# Den Europæiske Unions C 528/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 528 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang30. december 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 528

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang30. december 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 528/01 | Meddelelse fra Kommissionen il supplering af retningslinjerne for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021 | 1 |
| 2021/C 528/02 | Meddelelse fra Kommissionen — Kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked | 10 |
| 2021/C 528/03 | Meddelelse Fra Kommissionen — Revideret VEJLEDENDE DOKUMENT — EU-ordning om handel med elfenben | 19 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 528/01

Meddelelse fra Kommissionen il supplering af retningslinjerne for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021

1

2021/C 528/02

Meddelelse fra Kommissionen — Kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked

10

2021/C 528/03

Meddelelse Fra Kommissionen — Revideret VEJLEDENDE DOKUMENT — EU-ordning om handel med elfenben

19

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 528/04 | Euroens vekselkurs — 29. december 2021 | 36 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 528/04

Euroens vekselkurs — 29. december 2021

36

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 528/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 528/1

---

Meddelelse fra Kommissionen il supplering af retningslinjerne for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021

(2021/C 528/01)

Meddelelse fra Kommissionen af 21. september 2020 — Retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021 (1) — suppleres som følger:

| 1) | I punkt 15, nr. 15), indsættes »80« i stedet for angivelsen »(...)«, og der tilføjes to afsnit, således at denne definition nu har følgende ordlyd:






  »15) | »reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget«: 80 % af det faktiske elforbrug, som fastlægges sammen med effektivitetsbenchmarket for elforbruget ved en kommissionsafgørelse. Det svarer til den gennemsnitlige reduktion, der pålægges ved anvendelsen af effektivitetsbenchmark for elforbruget (benchmark for elforbrug/gennemsnitligt elforbrug). Det anvendes for alle produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, men for hvilke der ikke er defineret noget effektivitetsbenchmark for elforbruget.
  Reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget reduceres (fra år t=2022) med 1,09 % på årsbasis i overensstemmelse med den formel, der er fastsat i bilag II under »Ajourførte effektivitetsbenchmark for visse produkter omhandlet i bilag I««. |
| --- | --- | --- |

1)

I punkt 15, nr. 15), indsættes »80« i stedet for angivelsen »(...)«, og der tilføjes to afsnit, således at denne definition nu har følgende ordlyd:

»15)

»reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget«: 80 % af det faktiske elforbrug, som fastlægges sammen med effektivitetsbenchmarket for elforbruget ved en kommissionsafgørelse. Det svarer til den gennemsnitlige reduktion, der pålægges ved anvendelsen af effektivitetsbenchmark for elforbruget (benchmark for elforbrug/gennemsnitligt elforbrug). Det anvendes for alle produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, men for hvilke der ikke er defineret noget effektivitetsbenchmark for elforbruget.

Reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget reduceres (fra år t=2022) med 1,09 % på årsbasis i overensstemmelse med den formel, der er fastsat i bilag II under »Ajourførte effektivitetsbenchmark for visse produkter omhandlet i bilag I««.

| 2) | I punkt 28, litra b), suppleres beskrivelsen af faktoren Ct, der anvendes i formlen, således at dette litra nu har følgende ordlyd:






  »b) | Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, ikke kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

  I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor eller markedsbaserede CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t-1 (EUR/tCO2), EF er reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget, jf. punkt 15 nr. 15), og AEC er det faktiske elforbrug (MWh) i år t.« |
| --- | --- | --- |

2)

I punkt 28, litra b), suppleres beskrivelsen af faktoren Ct, der anvendes i formlen, således at dette litra nu har følgende ordlyd:

»b)

Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, ikke kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor eller markedsbaserede CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t-1 (EUR/tCO2), EF er reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget, jf. punkt 15 nr. 15), og AEC er det faktiske elforbrug (MWh) i år t.«

| 3) | I tabellen i bilag I færdiggøres/suppleres beskrivelsen af den sektor, der er omfattet af NACE-kode 20.16.40.15, således at denne beskrivelse nu har følgende ordlyd:
  »Polyethylenglykoler og andre polyetheralkoholer, i ubearbejdet form«. |
| --- | --- |

3)

I tabellen i bilag I færdiggøres/suppleres beskrivelsen af den sektor, der er omfattet af NACE-kode 20.16.40.15, således at denne beskrivelse nu har følgende ordlyd:

»Polyethylenglykoler og andre polyetheralkoholer, i ubearbejdet form«.

| 4) | Følgende indsættes som bilag II:


  »BILAG II
  Effektivitetsbenchmark for elforbruget og årlige reduktionssatser for produkter omhandlet i bilag I






  — | Effektivitetsbenchmark for elforbruget for produkter omhandlet i bilag I med konvertering mellem brændsel og elektricitet:


  Produkter, for hvilke der i afsnit 2 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2019/331 blev fastsat konvertering mellem brændsel og elektricitet.
  I bilag I til delegeret forordning (EU) 2019/331 fastsættes det, at det for visse produkter gælder, at brændsel og elektricitet er substituerbare. For så vidt angår disse produkter er det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte et benchmark som MWh/t produkt. I stedet er udgangspunktet de specifikke værdier for drivhusgasemission, der kan afledes af de direkte emissioner. For så vidt angår disse produkter er produktbenchmark fastsat på baggrund af summen af direkte emissioner (fra energi- og procesemissioner) og indirekte emissioner, der skyldes den andel af elektricitetsforbruget, der kan konverteres.
  I disse tilfælde skal faktoren »E« i formlen for beregning af den maksimale støtte i punkt 28, litra a), i retningslinjerne erstattes af følgende udtryk, som konverterer et produktbenchmark som fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/331 til et effektivitetsbenchmark for elforbruget på baggrund af en gennemsnitlig europæisk CO2-emissionsfaktor på 0,376 tCO2/MWh:
  Eksisterende produktbenchmark fra afsnit 2 i bilaget til forordning (EU) 2021/447 (i tCO2/t) × andel af relevante indirekte emissioner i referenceperioden (%)/0,376 (tCO2/MWh).
  Værdien af effektivitetsbenchmarkene for produkter med konvertering mellem brændsel og elektricitet, der skal anvendes i perioden 2021-2025, findes i forordning (EU) 2021/447 af 12. marts 2021 om fastsættelse af reviderede benchmarkværdier for gratistildeling af emissionskvoter for perioden fra 2021 til 2025 i henhold til artikel 10a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF. |
| --- | --- | --- |

4)

Følgende indsættes som bilag II:

»BILAG II

Effektivitetsbenchmark for elforbruget og årlige reduktionssatser for produkter omhandlet i bilag I

—

Effektivitetsbenchmark for elforbruget for produkter omhandlet i bilag I med konvertering mellem brændsel og elektricitet:

Produkter, for hvilke der i afsnit 2 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2019/331 blev fastsat konvertering mellem brændsel og elektricitet.

I bilag I til delegeret forordning (EU) 2019/331 fastsættes det, at det for visse produkter gælder, at brændsel og elektricitet er substituerbare. For så vidt angår disse produkter er det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte et benchmark som MWh/t produkt. I stedet er udgangspunktet de specifikke værdier for drivhusgasemission, der kan afledes af de direkte emissioner. For så vidt angår disse produkter er produktbenchmark fastsat på baggrund af summen af direkte emissioner (fra energi- og procesemissioner) og indirekte emissioner, der skyldes den andel af elektricitetsforbruget, der kan konverteres.

I disse tilfælde skal faktoren »E« i formlen for beregning af den maksimale støtte i punkt 28, litra a), i retningslinjerne erstattes af følgende udtryk, som konverterer et produktbenchmark som fastsat i delegeret forordning (EU) 2019/331 til et effektivitetsbenchmark for elforbruget på baggrund af en gennemsnitlig europæisk CO2-emissionsfaktor på 0,376 tCO2/MWh:

Eksisterende produktbenchmark fra afsnit 2 i bilaget til forordning (EU) 2021/447 (i tCO2/t) × andel af relevante indirekte emissioner i referenceperioden (%)/0,376 (tCO2/MWh).

Værdien af effektivitetsbenchmarkene for produkter med konvertering mellem brændsel og elektricitet, der skal anvendes i perioden 2021-2025, findes i forordning (EU) 2021/447 af 12. marts 2021 om fastsættelse af reviderede benchmarkværdier for gratistildeling af emissionskvoter for perioden fra 2021 til 2025 i henhold til artikel 10a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF.

| — | Effektivitetsbenchmarks for produkter omhandlet i bilag I, som ikke er opført i tabel 1 i dette bilag


  Reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget som defineret i punkt 15, nr. 15, i retningslinjerne finder anvendelse på alle støtteberettigede produkter i bilag I, for hvilke der ikke er fastsat et effektivitetsbenchmark for elforbruget. |
| --- | --- |

—

Effektivitetsbenchmarks for produkter omhandlet i bilag I, som ikke er opført i tabel 1 i dette bilag

Reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget som defineret i punkt 15, nr. 15, i retningslinjerne finder anvendelse på alle støtteberettigede produkter i bilag I, for hvilke der ikke er fastsat et effektivitetsbenchmark for elforbruget.

| — | Ajourførte effektivitetsbenchmark for visse produkter omhandlet i bilag I


  Tabel 1 viser de benchmarkværdier, der bør anvendes som udgangspunkt for fastsættelsen af det gældende effektivitetsbenchmark for et bestemt år under hensyntagen til den tilsvarende årlige reduktionssats.
  Denne årlige reduktionssats beskriver, i hvilket omfang benchmarkene årligt vil blive reduceret automatisk. Medmindre andet er anført i tabel 1, reduceres alle effektivitetsbenchmarks (herunder »reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget«) (fra år t=2022) med 1,09 % på årsbasis efter følgende formel:
  gældende effektivitetsbenchmark i (år t) = benchmarkværdi i 2021 * (1 + årlig reduktionssats) ^ (år t – 2021) |
| --- | --- |

—

Ajourførte effektivitetsbenchmark for visse produkter omhandlet i bilag I

Tabel 1 viser de benchmarkværdier, der bør anvendes som udgangspunkt for fastsættelsen af det gældende effektivitetsbenchmark for et bestemt år under hensyntagen til den tilsvarende årlige reduktionssats.

Denne årlige reduktionssats beskriver, i hvilket omfang benchmarkene årligt vil blive reduceret automatisk. Medmindre andet er anført i tabel 1, reduceres alle effektivitetsbenchmarks (herunder »reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget«) (fra år t=2022) med 1,09 % på årsbasis efter følgende formel:

gældende effektivitetsbenchmark i (år t) = benchmarkværdi i 2021 * (1 + årlig reduktionssats) ^ (år t – 2021)

Tabel 1

Effektivitetsbenchmark for elforbruget for visse produkter omhandlet i bilag I

| NACE4 | Produktbenchmark | Benchmarkværdi i 2021 | Benchmarkenhed | Mængdeenhed | Årlig reduktionssats (%) | Produktdefinition | Processer omfattet af produktbenchmark | Relevant Prodcomkode | Beskrivelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.11 | Kemisk træmasse | 0,904 | MWh/t 90 % sdt | Ton kemisk træmasse | 1,09 | Dissolvingmasse af kemisk træmasse | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af kemisk masse, herunder tørring, vask og sigtning samt blegning | 17.11.11.00 | Dissolvingmasse af kemisk træmasse |
| 17.11 | Kemisk træmasse | 0,329 | MWh/t 90 % sdt | Ton kemisk træmasse | 1,09 | Kemisk træmasse (natroncellulose eller sulfatcellulose), undtagen dissolvingmasse | 17.11.12.00 | Kemisk træmasse (natroncellulose eller sulfatcellulose), undtagen dissolvingmasse |
| 17.11 | Kemisk træmasse | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Ton kemisk træmasse | 1,09 | Kemisk træmasse (sulfitcellulose), undtagen dissolvingmasse | 17.11.13.00 | Kemisk træmasse (sulfitcellulose), undtagen dissolvingmasse |
| 17.11 | Halvkemisk træmasse | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Ton halvkemisk træmasse | 1,09 | Halvkemisk træmasse | 17.11.14.00 | Mekanisk træmasse; halvkemisk træmasse; papirmasse af andre celluloseholdige materialer end træ |
| 17.11 | Mekanisk masse | Reservetilgang | 1,09 | Mekanisk masse | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af mekanisk masse, herunder træbehandling, raffinering, vask, blegning, varmegenvinding |
| 17.11 | Genbrugspapir | 0,260 | MWh/t 90 % sdt | Ton genbrugspapir | 1,09 | Genbrugspapir | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af genbrugspapir, herunder fortykkelse og dispergering samt blegning |
| 17.11 | Afsværtet genbrugspapir | 0,390 | MWh/t 90 % sdt | Ton afsværtet genbrugspapir | 1,09 | Afsværtet genbrugspapir |
| 17.12 | Avispapir | 0,801 | MWh/t produkt | Ton avispapir | 1,09 | Avispapir | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af papir, herunder raffinering, presning og termisk tørring | 17.12.11.00 | Avispapir |
| 17.12 | Ikkecoated finpapir | 0,645 | MWh/t produkt | Ton ikkecoated finpapir | 1,09 | Ikkecoated finpapir | 17.12.12.00
  17.12.13.00
  17.12.14.10
  17.12.14.35
  17.12.14.39
  17.12.14.50
  17.12.14.70 | Ikkecoated finpapir |
| 17.12 | Coated finpapir | 0,538 | MWh/t produkt | Ton coated finpapir | 1,09 | Coated finpapir | 17.12.73.35
  17.12.73.37
  17.12.73.60
  17.12.73.75
  17.12.73.79
  17.12.76.00 | Coated finpapir |
| 17.12 | Tissuepapir | 0,925 | MWh/t produkt | Ton tissuepapir | 1,09 | Tissuepapir | 17.12.20.30
  17.12.20.55
  17.12.20.57
  17.12.20.90 | Tissuepapir |
| 17.12 | Dækkarton og fluting | 0,260 | MWh/t produkt | Ton papir | 1,09 | Dækkarton og fluting | 17.12.33.00
  17.12.34.00
  17.12.35.20
  17.12.35.40 | Dækkarton og fluting |
| 17.12 | Ikkecoated karton | 0,268 | MWh/t produkt | Ton karton | 1,09 | Ikkecoated karton | 17.12.31.00
  17.12.32.00
  17.12.42.60
  17.12.42.80
  17.12.51.10
  17.12.59.10 | Ikkecoated karton |
| 17.12 | Coated karton | 0,403 | MWh/t produkt | Ton karton | 1,09 | Coated karton | 17.12.75.00
  17.12.77.55
  17.12.77.59
  17.12.78.20
  17.12.78.50
  17.12.79.53
  17.12.79.55 | Coated karton |
| 20.13 | Svovlsyre | 0,056 | MWh/t produkt | Ton svovlsyre | 1,09 | Svovlsyre; rygende svovlsyre | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af svovlsyre | 20.13.24.34 | Svovlsyre; rygende svovlsyre |
| 20.13 | Klor | 1,846 | MWh/t produkt | Ton klor | 1,09 | Klor | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til elektrolyseanlægget, herunder tilknyttede enheder | 20.13.21.11 | Klor |
| 20.13 | Silicium | 11,87 | MWh/t produkt | Ton silicium | 1,09 | Silicium. Undtagen med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af silicium | 20.13.21.70 | Silicium. Undtagen med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover |
| 20.13 | Silicium | 60 | MWh/t produkt | Ton silicium | 1,09 | Silicium. Med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til ovnen, herunder tilknyttede enheder | 20.13.21.60 | Silicium. Med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover |
| 20.13 | Siliciumcarbid | 6,2 | MWh/t produkt | Ton siliciumkarbid | 1,09 | Silicium. Karbid af silicium, også når det ikke er kemisk defineret | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af siliciumkarbid | 20.13.64.10 | Silicium. Karbid af silicium, også når det ikke er kemisk defineret |
| 24.10 | Oxygenblæst stål | 0,03385 | MWh/t produkt | Ton støbt råstål | 0,60 | Råstål: ulegeret stål fremstillet på anden måde end i elektroovne | Sekundær metallurgi, forvarmning af ovnforingen, tilknyttede processer og støbeanlæg til det produktionsled, hvor råstålsprodukterne afskæres | 24.10.T1.22 | Råstål: ulegeret stål fremstillet på anden måde end i elektroovne |
| 24.10 | Råstål: legeret stål, bortset fra rustfrit stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne | 24.10.T1.32 | Råstål: legeret stål, bortset fra rustfrit stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne |
| 24.10 | Råstål: rustfrit stål og varmebestandigt stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne | 24.12.T1.42 | Råstål: rustfrit stål og varmebestandigt stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne |
| 24.10 | Ferromangan | 2,2 | MWh/t produkt | Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent | 2,03 | Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent, af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent | | 24.10.12.10 | Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent, af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent |
| 24.10 | Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent | Andet ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent (undtagen af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent) | | 24.10.12.20 | Andet ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent (undtagen af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent) |
| 24.10 | Ferromangan | 1,4 | MWh/t produkt | Ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent | 1,09 | Andet ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent | | 24.10.12.25 | Andet ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent |
| 24.10 | Ferrosilicium | 8,54 | MWh/t produkt | Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent | 1,09 | Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent | | 24.10.12.35 | Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent |
| 24.10 | Ferrosilicium | Reservetilgang | 1,09 | | | 24.10.12.36 | Ferrosilicium, med indhold af silicium på ≤ 55 vægtprocent og med indhold af magnesium på ≥ 4 vægtprocent, men ≤ 10 vægtprocent |
| 24.10 | Ferronikkel | 9,28 | MWh/t produkt | Ferronikkel | 1,09 | Ferronikkel | | 24.10.12.40 | Ferronikkel |
| 24.10 | Ferrosiliciummangan | 3,419 | MWh/t produkt | Ferrosiliciummangan | 1,12 | Ferrosiliciummangan | | 24.10.12.45 | Ferrosiliciummangan |
| 24.42 | Primært aluminium | 13,90 | MWh/t produkt | Ubearbejdet ulegeret aluminium | 0,25 | Ubearbejdet ulegeret aluminium fra elektrolyse | Ubearbejdet ulegeret aluminium fra elektrolyse, herunder produktionskontrolenheder, tilhørende processer og støberiet. Omfatter også anodeanlægget (pre-bake-anoder). Hvis der leveres anoder fra et separat anlæg i EU, skal dette anlæg ikke kompenseres. For anoder fremstillet uden for EU kan der anvendes en korrektion | 24.42.11.30 | Ubearbejdet ulegeret aluminium (undtagen pulver og flager) |
| 24.42.11.53 | Ubearbejdede aluminiumslegeringer i primær form (undtagen pulver og flager) |
| 24.42.11.54 | Ubearbejdede aluminiumslegeringer (undtagen pulver og flager) |
| 24.42 | Aluminiumoxid (raffinering) | 0,20 | MWh/t produkt | aluminiumoxid | 1,11 | | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af aluminiumoxid | 24.42.12.00 | Aluminiumoxid (undtagen kunstig korund) |
| 24.43 | Zinkelektrolyse | 3,994 | MWh/t produkt | zink | 0,01 | Primær zink | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til zinkelektrolyseanlægget, herunder tilknyttede enheder | 24.43.12.30 | Ubearbejdet ulegeret zink (undtagen støv, pulver og flager) |
| 24.43.12.50 | Ubearbejdede zinklegeringer (undtagen støv, pulver og flager) |
| 24.44 | Ubearbejdet raffineret kobber | 0,31 | MWh/t produkt | Kobberkatoder | 1,09 | Kobberkatoder | Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til den elektrolytiske raffineringsproces, herunder støbning af anoder på produktionsstedet, hvor det er relevant | 24.44.13.30 | Ubearbejdet raffineret kobber, ulegeret (undtagen valsede, strengpressede, eller smedede sintrede produkter) |

NACE4

Produktbenchmark

Benchmarkværdi i 2021

Benchmarkenhed

Mængdeenhed

Årlig reduktionssats (%)

Produktdefinition

Processer omfattet af produktbenchmark

Relevant Prodcomkode

Beskrivelse

17.11

Kemisk træmasse

0,904

MWh/t 90 % sdt

Ton kemisk træmasse

1,09

Dissolvingmasse af kemisk træmasse

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af kemisk masse, herunder tørring, vask og sigtning samt blegning

17.11.11.00

Dissolvingmasse af kemisk træmasse

17.11

Kemisk træmasse

0,329

MWh/t 90 % sdt

Ton kemisk træmasse

1,09

Kemisk træmasse (natroncellulose eller sulfatcellulose), undtagen dissolvingmasse

17.11.12.00

Kemisk træmasse (natroncellulose eller sulfatcellulose), undtagen dissolvingmasse

17.11

Kemisk træmasse

0,443

MWh/t 90 % sdt

Ton kemisk træmasse

1,09

Kemisk træmasse (sulfitcellulose), undtagen dissolvingmasse

17.11.13.00

Kemisk træmasse (sulfitcellulose), undtagen dissolvingmasse

17.11

Halvkemisk træmasse

0,443

MWh/t 90 % sdt

Ton halvkemisk træmasse

1,09

Halvkemisk træmasse

17.11.14.00

Mekanisk træmasse; halvkemisk træmasse; papirmasse af andre celluloseholdige materialer end træ

17.11

Mekanisk masse

Reservetilgang

1,09

Mekanisk masse

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af mekanisk masse, herunder træbehandling, raffinering, vask, blegning, varmegenvinding

17.11

Genbrugspapir

0,260

MWh/t 90 % sdt

Ton genbrugspapir

1,09

Genbrugspapir

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af genbrugspapir, herunder fortykkelse og dispergering samt blegning

17.11

Afsværtet genbrugspapir

0,390

MWh/t 90 % sdt

Ton afsværtet genbrugspapir

1,09

Afsværtet genbrugspapir

17.12

Avispapir

0,801

MWh/t produkt

Ton avispapir

1,09

Avispapir

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af papir, herunder raffinering, presning og termisk tørring

17.12.11.00

Avispapir

17.12

Ikkecoated finpapir

0,645

MWh/t produkt

Ton ikkecoated finpapir

1,09

Ikkecoated finpapir

17.12.12.00

17.12.13.00

17.12.14.10

17.12.14.35

17.12.14.39

17.12.14.50

17.12.14.70

Ikkecoated finpapir

17.12

Coated finpapir

0,538

MWh/t produkt

Ton coated finpapir

1,09

Coated finpapir

17.12.73.35

17.12.73.37

17.12.73.60

17.12.73.75

17.12.73.79

17.12.76.00

Coated finpapir

17.12

Tissuepapir

0,925

MWh/t produkt

Ton tissuepapir

1,09

Tissuepapir

17.12.20.30

17.12.20.55

17.12.20.57

17.12.20.90

Tissuepapir

17.12

Dækkarton og fluting

0,260

MWh/t produkt

Ton papir

1,09

Dækkarton og fluting

17.12.33.00

17.12.34.00

17.12.35.20

17.12.35.40

Dækkarton og fluting

17.12

Ikkecoated karton

0,268

MWh/t produkt

Ton karton

1,09

Ikkecoated karton

17.12.31.00

17.12.32.00

17.12.42.60

17.12.42.80

17.12.51.10

17.12.59.10

Ikkecoated karton

17.12

Coated karton

0,403

MWh/t produkt

Ton karton

1,09

Coated karton

17.12.75.00

17.12.77.55

17.12.77.59

17.12.78.20

17.12.78.50

17.12.79.53

17.12.79.55

Coated karton

20.13

Svovlsyre

0,056

MWh/t produkt

Ton svovlsyre

1,09

Svovlsyre; rygende svovlsyre

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af svovlsyre

20.13.24.34

Svovlsyre; rygende svovlsyre

20.13

Klor

1,846

MWh/t produkt

Ton klor

1,09

Klor

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til elektrolyseanlægget, herunder tilknyttede enheder

20.13.21.11

Klor

20.13

Silicium

11,87

MWh/t produkt

Ton silicium

1,09

Silicium. Undtagen med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af silicium

20.13.21.70

Silicium. Undtagen med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover

20.13

Silicium

60

MWh/t produkt

Ton silicium

1,09

Silicium. Med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til ovnen, herunder tilknyttede enheder

20.13.21.60

Silicium. Med indhold af Si på 99,99 vægtprocent og derover

20.13

Siliciumcarbid

6,2

MWh/t produkt

Ton siliciumkarbid

1,09

Silicium. Karbid af silicium, også når det ikke er kemisk defineret

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af siliciumkarbid

20.13.64.10

Silicium. Karbid af silicium, også når det ikke er kemisk defineret

24.10

Oxygenblæst stål

0,03385

MWh/t produkt

Ton støbt råstål

0,60

Råstål: ulegeret stål fremstillet på anden måde end i elektroovne

Sekundær metallurgi, forvarmning af ovnforingen, tilknyttede processer og støbeanlæg til det produktionsled, hvor råstålsprodukterne afskæres

24.10.T1.22

Råstål: ulegeret stål fremstillet på anden måde end i elektroovne

24.10

Råstål: legeret stål, bortset fra rustfrit stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne

24.10.T1.32

Råstål: legeret stål, bortset fra rustfrit stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne

24.10

Råstål: rustfrit stål og varmebestandigt stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne

24.12.T1.42

Råstål: rustfrit stål og varmebestandigt stål, fremstillet ved andre processer end i elektroovne

24.10

Ferromangan

2,2

MWh/t produkt

Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent

2,03

Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent, af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent

24.10.12.10

Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent, af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent

24.10

Ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent

Andet ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent (undtagen af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent)

24.10.12.20

Andet ferromangan, med indhold af kulstof på > 2 vægtprocent (undtagen af kornstørrelse ≤ 5 mm og med indhold af mangan på > 65 vægtprocent)

24.10

Ferromangan

1,4

MWh/t produkt

Ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent

1,09

Andet ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent

24.10.12.25

Andet ferromangan, med indhold af kulstof på ≤ 2 vægtprocent

24.10

Ferrosilicium

8,54

MWh/t produkt

Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent

1,09

Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent

24.10.12.35

Ferrosilicium, med indhold af silicium på > 55 vægtprocent

24.10

Ferrosilicium

Reservetilgang

1,09

24.10.12.36

Ferrosilicium, med indhold af silicium på ≤ 55 vægtprocent og med indhold af magnesium på ≥ 4 vægtprocent, men ≤ 10 vægtprocent

24.10

Ferronikkel

9,28

MWh/t produkt

Ferronikkel

1,09

Ferronikkel

24.10.12.40

Ferronikkel

24.10

Ferrosiliciummangan

3,419

MWh/t produkt

Ferrosiliciummangan

1,12

Ferrosiliciummangan

24.10.12.45

Ferrosiliciummangan

24.42

Primært aluminium

13,90

MWh/t produkt

Ubearbejdet ulegeret aluminium

0,25

Ubearbejdet ulegeret aluminium fra elektrolyse

Ubearbejdet ulegeret aluminium fra elektrolyse, herunder produktionskontrolenheder, tilhørende processer og støberiet. Omfatter også anodeanlægget (pre-bake-anoder). Hvis der leveres anoder fra et separat anlæg i EU, skal dette anlæg ikke kompenseres. For anoder fremstillet uden for EU kan der anvendes en korrektion

24.42.11.30

Ubearbejdet ulegeret aluminium (undtagen pulver og flager)

24.42.11.53

Ubearbejdede aluminiumslegeringer i primær form (undtagen pulver og flager)

24.42.11.54

Ubearbejdede aluminiumslegeringer (undtagen pulver og flager)

24.42

Aluminiumoxid (raffinering)

0,20

MWh/t produkt

aluminiumoxid

1,11

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til produktion af aluminiumoxid

24.42.12.00

Aluminiumoxid (undtagen kunstig korund)

24.43

Zinkelektrolyse

3,994

MWh/t produkt

zink

0,01

Primær zink

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til zinkelektrolyseanlægget, herunder tilknyttede enheder

24.43.12.30

Ubearbejdet ulegeret zink (undtagen støv, pulver og flager)

24.43.12.50

Ubearbejdede zinklegeringer (undtagen støv, pulver og flager)

24.44

Ubearbejdet raffineret kobber

0,31

MWh/t produkt

Kobberkatoder

1,09

Kobberkatoder

Alle processer, der er direkte eller indirekte knyttet til den elektrolytiske raffineringsproces, herunder støbning af anoder på produktionsstedet, hvor det er relevant

24.44.13.30

Ubearbejdet raffineret kobber, ulegeret (undtagen valsede, strengpressede, eller smedede sintrede produkter)

| 5) | I bilag III indsættes de numeriske data i tabellens tredje kolonne, således at dette bilag nu har følgende ordlyd:


  »BILAG III
  Maksimale regionale CO2-emissionsfaktorer i de forskellige geografiske områder (tCO2/MWh)







  Zoner | | Gældende CO2-emissionsfaktor |
| --- | --- | --- | --- |
| Adriaterhavet | Kroatien, Slovenien | 0,69 |
| Den Iberiske Halvø | Spanien, Portugal | 0,53 |
| Østersøen | Litauen, Letland og Estland | 0,75 |
| Det centrale Vesteuropa | Østrig, Tyskland, Luxembourg | 0,72 |
| Norden | Sverige, Finland | 0,58 |
| Tjekkiet-Slovakiet | Tjekkiet, Slovakiet | 0,85 |
| Belgien | | 0,36 |
| Bulgarien | | 0,98 |
| Danmark | | 0,52 |
| Irland | | 0,49 |
| Grækenland | | 0,73 |
| Frankrig | | 0,44 |
| Italien | | 0,46 |
| Cypern | | 0,70 |
| Ungarn | | 0,58 |
| Malta | | 0,40 |
| Nederlandene | | 0,45 |
| Polen | | 0,81 |
| Rumænien | | 0,96 |

5)

I bilag III indsættes de numeriske data i tabellens tredje kolonne, således at dette bilag nu har følgende ordlyd:

»BILAG III

Maksimale regionale CO2-emissionsfaktorer i de forskellige geografiske områder (tCO2/MWh)

Zoner

Gældende CO2-emissionsfaktor

Adriaterhavet

Kroatien, Slovenien

0,69

Den Iberiske Halvø

Spanien, Portugal

0,53

Østersøen

Litauen, Letland og Estland

0,75

Det centrale Vesteuropa

Østrig, Tyskland, Luxembourg

0,72

Norden

Sverige, Finland

0,58

Tjekkiet-Slovakiet

Tjekkiet, Slovakiet

0,85

Belgien

0,36

Bulgarien

0,98

Danmark

0,52

Irland

0,49

Grækenland

0,73

Frankrig

0,44

Italien

0,46

Cypern

0,70

Ungarn

0,58

Malta

0,40

Nederlandene

0,45

Polen

0,81

Rumænien

0,96

---

(1)  EUT C 317 af 25.9.2020, s. 5.

1

---

| 30.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 528/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 528/10

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Kriterier for analysen af, hvorvidt statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse er forenelig med det indre marked

(2021/C 528/02)

1.   INDLEDNING

| 1. | I denne meddelelse gives der vejledning om vurderingen af offentlig finansiering af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (i det følgende benævnt »vigtige projekter«) i henhold til Unionens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

1.

I denne meddelelse gives der vejledning om vurderingen af offentlig finansiering af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (i det følgende benævnt »vigtige projekter«) i henhold til Unionens statsstøtteregler.

| 2. | Vigtige projekter kan i meget høj grad bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og modstandsdygtighed for industrien og økonomien i Unionen og styrket dens åbne strategiske autonomi ved at muliggøre banebrydende innovations- og infrastrukturprojekter via grænseoverskridende samarbejde og med positive afsmittende virkninger på det indre marked og samfundet som helhed. |
| --- | --- |

2.

Vigtige projekter kan i meget høj grad bidrage til bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, konkurrenceevne og modstandsdygtighed for industrien og økonomien i Unionen og styrket dens åbne strategiske autonomi ved at muliggøre banebrydende innovations- og infrastrukturprojekter via grænseoverskridende samarbejde og med positive afsmittende virkninger på det indre marked og samfundet som helhed.

| 3. | Vigtige projekter gør det muligt at samle viden, ekspertise, finansielle ressourcer og økonomiske aktører fra hele Unionen i forsøget på at håndtere store markedssvigt, systemiske svigt eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes. De er beregnet på at samle den offentlige og private sektor, således at der kan iværksættes storstilede projekter af betydelig fordel for Unionen og dens borgere. |
| --- | --- |

3.

Vigtige projekter gør det muligt at samle viden, ekspertise, finansielle ressourcer og økonomiske aktører fra hele Unionen i forsøget på at håndtere store markedssvigt, systemiske svigt eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes. De er beregnet på at samle den offentlige og private sektor, således at der kan iværksættes storstilede projekter af betydelig fordel for Unionen og dens borgere.

| 4. | Vigtige projekter kan understøtte alle politikker og tiltag, der søger at opfylde fælleseuropæiske mål, navnlig den europæiske grønne pagt (1), den digitale strategi (2), det digitale årti (3), den nye industristrategi for Europa (4), herunder opdateringen af den (5), den europæiske strategi for data (6) og Next Generation EU (7). Vigtige projekter kan også bidrage til en bæredygtig genopretning efter alvorlige økonomiske forstyrrelser som dem, der er forårsaget af covid-19-pandemien, og støtte bestræbelserne på at styrke Unionens sociale og økonomiske modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

4.

Vigtige projekter kan understøtte alle politikker og tiltag, der søger at opfylde fælleseuropæiske mål, navnlig den europæiske grønne pagt (1), den digitale strategi (2), det digitale årti (3), den nye industristrategi for Europa (4), herunder opdateringen af den (5), den europæiske strategi for data (6) og Next Generation EU (7). Vigtige projekter kan også bidrage til en bæredygtig genopretning efter alvorlige økonomiske forstyrrelser som dem, der er forårsaget af covid-19-pandemien, og støtte bestræbelserne på at styrke Unionens sociale og økonomiske modstandsdygtighed.

| 5. | Under hensyntagen til den ajourførte nye industristrategi og strategien for små og mellemstore virksomheder (SMV’er) (8) er det vigtigt, at SMV’er og startup-virksomheder kan deltage i vigtige projekter og drage fordel af dem. Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til alle omstændigheder, der tyder på, at der er mindre sandsynlighed for, at den anmeldte støtte vil fordreje konkurrencen på urimelig vis, f.eks. på grund af støttens størrelse. |
| --- | --- |

5.

Under hensyntagen til den ajourførte nye industristrategi og strategien for små og mellemstore virksomheder (SMV’er) (8) er det vigtigt, at SMV’er og startup-virksomheder kan deltage i vigtige projekter og drage fordel af dem. Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til alle omstændigheder, der tyder på, at der er mindre sandsynlighed for, at den anmeldte støtte vil fordreje konkurrencen på urimelig vis, f.eks. på grund af støttens størrelse.

| 6. | Hvis vigtige projekter skal gennemføres, forudsætter det ofte, at offentlige myndigheder deltager i væsentlig grad, når markedet ellers ikke ville finansiere sådanne projekter. I denne meddelelse fastsættes de regler, der finder anvendelse, når offentlig finansiering af sådanne projekter udgør statsstøtte, for at statsstøtte til vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse kan betragtes som forenelig med det indre marked. Reglerne har navnlig til formål at sikre, at en sådan støtte ikke i urimelig grad påvirker samhandelsvilkårene mellem medlemsstaterne, og at begrænse støttens virkninger for samhandelen og konkurrencen til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

6.

Hvis vigtige projekter skal gennemføres, forudsætter det ofte, at offentlige myndigheder deltager i væsentlig grad, når markedet ellers ikke ville finansiere sådanne projekter. I denne meddelelse fastsættes de regler, der finder anvendelse, når offentlig finansiering af sådanne projekter udgør statsstøtte, for at statsstøtte til vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse kan betragtes som forenelig med det indre marked. Reglerne har navnlig til formål at sikre, at en sådan støtte ikke i urimelig grad påvirker samhandelsvilkårene mellem medlemsstaterne, og at begrænse støttens virkninger for samhandelen og konkurrencen til det nødvendige minimum.

| 7. | Ifølge artikel 107, stk. 3, litra b), i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse betragtes som forenelig med det indre marked. Denne meddelelse indeholder derfor retningslinjer for, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende ved vurderingen af statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter. Først gøres der rede for anvendelsesområdet, og der opstilles en liste over de kriterier, Kommissionen vil anvende til at vurdere vigtige projekters art og betydning i forbindelse med anvendelsen af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Dernæst gøres der rede for, hvordan Kommissionen vil vurdere, om en offentlig finansiering af vigtige projekter er forenelig med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

7.

Ifølge artikel 107, stk. 3, litra b), i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse betragtes som forenelig med det indre marked. Denne meddelelse indeholder derfor retningslinjer for, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende ved vurderingen af statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter. Først gøres der rede for anvendelsesområdet, og der opstilles en liste over de kriterier, Kommissionen vil anvende til at vurdere vigtige projekters art og betydning i forbindelse med anvendelsen af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Dernæst gøres der rede for, hvordan Kommissionen vil vurdere, om en offentlig finansiering af vigtige projekter er forenelig med statsstøttereglerne.

| 8. | Denne meddelelse udelukker ikke den mulighed, at støtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter også kan anses for at være forenelig med det indre marked på grundlag af andre traktatbestemmelser, særlig traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Disse bestemmelser tager dog ikke nødvendigvis fuldt ud højde for de vigtige projekters relevans, specificiteter og karakteristika, der kan kræve specifikke regler om støtteberettigelse, forenelighed og procedurer, som er beskrevet i denne meddelelse. |
| --- | --- |

8.

Denne meddelelse udelukker ikke den mulighed, at støtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter også kan anses for at være forenelig med det indre marked på grundlag af andre traktatbestemmelser, særlig traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Disse bestemmelser tager dog ikke nødvendigvis fuldt ud højde for de vigtige projekters relevans, specificiteter og karakteristika, der kan kræve specifikke regler om støtteberettigelse, forenelighed og procedurer, som er beskrevet i denne meddelelse.

2.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 9. | Kommissionen vil anvende principperne i denne meddelelse på vigtige projekter inden for alle erhvervssektorer. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen vil anvende principperne i denne meddelelse på vigtige projekter inden for alle erhvervssektorer.

| 10. | Disse principper finder ikke anvendelse på:






  (a) | foranstaltninger i form af støtte til kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (9) eller eventuelle efterfølgende rammebestemmelser, med undtagelse af virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 31. december 2019, men som blev kriseramte i fra og med den 1. januar 2020, så længe de midlertidige rammebestemmelser (10) finder anvendelse |
| --- | --- | --- |

10.

Disse principper finder ikke anvendelse på:

(a)

foranstaltninger i form af støtte til kriseramte virksomheder som defineret i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (9) eller eventuelle efterfølgende rammebestemmelser, med undtagelse af virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 31. december 2019, men som blev kriseramte i fra og med den 1. januar 2020, så længe de midlertidige rammebestemmelser (10) finder anvendelse

| (b) | foranstaltninger i form af støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked |
| --- | --- |

(b)

foranstaltninger i form af støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked

| (c) | støtteforanstaltninger, som på grund af de betingelser, der er knyttet til dem, eller den måde, de finansieres på, i sig selv uundgåeligt udgør en tilsidesættelse af EU-retten (11), især:






  (i) | støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsageligt er etableret i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- |

(c)

støtteforanstaltninger, som på grund af de betingelser, der er knyttet til dem, eller den måde, de finansieres på, i sig selv uundgåeligt udgør en tilsidesættelse af EU-retten (11), især:

(i)

støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsageligt er etableret i den pågældende medlemsstat

| (ii) | støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser |
| --- | --- |

(ii)

støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser

| (iii) | støtteforanstaltninger, der begrænser modtagernes mulighed for at bruge de opnåede FUI-resultater i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(iii)

støtteforanstaltninger, der begrænser modtagernes mulighed for at bruge de opnåede FUI-resultater i andre medlemsstater.

3.   KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE

| 11. | Kommissionen vil, når den skal afgøre, om et projekt falder ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), anvende kriterierne i afsnit 3.1, 3.2 og 3.3 i denne meddelelse. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen vil, når den skal afgøre, om et projekt falder ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), anvende kriterierne i afsnit 3.1, 3.2 og 3.3 i denne meddelelse.

3.1.   Projektdefinition

| 12. | Den påtænkte støtte skal vedrøre ét projekt, der er veldefineret for så vidt angår mål og vilkår for gennemførelsen, herunder deltagere og finansiering (12). |
| --- | --- |

12.

Den påtænkte støtte skal vedrøre ét projekt, der er veldefineret for så vidt angår mål og vilkår for gennemførelsen, herunder deltagere og finansiering (12).

| 13. | Kommissionen kan også betragte et »integreret projekt«, dvs. en gruppe individuelle projekter, der indgår i en fælles struktur, en fælles køreplan eller et fælles program, der har samme mål og bygger på en kohærent systemisk tilgang, som støtteberettiget. De enkelte dele af det integrerede projekt kan relatere til forskellige niveauer i forsyningskæden, men skal være komplementære og tilføre betydelig merværdi i deres bidrag til opfyldelsen det europæiske mål (13). |
| --- | --- |

13.

Kommissionen kan også betragte et »integreret projekt«, dvs. en gruppe individuelle projekter, der indgår i en fælles struktur, en fælles køreplan eller et fælles program, der har samme mål og bygger på en kohærent systemisk tilgang, som støtteberettiget. De enkelte dele af det integrerede projekt kan relatere til forskellige niveauer i forsyningskæden, men skal være komplementære og tilføre betydelig merværdi i deres bidrag til opfyldelsen det europæiske mål (13).

3.2.   Fælleseuropæisk interesse

3.2.1.   Generelle kumulative kriterier

| 14. | Projektet skal udgøre et konkret, klart og identificerbart vigtigt bidrag til Unionens mål eller strategier og skal have en betydelig indvirkning på bæredygtig vækst, f.eks. ved at være af stor betydning for bl.a. den europæiske grønne pagt, den digitale strategi, det digitale årti og den europæiske strategi for data, den nye industristrategi for Europa og ajourføringen deraf, Next Generation EU, Den Europæiske Sundhedsunion (14), det nye europæiske forskningsrum for forskning og innovation (15), den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (16) eller Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

14.

Projektet skal udgøre et konkret, klart og identificerbart vigtigt bidrag til Unionens mål eller strategier og skal have en betydelig indvirkning på bæredygtig vækst, f.eks. ved at være af stor betydning for bl.a. den europæiske grønne pagt, den digitale strategi, det digitale årti og den europæiske strategi for data, den nye industristrategi for Europa og ajourføringen deraf, Next Generation EU, Den Europæiske Sundhedsunion (14), det nye europæiske forskningsrum for forskning og innovation (15), den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (16) eller Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050.

| 15. | Det skal for projektet dokumenteres, at det er udformet med henblik på at afhjælpe vigtige markedsmæssige eller systemiske fejl, der forhindrer projektet i at blive gennemført i samme omfang eller på samme måde, hvis der ikke ydes støtte, eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke imødegås eller afhjælpes hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

15.

Det skal for projektet dokumenteres, at det er udformet med henblik på at afhjælpe vigtige markedsmæssige eller systemiske fejl, der forhindrer projektet i at blive gennemført i samme omfang eller på samme måde, hvis der ikke ydes støtte, eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke imødegås eller afhjælpes hensigtsmæssigt.

| 16. | Medmindre et lavere antal er begrundet i projektets art (17), skal projektet almindeligvis involvere mindst fire medlemsstater, og dets fordele må ikke være begrænset til de finansierende medlemsstater, men skal komme en større del af Unionen til gode. Fordelene ved projektet skal være klart fastlagt på en konkret og identificerbar måde (18). |
| --- | --- |

16.

Medmindre et lavere antal er begrundet i projektets art (17), skal projektet almindeligvis involvere mindst fire medlemsstater, og dets fordele må ikke være begrænset til de finansierende medlemsstater, men skal komme en større del af Unionen til gode. Fordelene ved projektet skal være klart fastlagt på en konkret og identificerbar måde (18).

| 17. | Alle medlemsstater skal have en reel mulighed for at deltage i et nyt projekt. De anmeldende medlemsstater skal dokumentere, at alle medlemsstater er blevet underrettet om, at der eventuelt vil blive etableret et projekt, bl.a. gennem kontakter, alliancer, møder eller matchingarrangementer, der også involverer SMV’er og startup-virksomheder, og har haft mulighed for at deltage. |
| --- | --- |

17.

Alle medlemsstater skal have en reel mulighed for at deltage i et nyt projekt. De anmeldende medlemsstater skal dokumentere, at alle medlemsstater er blevet underrettet om, at der eventuelt vil blive etableret et projekt, bl.a. gennem kontakter, alliancer, møder eller matchingarrangementer, der også involverer SMV’er og startup-virksomheder, og har haft mulighed for at deltage.

| 18. | Fordelene ved projektet må ikke være begrænset til de pågældende virksomheder eller den pågældende sektor, men skal være af bredere relevans og anvendelse for Unionens økonomi eller samfund ved hjælp af positive afsmittende virkninger (f.eks. ved at have systemiske virkninger på flere niveauer af værdikæden eller på markeder i forgående eller efterfølgende omsætningsled eller have alternative anvendelsesmuligheder i andre sektorer eller føre til modalskift), som er klart defineret på en konkret og identificerbar måde. |
| --- | --- |

18.

Fordelene ved projektet må ikke være begrænset til de pågældende virksomheder eller den pågældende sektor, men skal være af bredere relevans og anvendelse for Unionens økonomi eller samfund ved hjælp af positive afsmittende virkninger (f.eks. ved at have systemiske virkninger på flere niveauer af værdikæden eller på markeder i forgående eller efterfølgende omsætningsled eller have alternative anvendelsesmuligheder i andre sektorer eller føre til modalskift), som er klart defineret på en konkret og identificerbar måde.

| 19. | Projektet skal indebære betydelig samfinansiering fra støttemodtageren (19). |
| --- | --- |

19.

Projektet skal indebære betydelig samfinansiering fra støttemodtageren (19).

| 20. | Medlemsstaterne skal fremlægge dokumentation for, at projektet overholder princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, eller andre sammenlignelige metoder (20). I den overordnede afvejning af støttens positive virkninger i forhold til dens negative virkninger for konkurrencen og samhandelen vil Kommissionen betragte overholdelsen af dette princip som en vigtig faktor i sin vurdering. Generelt er det usandsynligt, at investeringer, der gør væsentlig skade på miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, vil have tilstrækkelige positive virkninger til, at det kan opveje deres negative virkninger for konkurrencen og samhandelen. De positive virkninger af et projekt med hensyn til at afhjælpe vigtige markedssvigt eller systemiske fejl eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes, vil i alle tilfælde blive vurderet individuelt. |
| --- | --- |

20.

Medlemsstaterne skal fremlægge dokumentation for, at projektet overholder princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, eller andre sammenlignelige metoder (20). I den overordnede afvejning af støttens positive virkninger i forhold til dens negative virkninger for konkurrencen og samhandelen vil Kommissionen betragte overholdelsen af dette princip som en vigtig faktor i sin vurdering. Generelt er det usandsynligt, at investeringer, der gør væsentlig skade på miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, vil have tilstrækkelige positive virkninger til, at det kan opveje deres negative virkninger for konkurrencen og samhandelen. De positive virkninger af et projekt med hensyn til at afhjælpe vigtige markedssvigt eller systemiske fejl eller samfundsmæssige udfordringer, som ellers ikke kunne afhjælpes, vil i alle tilfælde blive vurderet individuelt.

3.2.2.   Generelle positive indikatorer

| 21. | Ud over de kumulative kriterier i afsnit 3.2.1 vil Kommissionen tage positivt hensyn til følgende elementer, der foreslås af medlemsstaterne:






  (a) | udformningen af projektet involverer Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionens har delegeret sine beføjelser til, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond |
| --- | --- | --- |

21.

Ud over de kumulative kriterier i afsnit 3.2.1 vil Kommissionen tage positivt hensyn til følgende elementer, der foreslås af medlemsstaterne:

(a)

udformningen af projektet involverer Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionens har delegeret sine beføjelser til, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond

| (b) | udvælgelsen af projektet involverer Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionen har delegeret sine beføjelser til, forudsat at dette organ til dette formål fungerer som gennemførelsesstruktur |
| --- | --- |

(b)

udvælgelsen af projektet involverer Kommissionen eller et andet juridisk organ, som Kommissionen har delegeret sine beføjelser til, forudsat at dette organ til dette formål fungerer som gennemførelsesstruktur

| (c) | projektets forvaltningsstruktur involverer Kommissionen — eller et andet juridisk organ, som Kommissionens har delegeret sine beføjelser til — og de deltagende medlemsstater |
| --- | --- |

(c)

projektets forvaltningsstruktur involverer Kommissionen — eller et andet juridisk organ, som Kommissionens har delegeret sine beføjelser til — og de deltagende medlemsstater

| (d) | projektet involverer væsentlige samarbejdsrelationer hvad angår antal af partnere, inddragelse af organisationer fra forskellige sektorer eller inddragelse af virksomheder af forskellig størrelse og navnlig samarbejde mellem store virksomheder og SMV’er, herunder startup-virksomheder, i forskellige medlemsstater og støtter udviklingen af mere ugunstigt stillede regioner |
| --- | --- |

(d)

projektet involverer væsentlige samarbejdsrelationer hvad angår antal af partnere, inddragelse af organisationer fra forskellige sektorer eller inddragelse af virksomheder af forskellig størrelse og navnlig samarbejde mellem store virksomheder og SMV’er, herunder startup-virksomheder, i forskellige medlemsstater og støtter udviklingen af mere ugunstigt stillede regioner

| (e) | projektet indebærer samfinansiering fra en EU-fond (21) ved direkte, indirekte eller delt forvaltning |
| --- | --- |

(e)

projektet indebærer samfinansiering fra en EU-fond (21) ved direkte, indirekte eller delt forvaltning

| (f) | projektet involverer et betydeligt bidrag fra uafhængige private investorer (22) |
| --- | --- |

(f)

projektet involverer et betydeligt bidrag fra uafhængige private investorer (22)

| (g) | projektet afhjælper en klart identificeret og betydelig strategisk afhængighed. |
| --- | --- |

(g)

projektet afhjælper en klart identificeret og betydelig strategisk afhængighed.

3.2.3.   Specifikke kriterier

| 22. | Forsknings-, udvikling- og innovationsprojekter (F&U&I-projekter) skal være af væsentlig innovativ art eller tilføre en væsentlig merværdi med hensyn til F&U&I i lyset af det aktuelle teknologiske niveau i den pågældende sektor (23). |
| --- | --- |

22.

Forsknings-, udvikling- og innovationsprojekter (F&U&I-projekter) skal være af væsentlig innovativ art eller tilføre en væsentlig merværdi med hensyn til F&U&I i lyset af det aktuelle teknologiske niveau i den pågældende sektor (23).

| 23. | Projekter, der indebærer en første industriel anvendelse, skal gøre det muligt at udvikle et nyt produkt eller en ny tjeneste med højt forsknings- eller innovationsindhold eller at indføre en fundamentalt innovativ produktionsproces. Regelmæssige ajourføringer uden en innovativ dimension af eksisterende faciliteter og udvikling af nye versioner af eksisterende produkter kan ikke betragtes som en første industriel anvendelse. |
| --- | --- |

23.

Projekter, der indebærer en første industriel anvendelse, skal gøre det muligt at udvikle et nyt produkt eller en ny tjeneste med højt forsknings- eller innovationsindhold eller at indføre en fundamentalt innovativ produktionsproces. Regelmæssige ajourføringer uden en innovativ dimension af eksisterende faciliteter og udvikling af nye versioner af eksisterende produkter kan ikke betragtes som en første industriel anvendelse.

| 24. | I forbindelse med denne meddelelse forstås ved en første industriel anvendelse opskalering af pilotfaciliteter, demonstrationsanlæg eller det første udstyr og de første faciliteter, der dækker trinnene efter pilotlinjen, herunder testfasen og opskalering til serieproduktion, men ikke masseproduktion eller kommercielle aktiviteter (24). Afslutningen af den første industrielle anvendelse fastsættes under hensyntagen til bl.a. de relevante F&U&I-relaterede resultatindikatorer, der peger på evnen til at påbegynde masseproduktion. Første industrielle anvendelsesaktiviteter kan finansieres med statsstøtte, forudsat at den første industrielle anvendelse finder sted i forlængelse af en F&U&I-aktivitet og i sig selv indeholder en vigtig F&U&I-komponent, der udgør en integrerende del, der er nødvendig for en vellykket gennemførelse af projektet. Den enhed, der varetager den første industrielle anvendelse, behøver ikke at være den samme enhed som den, der udførte F&U&I-aktiviteten, så længe den pågældende enhed erhverver retten til at anvende resultaterne fra føromtalte F&U&I-aktivitet, og både F&U&I-aktiviteten og den første industrielle anvendelse begge er beskrevet i projektet. |
| --- | --- |

24.

I forbindelse med denne meddelelse forstås ved en første industriel anvendelse opskalering af pilotfaciliteter, demonstrationsanlæg eller det første udstyr og de første faciliteter, der dækker trinnene efter pilotlinjen, herunder testfasen og opskalering til serieproduktion, men ikke masseproduktion eller kommercielle aktiviteter (24). Afslutningen af den første industrielle anvendelse fastsættes under hensyntagen til bl.a. de relevante F&U&I-relaterede resultatindikatorer, der peger på evnen til at påbegynde masseproduktion. Første industrielle anvendelsesaktiviteter kan finansieres med statsstøtte, forudsat at den første industrielle anvendelse finder sted i forlængelse af en F&U&I-aktivitet og i sig selv indeholder en vigtig F&U&I-komponent, der udgør en integrerende del, der er nødvendig for en vellykket gennemførelse af projektet. Den enhed, der varetager den første industrielle anvendelse, behøver ikke at være den samme enhed som den, der udførte F&U&I-aktiviteten, så længe den pågældende enhed erhverver retten til at anvende resultaterne fra føromtalte F&U&I-aktivitet, og både F&U&I-aktiviteten og den første industrielle anvendelse begge er beskrevet i projektet.

| 25. | Infrastrukturprojekter inden for miljø, energi, transport, sundhed eller det digitale område, i det omfang de ikke er omfattet af punkt 22 og 23, skal være af stor betydning Unionens strategier for miljø, klima, energi (herunder energiforsyningssikkerhed), transport, sundhed, industrien eller den digitale sektor eller bidrage væsentligt til det indre marked, herunder, men ikke begrænset til, disse specifikke sektorer, og kan støttes i perioden, indtil de bliver fuldt ud operationelle efter opførelsen. |
| --- | --- |

25.

Infrastrukturprojekter inden for miljø, energi, transport, sundhed eller det digitale område, i det omfang de ikke er omfattet af punkt 22 og 23, skal være af stor betydning Unionens strategier for miljø, klima, energi (herunder energiforsyningssikkerhed), transport, sundhed, industrien eller den digitale sektor eller bidrage væsentligt til det indre marked, herunder, men ikke begrænset til, disse specifikke sektorer, og kan støttes i perioden, indtil de bliver fuldt ud operationelle efter opførelsen.

3.3.   Projektets betydning

| 26. | Et projekt skal for at kunne betegnes som et vigtigt projekt have stor kvantitativ eller kvalitativ betydning. Det skal være usædvanligt stort eller omfattende eller indebære en meget betydelig teknologisk eller finansiel risiko eller begge dele. For at afgøre, hvor vigtigt et projekt er, vil Kommissionen tage hensyn til kriterierne i afsnit 3.2. |
| --- | --- |

26.

Et projekt skal for at kunne betegnes som et vigtigt projekt have stor kvantitativ eller kvalitativ betydning. Det skal være usædvanligt stort eller omfattende eller indebære en meget betydelig teknologisk eller finansiel risiko eller begge dele. For at afgøre, hvor vigtigt et projekt er, vil Kommissionen tage hensyn til kriterierne i afsnit 3.2.

4.   FORENELIGHEDSKRITERIER

| 27. | Når Kommissionen vurderer, om støtte til fremme af gennemførelsen af et vigtigt projekt er foreneligt med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), tager den kriterierne (25) i afsnit 4.1, 4.2 og 4.3 i denne meddelelse i betragtning. |
| --- | --- |

27.

Når Kommissionen vurderer, om støtte til fremme af gennemførelsen af et vigtigt projekt er foreneligt med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), tager den kriterierne (25) i afsnit 4.1, 4.2 og 4.3 i denne meddelelse i betragtning.

| 28. | Kommissionen foretager, jf. afsnit 4.2, en afvejningstest for at vurdere, om de forventede positive virkninger af støtten opvejer de eventuelle negative virkninger. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen foretager, jf. afsnit 4.2, en afvejningstest for at vurdere, om de forventede positive virkninger af støtten opvejer de eventuelle negative virkninger.

| 29. | I betragtning af projektets karakter kan Kommissionen for de enkelte dele af det integrerede projekt antage, at der kan formodes at foreligge store markedssvigt, systemiske svigt og samfundsmæssige udfordringer samt et bidrag til en fælleseuropæisk interesse, hvis projektet opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er angivet i afsnit 3. |
| --- | --- |

29.

I betragtning af projektets karakter kan Kommissionen for de enkelte dele af det integrerede projekt antage, at der kan formodes at foreligge store markedssvigt, systemiske svigt og samfundsmæssige udfordringer samt et bidrag til en fælleseuropæisk interesse, hvis projektet opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er angivet i afsnit 3.

4.1.   Støttens nødvendighed og proportionalitet

| 30. | Støtten må ikke gå til dækning af omkostninger ved et projekt, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller til kompensation for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. Uden støtten bør gennemførelsen af projektet være umulig, eller projektet bør kun kunne gennemføres i mindre målestok, i mindre omfang eller ikke tilstrækkelig hurtigt eller på en anden måde, som vil begrænse de forventede fordele betydeligt (26). En given støtte betragtes kun som proportionel, hvis samme resultat ikke ville kunne opnås med mindre støtte. |
| --- | --- |

30.

Støtten må ikke gå til dækning af omkostninger ved et projekt, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller til kompensation for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. Uden støtten bør gennemførelsen af projektet være umulig, eller projektet bør kun kunne gennemføres i mindre målestok, i mindre omfang eller ikke tilstrækkelig hurtigt eller på en anden måde, som vil begrænse de forventede fordele betydeligt (26). En given støtte betragtes kun som proportionel, hvis samme resultat ikke ville kunne opnås med mindre støtte.

| 31. | Medlemsstaterne skal give Kommissionen alle relevante oplysninger om det projekt, der ønskes støtte til, samt en nøje beskrivelse af et kontrafaktisk scenarie, hvor ingen medlemsstat yder støtte (27). Det kontrafaktiske scenarie kan bestå i, at der ikke findes et alternativt projekt, med dokumentation for, at dette er det mest sandsynlige kontrafaktiske scenarie, eller i et alternativt projekt, som støttemodtagerne har overvejet i deres interne beslutningstagning, og kan vedrøre et alternativt projekt, der helt eller delvist gennemføres uden for Unionen. For at dokumentere troværdigheden af det kontrafaktiske scenarie, som støttemodtagerne fremlægger, opfordres de anmeldende medlemsstater til at fremlægge relevante interne dokumenter fra støttemodtagerne, såsom præsentationer fra bestyrelsen, analyser, rapporter og undersøgelser (28). |
| --- | --- |

31.

Medlemsstaterne skal give Kommissionen alle relevante oplysninger om det projekt, der ønskes støtte til, samt en nøje beskrivelse af et kontrafaktisk scenarie, hvor ingen medlemsstat yder støtte (27). Det kontrafaktiske scenarie kan bestå i, at der ikke findes et alternativt projekt, med dokumentation for, at dette er det mest sandsynlige kontrafaktiske scenarie, eller i et alternativt projekt, som støttemodtagerne har overvejet i deres interne beslutningstagning, og kan vedrøre et alternativt projekt, der helt eller delvist gennemføres uden for Unionen. For at dokumentere troværdigheden af det kontrafaktiske scenarie, som støttemodtagerne fremlægger, opfordres de anmeldende medlemsstater til at fremlægge relevante interne dokumenter fra støttemodtagerne, såsom præsentationer fra bestyrelsen, analyser, rapporter og undersøgelser (28).

| 32. | Hvis der ikke findes et alternativt projekt, vil Kommissionen undersøge, om støttebeløbet overstiger det niveau, der er nødvendigt, for at det støttemodtagende projekt er tilstrækkeligt rentabelt, f.eks. ved at gøre det muligt at opnå et internt afkast svarende til det sektor- eller virksomhedsspecifikke benchmark eller kritiske afkast. Støttemodtagernes normalt krav til afkast i andre investeringsprojekter af lignende art, deres generelle kapitalomkostninger eller det afkast, der generelt observeres i den pågældende sektor, kan også anvendes til dette formål. Alle relevante forventede omkostninger og fordele i løbet af projektets levetid skal tages i betragtning. |
| --- | --- |

32.

Hvis der ikke findes et alternativt projekt, vil Kommissionen undersøge, om støttebeløbet overstiger det niveau, der er nødvendigt, for at det støttemodtagende projekt er tilstrækkeligt rentabelt, f.eks. ved at gøre det muligt at opnå et internt afkast svarende til det sektor- eller virksomhedsspecifikke benchmark eller kritiske afkast. Støttemodtagernes normalt krav til afkast i andre investeringsprojekter af lignende art, deres generelle kapitalomkostninger eller det afkast, der generelt observeres i den pågældende sektor, kan også anvendes til dette formål. Alle relevante forventede omkostninger og fordele i løbet af projektets levetid skal tages i betragtning.

| 33. | Det maksimale tilladte støtteniveau fastsættes på grundlag af det konstaterede finansieringsbehov i forhold til de støtteberettigede omkostninger. Hvis det ifølge analysen af finansieringsbehovet er berettiget, kan støtteintensiteten dække alle de støtteberettigede udgifter. Ved finansieringsbehov forstås forskellen mellem de positive og negative pengestrømme i investeringens levetid tilbagediskonteret til deres aktuelle værdi på grundlag af en hensigtsmæssig diskonteringsfaktor, der afspejler hvilket afkast der er nødvendigt, for at støttemodtageren kan gennemføre projektet, navnlig i lyset af de involverede risici. De støtteberettigede omkostninger er anført i bilaget (29). |
| --- | --- |

33.

Det maksimale tilladte støtteniveau fastsættes på grundlag af det konstaterede finansieringsbehov i forhold til de støtteberettigede omkostninger. Hvis det ifølge analysen af finansieringsbehovet er berettiget, kan støtteintensiteten dække alle de støtteberettigede udgifter. Ved finansieringsbehov forstås forskellen mellem de positive og negative pengestrømme i investeringens levetid tilbagediskonteret til deres aktuelle værdi på grundlag af en hensigtsmæssig diskonteringsfaktor, der afspejler hvilket afkast der er nødvendigt, for at støttemodtageren kan gennemføre projektet, navnlig i lyset af de involverede risici. De støtteberettigede omkostninger er anført i bilaget (29).

| 34. | Hvis det fremgår af f.eks. interne virksomhedspapirer, at støttemodtageren står over for et klart valg mellem at gennemføre enten et projekt, hvortil der ydes støtte, eller et alternativt projekt, hvortil der ikke ydes støtte, sammenligner Kommissionen den forventede nettonutidsværdi af investeringen i det støttede projekt og det kontrafaktiske projekt, idet der tages hensyn til sandsynligheden for, at de forskellige forretningsscenarier opstår. |
| --- | --- |

34.

Hvis det fremgår af f.eks. interne virksomhedspapirer, at støttemodtageren står over for et klart valg mellem at gennemføre enten et projekt, hvortil der ydes støtte, eller et alternativt projekt, hvortil der ikke ydes støtte, sammenligner Kommissionen den forventede nettonutidsværdi af investeringen i det støttede projekt og det kontrafaktiske projekt, idet der tages hensyn til sandsynligheden for, at de forskellige forretningsscenarier opstår.

| 35. | Statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter kan kumuleres med EU-finansiering eller anden statsstøtte, forudsat at den samlede offentlige støtte, der ydes i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

35.

Statsstøtte til fremme af gennemførelsen af vigtige projekter kan kumuleres med EU-finansiering eller anden statsstøtte, forudsat at den samlede offentlige støtte, der ydes i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.

| 36. | Som en yderligere sikkerhedsforanstaltning for at sikre, at statsstøtten fortsat står i et rimeligt forhold til målet og er begrænset til det nødvendige, kan Kommissionen anmode den anmeldende medlemsstat om at indføre en tilbagebetalingsmekanisme (30). Tilbagebetalingsmekanismen bør sikre en afbalanceret fordeling af yderligere gevinster, når projektet er mere rentabelt end forventet i den anmeldte analyse af finansieringsbehovet, og bør kun finde anvendelse på de investeringer, der på grundlag af de efterfølgende likviditetsresultater og statsstøtteudbetalinger opnår en forrentning, der overstiger støttemodtagernes kapitalomkostninger. En sådan tilbagebetalingsmekanisme bør være klart defineret på forhånd for at skabe finansiel forudsigelighed for støttemodtagerne på tidspunktet for beslutningstagningen om deltagelse i projektet. En sådan mekanisme bør udformes på en sådan måde, at der opretholdes stærke incitamenter for støttemodtagerne til at maksimere deres investeringer og projektresultater. |
| --- | --- |

36.

Som en yderligere sikkerhedsforanstaltning for at sikre, at statsstøtten fortsat står i et rimeligt forhold til målet og er begrænset til det nødvendige, kan Kommissionen anmode den anmeldende medlemsstat om at indføre en tilbagebetalingsmekanisme (30). Tilbagebetalingsmekanismen bør sikre en afbalanceret fordeling af yderligere gevinster, når projektet er mere rentabelt end forventet i den anmeldte analyse af finansieringsbehovet, og bør kun finde anvendelse på de investeringer, der på grundlag af de efterfølgende likviditetsresultater og statsstøtteudbetalinger opnår en forrentning, der overstiger støttemodtagernes kapitalomkostninger. En sådan tilbagebetalingsmekanisme bør være klart defineret på forhånd for at skabe finansiel forudsigelighed for støttemodtagerne på tidspunktet for beslutningstagningen om deltagelse i projektet. En sådan mekanisme bør udformes på en sådan måde, at der opretholdes stærke incitamenter for støttemodtagerne til at maksimere deres investeringer og projektresultater.

| 37. | Kommissionen vil i sin analyse tage følgende forhold i betragtning:






  (a) | beskrivelse af den tilsigtede ændring: Medlemsstaten skal klart angive den adfærdsændring, som statsstøtten forventes at medføre, dvs. om et nyt projekt bliver påbegyndt, eller om et projekts størrelse, omfang, tempo eller grænseoverskridende dimension bliver styrket. Adfærdsændringen skal identificeres ved at sammenligne det forventede resultat og det forventede omfang af den tilsigtede aktivitet med og uden støtte. Forskellen mellem de to scenarier viser støtteforanstaltningens virkning og tilskyndelsesvirkning |
| --- | --- | --- |

37.

Kommissionen vil i sin analyse tage følgende forhold i betragtning:

(a)

beskrivelse af den tilsigtede ændring: Medlemsstaten skal klart angive den adfærdsændring, som statsstøtten forventes at medføre, dvs. om et nyt projekt bliver påbegyndt, eller om et projekts størrelse, omfang, tempo eller grænseoverskridende dimension bliver styrket. Adfærdsændringen skal identificeres ved at sammenligne det forventede resultat og det forventede omfang af den tilsigtede aktivitet med og uden støtte. Forskellen mellem de to scenarier viser støtteforanstaltningens virkning og tilskyndelsesvirkning

| (b) | rentabilitet: Hvis et projekt ikke i sig selv vil være tilstrækkeligt rentabelt for en privat virksomhed, men det ville skabe store fordele for samfundet, er det sandsynligt, at støtten har en tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

(b)

rentabilitet: Hvis et projekt ikke i sig selv vil være tilstrækkeligt rentabelt for en privat virksomhed, men det ville skabe store fordele for samfundet, er det sandsynligt, at støtten har en tilskyndelsesvirkning.

| 38. | For at håndtere faktiske eller mulige direkte eller indirekte fordrejninger af den internationale samhandel kan Kommissionen tage hensyn til det forhold, at konkurrenter uden for Unionen — direkte eller indirekte — inden for de seneste tre år har modtaget eller vil modtage støtte med en tilsvarende intensitet for lignende projekter. Hvis det er sandsynligt, at fordrejninger af den internationale samhandel vil forekomme efter mere end tre år som følge af den pågældende sektors særlige karakteristika, kan referenceperioden dog forlænges tilsvarende. Hvis det overhovedet er muligt, forelægger den pågældende medlemsstat Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til, at den kan vurdere situationen, især behovet for at tage hensyn til tredjelandskonkurrentens konkurrencefordel. Hvis Kommissionen ikke har dokumentation vedrørende den tildelte eller påtænkte støtte, kan den også begrunde sin afgørelse i indiciebeviser. Kommissionen kan også træffe passende foranstaltninger til at håndtere konkurrenceforvridninger, der skyldes subsidier modtaget uden for Unionen. |
| --- | --- |

38.

For at håndtere faktiske eller mulige direkte eller indirekte fordrejninger af den internationale samhandel kan Kommissionen tage hensyn til det forhold, at konkurrenter uden for Unionen — direkte eller indirekte — inden for de seneste tre år har modtaget eller vil modtage støtte med en tilsvarende intensitet for lignende projekter. Hvis det er sandsynligt, at fordrejninger af den internationale samhandel vil forekomme efter mere end tre år som følge af den pågældende sektors særlige karakteristika, kan referenceperioden dog forlænges tilsvarende. Hvis det overhovedet er muligt, forelægger den pågældende medlemsstat Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til, at den kan vurdere situationen, især behovet for at tage hensyn til tredjelandskonkurrentens konkurrencefordel. Hvis Kommissionen ikke har dokumentation vedrørende den tildelte eller påtænkte støtte, kan den også begrunde sin afgørelse i indiciebeviser. Kommissionen kan også træffe passende foranstaltninger til at håndtere konkurrenceforvridninger, der skyldes subsidier modtaget uden for Unionen.

| 39. | Kommissionen kan ved indsamling af bevismateriale gøre brug af sine undersøgelsesbeføjelser (31). |
| --- | --- |

39.

Kommissionen kan ved indsamling af bevismateriale gøre brug af sine undersøgelsesbeføjelser (31).

| 40. | Valget af støtteinstrument skal foretages under hensyntagen til det markedssvigt eller andre større systemiske svigt, der søges afhjulpet. Hvis det underliggende problem f.eks. er manglende adgang til finansiering, bør medlemsstaterne normalt søge at yde likviditetsstøtte såsom lån eller garantier (32). Hvis det også er nødvendigt at støtte virksomheden med en vis grad af risikodeling, vil et tilbagebetalingspligtigt forskud normalt være det foretrukne støtteinstrument. Tilbagebetalingspligtige støtteinstrumenter vil generelt blive anset som en positiv indikator. |
| --- | --- |

40.

Valget af støtteinstrument skal foretages under hensyntagen til det markedssvigt eller andre større systemiske svigt, der søges afhjulpet. Hvis det underliggende problem f.eks. er manglende adgang til finansiering, bør medlemsstaterne normalt søge at yde likviditetsstøtte såsom lån eller garantier (32). Hvis det også er nødvendigt at støtte virksomheden med en vis grad af risikodeling, vil et tilbagebetalingspligtigt forskud normalt være det foretrukne støtteinstrument. Tilbagebetalingspligtige støtteinstrumenter vil generelt blive anset som en positiv indikator.

| 41. | Udvælgelsen af støttemodtagere gennem et konkurrencepræget, gennemsigtigt og ikkediskriminerende procedure vil blive betragtet som en positiv indikator. |
| --- | --- |

41.

Udvælgelsen af støttemodtagere gennem et konkurrencepræget, gennemsigtigt og ikkediskriminerende procedure vil blive betragtet som en positiv indikator.

4.2.   Forebyggelse af urimelige konkurrencefordrejninger og afvejningstest

| 42. | Medlemsstaterne skal fremlægge dokumentation for, at den foreslåede støtteforanstaltning udgør det rette politiske instrument til at tjene formålet med projektet. En støtteforanstaltning vil ikke blive anset for hensigtsmæssig, hvis det samme resultat kan opnås med mindre fordrejende politiske instrumenter eller støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

42.

Medlemsstaterne skal fremlægge dokumentation for, at den foreslåede støtteforanstaltning udgør det rette politiske instrument til at tjene formålet med projektet. En støtteforanstaltning vil ikke blive anset for hensigtsmæssig, hvis det samme resultat kan opnås med mindre fordrejende politiske instrumenter eller støtteforanstaltninger.

| 43. | For at støtten kan anses for at være forenelig med det indre marked, skal de negative virkninger af støtteforanstaltningen i form af fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne være begrænset og opvejes af støttens positive virkninger i kraft af bidraget til målet af fælleseuropæisk interesse. |
| --- | --- |

43.

For at støtten kan anses for at være forenelig med det indre marked, skal de negative virkninger af støtteforanstaltningen i form af fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne være begrænset og opvejes af støttens positive virkninger i kraft af bidraget til målet af fælleseuropæisk interesse.

| 44. | Når Kommissionen vurderer støtteforanstaltningens negative virkninger, koncentrerer den analysen om støttens forventede indvirkning på konkurrencen mellem virksomheder på de pågældende produktmarkeder, inklusive markeder i forudgående og efterfølgende led, og risikoen for overkapacitet. |
| --- | --- |

44.

Når Kommissionen vurderer støtteforanstaltningens negative virkninger, koncentrerer den analysen om støttens forventede indvirkning på konkurrencen mellem virksomheder på de pågældende produktmarkeder, inklusive markeder i forudgående og efterfølgende led, og risikoen for overkapacitet.

| 45. | Kommissionen vurderer risikoen for markedsafskærmning og markedsdominans. Projekter, som indebærer anlæg af infrastruktur (33), skal opfylde principperne om åben og ikkediskriminerende adgang til infrastrukturen og ikkediskriminerende prissætning og netdrift, herunder dem, der er fastsat i EU-retten (34). |
| --- | --- |

45.

Kommissionen vurderer risikoen for markedsafskærmning og markedsdominans. Projekter, som indebærer anlæg af infrastruktur (33), skal opfylde principperne om åben og ikkediskriminerende adgang til infrastrukturen og ikkediskriminerende prissætning og netdrift, herunder dem, der er fastsat i EU-retten (34).

| 46. | Kommissionen vurderer de mulige negative virkninger for handelen, herunder den risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater, der kan opstå, især med hensyn til valg af placering. |
| --- | --- |

46.

Kommissionen vurderer de mulige negative virkninger for handelen, herunder den risiko for et støttekapløb mellem medlemsstater, der kan opstå, især med hensyn til valg af placering.

| 47. | I sin vurdering af de potentielle negative virkninger for samhandelen vil Kommissionen overveje, om støtten er betinget af, at støttemodtageren flytter en produktionsaktivitet eller en anden aktivitet fra en anden kontraherende part i EØS-aftalen til den støtteydende medlemsstats område. En sådan betingelse forekommer skadelig for det indre marked, uanset hvor mange arbejdspladser der reelt er gået tabt i forbindelse med støttemodtagerens oprindelige etablering i EØS, og det er usandsynligt, at den vil blive opvejet af nogen positive virkninger. |
| --- | --- |

47.

I sin vurdering af de potentielle negative virkninger for samhandelen vil Kommissionen overveje, om støtten er betinget af, at støttemodtageren flytter en produktionsaktivitet eller en anden aktivitet fra en anden kontraherende part i EØS-aftalen til den støtteydende medlemsstats område. En sådan betingelse forekommer skadelig for det indre marked, uanset hvor mange arbejdspladser der reelt er gået tabt i forbindelse med støttemodtagerens oprindelige etablering i EØS, og det er usandsynligt, at den vil blive opvejet af nogen positive virkninger.

4.3.   Gennemsigtighed

| 48. | Medlemsstaterne skal sikre, at følgende oplysninger offentliggøres på Kommissionens modul for gennemsigtighed i statsstøttetildeling eller på et centralt nationalt eller regionalt statsstøttewebsted:






  (a) | den fulde ordlyd af afgørelsen om at yde individuel støtte og dens gennemførelsesbestemmelser eller et link dertil |
| --- | --- | --- |

48.

Medlemsstaterne skal sikre, at følgende oplysninger offentliggøres på Kommissionens modul for gennemsigtighed i statsstøttetildeling eller på et centralt nationalt eller regionalt statsstøttewebsted:

(a)

den fulde ordlyd af afgørelsen om at yde individuel støtte og dens gennemførelsesbestemmelser eller et link dertil

| (b) | navnet på de støtteydende myndigheder |
| --- | --- |

(b)

navnet på de støtteydende myndigheder

| (c) | hver enkelt støttemodtagers navn og identifikator med undtagelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger i behørigt begrundede tilfælde og med forbehold af Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om tavshedspligt i statsstøttebeslutninger (35) |
| --- | --- |

(c)

hver enkelt støttemodtagers navn og identifikator med undtagelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger i behørigt begrundede tilfælde og med forbehold af Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om tavshedspligt i statsstøttebeslutninger (35)

| (d) | støtteinstrumentet (36), støtteelementet og, hvis disse er forskellige, støttens nominelle beløb udtrykt som det fulde beløb i national valuta, der er tildelt hver støttemodtager |
| --- | --- |

(d)

støtteinstrumentet (36), støtteelementet og, hvis disse er forskellige, støttens nominelle beløb udtrykt som det fulde beløb i national valuta, der er tildelt hver støttemodtager

| (e) | datoen for støttetildelingen og datoen for offentliggørelsen |
| --- | --- |

(e)

datoen for støttetildelingen og datoen for offentliggørelsen

| (f) | typen af støttemodtager (SMV/stor virksomhed/startup-virksomhed) navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder) den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan) målet med støtten. |
| --- | --- |

(f)

typen af støttemodtager (SMV/stor virksomhed/startup-virksomhed) navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder) den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan) målet med støtten.

| (g) | navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder) |
| --- | --- |

(g)

navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder)

| (h) | den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan) |
| --- | --- |

(h)

den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan)

| (i) | målet med støtten. |
| --- | --- |

(i)

målet med støtten.

| 49. | Kravet om at offentliggøre oplysninger gælder for individuelle støttetildelinger på over 100 000 EUR. De pågældende oplysninger skal offentliggøres, efter at afgørelsen om at yde støtte er truffet, og de skal opbevares i mindst 10 år og være tilgængelige for offentligheden uden restriktioner (37). |
| --- | --- |

49.

Kravet om at offentliggøre oplysninger gælder for individuelle støttetildelinger på over 100 000 EUR. De pågældende oplysninger skal offentliggøres, efter at afgørelsen om at yde støtte er truffet, og de skal opbevares i mindst 10 år og være tilgængelige for offentligheden uden restriktioner (37).

5.   ANMELDELSE, RAPPORTERING OG ANVENDELSE

5.1.   Anmeldelsespligt

| 50. | I henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, skal medlemsstaterne på forhånd underrette Kommissionen om enhver påtænkt indførelse eller ændring af statsstøtteforanstaltninger, herunder støtte til et vigtigt projekt. |
| --- | --- |

50.

I henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, skal medlemsstaterne på forhånd underrette Kommissionen om enhver påtænkt indførelse eller ændring af statsstøtteforanstaltninger, herunder støtte til et vigtigt projekt.

| 51. | Medlemsstater, som deltager i det samme vigtige projekt, opfordres til så vidt muligt at indgive en fælles anmeldelse til Kommissionen, herunder en fælles tekst, der beskriver det vigtige projekt og dokumenterer dets støtteberettigelse. |
| --- | --- |

51.

Medlemsstater, som deltager i det samme vigtige projekt, opfordres til så vidt muligt at indgive en fælles anmeldelse til Kommissionen, herunder en fælles tekst, der beskriver det vigtige projekt og dokumenterer dets støtteberettigelse.

5.2.   Efterfølgende evaluering og rapportering

| 52. | Gennemførelsen af projektet skal være genstand for regelmæssig rapportering. Kommissionen kan eventuelt anmode om, at der foretages en efterfølgende evaluering. |
| --- | --- |

52.

Gennemførelsen af projektet skal være genstand for regelmæssig rapportering. Kommissionen kan eventuelt anmode om, at der foretages en efterfølgende evaluering.

5.3.   Anvendelse

| 53. | Kommissionen anvender principperne i denne meddelelse fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

53.

Kommissionen anvender principperne i denne meddelelse fra den 1. januar 2022.

| 54. | Den anvender disse principper på alle anmeldte støtteprojekter, som den skal træffe afgørelse om fra og med den 1. januar 2022, også selv om projekterne blev anmeldt før denne dato. |
| --- | --- |

54.

Den anvender disse principper på alle anmeldte støtteprojekter, som den skal træffe afgørelse om fra og med den 1. januar 2022, også selv om projekterne blev anmeldt før denne dato.

| 55. | I tilfælde af uanmeldt støtte anvender Kommissionen principperne i denne meddelelse, hvis støtten er ydet fra og med den 1. januar 2022, mens den i alle andre tilfælde anvender de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, jf. meddelelsen om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig støtte (38). |
| --- | --- |

55.

I tilfælde af uanmeldt støtte anvender Kommissionen principperne i denne meddelelse, hvis støtten er ydet fra og med den 1. januar 2022, mens den i alle andre tilfælde anvender de regler, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, jf. meddelelsen om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig støtte (38).

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019) 640 final af 11. december 2019).

(2)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020) 67 final af 19. februar 2020).

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti« (COM(2021) 118 final af 9. marts 2021).

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020) 102 final af 10. marts 2020).

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021) 350 final af 5. maj 2021).

(6)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »En europæisk strategi for data« (COM(2020) 66 final af 19. februar 2020).

(7)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020) 456 final af 27. maj 2020).

(8)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020) 103 final af 10. marts 2020).

(9)  Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikke-finansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1). Som anført i punkt 23 i disse rammebestemmelser gælder det, at da det er selve virksomhedens overlevelse, der er i fare, kan en kriseramt virksomhed ikke betragtes som et velegnet instrument til at fremme andre politiske mål, før der er skabt sikkerhed for dens levedygtighed.

(10)  Meddelelse fra Kommissionen – Midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud (EUT C 91I af 20.3.2020, s. 1) samt ændringer heraf.

(11)  Se f.eks. sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, [2000] ECLI:EU:C:2000:467, præmis 78, og sag C-333/07, Régie Networks mod Rhone Alpes Bourgogne [2008] ECLI:EU:C:2008:764, præmis 94 til 116.

(12)  To eller flere FoU-projekter skal betragtes som ét projekt, hvis de ikke kan adskilles klart fra hinanden, og især hvis der ikke er nogen sandsynlighed for, at de uafhængigt af hinanden vil få teknologisk succes.

(13)  I det følgende omtales et individuelt projekt og et integreret projekt som et »projekt«.

(14)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Opbygning af en europæisk sundhedsunion: Styrkelse af EU’s modstandsdygtighed over for grænseoverskridende sundhedstrusler" (COM(2020) 724 final af 11. november 2020).

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Et nyt EFR for forskning og innovation« (COM(2020) 628 final af 30. september 2020).

(16)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi – For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020) 98 final af 11. marts 2020).

(17)  F.eks. kan det under behørigt begrundede omstændigheder undtagelsesvis være berettiget med færre medlemsstater (men dog mindst to), hvis projektet vedrører indbyrdes forbundne forskningsinfrastrukturer, TEN-E- eller TEN-T-projekter, der er af grundlæggende tværnational betydning, fordi de er en del af et fysisk forbundet tværnationalt netværk eller er væsentlige for at øge trafikstyringen på tværs af grænser eller interoperabiliteten, eller hvis projektet finansieres med EU-midler, i forbindelse med hvilke der i de retlige bestemmelser om medlemsstaternes samarbejde kræves et lavere antal deltagende medlemsstater. Under alle omstændigheder skal projekterne udformes på en gennemsigtig måde i overensstemmelse med punkt 17.

(18)  Det forhold, at projektet udføres af virksomheder i forskellige lande, eller at forskningsinfrastrukturen efterfølgende benyttes af virksomheder, der er etableret i forskellige medlemsstater, er ikke tilstrækkeligt til, at et projekt kan betragtes som et vigtigt projekt. Domstolen har stadfæstet Kommissionens politik om at gå ud fra, at et projekt kan betragtes som værende af fælleseuropæisk interesse, jf. artikel 107, stk. 3, litra b), når det udgør en del af et transnationalt europæisk program, hvortil en række medlemsstaters regeringer yder støtte i fællesskab, eller når det skyldes en række medlemsstaters fælles indsats for at bekæmpe en fælles trussel. Forenede sager 62/87 og 72/87, Exécutif régional wallon og SA Glaverbel mod Kommissionen [1988] ECLI:EU:C:1988:132, præmis 22.

(19)  Når Kommissionen vurderer omfanget af samfinansiering, tager den hensyn til de specifikke forhold, der gør sig gældende i visse sektorer og for SMV’er. Under ekstraordinære og behørigt begrundede omstændigheder kan Kommissionen anse støtte for at være berettiget, selv om støttemodtageren ikke yder en betydelig samfinansiering.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13). For foranstaltninger, der er identiske med foranstaltninger inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplaner som godkendt af Rådet, anses deres overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« for at være opfyldt, da dette allerede er blevet kontrolleret.

(21)  EU -finansiering, der forvaltes centralt af de institutioner, forvaltningsorganer, fællesforetagender eller andre organer i EU, som ikke er direkte eller indirekte under medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Statsstøtte kan kumuleres med finansiering fra en EU-fond, forudsat at betingelsen i punkt 35 er opfyldt.

(22)  Bidrag i form af materielle og immaterielle aktiver samt grunde skal beregnes til markedspris.

(23)  Dette kan, hvor det er relevant, omfatte gradvise fremskridt mod det aktuelle teknologiske niveau, for så vidt et deltagende projekt klart og troværdigt tager sigte herpå og det beskrives, hvordan det går videre fra et sådant niveau.

(24)  Begrænset salg, når det er nødvendigt i den specifikke sektor, i forbindelse med testfasen, herunder prøve-, feedback- eller certificeringssalg, indgår ikke i begrebet »kommercielle aktiviteter«.

(25)  Ifølge Domstolen har Kommissionen en skønsbeføjelse med hensyn til at vurdere, om vigtige projekter er forenelige med det indre marked. Forenede sager 62/87 og 72/87, Exécutif régional wallon og SA Glaverbel mod Kommissionen [1988] ECLI:EU:C:1988:132, præmis 21.

(26)  Støtteanmodningen skal indgives inden projektets påbegyndelse, som enten er påbegyndelsen af anlægsarbejdet som følge af investeringen, eller det første bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Køb af grunde og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og indledende gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af projektet.

(27)  For projekter, der gennemføres af SMV’er, kan det kontrafaktiske scenarie bestå i, at der ikke findes et alternativt projekt, jf. punkt 32.

(28)  Når de meddelte oplysninger er omfattet af tavshedspligt, skal de behandles i overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

(29)  I tilfælde af et integreret projekt skal de støtteberettigede omkostninger beskrives nærmere for hvert enkelt projekt.

(30)  For projekter, der gennemføres af SMV’er, er det ikke nødvendigt at gennemføre tilbagebetalingsmekanismer, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder, navnlig i betragtning af de støttebeløb, der er anmeldt til sådanne projekter.

(31)  Jf. artikel 25 i Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

(32)  Støtte i form af garantier skal være tidsbegrænset, og ved støtte i form af lån skal der fastsættes tilbagebetalingsperioder.

(33)  Det skal af hensyn til klarheden præciseres, at pilotlinjer ikke betragtes som infrastruktur.

(34)  Hvis projektet involverer en energiinfrastruktur, er det underlagt takst- og adgangsregulering og kravene om adskillelse, hvis det kræves i lovgivningen om det indre marked.

(35)  C(2003) 4582 (EUT C 297 af 9.12.2003, s. 6).

(36)  Tilskud/rentetilskud, lån/tilbagebetalingspligtige forskud/tilbagebetalingspligtige tilskud, garanti, skattefordel eller skattefritagelse, risikofinansieringsstøtte, andet. Hvis støtten ydes via flere støtteinstrumenter, skal støttebeløbet anføres pr. instrument.

(37)  Oplysningerne skal offentliggøres senest seks måneder fra datoen for støttetildelingen. I tilfælde af ulovlig støtte skal medlemsstaterne sikre offentliggørelse af disse oplysninger efterfølgende og senest seks måneder fra datoen for Kommissionens afgørelse. Oplysningerne skal foreligge i et format, som gør det muligt at søge og hente data og let offentliggøre dem på internettet, f.eks. i CSV- eller XML-format.

(38)  Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22).

---

BILAG

Støtteberettigede omkostninger

| a) | Feasibilityundersøgelser, herunder forberedende tekniske undersøgelser, og omkostninger til indhentning af de tilladelser, der er nødvendige for at gennemføre projektet. |
| --- | --- |

a)

Feasibilityundersøgelser, herunder forberedende tekniske undersøgelser, og omkostninger til indhentning af de tilladelser, der er nødvendige for at gennemføre projektet.

| b) | Omkostninger til instrumenter og udstyr (herunder installationer og transportkøretøjer) i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis sådanne instrumenter og sådant udstyr ikke anvendes til projektet i hele deres livscyklus, betragtes kun de afskrivningsomkostninger, der svarer til projektets varighed, og som er beregnet på grundlag af god regnskabspraksis, som støtteberettigede. |
| --- | --- |

b)

Omkostninger til instrumenter og udstyr (herunder installationer og transportkøretøjer) i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis sådanne instrumenter og sådant udstyr ikke anvendes til projektet i hele deres livscyklus, betragtes kun de afskrivningsomkostninger, der svarer til projektets varighed, og som er beregnet på grundlag af god regnskabspraksis, som støtteberettigede.

| c) | Omkostninger til erhvervelse (eller opførelse) af bygninger, infrastruktur og grunde i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis disse omkostninger fastlægges ud fra den kommercielle overførselsværdi eller de faktiske afholdte kapitalomkostninger i modsætning til afskrivningsomkostningerne, skal restværdien af grunden, bygningerne eller infrastrukturen fratrækkes finansieringsbehovet enten før eller efter. |
| --- | --- |

c)

Omkostninger til erhvervelse (eller opførelse) af bygninger, infrastruktur og grunde i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet. Hvis disse omkostninger fastlægges ud fra den kommercielle overførselsværdi eller de faktiske afholdte kapitalomkostninger i modsætning til afskrivningsomkostningerne, skal restværdien af grunden, bygningerne eller infrastrukturen fratrækkes finansieringsbehovet enten før eller efter.

| d) | Omkostninger til andre materialer, forsyninger og lignende produkter, som er nødvendige for projektet. |
| --- | --- |

d)

Omkostninger til andre materialer, forsyninger og lignende produkter, som er nødvendige for projektet.

| e) | Omkostninger til opnåelse, validering og beskyttelse af patenter og andre immaterielle aktiver. Omkostninger til kontraktforskning og køb eller licensering af teknisk viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdevilkår samt omkostninger til konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til projektet. |
| --- | --- |

e)

Omkostninger til opnåelse, validering og beskyttelse af patenter og andre immaterielle aktiver. Omkostninger til kontraktforskning og køb eller licensering af teknisk viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdevilkår samt omkostninger til konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til projektet.

| f) | Omkostninger til personale og administration (inklusive indirekte omkostninger), som følger umiddelbart af F&U&I-aktiviteter, herunder de F&U&I-aktiviteter, der vedrører den første erhvervsmæssige anvendelse, eller i tilfælde af et infrastrukturprojekt, omkostninger, der er påløbet i løbet af opførelsen af infrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Omkostninger til personale og administration (inklusive indirekte omkostninger), som følger umiddelbart af F&U&I-aktiviteter, herunder de F&U&I-aktiviteter, der vedrører den første erhvervsmæssige anvendelse, eller i tilfælde af et infrastrukturprojekt, omkostninger, der er påløbet i løbet af opførelsen af infrastruktur.

| g) | Kapital- og driftsomkostninger i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet, hvis der er tale om støtte til et projekt vedrørende første industrielle anvendelse, forudsat at den industrielle anvendelse sker i forlængelse af en F&U&I-aktivitet og i sig selv indeholder en vigtig F&U&I-komponent, der udgør en integrerende del, der er nødvendig for en vellykket gennemførelse af projektet. Driftsomkostningerne skal have tilknytning til en sådan projektkomponent. |
| --- | --- |

g)

Kapital- og driftsomkostninger i det omfang og i den periode disse anvendes til projektet, hvis der er tale om støtte til et projekt vedrørende første industrielle anvendelse, forudsat at den industrielle anvendelse sker i forlængelse af en F&U&I-aktivitet og i sig selv indeholder en vigtig F&U&I-komponent, der udgør en integrerende del, der er nødvendig for en vellykket gennemførelse af projektet. Driftsomkostningerne skal have tilknytning til en sådan projektkomponent.

| h) | Andre omkostninger kan også blive godkendt, hvis det skønnes berettiget, og hvis de er uløseligt knyttet til gennemførelsen af projektet, med undtagelse af de driftsomkostninger, der ikke er dækket af litra g). |
| --- | --- |

h)

Andre omkostninger kan også blive godkendt, hvis det skønnes berettiget, og hvis de er uløseligt knyttet til gennemførelsen af projektet, med undtagelse af de driftsomkostninger, der ikke er dækket af litra g).

---

| 30.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 528/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 528/19

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Revideret VEJLEDENDE DOKUMENT

EU-ordning om handel med elfenben

(2021/C 528/03)

Indholdsfortegnelse

| 1. | Indledning og ordliste | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Baggrund | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Internationale og EU-retlige rammer for handel med elfenben | 20 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | EU-initiativer til bekæmpelse af ulovlig handel med vilde dyr og planter for så vidt angår elfenbenshandel inden for EU og reeksport af elfenben | 22 |
| --- | --- | --- |

b)

| 3. | Dette dokuments status | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Begrundelse for og resumé af anbefalingerne | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| a) | Reeksport fra EU | 23 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Handel med elfenben inden for EU | 24 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Import til Den Europæiske Union | 24 |
| --- | --- | --- |

c)

| 5. | Hvordan EU-reglerne om reeksport af elfenben skal fortolkes | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| a) | Reeksport af uforarbejdet elfenben | 25 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Reeksport af forarbejdet elfenben | 25 |
| --- | --- | --- |

b)

| 6. | Hvordan EU-reglerne om handel med elfenben inden for EU skal fortolkes | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| a) | Særlig vejledning om handel med uforarbejdet elfenben inden for EU | 27 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Særlig vejledning om handel med forarbejdet elfenben inden for EU | 28 |
| --- | --- | --- |

b)

| 7. | Hvordan EU-reglerne om import af elfenben skal fortolkes | 29 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Koordinering inden for og mellem EU-medlemsstater såvel som med tredjelande | 30 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Resumé af EU-ordningen om handel med elfenben til kommercielle formål | 30 |
| --- | --- | --- |

9.

| Bilag I – Dokumentation for lovlig anskaffelse | 32 |
| --- | --- |

| Bilag II – Mærkning, registrering og andre krav til udstedelse certifikater | 34 |
| --- | --- |

1.   Indledning og ordliste

Formålet med dette vejledende dokument er at fortolke Rådets forordning (EF) nr. 338/97 (1) (grundforordningen) og Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 (2) og anbefale, at EU’s medlemsstater:

| a) | indstiller (re)eksporten og importen af genstande i uforarbejdet elfenben |
| --- | --- |

a)

indstiller (re)eksporten og importen af genstande i uforarbejdet elfenben

| b) | indstiller handelen inden for EU med uforarbejdet elfenben, undtagen for reparation af musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning |
| --- | --- |

b)

indstiller handelen inden for EU med uforarbejdet elfenben, undtagen for reparation af musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning

| c) | indstiller handelen inden for EU med forarbejdede enheder fra efter 1947, undtagen for musikinstrumenter fra før 1975 |
| --- | --- |

c)

indstiller handelen inden for EU med forarbejdede enheder fra efter 1947, undtagen for musikinstrumenter fra før 1975

| d) | begrænser tilladelsen til import og (re-)eksport af forarbejdet elfenben til musikinstrumenter fra før 1975 og salg af antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning til museer, og |
| --- | --- |

d)

begrænser tilladelsen til import og (re-)eksport af forarbejdet elfenben til musikinstrumenter fra før 1975 og salg af antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning til museer, og

| e) | sikrer en restriktiv fortolkning af EU’s lovgivning om den resterende tilladte handel. |
| --- | --- |

e)

sikrer en restriktiv fortolkning af EU’s lovgivning om den resterende tilladte handel.

Dette dokument bør læses i sammenhæng med Kommissionens forordning (EU) 2021/2280 om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 (3).

Følgende udtryk anvendes med en særlig betydning i dette vejledende dokument:

| — | elfenben: henviser alene til elfenben fra elefanter |
| --- | --- |

—

elfenben: henviser alene til elfenben fra elefanter

| — | musikinstrument fra før 1975: et musikinstrument, der indeholder lovligt erhvervet elfenben fra før 1975, og som anvendes eller indtil for nylig er blevet anvendt af en udøvende kunstner og dermed ikke blot er en dekorativ genstand. CITES-konventionen har fundet anvendelse på den afrikanske elefant siden den 26. februar 1976 og på den asiatiske elefant siden den 1. juli 1975. I dette vejledende dokument anvendes af forenklingshensyn kun den tidligere dato (1975) |
| --- | --- |

—

musikinstrument fra før 1975: et musikinstrument, der indeholder lovligt erhvervet elfenben fra før 1975, og som anvendes eller indtil for nylig er blevet anvendt af en udøvende kunstner og dermed ikke blot er en dekorativ genstand. CITES-konventionen har fundet anvendelse på den afrikanske elefant siden den 26. februar 1976 og på den asiatiske elefant siden den 1. juli 1975. I dette vejledende dokument anvendes af forenklingshensyn kun den tidligere dato (1975)

| — | antikvitet fra før 1947: en genstand, der indeholder elfenben, som er omfattet af definitionen af »forarbejdede enheder, som er anskaffet mere end 50 år tidligere« i grundforordningens artikel 2, litra w) |
| --- | --- |

—

antikvitet fra før 1947: en genstand, der indeholder elfenben, som er omfattet af definitionen af »forarbejdede enheder, som er anskaffet mere end 50 år tidligere« i grundforordningens artikel 2, litra w)

| — | museum: »almennyttig, permanent institution, der virker til gavn for samfundet og dets udvikling, som er åben for offentligheden, og som erhverver, bevarer, forsker i, kommunikerer om og fremviser menneskehedens materielle og immaterielle arv og miljø med henblik på uddannelse, studier og fornøjelse« (4). |
| --- | --- |

—

museum: »almennyttig, permanent institution, der virker til gavn for samfundet og dets udvikling, som er åben for offentligheden, og som erhverver, bevarer, forsker i, kommunikerer om og fremviser menneskehedens materielle og immaterielle arv og miljø med henblik på uddannelse, studier og fornøjelse« (4).

2.   Baggrund

a)   
  Internationale og EU-retlige rammer for handel med elfenben

Både den afrikanske elefant, Loxodonta africana, og den asiatiske elefant, Elephas maximus, er inkluderet i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), der er tiltrådt af 183 (parter), herunder EU og alle EU’s medlemsstater.

International handel med elfenben (5) er forbudt under den nuværende CITES-ordning med meget begrænsede undtagelser (for genstande, der er anskaffet, før CITES fandt anvendelse på elfenben). CITES gælder dog ikke for indenlandsk handel med elfenben.

EU gennemfører CITES via grundforordningen og dertil knyttede kommissionsforordninger (EU’s forordninger om handel med vilde dyr og planter). Hvad angår elfenben fra elefanter har EU desuden indført foranstaltninger, der er mere restriktive end CITES (som det også er tilfældet for andre arter opført i bilag A til grundforordningen).

EU har således strenge regler for handel med elfenben i sine forordninger om handel med vilde dyr og planter. Handel med elfenben til, inden for eller fra EU er som udgangspunkt forbudt.

De nationale myndigheder kan dog tillade handel med elfenben med kommercielle formål på følgende betingelser:

| — | Reeksport kan tillades for enheder i elfenben, der er anskaffet før den dato, hvor CITES-bestemmelserne fik virkning for dem, dvs. den 26. februar 1976 for så vidt angår den afrikanske elefant og den 1. juli 1975 for så vidt angår den asiatiske elefant. |
| --- | --- |

—

Reeksport kan tillades for enheder i elfenben, der er anskaffet før den dato, hvor CITES-bestemmelserne fik virkning for dem, dvs. den 26. februar 1976 for så vidt angår den afrikanske elefant og den 1. juli 1975 for så vidt angår den asiatiske elefant.

| — | Handel inden for EU kan tillades for genstande i elfenben, der er importeret til EU før den pågældende elefantart blev opført på CITES-konventionens liste I (den 18. januar 1990 for så vidt angår afrikanske elefanter og den 1. juli 1975 for så vidt angår asiatiske elefanter) (6), hvis den EU-medlemsstat, hvor genstanden er udbudt til salg første gang, har udstedt et certifikat til dokumentation herfor. |
| --- | --- |

—

Handel inden for EU kan tillades for genstande i elfenben, der er importeret til EU før den pågældende elefantart blev opført på CITES-konventionens liste I (den 18. januar 1990 for så vidt angår afrikanske elefanter og den 1. juli 1975 for så vidt angår asiatiske elefanter) (6), hvis den EU-medlemsstat, hvor genstanden er udbudt til salg første gang, har udstedt et certifikat til dokumentation herfor.

| — | Import af genstande fra før 1947 og import af genstande, der er anskaffet på lovlig vis før 1975 og allerede var indført i EU på lovlig vis før, kan tillades. |
| --- | --- |

—

Import af genstande fra før 1947 og import af genstande, der er anskaffet på lovlig vis før 1975 og allerede var indført i EU på lovlig vis før, kan tillades.

Krybskytteri mod elefanter og ulovlig handel med elfenben, som følge af voksende efterspørgsel fra Asien, sker stadig i et faretruende stort omfang

Krybskytteri mod elefanter nåede for nylig et hidtil uset omfang, hvilket har ført til en omfattende nedgang i bestanden af afrikanske elefanter (7).

Ifølge CITES-programmet om overvågning af illegale drab på elefanter (MIKE) (8) var antallet af illegale drab på elefanter (PIKE) støt stigende i 2006 og toppede i 2011, hvorefter der var en faldende tendens fra 2011 til 2019. Dette tyder på, at omfanget af krybskytteri er begyndt at falde, men hvorvidt dette fald vil kunne opretholdes, bør undersøges nøje. Det skal også bemærkes, at tilbagegangen i den ulovlige handel med elfenben bør sammenholdes med den generelle nedgang i bestanden af afrikanske elefanter (9). Selv om estimaterne over antallet af illegale drab på elefanter tyder på, at der har været en generel nedgang i krybskytteriet i Afrika siden 2011, er der væsentlige forskellige mellem regionerne, og krybskytteri mod afrikanske elefanter generelt giver fortsat anledning til bekymring.

Den ulovlige handel med elfenben sker også stadig i stort omfang, selv om priserne på elfenben falder støt ifølge World Wildlife Crime Report fra 2020 (10). Ifølge informationssystemet for handel med elefanter (ETIS) (11) blev der rapporteret om beslaglæggelse af ca. 280 ton elfenben fra elefanter i omkring 8 000 sager mellem 2012 og 2017 på verdensplan. Data fra ETIS viser også en stigning i kinesisk ejet elfenbensforarbejdning i Afrika med henblik på eksport af produkter til de asiatiske markeder (12) – dette omfatter mindst 24 sager fra fire afrikanske lande om sendinger af 1,11 ton forarbejdet elfenben fra Afrika til Asien i 2017 (13). At sådanne store sendinger elfenben kan flyttes rundt tyder på, at grænseoverskridende organiserede kriminelle netværk i stigende grad er blevet involveret.

Det internationale samfunds reaktion

Som reaktion på de udfordringer, der er forbundet med krybskytteri mod elefanter og ulovlig handel med elfenben, har det internationale samfund vedtaget talrige tilsagn i form af resolutioner vedtaget på FN’s generalforsamling og FN’s Miljøforsamling samt på adskillige konferencer på højt niveau.

På den 17. konference mellem parterne i CITES (COP17) i oktober 2016 blev der vedtaget en række foranstaltninger for at forbedre håndhævelsen af reglerne om krybskytteri mod elefanter og ulovlig handel med elfenben, for at reducere efterspørgslen efter ulovligt elfenben og for at styrke granskningen af lovligheden af elfenben på de indenlandske markeder. I CITES-resolution 10.10 (Rev. CoP18) om handel med elefantenheder opfordres parterne til at vedtage omfattende nationale lovgivnings-, regulerings- og håndhævelsesforanstaltninger samt andre foranstaltninger vedrørende handel med elfenben/indenlandske markeder. I resolutionen anbefales det også, »at alle parter og ikkeparter, i hvis jurisdiktion der findes et lovligt indenlandsk marked for elfenben, som bidrager til krybskytteri eller ulovlig handel, træffer alle nødvendige lovgivnings-, regulerings- og håndhævelsesforanstaltninger for at lukke deres indenlandske markeder for kommerciel handel med uforarbejdet og forarbejdet elfenben så hurtigt som muligt«, og det anerkendes, »at snævre undtagelser til denne lukning gældende for visse genstande kan være berettigede. En undtagelse må ikke bidrage til krybskytteri eller ulovlig handel«.

Også EU anmodes om at aflægge rapport til det stående udvalg og partskonferencen om, hvilke foranstaltninger der træffes for at sikre, at dets indenlandske marked ikke bidrager til aktuelle omfang af krybskytteri og ulovlig handel.

Lovlig handel med elfenben fra EU er blevet reduceret

Reeksporten til kommercielle formål af såvel uforarbejdet som forarbejdet elfenben fra EU, der gennemføres i overensstemmelse med grundforordningen (»lovlig reeksport«), steg betydeligt indtil 2015.

Siden vedtagelsen af den tidligere version af dette vejledende dokument (14) i juli 2017 er reeksport af uforarbejdet elfenben blevet indstillet, hvilket førte til et fald i reeksporterede stødtænder af elfenben, allerede før forbuddet trådte i kraft (der blev reeksporteret 420 stødtænder i 2016, og 101 i 2017).

Reeksporten til kommercielle formål af lovligt forarbejdet elfenben er også faldet siden 2016. Det gennemsnitlige antal reeksportcertifikater, som EU’s medlemsstater udsteder om året, er faldet fra ca. 470 i årene fra 2012-2015 til 280 i årene fra 2016-2018.

b)   
  EU-initiativer til bekæmpelse af ulovlig handel med vilde dyr og planter for så vidt angår elfenbenshandel inden for EU og reeksport af elfenben

I meddelelsen »EU’s handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter« (15) opfordredes EU og EU-medlemsstaterne til at implementere en omfattende strategi for bekæmpelsen af ulovlig handel med vilde dyr og planter (16). I meddelelsen anbefaledes det især (under tiltag nr. 2 – »Begrænse handelen med elfenben i og fra EU yderligere«), at Europa-Kommissionen skulle udstede retningslinjer »for at sikre ensartet fortolkning af EU’s regler med henblik på at indstille eksporten af rå elfenben fra før konventionens ikrafttrædelse og garantere, at der kun handles med lovlige, gamle elfenbensprodukter i EU« inden udgangen af 2016. I konklusionerne fra juni 2016 om denne meddelelse opfordrede Rådet for Den Europæiske Union »medlemsstaterne til ikke at udstede eksport- eller reeksportdokumenter for ubearbejdet elfenben fra elefanter fra før konventionens ikrafttrædelse på grundlag af EU’s retningslinjer og til at overveje yderligere foranstaltninger til at standse kommerciel handel med elfenben fra elefanter«.

Kommissionen vedtog i maj 2017 et vejledende dokument som svar på disse opfordringer. Nærværende vejledende dokument ajourfører og erstatter udgaven fra 2017 og er Kommissionens opfølgning på forpligtelsen i biodiversitetsstrategien for 2030 om en yderligere skærpelse af reglerne for handel med elfenben i EU (17).

3.   Dette dokuments status

Dette vejledende dokument er blevet drøftet og udarbejdet i samarbejde med medlemsstaternes repræsentanter i ekspertgruppen for de kompetente CITES-myndigheder (ekspertgruppen).

Formålet er at hjælpe borgere, virksomheder og nationale myndigheder med at anvende grundforordningen og dertil hørende kommissionsforordninger. Dokumentet hverken erstatter, tilføjer noget til eller ændrer bestemmelserne i Rådets forordning og dertil hørende gennemførelsesforordninger. Derudover bør det ikke anvendes isoleret, men i sammenhæng med den nævnte lovgivning. Kun Den Europæiske Unions Domstol er kompetent til at fortolke EU-lovgivningen endegyldigt.

En elektronisk udgave af det vejledende dokument offentliggøres også af Kommissionen og muligvis af EU’s medlemsstater.

Anbefalingerne i dette dokument er rettet til medlemsstaterne og forbliver gyldige i på linje med forsigtighedsprincippet, medmindre der fremkommer ny afgørende videnskabelig dokumentation, der kan berettige en revision af denne vejledning i samråd med ekspertgruppen.

4.   Begrundelse for og resumé af anbefalingerne

Den fortsat store efterspørgsel efter elfenben i Asien er en af de vigtigste årsager til, at krybskytteri mod elefanter og ulovlig handel med elfenben finder sted i betydeligt omfang. De seneste analyser (MIKE og ETIS, jf. afsnit 2, litra a)) har vist en mindre nedgang i krybskytteri. Ikke desto mindre er omfanget af ulovlig jagt på elefanter stadig uholdbart for mange bestande i Afrika.

I ETIS-rapporterne er ingen af EU-medlemsstaterne blevet identificeret som lande, der er involveret i den ulovlige handel med elfenben, men EU bør fortsat nedbringe risikoen for at bidrage til øget efterspørgsel efter elfenben.

Formålet med dette vejledende dokument er yderligere at begrænse handelen med genstande og visse typer af handel, der er forbundet med en potentielt højere risiko, og fortsat at tillade begrænset og velkontrolleret handel med genstande, der er forbundet med lav risiko. Dokumentet er baseret på en forsigtighedstilgang til gennemførelse af reglerne om indenlandsk handel med elfenben i EU. De omfatter begrænsninger, når der er sandsynlighed for, at handel vil bidrage til en større risiko for en stigning i efterspørgslen efter og ulovlig handel med elfenben. Handel inden for EU med særlige begrænsede typer genstande, hvor risikoen for at bidrage til efterspørgslen efter elfenben eller krybskytteri mod elefanter er lav eller ikkeeksisterende, kan derfor fortsætte på betingelse af, at der er givet tilladelse hertil. Dokumentet har også til formål at hjælpe borgere og virksomheder med bedre at forstå og følge reglerne og sikre en mere effektiv håndhævelse.

I de følgende afsnit omhandles reeksport af elfenben fra EU (afsnit 5), handelen med elfenben inden for EU (afsnit 6) og import fra lande uden for EU (afsnit 7) samt koordineringsspørgsmål (afsnit 8).

Resten af dette afsnit indeholder yderligere begrundelser for behovet for at træffe foranstaltninger med hensyn til hver af disse handelsstrømme og et resumé af anbefalingerne til medlemsstaterne. Et mere kortfattet resumé i tabelformat findes i det afsluttende afsnit 9.

a)   
  Reeksport fra EU

Uforarbejdet elfenben (18) udgør den største andel af den ulovlige handel med elfenben på verdensplan. Dette dokumenteres af de data, der indberettes til ETIS af CITES-parterne, og som viser, at beslaglæggelsen af ulovligt, uforarbejdet elfenben dækker størstedelen af det elfenben, der beslaglægges på verdensplan.

Uforarbejdet elfenben omfatter hovedsageligt stødtænder, der er svære at kende fra hinanden. Risikoen for, at lovlig reeksport af uforarbejdet elfenben, udnyttes som dække for handel med uforarbejdet elfenben, er større end for forarbejdet elfenben, på trods af at lovlige stødtænder kun kan handles, hvis de er mærket.

Indstillingen af reeksport af uforarbejdet elfenben fra EU sikrer, at stødtænder af lovlig oprindelse ikke blandes med ulovligt elfenben, og hjælper bestemmelseslandene med at implementere egne foranstaltninger til reduktion af efterspørgsel efter elfenben, som udgør et vigtigt skridt i bekæmpelsen af ulovlig handel med elfenben og krybskytteriet mod elefanter. Dette er begrundelsen for det reelle forbud mod reeksport til kommercielle formål af uforarbejdet elfenben, der har været nedlagt siden juli 2017 (se afsnit 5, litra a)).

Eftersom der har været tegn på, at forarbejdede genstande også inddrages i stadig højere grad i den internationale ulovlige handel med elfenben (19), er det nødvendigt at indføre yderligere begrænsninger for reeksport af forarbejdet elfenben. Selv om der ikke er tegn på, at lovlige aktiviteter i EU bidrager til krybskytteri eller ulovlig handel, er EU forpligtet til at mindske risikoen for, at den internationale handel, der kommer fra EU, vil stimulere efterspørgslen efter elfenben og igen tilskynde til krybskytteri mod elefanter for at imødekomme denne efterspørgsel.

Derfor er det Kommissionens anbefaling også at indstille udstedelsen af reeksportcertifikater for forarbejdede enheder i elfenben på nær for musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, der sælges til museer (for nærmere oplysninger pm disse dispensationer, se afsnit 5, litra b)). Disse undtagelser gælder for genstande, hvis værdi ikke er relateret til det elfenben, de indeholder. Med den anbefalede kontrol er det desuden højst usandsynligt, at disse undtagelser vil bidrage til krybskytteri mod elefanter eller ulovlig handel med elfenben, og samtidig bidrager de til bevarelsen af vigtige kunstneriske, kulturelle eller historiske værdier.

b)   
  Handel med elfenben inden for EU

EU har et ansvar for at sikre, at den kommercielle udnyttelse af elfenben i EU reguleres og kontrolleres nøje, jf. CITES-resolution 10.10 (Rev. CoP18) og grundforordningen.

I Europa er efterspørgslen efter elfenben faldet betydeligt siden vedtagelsen af CITES-resolutionen om at forbyde international handel med elfenben i 1989. CITES-konventionen udpeger ikke EU-medlemsstaterne som vigtige bestemmelseslande eller som transitlande for ulovlig handel med elfenben. I det meste af handelen med elfenben inden for EU er handelsgenstanden antikviteter fra før 1947.

Der har imidlertid været tilfælde af ulovlig handel med elfenben i EU. Handelen med uforarbejdet elfenben medfører en højere risiko for ulovlig handel med elfenben end handel med forarbejdede enheder i elfenben. Dette begrunder indstillingen af udstedelse af certifikater til brug ved handel med uforarbejdet elfenben inden for EU på nær til reparation af musikinstrumenter fra før 1975 eller antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, som tilhører et museum eller en offentlig institution.

Endvidere anbefaler Kommissionen at indstille udstedelsen af certifikater til forarbejdede enheder, som er anskaffet efter 1947, på nær for musikinstrumenter fra før 1975. Dette vil begrænse den interne handel med forarbejdede genstande til handel med antikviteter fra før 1947 og musikinstrumenter fra før 1975.

Den anderledes ordning, der gælder for »forarbejdede« genstande, begrundes med, at der er konstateret en lavere risiko for ulovlig handel med elfenben i forhold til handel med sådanne genstande inden for EU sammenlignet med handel med uforarbejdet elfenben og handel med lande uden for EU generelt, navnlig når genstandene udgør antikviteter fra før 1947 eller musikinstrumenter fra før 1975. Det er meget usandsynligt, at handelen med antikviteter fra før 1947 eller musikinstrumenter fra før 1975 inden for EU vil bidrage til ulovlig handel med elfenben eller efterspørgsel efter ulovlig elfenben, også i betragtning af at denne resterende handel vil være underlagt streng kontrol. Derfor kan antikviteter fra før 1947 og musikinstrumenter fra før 1975 fortsat handles inden for EU, men det kræver udstedelse af et certifikat.

c)   
  Import til Den Europæiske Union

Import af elfenben fra lande uden for EU er underlagt strenge regler. Import til kommercielle formål er forbudt undtagen for antikviteter fra før 1947 eller reimport af genstande fra før konventionens ikrafttrædelse, som tidligere er lovligt indført i EU (se afsnit 7).

Niveauet af import til kommercielle formål til EU har i de seneste år været meget lavt.

Selv om der er en risiko for at stimulere efterspørgslen efter elfenben eller bidrage til krybskytteri eller ulovlig handel generelt i forbindelse med import af forarbejdede enheder, er det meget usandsynligt, at musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, der sælges til museer, vil indebære sådanne risici.

For at skabe større sammenhæng med de foreslåede bestemmelser vedrørende handel inden for EU og reeksport anbefaler Kommissionen, at følgende indstilles:

| — | udstedelse af tilladelser til import og reimport af uforarbejdet elfenben |
| --- | --- |

—

udstedelse af tilladelser til import og reimport af uforarbejdet elfenben

| — | udstedelse af tilladelser til import og reimport af forarbejdede enheder i elfenben på nær til musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, der sælges til museer (se afsnit 7 for yderligere oplysninger om betingelserne for anvendelse af undtagelserne). |
| --- | --- |

—

udstedelse af tilladelser til import og reimport af forarbejdede enheder i elfenben på nær til musikinstrumenter fra før 1975 og antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, der sælges til museer (se afsnit 7 for yderligere oplysninger om betingelserne for anvendelse af undtagelserne).

5.   Hvordan EU-reglerne om reeksport af elfenben skal fortolkes

Reglerne om reeksport af enheder i elfenben, der er anskaffet før den dato, hvor CITES-bestemmelserne fik virkning for dem, er fastsat i artikel 5 i grundforordningen.

I henhold til artikel 5, stk. 2, litra d), skal styrelsesrådet ved vurdering af ansøgninger om reeksport af de i bilag A anførte arter »efter høring af Videnskabsrådet (have) sikret sig, at der ikke er andre forhold af betydning for artens bevarelse, der taler mod udstedelse af eksporttilladelsen«.

Dette krav skal fortolkes i lyset af de omstændigheder, der er beskrevet i afsnit 2 såvel som i lyset af de særlige forhold, der gælder for international handel med både uforarbejdede og forarbejdede genstande.

a)   
  Reeksport af uforarbejdet elfenben

Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne tager i betragtning, at der er alvorlige forhold i forbindelse med bevarelsen af elefantarterne, der taler imod udstedelse af reeksportcertifikater for uforarbejdet elfenben.

Som følge heraf og i overensstemmelse med grundforordningen anbefaler Kommissionen, at medlemsstaterne, som det har været tilfældet siden den 1. juli 2017, ikke udsteder reeksportcertifikater for uforarbejdet elfenben, på nær i særlige tilfælde hvor medlemsstatens styrelsesråd har sikret sig, at genstanden:

| 1. | er en del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (dvs. museer) eller |
| --- | --- |

1.

er en del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (dvs. museer) eller

| 2. | er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller |
| --- | --- |

2.

er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller

| 3. | flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål. |
| --- | --- |

3.

flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål.

I alle sådanne særlige tilfælde anbefales det, at styrelsesrådet følger vejledningen i dette dokument for så vidt angår tilvejebringelsen af passende retlig dokumentation for enhedernes oprindelse (bilag I til dette dokument), mærkning (bilag II) og, hvor det er relevant, koordinering med andre medlemsstater og tredjelande (afsnit 8).

b)   
  Reeksport af forarbejdet elfenben

I modsætning til uforarbejdet elfenben omfatter »forarbejdet elfenben« mange forskellige typer enheder, herunder genstande, som i årtier er blevet handlet lovligt (f.eks. musikinstrumenter eller antikviteter).

Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne fra det tidspunkt, hvor vejledningen offentliggøres, ikke udsteder reeksportcertifikater for kommerciel handel med forarbejdede enheder.

Der kan undtagelsesvis gives tilladelse til kommerciel handel, hvis styrelsesrådet i den pågældende medlemsstat finder det godtgjort, at:

| — | genstanden er et musikinstrument fra før 1975 eller |
| --- | --- |

—

genstanden er et musikinstrument fra før 1975 eller

| — | genstanden er en antikvitet fra før 1947, der sælges til et museum, og en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter dens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter transaktionen. |
| --- | --- |

—

genstanden er en antikvitet fra før 1947, der sælges til et museum, og en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter dens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter transaktionen.

Det er afgørende, at EU-medlemsstaterne implementerer et højt granskningsniveau i forbindelse med ansøgninger om reeksport af sådanne genstande for at sikre, at de kun udsteder de relevante dokumenter, hvis de betingelser i EU-lovgivningen, der garanterer, at elfenbenet er af lovlig oprindelse, er opfyldt.

I tillæg til ovennævnte dispensation for reeksport til kommercielle formål kan styrelsesrådet desuden udstede et reeksportcertifikat, hvis de har sikret sig, at genstanden:

| 1. | er del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (f.eks. museer) eller |
| --- | --- |

1.

er del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (f.eks. museer) eller

| 2. | er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller |
| --- | --- |

2.

er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller

| 3. | flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål. |
| --- | --- |

3.

flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål.

Det anbefales, at betingelserne for udstedelse af reeksportcertifikater for ovennævnte undtagelser fortolkes strengt.

Mere specifikt bør medlemsstaterne når de vurderer en anmodning om reeksport, hvad enten den er kommerciel eller til andre formål, overveje følgende:

| — | Ved vurderingen af, om enheden er omfattet af definitionen »musikinstrument fra før 1975«, skal ejeren påvise, at genstanden anvendes eller indtil for nylig er blevet anvendt af en udøvende kunstner og dermed ikke blot er en dekorativ genstand, der indeholder elfenben. |
| --- | --- |

—

Ved vurderingen af, om enheden er omfattet af definitionen »musikinstrument fra før 1975«, skal ejeren påvise, at genstanden anvendes eller indtil for nylig er blevet anvendt af en udøvende kunstner og dermed ikke blot er en dekorativ genstand, der indeholder elfenben.

| — | Ved vurderingen af, om bestemmelsesstedet for en antikvitet fra før 1947 kan betragtes som et museum, kan der tages hensyn til, om institutionen er medlem af Det Internationale Museumsråd (ICOM) eller en lignende organisation. |
| --- | --- |

—

Ved vurderingen af, om bestemmelsesstedet for en antikvitet fra før 1947 kan betragtes som et museum, kan der tages hensyn til, om institutionen er medlem af Det Internationale Museumsråd (ICOM) eller en lignende organisation.

| — | Hvis genstanden er beskrevet som en antikvitet fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, bør det påvises, at genstanden opfylder betingelserne om at være en forarbejdet genstand, som er anskaffet mere end 50 år tidligere. »Vejledning om forarbejdede enheder i henhold til EU’s for ordninger om handel med vilde dyr og planter« (20) indeholder klare instrukser i denne henseende. En offentlig myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bør udtrykkeligt bekræfte genstandens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtte transaktionen som en forudsætning for at tillade salget til et museum. I den forbindelse kan der for eksempel foretages overvejelser om hjemsendelse af vigtige kulturgenstande til oprindelseslandet. |
| --- | --- |

—

Hvis genstanden er beskrevet som en antikvitet fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, bør det påvises, at genstanden opfylder betingelserne om at være en forarbejdet genstand, som er anskaffet mere end 50 år tidligere. »Vejledning om forarbejdede enheder i henhold til EU’s for ordninger om handel med vilde dyr og planter« (20) indeholder klare instrukser i denne henseende. En offentlig myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bør udtrykkeligt bekræfte genstandens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtte transaktionen som en forudsætning for at tillade salget til et museum. I den forbindelse kan der for eksempel foretages overvejelser om hjemsendelse af vigtige kulturgenstande til oprindelseslandet.

| — | Dokumentation såsom en faktura – eller anden dokumentation såsom en ekspertvurdering med angivelse af alder og pris – samt en detaljeret beskrivelse og billeder af genstanden skal forelægges for at dokumentere, at genstandens værdi er reel og ikke hænger sammen med indholdet af elfenben. |
| --- | --- |

—

Dokumentation såsom en faktura – eller anden dokumentation såsom en ekspertvurdering med angivelse af alder og pris – samt en detaljeret beskrivelse og billeder af genstanden skal forelægges for at dokumentere, at genstandens værdi er reel og ikke hænger sammen med indholdet af elfenben.

| — | Både sælgers og købers identitet bør fremgå af vurderingen. Sælgers identitet kan, i nogle tilfælde, tilvejebringe supplerende oplysninger om genstanden. Bestemmelsesland, samt købers specifikke identitet, skal også tages i betragtning. |
| --- | --- |

—

Både sælgers og købers identitet bør fremgå af vurderingen. Sælgers identitet kan, i nogle tilfælde, tilvejebringe supplerende oplysninger om genstanden. Bestemmelsesland, samt købers specifikke identitet, skal også tages i betragtning.

| — | Ansøgninger om reeksport til et bestemmelsesland, der af ETIS er identificeret som et land, som er involveret i den ulovlige handel med elfenben, kræver et højere granskningsniveau end andre bestemmelseslande. Reeksport til parter under National Ivory Action Plan-proceduren (21)bør undlades. |
| --- | --- |

—

Ansøgninger om reeksport til et bestemmelsesland, der af ETIS er identificeret som et land, som er involveret i den ulovlige handel med elfenben, kræver et højere granskningsniveau end andre bestemmelseslande. Reeksport til parter under National Ivory Action Plan-proceduren (21)bør undlades.

| — | Generelt kan købers identitet give yderligere sikkerhed for, at transaktionen finder sted til enhedens reelle værdi (f.eks. museer, redelige samlere, musikere eller lignende købere). |
| --- | --- |

—

Generelt kan købers identitet give yderligere sikkerhed for, at transaktionen finder sted til enhedens reelle værdi (f.eks. museer, redelige samlere, musikere eller lignende købere).

Det påhviler ansøgeren at fremlægge dokumentation for, at genstanden falder ind under ovenstående dispensationer. Hvis ansøgeren ikke over for myndighederne i den berørte medlemsstat kan fremlægge tilstrækkelig dokumentation, og der stadig er grund til tvivl, bør der ikke udstedes et certifikat.

Såfremt certifikatet udstedes, skal det indeholde en beskrivelse af det berørte musikinstrument fra før 1975 eller antikviteten fra før 1947, der er så tilstrækkeligt detaljeret, at det kun kan bruges til den pågældende enhed. Endvidere kan medlemsstaterne, når lovgivningen tillader det, overveje at sammenholde, kontrollere og registrere ansøgerens og, hvor det er muligt, køberens identitet.

Det er især vigtigt for ansøgeren om et reeksportcertifikat enten at dokumentere, at musikinstrumentet er fremstillet ved anvendelse af lovligt elfenben fra før 1975, eller at der er tale om en antikvitet fra før 1947, og at anskaffelsen er sket på lovlig vis. Det kan ansøgeren gøre ved at indsende et certifikat på genstanden til brug ved handel inden for EU, som dokumenterer, at den er anskaffet på lovlig vis, og normalt også med oplysninger om, hvor gammel enheden er. Det er også muligt, at ansøgeren ikke har et certifikat: Ansøgeren har muligvis aldrig anmodet om et, eller genstanden var tidligere omfattet af dispensation for kravet om certifikat med hensyn til forarbejdede genstande, som er anskaffet mere end 50 år tidligere. I sådanne tilfælde skal ansøgeren dokumentere generel opfyldelse af kravene i grundforordningens artikel 5.

Certifikater, der udløber i medfør af artikel 11, stk. 4a, i Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006, er ikke længere gyldige til kommercielle transaktioner. Det anbefales imidlertid, at indehaveren gemmer en kopi af et sådant certifikat som dokumentation for lovlig anskaffelse til eventuel fremtidig brug eller i tilfælde af kontrol.

Medlemsstaterne bør kontrollere, om genstanden faktisk falder ind under nogen af ovenstående tilfælde, dvs. at der er en gyldig begrundelse for at certifikatet mangler.

For nærmere at kunne vurdere de betingelser, under hvilke en sådan handel kan tillades, anbefales det, at EU-medlemsstaterne også anvender:

| — | »Vejledning om forarbejdede enheder i henhold til EU’s forordninger om handel med vilde dyr og planter«; |
| --- | --- |

—

»Vejledning om forarbejdede enheder i henhold til EU’s forordninger om handel med vilde dyr og planter«;

| — | »Dokumentation for lovlig anskaffelse« i bilag I til dette dokument |
| --- | --- |

—

»Dokumentation for lovlig anskaffelse« i bilag I til dette dokument

| — | »Mærkning, registrering og andre krav til udstedelse certifikater« i bilag II til dette dokument. |
| --- | --- |

—

»Mærkning, registrering og andre krav til udstedelse certifikater« i bilag II til dette dokument.

6.   Hvordan EU-reglerne om handel med elfenben inden for EU skal fortolkes

Handel inden for EU med de i bilag A anførte enheder er generelt forbudt, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1. Af artikel 8, stk. 3, fremgår det, at medlemsstaterne kan afvige fra dette forbud, såfremt mindst en af de i litra a)-h) anførte bestemmelser er opfyldt.

Brugen af ordet »kan« i artikel 8, stk. 3, gør det dog klart, at medlemsstaterne ikke har pligt til at udstede et certifikat til brug ved handel inden for EU, selv om de relevante betingelser er opfyldt (medmindre det på anden vis er et krav ifølge EU- lovgivningen, f.eks. ved anvendelse af proportionalitetsprincippet). Når myndighederne skal beslutte, om de skal udstede et certifikat eller ej, må de bruge deres skønsbeføjelser på passende vis.

Som følge heraf kan artikel 8, stk. 3, ikke anses for at give en ansøger absolut ret til et certifikat til brug ved handel inden for EU, selv når en af de relevante betingelser er opfyldt. Endvidere er artikel 8, stk. 3, omfattet af forsigtighedsprincippet, og som drøftet ovenfor påhviler det således ansøgeren at løfte bevisbyrden for, at en transaktion er legitim og i overensstemmelse med formålene med grundforordningen.

Ved modtagelsen af en ansøgning om kommerciel udnyttelse af elfenben inden for EU i henhold til artikel 8, stk. 3, har en medlemsstat ifølge EU-lovgivningen ret til at afvise at udstede et certifikat, selv om en af betingelserne er opfyldt, forudsat at afvisningen er forenelig med proportionalitetsprincippet (dvs. at afvisningen er passende til at beskytte arterne, og at afvisningen ikke går ud over det, der er nødvendigt for at nå dette mål). Kommissionen og ekspertgruppen er af den opfattelse, at dette vil være tilfældet, når ansøgeren ikke klart har dokumenteret, at en transaktion er legitim og forenelig med formålene i grundforordningen.

Medlemsstaterne har et ansvar for at undgå at udstede certifikater, der kan fremme ulovlige aktiviteter, og bør derfor behandle de pågældende ansøgninger med henblik på handel inden for EU på en sådan måde, at denne risiko minimeres mest muligt. Udstedelse af certifikater bør kun overvejes med hensyn til bestemte typer transaktioner inden for EU, som ikke udgør nogen eller meget lille risiko for at bidrage til ulovlig handel med eller efterspørgsel efter ulovligt elfenben. Det anbefales, at medlemsstaterne sørger for maksimal kontrol ved behandling af ansøgninger om certifikater til brug ved handel inden for EU og fortolker betingelserne for udstedelse af sådanne certifikater restriktivt.

Derfor anbefales det, at EU-medlemsstaterne anvender retningslinjerne om »dokumentation for lovlig anskaffelse« i bilag I til dette dokument og om »mærkning, registrering og andre krav til udstedelse af certifikater« i bilag II.

Såfremt certifikatet udstedes, skal det indeholde en tilstrækkelig detaljeret beskrivelse af den pågældende genstand til, at det er klart, at det kun kan bruges til den pågældende enhed – dette er især vigtigt, når det drejer sig om uforarbejdet elfenben, da det er mere sandsynligt, at det har færre identificerende kendetegn. Endvidere anbefales det, at medlemsstaterne, når lovgivningen (22) tillader det, sammenholder, kontrollerer og registrerer sælgerens og køberens identitet. Medlemsstaterne kan fastsætte en særlig betingelse for intern handel med uforarbejdet elfenben i EU, hvorefter sælgeren forpligtes til at underrette myndighederne om køberens identitet.

Når der indgives ansøgninger om handel med elfenben inden for EU i henhold til artikel 8, stk. 3, litra c), dvs. »til formål, som ikke skader den pågældende arts overlevelse«, mindes medlemsstaterne om, at det kun er muligt at importere elfenben (som personlige effekter, bl.a. jagttrofæer) til ikkekommercielle formål, og det er derfor ikke muligt for ejerne at få et certifikat til et kommercielt formål i EU i henhold til denne bestemmelse.

Det anbefales, at medlemsstaterne følger nedenstående vejledning, når de skal vurdere ansøgninger om certifikater til brug ved handel med uforarbejdet elfenben inden for EU samt forarbejdede enheder indeholdende elfenben.

a)   
  Særlig vejledning om handel med uforarbejdet elfenben inden for EU

Der erindres om, at der i artikel 11, stk. 4a, i Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 (som ændret), er fastsat en udløbsdato for certifikater på uforarbejdet elfenben, som er udstedt før 19 januar 2022. Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne fra denne dato ikke længere udsteder certifikater til brug ved kommerciel handel med uforarbejdet elfenben inden for EU.

Hvis styrelsesrådet i den pågældende medlemsstat imidlertid finder det godtgjort, at elfenben er nødvendigt for at reparere en bestemt genstand, og det ikke kan erstattes, må der kun udstedes et certifikat, der tillader salg af uforarbejdet elfenben til reparation af følgende genstande:

| — | musikinstrumenter fra før 1975 |
| --- | --- |

—

musikinstrumenter fra før 1975

| — | antikviteter fra før 1947, som indehaves af et museum eller en offentlig institution, og for hvilke en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter den store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter, at der er behov for at reparere med elfenben. |
| --- | --- |

—

antikviteter fra før 1947, som indehaves af et museum eller en offentlig institution, og for hvilke en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter den store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter, at der er behov for at reparere med elfenben.

Disse tilfælde anses for sjældne og meget særlige.

Certifikatet bør kun udstedes, hvis styrelsesrådet ikke er tvivl om, at det forarbejdede elfenben vil blive anvendt til reparation af sådanne genstande, og det har mulighed for at kontrollere og verificere, om nødvendigt, at dette vil være tilfældet, og at det uforarbejdede elfenben ikke vil blive anvendt til andre formål.

Medlemsstaterne anbefales at overveje at oprette deres eget nationale system til kontrol med de lagre af uforarbejdet elfenben, der findes på værksteder med henblik på reparation.

Styrelsesrådet bør gøre det klart, at anvendelse af uforarbejdet elfenben til sådanne reparationer er en sidste udvej, og opfordre professionelle reparatører til i stedet så vidt muligt at anvende erstatninger for elfenben. I sjældne tilfælde, hvor det ikke er muligt, kan de udstede et transaktionsspecifikt certifikat for uforarbejdet elfenben.

Et certifikat til brug af uforarbejdet elfenben til reparationer bør som minimum indeholde følgende tekst i rubrik 20:

for musikinstrumenter fra før 1975: »Dette certifikat er kun gyldigt til et enkelt salg til et professionelt værksted og udelukkende med henblik på reparation af musikinstrumenter fra før 1975, som er anskaffet på lovlig vis«.

for antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, som indehaves af et museum eller en offentlig institution: »Dette certifikat er kun gyldigt til et enkelt salg til et professionelt værksted og udelukkende med henblik på reparation [indsæt beskrivelsen af det produkt, der skal repareres]«.

Hvis det anses for hensigtsmæssigt, kan medlemsstaterne medtage navnet på den professionelle reparatør i det transaktionsspecifikke certifikat.

Der bør kun udstedes et certifikat, hvis medlemsstaten finder det godtgjort, at elfenbenet er anskaffet på lovlig vis, før konventionen fik virkning for elefanter (se fodnote 2 ovenfor).

Kommissionen anbefaler tillige, at medlemsstaten mærker uforarbejdede stødtænder af elfenben i henhold til resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) og medtager henvisningen til mærkningen i rubrikken Beskrivelse på certifikatet (jf. også bilag II).

b)   
  Særlig vejledning om handel med forarbejdet elfenben inden for EU

Som en undtagelse fra det generelle forbud mod handel med de i bilag A anførte enheder i grundforordningens artikel 8, stk. 1, til kommercielle formål, er handel med alle forarbejdede genstande indeholdende elfenben til kommerciel brug inden for EU kun tilladt, hvis medlemsstatens myndigheder har udstedt et certifikat til dette formål fra sag til sag (grundforordningens artikel 8, stk. 3, litra a) og b)).

Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne fra det tidspunkt, hvor vejledningen offentliggøres, ikke udsteder certifikater til brug ved kommerciel handel med forarbejdede enheder i elfenben, medmindre de har sikret sig, at genstanden er:

| 1. | et musikinstrument fra før 1975 eller |
| --- | --- |

1.

et musikinstrument fra før 1975 eller

| 2. | en antikvitet fra før 1947 |
| --- | --- |

2.

en antikvitet fra før 1947

Når en ansøgning vedrørende en »forarbejdet genstand« fra før 1947 skal vurderes, er den vigtigste overvejelse enhedens alder samt andre aspekter i forhold til definitionen »forarbejdet enhed« (23), og medlemsstaterne bør kun overveje yderligere undersøgelser, hvis der er tegn på, at genstanden er anskaffet på ulovlig vis.

Med hensyn til musikinstrumenter fra før 1975 skal både alder og anskaffelse på lovlig vis generelt undersøges, og styrelsesrådet bør kun udstede et certifikat, hvis det har sikret, at der er fremlagt tilstrækkelig dokumentation for begge dele. Derudover skal ejeren påvise, at genstanden anvendes eller indtil for nylig er blevet anvendt af en udøvende kunstner og dermed ikke blot er en dekorativ genstand, der indeholder elfenben.

7.   Hvordan EU-reglerne om import af elfenben skal fortolkes

Reglerne for import af enheder i elfenben er fastsat i grundforordningens artikel 4. I henhold til artikel 4, stk. 1, litra d), skal styrelsesrådet ved vurderingen af ansøgninger om import af de i bilag A anførte arter have »sikret sig, at enheden ikke primært skal anvendes til kommercielle formål«, hvilket effektivt forbyder import af elfenben til kommercielle formål i EU’s medlemsstater.

Der findes en undtagelse fra dette generelle forbud mod import til kommercielle formål i to specifikke tilfælde:

| — | at enheden tidligere er lovligt indført eller anskaffet i EU, og at den, uanset at det måtte ske i ændret tilstand, genindføres i EU (grundforordningens artikel 4, stk. 5, litra a)), eller |
| --- | --- |

—

at enheden tidligere er lovligt indført eller anskaffet i EU, og at den, uanset at det måtte ske i ændret tilstand, genindføres i EU (grundforordningens artikel 4, stk. 5, litra a)), eller

| — | at enheden er en forarbejdet enhed, der er anskaffet mere end 50 år tidligere (grundforordningens artikel 4, stk. 5, litra b)). |
| --- | --- |

—

at enheden er en forarbejdet enhed, der er anskaffet mere end 50 år tidligere (grundforordningens artikel 4, stk. 5, litra b)).

Men selv om en af de to betingelser for sådan undtagelse er opfyldt, kan styrelsesrådet stadig afvise ansøgningen, hvis det efter høring af videnskabsrådet mener, at der er andre forhold af betydning for artens bevarelse, der taler mod udstedelse af en importtilladelse (artikel 4, stk. 1, litra e)).

Kommissionen anbefaler, at medlemsstaterne fra det tidspunkt, hvor vejledningen offentliggøres, ikke udsteder tilladelser til import af uforarbejdet elfenben til kommercielle formål.

Kommissionen anbefaler også, at medlemsstaterne fra samme dato ikke udsteder importtilladelser for forarbejdede enheder.

Der er fortsat to dispensationsmuligheder for kommerciel handel, hvis styrelsesrådet i den pågældende medlemsstat finder det godtgjort, at:

| — | genstanden er et musikinstrument fra før 1975 eller |
| --- | --- |

—

genstanden er et musikinstrument fra før 1975 eller

| — | genstanden er en antikvitet fra før 1947, der sælges til et museum, og en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter dens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter transaktionen. |
| --- | --- |

—

genstanden er en antikvitet fra før 1947, der sælges til et museum, og en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (såsom det ansvarlige ministerium) bekræfter dens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter transaktionen.

Vurderingen af importansøgninger svarer til vurderingen af reeksportansøgninger, og kriterierne i afsnit 5, litra b), for udstedelse af tilladelser bør derfor også anvendes.

Importtilladelser, der giver mulighed for import af uforarbejdet elfenben eller forarbejdede enheder i elfenben til ikkekommercielle formål kan udstedes i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1. Al import af sådanne genstande kræver den højeste grad af granskning, og tilladelser bør som hovedregel kun udstedes, hvis styrelsesrådet er overbevist om, at der ikke er nogen risiko for, at disse genstande kan finde vej ind i handelen til kommercielle formål. På baggrund af de seneste handelsdata (import fra Afrika til EU i perioden 2016-2018) står det klart, at sådan import enten er til egne formål, eller jagttrofæer, som ikke giver mulighed for yderligere kommercialisering, efter indførslen fandt sted. Det anbefales udtrykkeligt at nævne begrænsningen i importtilladelsen om, at sådanne genstande kun er beregnet til personlig brug. Følgende meddelelse kan anvendes: »import af denne enhed er kun til personlig brug. Genstanden skal forblive i tilladelsesindehaverens eje. Den skal på forlangende forevises de kompetente myndigheder«. Dette er også relevant for import af jagttrofæer, da der er tale om genstande til personlig brug.

Når ansøgninger om import af jagttrofæer vurderes, mindes styrelsesrådene om at tage de seneste videnskabelige råd (bæredygtighedserklæring (»non-detriment finding«) eller mangel derpå) fra Den Videnskabelige Undersøgelsesgruppe i betragtning.

Kommerciel brug af jagttrofæer fra elefanter efter import til EU er forbudt, uanset elefantens oprindelse (24). Disse trofæer skal forblive i jægerens eje.

I tillæg til ovennævnte dispensation for import til kommercielle formål kan styrelsesrådet desuden udstede en importtilladelse, hvis det har sikret sig, at genstanden:

| 1. | er del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (f.eks. museer) eller |
| --- | --- |

1.

er del af en ægte udveksling af kulturgoder mellem velrenommerede institutioner (f.eks. museer) eller

| 2. | er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller |
| --- | --- |

2.

er et arvestykke, der flyttes som led i en families flytning eller

| 3. | flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål. |
| --- | --- |

3.

flyttes med henblik på håndhævelse eller med videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål.

For at kunne vurdere de betingelser, under hvilke sådan handel kan tillades, anbefales det, at EU-medlemsstaterne anvender vejledningen om »dokumentation for lovlig anskaffelse« i bilag I til dette dokument og om »mærkning, registrering og andre krav til udstedelse af certifikater« i bilag II.

8.   Koordinering inden for og mellem EU-medlemsstater såvel som med tredjelande

Hvis de regionale/lokale CITES-myndigheder er ansvarlige for udstedelse af CITES-dokumentation, anbefales det, at medlemsstaterne sikrer, at de regionale myndigheder indberetter alle indsendte ansøgninger om reeksportcertifikater/certifikater til brug ved handel inden for EU til de centrale CITES-myndigheder. Dette vil sikre både koordineret verifikation for lovlig anskaffelse og konsekvens i vurderingen af ansøgninger. Det kan eventuelt understøttes af oprettelsen af nationale databaser til lagring af relevante oplysninger.

Desuden kan yderligere begrænsninger/kontroller gælde med hensyn til reeksport til visse lande/territorier, der har indført mere restriktive indenlandske foranstaltninger for handel med elfenben såsom Kina, Hongkong SAR og USA. Før der udstedes et reeksportcertifikat for elfenben, opfordres den berørte medlemsstat kraftigt til at orientere ansøgerne om, at der kan være indført mere restriktive indenlandske foranstaltninger i bestemmelseslandet. Det påhviler ansøgeren at kontrollere reglerne for import af elfenben til bestemmelseslandet.

Hvis det ønskes, kan en medlemsstat også orientere CITES-myndighederne i bestemmelseslandet, således at de kan verificere, at importen af den pågældende enhed er i overensstemmelse med gældende regler.

Hvis et certifikat til brug ved handel inden for EU udstedt af en EU-medlemsstat fremlægges som dokumentation for lovlig anskaffelse i forbindelse med ansøgning om et reeksportcertifikat (kun for musikinstrumenter fra før 1975) eller en ansøgning om certifikat til brug ved handel inden for EU, anbefales medlemsstaten, der behandler ansøgningen, at kontrollere gyldigheden af certifikatet til brug ved handel inden for EU hos den medlemsstat, der har udstedt det.

Modtager styrelsesrådet en ansøgning om uforarbejdet elfenben, hvor identiteten af den professionelle reparatør er kendt, men denne befinder sig i en anden medlemsstat, anbefales den udstedende medlemsstat at kontakte bestemmelsesmedlemsstaten for at kontrollere, om der er nogen forhold, der taler mod udstedelse af certifikatet.

9.   Resumé af EU-ordningen om handel med elfenben til kommercielle formål

Nedenstående tabel sammenligner den »gamle« og den »nuværende« EU-ordning om handel med elfenben med kommercielle formål:

| — | gammel ordning – som var gældende, før dette vejledende dokument og Kommissionens forordning (EU) 2021/2280 blev offentliggjort; |
| --- | --- |

—

gammel ordning – som var gældende, før dette vejledende dokument og Kommissionens forordning (EU) 2021/2280 blev offentliggjort;

| — | nuværende ordning – reglerne, der har været gældende siden da (25). |
| --- | --- |

—

nuværende ordning – reglerne, der har været gældende siden da (25).

Forordningerne om handel med vilde dyr og planter og relevante afsnit i denne vejledning indeholder nærmere oplysninger.

| | Handel indenfor EU med kommercielle formål | Reeksport fra EU med kommercielle formål | Import til EU til kommercielle formål |
| --- | --- | --- | --- |
| Gammel ordning | Nuværende ordning | Gammel ordning | Nuværende ordning | Gammel ordning | Nuværende ordning |
| Uforarbejdet elfenben | Mulighed for tilladelse for genstande fra før 1990/før 1975 fra sag til sag – certifikat kræves | Indstillet, mulighed for tilladelse fra sag til sag med henblik på reparation af musikinstrumenter eller antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning (26) - enkelt transaktionsspecifikt certifikat kræves | Indstillet | Indstillet
  (ingen ændring) | Tilladelser fra sag til sag mulig for antikviteter fra før 1947 eller reimporterede genstande fra før 1975 – tilladelse kræves | Indstillet |
| Forarbejdet elfenben:
  Genstande med elfenben, som er anskaffet mellem 1975 og 1990 –» før Liste I « | Mulighed for tilladelse fra sag til sag – certifikat kræves | Indstillet | Ikke tilladt | Ikke tilladt
  (ingen ændring) | Ikke tilladt | Ikke tilladt
  (ingen ændring) |
| Forarbejdet elfenben :
  Genstande med elfenben, som er anskaffet mellem 1947 og 1975 – »før konventionens ikrafttræden« | Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musikinstru- menter – certifikat kræves | Tilladelse fra sag til sag mulig - certifikat kræves | Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- menter – certifikat kræves | Tilladelse fra sag til sag, kun mulig for reimport – tilladelse kræves | Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- menter – tilladelse kræves |
| Forarbejdede genstande fra før 1947 (antikviteter) | Tilladt – kræver ikke certifikat | Mulighed for tilladelse fra sag til sag – certifikat kræves | Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik-instrumenter og antikviteter, der sælges til museer –certifikat kræves | Tilladelse fra sag til sag mulig – tilladelse kræves | Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- instrumenter og antikviteter, der sælges til museer – tilladelse kræves |

Handel indenfor EU med kommercielle formål

Reeksport fra EU med kommercielle formål

Import til EU til kommercielle formål

Gammel ordning

Nuværende ordning

Gammel ordning

Nuværende ordning

Gammel ordning

Nuværende ordning

Uforarbejdet elfenben

Mulighed for tilladelse for genstande fra før 1990/før 1975 fra sag til sag – certifikat kræves

Indstillet, mulighed for tilladelse fra sag til sag med henblik på reparation af musikinstrumenter eller antikviteter fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning (26) - enkelt transaktionsspecifikt certifikat kræves

Indstillet

Indstillet

(ingen ændring)

Tilladelser fra sag til sag mulig for antikviteter fra før 1947 eller reimporterede genstande fra før 1975 – tilladelse kræves

Indstillet

Forarbejdet elfenben:

Genstande med elfenben, som er anskaffet mellem 1975 og 1990 –» før Liste I «

Mulighed for tilladelse fra sag til sag – certifikat kræves

Indstillet

Ikke tilladt

Ikke tilladt

(ingen ændring)

Ikke tilladt

Ikke tilladt

(ingen ændring)

Forarbejdet elfenben :

Genstande med elfenben, som er anskaffet mellem 1947 og 1975 – »før konventionens ikrafttræden«

Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musikinstru- menter – certifikat kræves

Tilladelse fra sag til sag mulig - certifikat kræves

Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- menter – certifikat kræves

Tilladelse fra sag til sag, kun mulig for reimport – tilladelse kræves

Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- menter – tilladelse kræves

Forarbejdede genstande fra før 1947 (antikviteter)

Tilladt – kræver ikke certifikat

Mulighed for tilladelse fra sag til sag – certifikat kræves

Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik-instrumenter og antikviteter, der sælges til museer –certifikat kræves

Tilladelse fra sag til sag mulig – tilladelse kræves

Indstillet, tilladelser fra sag til sag mulig for musik- instrumenter og antikviteter, der sælges til museer – tilladelse kræves

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (EUT L 61 af 3.3.1997, s. 1).

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 af 4. maj 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (EUT L 166 af 19.6.2006, s. 1).

(3)  EUT L 473 af 22.12.2021, s. 1

(4)  http://uis.unesco.org/en/glossary-term/museum#:~:text=Definition,of%20education%2C%20study%20and%20enjoyment.

(5)  Referencer til elfenben i dette vejledende dokument henviser udelukkende til elfenben fra elefanter.

(6)  I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 3, litra a).

(7)  Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (red.). (2014). The Environmental Crime Crisis — Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment. United Nations Environment Programme and GRID-Arendal, Nairobi and Arendal.

(8)  https://cites.org/eng/MIKE_PIKE_Trends_report_elephants_CITES_16112020.

(9)  Thouless, C.R., Dublin, H.T., Blanc, J.J., Skinner, D.P., Daniel, T.E., Taylor, R.D., Maisels, F., Frederick H. L., Bouché, P. (2016). African Elephant Status Report 2016: an update from the African Elephant Database. Occasional Paper Series of the IUCN Species Survival Commission, No. 60 IUCN / SSC Africa Elephant Specialist Group. IUCN, Gland, Schweiz.

(10)  https://cites.org/eng/UNODC_releases_WorldWildlifeCrimeReport2020_CITES_10072020.

(11)  Informationssystemet for handel med elefanter (ETIS – Elephant Trade Information System) blev oprettet ved CITES-resolution Conf. 10.10. (Rev. CoP17) om handel med elefantenheder. Et af dets formål er »i) at måle og registrere niveauer og tendenser samt ændringer i niveauer og tendenser for ulovlige drab på elefanter og handel med elfenben«. ETIS udarbejder en omfattende rapport om beslaglæggelsen af elfenben i hele verden forud for hver partskonference (CoP) under CITES. Den seneste rapport findes her: https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18- 069-03-R1.pdf.

(12)  https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-069-02.pdf.

(13)  https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf.

(14)  Kommissionens meddelelse 2017/C 154/06.

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0087&from=EN.

(16)  Handlingsplanen for dyreliv er under evaluering i 2020 og 2021, og en revideret udgave skal vedtages på grundlag af evalueringen — jf. EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 (COM(2020) 380 final af 20. maj 2020).

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

(18)  Det anbefales, at EU-medlemsstaterne anvender den definition på »uforarbejdet elfenben«, der er indeholdt i CITES-resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP 18), og hvoraf det fremgår, at:

»a) termen »uforarbejdet elfenben« omfatter alle hele elefantstødtænder, poleret eller ikke poleret, og i enhver tænkelig form, samt al elefantelfenben skåret i stykker, poleret eller ikke poleret, og uanset hvordan det er ændret i forhold til dets oprindelige form, med undtagelse af forarbejdet »elfenben«, og

b) »forarbejdet elfenben« omfatter elfenben, der er udskåret, formet eller bearbejdet, enten fuldstændigt eller delvist, men ikke hele stødtænder i nogen form, undtaget i tilfælde hvor hele overfladen er udskåret.«

(19)  Cf. Status of elephant populations, levels of illegal killing and the trade in ivory: A report to the CITES Standing Committee, at https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf.

(20)  EUT C 154 af 17.5.2017, s. 15.

(21)  https://cites.org/eng/niaps.

(22)  Herunder navnlig lovgivning om beskyttelse af personoplysninger.

(23)  Definitionen på forarbejdet enhed omfatter fire elementer, som alle skal vurderes: Genstanden er blevet fremstillet/forarbejdet før den 3. marts 1947. Genstanden er fra sin naturlige uforarbejdede tilstand blevet omformet betydeligt. Genstanden hører klart ind i en af kategorierne – smykker, udsmykningsgenstande, kunst, brugsgenstande eller musikinstrumenter – og kræver ingen yderligere udskæring eller forarbejdning for at opfylde sit formål. Styrelsesrådet i den pågældende medlemsstat sikrer sig, at genstanden er erhvervet under sådanne betingelser. Se Vejledning om forarbejdede enheder i henhold til EU’s forordninger om handel med vilde dyr og planter (EUT C 154 af 17.5.2017, s. 15).

(24)  Dette forbud omfatter bestande af elefanter, som anført i både bilag A og B, idet handel med de i bilag B anførte jagttrofæer kun er mulig til ikkekommercielle formål (se kommentarerne til de i bilag B anførte bestande af elefanter fra Botswana, Namibia, Sydafrika og Zimbabwe i grundforordningen).

(25)  Udtrykket »indstillet« anvendes i denne tabel, når foranstaltningen er truffet via denne vejledning eller dens forgænger. Udtrykket »ikke tilladt« henviser til forpligtelser i grundforordningen og/eller CITES.

(26)  antikvitet fra før 1947 af stor kulturel, kunstnerisk eller historisk betydning, som indehaves af et museum eller en offentlig institution, og for hvilken en relevant myndighed med ansvar for kulturarv (dvs. ansvarlige ministerium) bekræfter dens store kulturelle, kunstneriske eller historiske betydning og støtter, at der er behov for at reparere med elfenben.

---

BILAG I

Dokumentation for lovlig anskaffelse

Generelle betragtninger

For både reeksportcertifikater og certifikater til brug ved handel inden for EU gælder det, at det påhviler ansøgeren at godtgøre over for CITES-myndighederne i den relevante EU-medlemsstat, at betingelserne for udstedelse af certifikatet er opfyldt, og især at enheder i elfenben er anskaffet på lovlig vis23
  .

Medlemsstaterne vil generelt skulle vurdere den dokumentation, som ansøgerne tilvejebringer, fra sag til sag.

Selv om det står klart, at der i alle sager skal fremlægges dokumentation for lovlig anskaffelse, bør medlemsstaterne overveje at følge en risikobaseret tilgang, når de vurderer ansøgninger om import, reeksport eller handel med elfenben inden for EU.

Forskellige transaktioner kan give anledning til forskellige grader af granskning afhængig af forskellige aspekter af elfenben, der skal importeres/reeksporteres/handles, herunder:

| — | mængde |
| --- | --- |

—

mængde

| — | type (f.eks. antikvitet, forarbejdet eller uforarbejdet) |
| --- | --- |

—

type (f.eks. antikvitet, forarbejdet eller uforarbejdet)

| — | de omstændigheder, under hvilke det oprindeligt blev anskaffet (f.eks. som del af en kommerciel transaktion eller i form af en gave/arv) og |
| --- | --- |

—

de omstændigheder, under hvilke det oprindeligt blev anskaffet (f.eks. som del af en kommerciel transaktion eller i form af en gave/arv) og

| — | den dato, hvor det oprindeligt blev anskaffet. |
| --- | --- |

—

den dato, hvor det oprindeligt blev anskaffet.

Medlemsstaterne vil på baggrund af transaktionens karakter selv skulle vurdere, hvilken type/mængde dokumentation der skal kræves til støtte for en ansøgning.

Det er vigtigt at bemærke, at den type dokumentation for lovlig oprindelse, der kræves, vil afhænge af, hvordan elfenbenet er anskaffet. F.eks.:

| — | Hvis elfenbenet er importeret af ansøgeren selv, inden konventionen trådte i kraft, kan ansøgeren






  a) | pålægges at dokumentere, at denne har boet eller arbejdet i det eksporterende land.
  Gamle fotografier, kontrakter, uddrag fra en fødselsattest, udskrifter fra et folkeregister eller en erklæring fra ansøgeren selv og/eller andre familiemedlemmer kan godtages som dokumentation herfor |
| --- | --- | --- |

—

Hvis elfenbenet er importeret af ansøgeren selv, inden konventionen trådte i kraft, kan ansøgeren

a)

pålægges at dokumentere, at denne har boet eller arbejdet i det eksporterende land.

Gamle fotografier, kontrakter, uddrag fra en fødselsattest, udskrifter fra et folkeregister eller en erklæring fra ansøgeren selv og/eller andre familiemedlemmer kan godtages som dokumentation herfor

| b) | skulle dokumentere, at elfenbenet er anskaffet/importeret til EU på lovlig vis (se Typer dokumentation nedenfor). |
| --- | --- |

b)

skulle dokumentere, at elfenbenet er anskaffet/importeret til EU på lovlig vis (se Typer dokumentation nedenfor).

| — | Hvis elfenbenet er købt (på lovlig vis) i EU, skal ansøgeren dokumentere, at den er anskaffet på lovlig vis før 1975, eller at stykket er anskaffet i henhold til den tidligere undtagelse for en forarbejdet enhed fra før 1947 (se Typer dokumentation nedenfor). |
| --- | --- |

—

Hvis elfenbenet er købt (på lovlig vis) i EU, skal ansøgeren dokumentere, at den er anskaffet på lovlig vis før 1975, eller at stykket er anskaffet i henhold til den tidligere undtagelse for en forarbejdet enhed fra før 1947 (se Typer dokumentation nedenfor).

Typer dokumentation

Følgende dokumentation bør normalt foretrækkes til støtte for ansøgninger om reeksportcertifikater og certifikater til brug ved handel inden for EU:

| — | Certifikat til brug ved handel inden for EU. I sådanne tilfælde bør den udstedende EU-medlemsstat kontaktes med henblik på verifikation af det pågældende certifikat.
  Hvis oplysningerne på certifikatet til brug ved handel inden for EU er upræcise, eller der opstår tvivl om, hvorvidt certifikatet er gyldigt/elfenbenet er lovligt, bør der anmodes om yderligere oplysninger fra ansøgeren og/eller den udstedende myndighed.
  Der kan anmodes om yderligere dokumentation, hvis f.eks. certifikatet ikke oplyser nogen identifikationsmærker (f.eks. fotografier, detaljeret beskrivelse, oplysninger om stødtændernes vægt/længde) eller er meget gammelt.
  Medlemsstaterne kan anmode om enhver form for dokumentation, der bidrager med yderligere detaljer om genstanden og dens historie, som ikke allerede fremgår af certifikatet til brug ved handel inden for EU. Der kan også anmodes om en kvittering eller et skøde, især hvis certifikatet vedrører en bestemt transaktion, med henblik på at bevise, at den nuværende ejer har anskaffet enheden direkte fra certifikatindehaveren. |
| --- | --- |

—

Certifikat til brug ved handel inden for EU. I sådanne tilfælde bør den udstedende EU-medlemsstat kontaktes med henblik på verifikation af det pågældende certifikat.

Hvis oplysningerne på certifikatet til brug ved handel inden for EU er upræcise, eller der opstår tvivl om, hvorvidt certifikatet er gyldigt/elfenbenet er lovligt, bør der anmodes om yderligere oplysninger fra ansøgeren og/eller den udstedende myndighed.

Der kan anmodes om yderligere dokumentation, hvis f.eks. certifikatet ikke oplyser nogen identifikationsmærker (f.eks. fotografier, detaljeret beskrivelse, oplysninger om stødtændernes vægt/længde) eller er meget gammelt.

Medlemsstaterne kan anmode om enhver form for dokumentation, der bidrager med yderligere detaljer om genstanden og dens historie, som ikke allerede fremgår af certifikatet til brug ved handel inden for EU. Der kan også anmodes om en kvittering eller et skøde, især hvis certifikatet vedrører en bestemt transaktion, med henblik på at bevise, at den nuværende ejer har anskaffet enheden direkte fra certifikatindehaveren.

| — | Resultaterne af en kulstof-14-datering/isotopanalyse til bestemmelse af enhedens alder (og oprindelse) (1), med forbehold for at bestemmelse af alder ikke i sig selv er nok til at dokumentere lovlig anskaffelse |
| --- | --- |

—

Resultaterne af en kulstof-14-datering/isotopanalyse til bestemmelse af enhedens alder (og oprindelse) (1), med forbehold for at bestemmelse af alder ikke i sig selv er nok til at dokumentere lovlig anskaffelse

| — | En ekspertudtalelse, der indeholder en underbygget bestemmelse af alder, underskrevet af en anerkendt, uafhængig ekspert, f.eks. en person, der er tilknyttet et universitet/en forskningsinstitution, en retskonsulent/konsulent, der er godkendt ved en retslig procedure, eller en godkendt/anerkendt ekspert (2).
  Ekspertudtalelser kan betragtes som tilfredsstillende dokumentation for såvel forarbejdet som uforarbejdet elfenben (f.eks. hvis der ikke kan foretages retstekniske undersøgelser). For så vidt angår antikt forarbejdet elfenben kan alderen bestemmes på baggrund af den stil, der er anvendt ved udskæringen, eller forarbejdningsmetoden. Ekspertudtalelserne skal være behørigt begrundede og indeholde forklaringer om de forskellige elementer i form af stil, forarbejdning m.m., som er taget i betragtning og var afgørende for konklusionen. |
| --- | --- |

—

En ekspertudtalelse, der indeholder en underbygget bestemmelse af alder, underskrevet af en anerkendt, uafhængig ekspert, f.eks. en person, der er tilknyttet et universitet/en forskningsinstitution, en retskonsulent/konsulent, der er godkendt ved en retslig procedure, eller en godkendt/anerkendt ekspert (2).

Ekspertudtalelser kan betragtes som tilfredsstillende dokumentation for såvel forarbejdet som uforarbejdet elfenben (f.eks. hvis der ikke kan foretages retstekniske undersøgelser). For så vidt angår antikt forarbejdet elfenben kan alderen bestemmes på baggrund af den stil, der er anvendt ved udskæringen, eller forarbejdningsmetoden. Ekspertudtalelserne skal være behørigt begrundede og indeholde forklaringer om de forskellige elementer i form af stil, forarbejdning m.m., som er taget i betragtning og var afgørende for konklusionen.

Hvis ovennævnte dokumentation ikke er til rådighed, bør ansøgeren anmodes om at fremlægge en kombination af forskellige andre typer dokumentation med henblik på at påvise, at elfenbenet er anskaffet på lovlig vis (se Andre typer dokumentation nedenfor). Medlemsstaterne bør således bede ansøgeren om at tilvejebringe så mange forskellige typer dokumentation som muligt til støtte for dennes ansøgning.

Andre typer dokumentation, der kan udgøre tilfredsstillende dokumentation for lovlig anskaffelse, omfatter (helst en kombination af) følgende:

| — | en udtalelse fra en godkendt/anerkendt ekspert for så vidt angår »forarbejdede enheder«, der indeholder elfenben |
| --- | --- |

—

en udtalelse fra en godkendt/anerkendt ekspert for så vidt angår »forarbejdede enheder«, der indeholder elfenben

| — | en kvittering eller faktura, et gavebrev eller arvedokumenter såsom et testamente |
| --- | --- |

—

en kvittering eller faktura, et gavebrev eller arvedokumenter såsom et testamente

| — | gamle fotografier af genstande i elfenben (med dato, genkendelige personer eller taget på oprindelsesstedet), et gammelt jagttegn (eller andre jagtdokumenter), forsikringspapirer, breve eller gamle offentlige dokumenter (såsom avisartikler eller andre originale beretninger, der dokumenterer enhedens oprindelse) |
| --- | --- |

—

gamle fotografier af genstande i elfenben (med dato, genkendelige personer eller taget på oprindelsesstedet), et gammelt jagttegn (eller andre jagtdokumenter), forsikringspapirer, breve eller gamle offentlige dokumenter (såsom avisartikler eller andre originale beretninger, der dokumenterer enhedens oprindelse)

| — | anden supplerende dokumentation til støtte for den lovlige anskaffelse såsom dokumentation for arbejdsforhold (f.eks. i Afrika) for den person, der anskaffede enheden, eller kopier af stempler i pas |
| --- | --- |

—

anden supplerende dokumentation til støtte for den lovlige anskaffelse såsom dokumentation for arbejdsforhold (f.eks. i Afrika) for den person, der anskaffede enheden, eller kopier af stempler i pas

| — | en vidneforklaring/edsvoren eller underskrevet erklæring fra ejeren. Medlemsstaterne kan overveje at anmode om, at ansøgeren fremlægger en edsvoren erklæring til støtte for det udstedte certifikat, hvoraf det fremgår, at ansøgeren er bekendt med konsekvenserne af at afgive falske oplysninger. En vidneforklaring/edsvoren erklæring bør dog stadig skulle understøttes af anden dokumentation såsom fotografier eller kvitteringer/fakturaer |
| --- | --- |

—

en vidneforklaring/edsvoren eller underskrevet erklæring fra ejeren. Medlemsstaterne kan overveje at anmode om, at ansøgeren fremlægger en edsvoren erklæring til støtte for det udstedte certifikat, hvoraf det fremgår, at ansøgeren er bekendt med konsekvenserne af at afgive falske oplysninger. En vidneforklaring/edsvoren erklæring bør dog stadig skulle understøttes af anden dokumentation såsom fotografier eller kvitteringer/fakturaer

| — | hvis der er tale om forarbejdede enheder eller musikinstrumenter, der er fabrikeret i EU, en bekræftelse fra fabrikanten eller en ekspert, hvoraf det fremgår, at instrumentet er fabrikeret på en EU-medlemsstats område, før den dato hvor de relevante CITES-bestemmelser fik virkning. |
| --- | --- |

—

hvis der er tale om forarbejdede enheder eller musikinstrumenter, der er fabrikeret i EU, en bekræftelse fra fabrikanten eller en ekspert, hvoraf det fremgår, at instrumentet er fabrikeret på en EU-medlemsstats område, før den dato hvor de relevante CITES-bestemmelser fik virkning.

Hvis der i lyset af den dokumentation, som ansøgeren har tilvejebragt til støtte for ansøgningen om et reeksportcertifikat eller certifikat til brug ved handel inden for EU, stadig er tvivl om, hvorvidt det pågældende elfenben er anskaffet på lovlig vis, bør medlemsstaten overveje at rådføre sig med en uafhængig ekspert eller kræve, at der foretages retstekniske undersøgelser for at verificere enhedens alder. I dette tilfælde afholdes omkostningerne hertil af ansøgeren.

---

(1)  Retningslinjerne fra FN’s Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC) indeholder en oversigt over tilgængelige laboratorietest og retningslinjer for prøvetagning, inkl. en liste over det udstyr og de materialer, der skal anvendes til testning af elfenben (se UNODC. (2014) Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis. United Nations, New York, navnlig 14.2.2 Isotopes (side 30 ff. og 46), der er tilgængelig på https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines Ivory.pdf).

Se også webstedet www.ivoryid.org.

(2)  Hvis der anvendes ekspertudtalelser fra en auktionarius, kan der opstå interessekonflikter. Dette bør overvejes nøje.

---

BILAG II

Mærkning, registrering og andre krav til udstedelse certifikater

Det er ikke obligatorisk ifølge EU-lovgivningen at forsyne elfenben med permanent mærkning, før der udstedes et certifikat til brug ved handel inden for EU, men nogle medlemsstater kræver det. Endvidere vil importtilladelser og reeksportcertifikater kun blive udstedt af EU’s medlemsstater for visse typer elfenbensprodukter, hvis de er mærket. Se artikel 64, stk. 1, litra d), og artikel 65, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 og CITES-resolution 10.10 (Rev. CoP 17), som desuden opfordrer til at mærke »hele stødtænder af alle størrelser og udskårne stykker heraf, der både er mindst 20 cm lange og vejer mindst 1 kg«.

I denne forbindelse anbefales det, at medlemsstaterne overvejer permanent at mærke:

| (i) | hele stødtænder af alle størrelser og |
| --- | --- |

(i)

hele stødtænder af alle størrelser og

| (ii) | udskårne stykker heraf, der både er mindst 20 cm lange og vejer mindst 1 kg. |
| --- | --- |

(ii)

udskårne stykker heraf, der både er mindst 20 cm lange og vejer mindst 1 kg.

Mærkning gør det muligt at knytte et certifikat til den berørte genstand i elfenben og forbedrer sporbarheden.

Det anbefales, at mærkningen gennemføres i overensstemmelse med CITES-resolution 10.10 (Rev. CoP17): »hele stødtænder af alle størrelser og udskårne stykker heraf, der både er mindst 20 cm lange og vejer mindst 1 kg, mærkes ved hjælp af pressestempler, permanent blæk eller andre former for permanent mærkning, idet følgende formel anvendes: ISO-koden på to bogstaver for oprindelseslandet, de sidste to tal i året / serienummeret for året / vægten i kg (eks. KE 00/127/14). Det anerkendes, at forskellige parter har forskellige systemer for mærkning og muligvis anvender forskellig praksis for så vidt angår specifikation af serienummer og år (som f.eks. kan været registreringsåret eller bjærgningsåret), dog skal alle systemer tilvejebringe et unikt nummer for hvert stykke mærket elfenben. Dette nummer bør placeres ved læbemarkeringen, for så vidt angår hele stødtænder, og fremhæves med et strejf af farve.«

Det nævnes i resolutionen, at mærkningen bør indeholde oprindelseslandet. Såfremt oprindelseslandet ikke er kendt på det tidspunkt, EU-medlemsstaten foretager mærkning af elfenbenet, bør mærkningen indeholde ISO-koden for det land, der foretager mærkningen. Medlemsstaterne kan finde det nødvendigt at stille det som betingelse, at indehaveren/ejeren af elfenbenet afholder omkostningerne til den permanente mærkning.

Når genstanden har fået påført permanent mærkning, bør koden med henblik på at lette fremtidig verifikation indføres i en elektronisk database, sammen med certifikatnummeret og alle relevante oplysninger såsom længde, vægt og status før konventionens ikrafttræden.

Disse oplysninger bør om muligt registreres på nationalt plan. Såfremt oplysningerne registreres på regionalt/lokalt plan, bør der oprettes en informationsudvekslingsordning med/overvågningsordning forvaltet af de centrale (nationale) CITES-myndigheder. Når mærkningen er foretaget, anbefales det desuden, at genstandene fotodokumenteres, og at optegnelserne og fotografierne opbevares samlet.

Medlemsstaterne har indberettet problemer med verifikation af gyldigheden af certifikater til brug ved handel inden for EU, som gør det svært at bekræfte de pågældende enheders identitet (for så vidt angår uforarbejdede stødtænder). Med henblik på at løse dette problem anbefales det medlemsstaterne:

| — | at kræve fotodokumentation for enheder i elfenben (især hele uforarbejdede stødtænder) og, såfremt de nationale systemer tillader det, sikre, at fotografierne er påhæftet/vedlagt
  det berørte certifikat. Fotografierne bør scannes og opbevares sammen med det udstedte certifikat.
  Kendetegn, der kan tænkes dokumenteret (og som bidrager til identifikationen), omfatter:






  — | karakteristisk farve |
| --- | --- | --- |

—

at kræve fotodokumentation for enheder i elfenben (især hele uforarbejdede stødtænder) og, såfremt de nationale systemer tillader det, sikre, at fotografierne er påhæftet/vedlagt

det berørte certifikat. Fotografierne bør scannes og opbevares sammen med det udstedte certifikat.

Kendetegn, der kan tænkes dokumenteret (og som bidrager til identifikationen), omfatter:

—

karakteristisk farve

| — | revner eller andre skader |
| --- | --- |

—

revner eller andre skader

| — | stødtandens krumning |
| --- | --- |

—

stødtandens krumning

| — | og oplysninger om basen (f.eks. om der er tale om et rent snit, eller om det er flosset). |
| --- | --- |

—

og oplysninger om basen (f.eks. om der er tale om et rent snit, eller om det er flosset).

Fotografier af hele stødtanden og af basen er nyttige. Hvis der er indgraveringer på stødtanden, bør der også vedlægges et fotografi, der viser detaljerne og placeringen på stødtanden. Fotografier er især vigtige i forbindelse med elfenben, for hvilket der er udstedt et certifikat, men som ikke er mærket

| — | på certifikatet at inkludere detaljerede oplysninger om, hvordan genstanden i elfenbens vægt og længde er blevet målt samt basens omkreds.
  Hvad angår vægt, betragtes oplysninger om, hvornår vægten blev fastslået, som relevante (blev genstanden vejet på tidspunktet for udstedelsen af certifikatet, eller er der blevet anvendt ældre oplysninger om vægt?), samt hvorvidt vægten inkluderer vedhæftninger til stødtanden (såsom en kappe over basen eller en anordning til at sætte stødtanden fast på væggen med), der kan være blevet fjernet før vejning af genstanden.
  Hvad angår længde, betragtes oplysninger om, hvorvidt den angivne længde er ydre eller indre længde, og hvorvidt der er målt fra spids til base (eller en anden måling), som relevante |
| --- | --- |

—

på certifikatet at inkludere detaljerede oplysninger om, hvordan genstanden i elfenbens vægt og længde er blevet målt samt basens omkreds.

Hvad angår vægt, betragtes oplysninger om, hvornår vægten blev fastslået, som relevante (blev genstanden vejet på tidspunktet for udstedelsen af certifikatet, eller er der blevet anvendt ældre oplysninger om vægt?), samt hvorvidt vægten inkluderer vedhæftninger til stødtanden (såsom en kappe over basen eller en anordning til at sætte stødtanden fast på væggen med), der kan være blevet fjernet før vejning af genstanden.

Hvad angår længde, betragtes oplysninger om, hvorvidt den angivne længde er ydre eller indre længde, og hvorvidt der er målt fra spids til base (eller en anden måling), som relevante

| — | at registrere både antallet af berørte genstande og mængden i vægt (kg) (idet størrelsen på genstandene varierer betydeligt). |
| --- | --- |

—

at registrere både antallet af berørte genstande og mængden i vægt (kg) (idet størrelsen på genstandene varierer betydeligt).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.12.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 528/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 528/36

---

Euroens vekselkurs (1)

29. december 2021

(2021/C 528/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1303 |
| JPY | japanske yen | 129,97 |
| DKK | danske kroner | 7,4365 |
| GBP | pund sterling | 0,84115 |
| SEK | svenske kroner | 10,2608 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0380 |
| ISK | islandske kroner | 147,40 |
| NOK | norske kroner | 9,9883 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,958 |
| HUF | ungarske forint | 370,22 |
| PLN | polske zloty | 4,6037 |
| RON | rumænske leu | 4,9499 |
| TRY | tyrkiske lira | 14,1525 |
| AUD | australske dollar | 1,5638 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4486 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,8127 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6625 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5309 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 341,06 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,9471 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,1994 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5200 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 112,32 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7269 |
| PHP | filippinske pesos | 57,592 |
| RUB | russiske rubler | 83,5863 |
| THB | thailandske bath | 37,888 |
| BRL | brasilianske real | 6,3824 |
| MXN | mexicanske pesos | 23,2544 |
| INR | indiske rupee | 84,3880 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1303

JPY

japanske yen

129,97

DKK

danske kroner

7,4365

GBP

pund sterling

0,84115

SEK

svenske kroner

10,2608

CHF

schweiziske franc

1,0380

ISK

islandske kroner

147,40

NOK

norske kroner

9,9883

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,958

HUF

ungarske forint

370,22

PLN

polske zloty

4,6037

RON

rumænske leu

4,9499

TRY

tyrkiske lira

14,1525

AUD

australske dollar

1,5638

CAD

canadiske dollar

1,4486

HKD

hongkongske dollar

8,8127

NZD

newzealandske dollar

1,6625

SGD

singaporeanske dollar

1,5309

KRW

sydkoreanske won

1 341,06

ZAR

sydafrikanske rand

17,9471

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,1994

HRK

kroatiske kuna

7,5200

IDR

indonesiske rupiah

16 112,32

MYR

malaysiske ringgit

4,7269

PHP

filippinske pesos

57,592

RUB

russiske rubler

83,5863

THB

thailandske bath

37,888

BRL

brasilianske real

6,3824

MXN

mexicanske pesos

23,2544

INR

indiske rupee

84,3880

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---