37,2

38,2

38,2

37,4

36,3

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP nov 2008

35,5

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

KOM jaan 2009

35,5

38,5

41,4

41,6

puudub

puudub

LP nov 2007

34,6

36,9

37,2

36,5

35,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2008

2,7

– 1,9

– 1,7

– 1,0

0,1

0,2

KOM jaan 2009

2,7

– 2,0

– 3,2

– 3,2

puudub

puudub

LP nov 2007

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2008

2,9

– 1,8

– 1,5

– 0,8

0,3

0,4

KOM jaan 2009

2,9

– 1,8

– 3,0

– 2,9

puudub

puudub

LP nov 2007

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP nov 2008

0,3

– 2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

KOM jaan 2009

– 0,1

– 2,6

– 1,6

– 1,3

puudub

puudub

LP nov 2007

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2008

– 0,1

– 2,4

– 0,1

0,4

1,2

0,7

KOM jaan 2009

– 0,4

– 2,8

– 1,6

– 1,3

puudub

puudub

LP nov 2007

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2008

3,5

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

KOM jaan 2009

3,5

4,3

6,1

7,6

puudub

puudub

LP nov 2007

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(3)  Valitsus on teatanud, et keskpika perioodi eesmärk, milles eeldatakse struktuurset ülejääki, vaadatakse läbi ja seda täpsustatakse.

(4)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid tegelike nominaalsete vahetuskursside kohta. Lisaks kasutatakse andmeid euroala intressimäära kohta, kuigi seda võib põhjendada asjaoluga, et Eestil puudub piisavalt representatiivne näitaja Eesti krooni intressimäära kohta.

(5)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 4,6 %, 4,1 %, 3,7 % ja 3,5 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2007. aastal 0,4 %, 2008. aastal 0,2 %, 2009. aastal 0,1 %, 2010. aastal 0,4 % ja 2011. aastal 0,1 % SKPst; vastavalt viimasele ajakohastatud programmile vähendavad need kõik puudujääki. Aastate 2009–2011 ühekordseid meetmeid ei käsitata ühekordsete meetmetena vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/11

---

Teatis edasikindlustusdirektiivis sätestatud teatavate summade kohandamise kohta vastavalt inflatsioonile

(2009/C 63/03)

Vastavalt direktiivi 2005/68/EÜ (1) (mis käsitleb edasikindlustust ja millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ) artiklile 41 vaadati 2008. aastal läbi artikli 40 lõike 2 kohased eurodes esitatud summad, et võtta arvesse kõiki liikmesriike hõlmava ja Eurostati avaldatud Euroopa tarbijahinnaindeksi muutust. Läbivaatamise tulemusel suurendati eurodes esitatud summasid 3 000 000 EURilt 3 200 000 EURile ja 1 000 000 EURilt 1 100 000 EURile. Komisjoni talitused on teavitanud läbivaatamisest ja kohandatud summadest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

---

(1)  ELT L 323, 9.12.2005, lk 1.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/12

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2009/C 63/04)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 72/07 (ex N 871/06) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco |
| Õiguslik alus | Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4) |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Äriühingute ümberkorraldamiseks antav abi |
| Abi vorm | Päästmisabi N 273/06 alusel väljamakstud tagasimakstava ettemakse ümberkujundamisest tulenev otsetoetus |
| Eelarve | 3,6 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Ühekordne toetus |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| 75607 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.1.2009

Abi number

NN 72/07 (ex N 871/06)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco

Õiguslik alus

Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4)

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Äriühingute ümberkorraldamiseks antav abi

Abi vorm

Päästmisabi N 273/06 alusel väljamakstud tagasimakstava ettemakse ümberkujundamisest tulenev otsetoetus

Eelarve

3,6 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Ühekordne toetus

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions

80, avenue des Terroirs de France

75607 Paris Cedex 12

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 10/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa Liitvabariik |
| Piirkond | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tierseuchenkasse |
| Õiguslik alus | Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Loomahaiguste ennetamine, vältimine ja kindlakstegemine |
| Abi vorm | Subsiidium |
| Eelarve | Ligikaudu 3 256 900 EUR aastas |
| Abi suurim osatähtsus | Maksimaalselt 100 % |
| Kestus | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Asjaomased sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| 17033 Neubrandenburg |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.12.2008

Abi number

NN 10/08

Liikmesriik

Saksamaa Liitvabariik

Piirkond

Mecklenburg-Vorpommern

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tierseuchenkasse

Õiguslik alus

Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Loomahaiguste ennetamine, vältimine ja kindlakstegemine

Abi vorm

Subsiidium

Eelarve

Ligikaudu 3 256 900 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus

Maksimaalselt 100 %

Kestus

1.1.2007-31.12.2013

Asjaomased sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

17033 Neubrandenburg

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/14

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 63/05)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 639/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Garantiemaßnahme für IKB |
| Õiguslik alus | Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 5 000 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| Finanzmarkstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2008

Abi nr

N 639/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Garantiemaßnahme für IKB

Õiguslik alus

Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 5 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

22.12.2008-22.6.2009

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarkstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 71/09 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Temporary aid in the form of loan guarantees |
| Õiguslik alus | The Industrial Development Act 1982
  Regional Development Agencies Act 1998
  Science and Technology Act 1965
  Energy Act 2004
  Environmental Protection Act 1990
  Employment and Training Act 1973
  Civil Aviation Act 1982
  Local Government Act 2000
  Government of Wales Act 2006, Section 60
  Welsh Development Agency Act 1975, Section 1
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002
  Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999
  Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government in Scotland Act 2003, section 20 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 8 000 miljonit GBP |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.3.2009-31.12.2010 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | All eligible guarantee granting authorities in UK |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.2.2009

Abi nr

N 71/09

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Temporary aid in the form of loan guarantees

Õiguslik alus

The Industrial Development Act 1982

Regional Development Agencies Act 1998

Science and Technology Act 1965

Energy Act 2004

Environmental Protection Act 1990

Employment and Training Act 1973

Civil Aviation Act 1982

Local Government Act 2000

Government of Wales Act 2006, Section 60

Welsh Development Agency Act 1975, Section 1

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government in Scotland Act 2003, section 20

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 8 000 miljonit GBP

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.3.2009-31.12.2010

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

All eligible guarantee granting authorities in UK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/16

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 63/06)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 538/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Thüringen |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | ersol Thin Film GmbH |
| Õiguslik alus | Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350) |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 39,72 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 10,32 % |
| Kestus | 2008-2011 |
| Majandusharud | Tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finanzamt Gotha |
| Reuterstraße 2A |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.2.2009

Abi nr

N 538/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Thüringen

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

ersol Thin Film GmbH

Õiguslik alus

Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350)

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

—

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 39,72 miljonit EUR

Abi osatähtsus

10,32 %

Kestus

2008-2011

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2A

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 655/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Nord LB |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 10 000 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2008

Abi nr

N 655/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Nord LB

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 10 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

22.12.2008-22.6.2009

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/18

---

Euro vahetuskurss (1)

17. märts 2009

(2009/C 63/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2942 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,10 |
| DKK | Taani kroon | 7,4544 |
| GBP | Inglise nael | 0,92650 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0265 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5327 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8315 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,513 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 299,68 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7075 |
| PLN | Poola zlott | 4,4900 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2968 |
| TRY | Türgi liir | 2,2111 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9624 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6495 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,0327 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4410 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9839 |
| KRW | Korea won | 1 835,14 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,9218 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,8487 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4543 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 530,40 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7562 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,410 |
| RUB | Vene rubla | 44,7465 |
| THB | Tai baht | 46,365 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9523 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3950 |
| INR | India ruupia | 66,5350 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2942

JPY

Jaapani jeen

128,10

DKK

Taani kroon

7,4544

GBP

Inglise nael

0,92650

SEK

Rootsi kroon

11,0265

CHF

Šveitsi frank

1,5327

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8315

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,513

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

299,68

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7075

PLN

Poola zlott

4,4900

RON

Rumeenia leu

4,2968

TRY

Türgi liir

2,2111

AUD

Austraalia dollar

1,9624

CAD

Kanada dollar

1,6495

HKD

Hong Kongi dollar

10,0327

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4410

SGD

Singapuri dollar

1,9839

KRW

Korea won

1 835,14

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,9218

CNY

Hiina jüaan

8,8487

HRK

Horvaatia kuna

7,4543

IDR

Indoneesia ruupia

15 530,40

MYR

Malaisia ringit

4,7562

PHP

Filipiini peeso

62,410

RUB

Vene rubla

44,7465

THB

Tai baht

46,365

BRL

Brasiilia reaal

2,9523

MXN

Mehhiko peeso

18,3950

INR

India ruupia

66,5350

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/19

---

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2009. aasta tööprogrammiga „Inimesed”

(2009/C 63/08)

Teatatakse konkursikutsetest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 2009. aasta tööprogrammiga „Inimesed”.

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkurssidega. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikutsete tekstides, mis avaldatakse CORDISe veebilehel.

Eriprogramm „Inimesed”:

| Konkursikutse nimetus | Konkursikutse tunnus |
| --- | --- |
| Euroopa-sisesed stipendiumid | FP7-PEOPLE-2009-IEF |
| Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid | FP7-PEOPLE-2009-IIF |
| Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid | FP7-PEOPLE-2009-IOF |

Konkursikutse nimetus

Konkursikutse tunnus

Euroopa-sisesed stipendiumid

FP7-PEOPLE-2009-IEF

Euroopasse suunatud rahvusvahelised stipendiumid

FP7-PEOPLE-2009-IIF

Euroopast välja suunatud rahvusvahelised stipendiumid

FP7-PEOPLE-2009-IOF

Kõnealused konkursikutsed on seotud komisjoni 22. augusti 2008. aasta otsusega K(2008) 4483 vastu võetud 2009. tööprogrammiga.

Konkursside eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/20

---

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2009/C 63/09)

Komisjon on vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi „algmäärus”) (1) artiklile 5 saanud kaebuse, milles väidetakse, et teatavaid Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit kauba läbivalgustussüsteeme imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju ühenduse tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 2. veebruaril 2009. aastal Smiths Detection Group Limited (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 80 % ühenduse teatavate kauba läbivalgustussüsteemide kogutoodangust.

2.   Toode

Tooted, mida väidetavalt imporditakse dumpinguhinnaga, on Hiina Rahvavabariigist pärit kauba läbivalgustussüsteemid, milles kasutatakse neutron-, röntgen- (röntgenkiirguse allikas võimsusega 250 KeV või rohkem), alfa-, beeta- või gammakiirgust ning mis kuuluvad CN-koodide ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 alla, ning kõnealuste süsteemidega varustatud mootorsõidukid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8705 90 90 alla (edaspidi „asjaomane toode”). CN-koodid on esitatud üksnes informatsiooniks.

3.   Väidetav dumping

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras kaebuse esitaja normaalväärtuse Hiina Rahvavabariigi puhul punkti 5.1 alapunktis c nimetatud asjakohase turumajandusriigi hinna ja arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist on üldjuhul suurenenud turuosa suurenemise arvelt.

Väidetakse, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud vaatlusaluse toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu turuosale, müüdud kogustele ja hinnatasemele ning selle tulemuseks on ühenduse tootmisharu üldise tulemuslikkuse ja eelkõige kasumlikkuse oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud ühenduse tootmisharu poolt või selle nimel ning menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning seega algatab komisjon käesolevaga uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

5.1.   Dumpingu ja kahju kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus tehakse kindlaks, kas Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusalune toode on dumpingtoode ning kas dumping on tekitanud kahju.

a)   Küsimustikud

Käesoleva uurimise seisukohalt vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon laiali küsimustikud ühenduse tootmisharule, muudele teadaolevatele ühenduse tootjatele, teadaolevatele importijatele/tarbijatele, teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja eksportiva riigi pädevatele asutustele.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Komisjon peab saama sellise teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

c)   Turumajandusriigi valik

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a on kavandatud valida Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramisel asjakohaseks turumajandusriigiks Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikutel palutakse esitada märkused kõnealuse valiku sobivuse kohta punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlemine

Nende Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate puhul, kes väidavad, et nad tegutsevad turumajanduslikes tingimustes, st et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ja esitavad selle kohta piisavalt tõendeid, määratakse normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud taotlusi esitada kavatsevad eksportijad/tootjad peavad seda tegema punkti 6 alapunktis c sätestatud eritähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormid kõigile kaebuses nimetatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Taotleja võib seda taotlusvormi kasutada ka individuaalse kohtlemise taotlemiseks, st kinnitada, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui väited dumpingu ja selle tekitatud kahju kohta on põhjendatud, tehakse otsus, kas dumpinguvastaste meetmete võtmine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Selleks võib komisjon saata küsimustikke ühenduse teadaolevatele tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas isikud, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on seos), võivad punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades selleks punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused. Tuleb märkida, et igasugust algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   küsimustiku või muu taotluse vormi taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud peaksid taotlema küsimustikku või muud taotlusevormi niipea kui võimalik, ent hiljemalt 10 päeva pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   endast teatamiseks, küsimustikule vastuste esitamiseks ja mis tahes muu teabe andmiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mistahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

iii)   Ärakuulamised

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimise osalised võivad esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt käesoleva teate punkti 5.1 alapunktile c kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv riik. Need arvamused peavad komisjoni jõudma 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

c)   Eritähtaeg turumajandusliku staatuse ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku staatuse (nagu on nimetatud käesoleva teate punkti 5.1 alapunktis d) ja/või individuaalse kohtlemise taotlused algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel peavad jõudma komisjonini 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti, ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit). Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (2) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat infot, jäetakse selline info arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Juhitakse tähelepanu asjaolule, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike seisukohtade esitamine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 18.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 63/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 63/23

---

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2009/C 63/10)

Madalmaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud taotluse süsivesinike geoloogiliseks luureks Flevolandi, Frieslandi ja Overijsseli provintside piirkonnas, kus punkte B ja C ühendav joon langeb kokku Gorredijki kaevandamisloa piiriga, punkte C, D, E, F ja G ühendav joon Steenwijki kaevandamisloa piiriga ja punkte G, H ja I ühendav joon Schoonebeeki kaevandamisloa piiriga.

Kõnealuse piirkonna koordinaadid on järgmised:

| X | Y | |
| --- | --- | --- |
| 169310,00 | 540380,00 | A |
| 172746,50 | 545447,70 | B |
| 191011,06 | 542944,63 | C |
| 191014,60 | 536077,60 | D |
| 194993,70 | 536115,50 | E |
| 195000,90 | 535125,60 | F |
| 197154,31 | 535082,00 | G |
| 196904,99 | 521474,81 | H |
| 204982,97 | 512000,00 | I |
| 185485,00 | 512000,00 | J |
| 185485,00 | 513404,00 | K |
| 173675,00 | 513404,00 | L |
| 168787,74 | 519217,28 | M |
| 168859,85 | 530854,87 | N |
| 173400,00 | 538260,00 | O |
| 177000,00 | 538700,00 | P |
| 176816,91 | 539788,00 | Q |
| 173200,00 | 539600,00 | R |
| 172400,00 | 541400,00 | S |
| 170500,00 | 540400,00 | T |

X

Y

169310,00

540380,00

A

172746,50

545447,70

B

191011,06

542944,63

C

191014,60

536077,60

D

194993,70

536115,50

E

195000,90

535125,60

F

197154,31

535082,00

G

196904,99

521474,81

H

204982,97

512000,00

I

185485,00

512000,00

J

185485,00

513404,00

K

173675,00

513404,00

L

168787,74

519217,28

M

168859,85

530854,87

N

173400,00

538260,00

O

177000,00

538700,00

P

176816,91

539788,00

Q

173200,00

539600,00

R

172400,00

541400,00

S

170500,00

540400,00

T

Koordinaadid on arvutatud vastavalt Hollandi katastriametis (Rijksdriehoeksmeting) kasutatavale riiklikule triangulatsioonisüsteemile.

Taotluses märgitud piikonna pindala on 818,6 km2.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 kutsub Madalmaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli esitama konkureerivat taotlust süsivesinike geoloogiliseks luureks kõnealuses piirkonnas.

Lubade andmise eest on vastutav majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab järgmisel telefoninumbril: +31 703797382 (kontaktisik: P.C. de Regt).

---